# Az Európai Unió C 10/2009

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 10 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. január 15. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 10

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. január 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 010/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4920 – Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro) (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 010/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5295 – Teva/Barr) (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 010/03 | A Bizottság közleménye – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (
  1
  ) | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 010/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4920 – Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro) (
  1
  )

1

1

2009/C 010/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5295 – Teva/Barr) (
  1
  )

1

1

2009/C 010/03

A Bizottság közleménye – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (
  1
  )

1

2

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | BIZOTTSÁG |
| 2009/C 010/04 | A Bizottság által elfogadott törvényhozói javaslatok | 11 |

III   Előkészítő jogi aktusok

BIZOTTSÁG

2009/C 010/04

A Bizottság által elfogadott törvényhozói javaslatok

11

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 010/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 15 |
| 2009/C 010/06 | A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok, illetve törvényhozói javaslatok legutóbbi közzétételeHL C 208., 2008.8.15. | 16 |
| 2009/C 010/07 | A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok | 17 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 010/08 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 20 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 010/05

Euro-átváltási árfolyamok

15

2009/C 010/06

A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok, illetve törvényhozói javaslatok legutóbbi közzétételeHL C 208., 2008.8.15.

16

2009/C 010/07

A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok

17

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 010/08

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

20

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 010/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 010/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 22 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 010/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

21

2009/C 010/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 010/11 | Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2009/C 010/11

Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4920 – Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 10/01)

2008. október 9-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M4920. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M4920. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5295 – Teva/Barr)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 10/02)

2008. december 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (1) bekezdésén alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven lesz hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon a 32008M5295 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon a 32008M5295 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/2

---

A Bizottság közleménye – A pénzintézetek (1) feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 10/03)

1.   BEVEZETÉS

| (1) | A Bizottság „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” (2) című, 2008. október 13-i közleménye (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény) elismeri, hogy a feltőkésítési programok képezik az egyik olyan kulcsfontosságú intézkedést, amelyet a tagállamok a pénzpiacok stabilitásának és megfelelő működésének megőrzése érdekében megtehetnek. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” (2) című, 2008. október 13-i közleménye (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény) elismeri, hogy a feltőkésítési programok képezik az egyik olyan kulcsfontosságú intézkedést, amelyet a tagállamok a pénzpiacok stabilitásának és megfelelő működésének megőrzése érdekében megtehetnek.

| (2) | Az ECOFIN-Tanács 2008. október 7-i ülésén és az eurócsoport 2008. október 12-i találkozóján a feltőkésítés kérdése hasonló szellemben került napirendre, és azzal a következtetéssel zárult, miszerint „a kormányok kötelezettséget vállalnak arra, hogy szükség esetén kellő mennyiségű tőkét bocsátanak rendelkezésre, de minden lehetséges eszközzel a magántőke-emelést támogatják. A pénzintézeteket kötelezni kell arra, hogy elfogadjanak további korlátozásokat, nevezetesen annak megakadályozása érdekében, hogy az említett intézkedésekkel a kedvezményezettek körén kívül esők kárára visszaéljenek”, és „védeni kell a versenytársak jogos érdekeit, különösen az állami támogatásra vonatkozó szabályok révén”. |
| --- | --- |

(2)

Az ECOFIN-Tanács 2008. október 7-i ülésén és az eurócsoport 2008. október 12-i találkozóján a feltőkésítés kérdése hasonló szellemben került napirendre, és azzal a következtetéssel zárult, miszerint „a kormányok kötelezettséget vállalnak arra, hogy szükség esetén kellő mennyiségű tőkét bocsátanak rendelkezésre, de minden lehetséges eszközzel a magántőke-emelést támogatják. A pénzintézeteket kötelezni kell arra, hogy elfogadjanak további korlátozásokat, nevezetesen annak megakadályozása érdekében, hogy az említett intézkedésekkel a kedvezményezettek körén kívül esők kárára visszaéljenek”, és „védeni kell a versenytársak jogos érdekeit, különösen az állami támogatásra vonatkozó szabályok révén”.

| (3) | A Bizottság eddig három tagországban hagyott jóvá feltőkésítési programokat, valamint egyedi feltőkésítési intézkedéseket, a bankokról szóló közleményben foglalt alapelvekkel összhangban (3). A Bizottság a – nevezetesen törzsrészvények és elsőbbségi részvények formájában történő – feltőkésítést különösen azzal a feltétellel engedélyezte, hogy piacorientált ellentételezési rendszer, illetve megfelelő magatartási biztosítékok kerülnek bevezetésre, és rendszeres felülvizsgálatot hajtanak végre. Mindazonáltal mivel a jelenleg tervezett feltőkésítési programok jellege, hatálya és feltételrendszere meglehetősen eltérő, a tagállamok és a kedvezményezett pénzintézetek egyaránt kifejezték igényüket egy olyan részletesebb iránymutatás iránt, amely támpontot nyújt számukra arról, hogy a feltőkésítés bizonyos sajátos formái állami támogatásnak tekinthetők-e. Különösen egyes tagállamok a bankok feltőkésítését nem elsősorban megmentési céllal helyezték kilátásba, hanem annak érdekében, hogy kölcsönöket biztosítsanak a reálgazdaság számára. A 2008. december 2-i ECOFIN-Tanács elismerte a hitelezési képesség fenntartását szolgáló elővigyázatossági feltőkésítésekre vonatkozó újabb iránymutatás szükségességét, és felkérte a Bizottságot, hogy azt haladéktalanul fogadja el. E közlemény iránymutatást nyújt az ezután bevezetendő feltőkésítési programokra vonatkozóan, és lehetőséget teremt a meglévő feltőkésítési programok kiigazítására. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság eddig három tagországban hagyott jóvá feltőkésítési programokat, valamint egyedi feltőkésítési intézkedéseket, a bankokról szóló közleményben foglalt alapelvekkel összhangban (3). A Bizottság a – nevezetesen törzsrészvények és elsőbbségi részvények formájában történő – feltőkésítést különösen azzal a feltétellel engedélyezte, hogy piacorientált ellentételezési rendszer, illetve megfelelő magatartási biztosítékok kerülnek bevezetésre, és rendszeres felülvizsgálatot hajtanak végre. Mindazonáltal mivel a jelenleg tervezett feltőkésítési programok jellege, hatálya és feltételrendszere meglehetősen eltérő, a tagállamok és a kedvezményezett pénzintézetek egyaránt kifejezték igényüket egy olyan részletesebb iránymutatás iránt, amely támpontot nyújt számukra arról, hogy a feltőkésítés bizonyos sajátos formái állami támogatásnak tekinthetők-e. Különösen egyes tagállamok a bankok feltőkésítését nem elsősorban megmentési céllal helyezték kilátásba, hanem annak érdekében, hogy kölcsönöket biztosítsanak a reálgazdaság számára. A 2008. december 2-i ECOFIN-Tanács elismerte a hitelezési képesség fenntartását szolgáló elővigyázatossági feltőkésítésekre vonatkozó újabb iránymutatás szükségességét, és felkérte a Bizottságot, hogy azt haladéktalanul fogadja el. E közlemény iránymutatást nyújt az ezután bevezetendő feltőkésítési programokra vonatkozóan, és lehetőséget teremt a meglévő feltőkésítési programok kiigazítására.

Közös célkitűzések: a pénzügyi stabilitás helyreállítása, a reálgazdaság számára nyújtandó hitelek biztosítása és az esetleges fizetésképtelenség rendszerkockázatának orvosolása

| (4) | A pénzpiacok jelenlegi helyzetével összefüggésben a bankok feltőkésítése számos célkitűzést szolgálhat. Mindenekelőtt a feltőkésítés hozzájárul a pénzügyi stabilitás helyreállításához, és segít visszaadni a bankközi hitelezéshez szükséges bizalmat. Ezenfelül a kiegészítő tőkejuttatás támaszul szolgál a recessziós időszakok veszteségeinek enyhítéséhez, és csökkenti a bankok fizetésképtelenné válásának kockázatát. A jelenlegi körülmények között – amelyek különösen a Lehman Brothers pénzintézet összeomlása után álltak elő – az alapvetően stabil bankoknak tőkeinjekciókra lehet szükségük, válaszul azon széles körben elterjedt nézetre, miszerint magasabb sajáttőke-arány szükséges, tekintettel a múltban alábecsült kockázatra és a megnövekedett finanszírozási költségekre. |
| --- | --- |

(4)

A pénzpiacok jelenlegi helyzetével összefüggésben a bankok feltőkésítése számos célkitűzést szolgálhat. Mindenekelőtt a feltőkésítés hozzájárul a pénzügyi stabilitás helyreállításához, és segít visszaadni a bankközi hitelezéshez szükséges bizalmat. Ezenfelül a kiegészítő tőkejuttatás támaszul szolgál a recessziós időszakok veszteségeinek enyhítéséhez, és csökkenti a bankok fizetésképtelenné válásának kockázatát. A jelenlegi körülmények között – amelyek különösen a Lehman Brothers pénzintézet összeomlása után álltak elő – az alapvetően stabil bankoknak tőkeinjekciókra lehet szükségük, válaszul azon széles körben elterjedt nézetre, miszerint magasabb sajáttőke-arány szükséges, tekintettel a múltban alábecsült kockázatra és a megnövekedett finanszírozási költségekre.

| (5) | Másodsorban a feltőkésítések a reálgazdaság számára biztosított hitelek céljául is szolgálhatnak. Előfordulhat, hogy az alapvetően stabil bankok inkább korlátozni kívánják a hitelnyújtást a kockázat elkerülése és a magasabb sajáttőke-arány fenntartása érdekében. Az állami tőkeinjekció segítségével elkerülhetők a hitelnyújtási korlátozások, illetve csökkenthet annak esélye, hogy a pénzpiac nehézségeit más ágazatokra is áthárítsák. |
| --- | --- |

(5)

Másodsorban a feltőkésítések a reálgazdaság számára biztosított hitelek céljául is szolgálhatnak. Előfordulhat, hogy az alapvetően stabil bankok inkább korlátozni kívánják a hitelnyújtást a kockázat elkerülése és a magasabb sajáttőke-arány fenntartása érdekében. Az állami tőkeinjekció segítségével elkerülhetők a hitelnyújtási korlátozások, illetve csökkenthet annak esélye, hogy a pénzpiac nehézségeit más ágazatokra is áthárítsák.

| (6) | Harmadsorban az állami feltőkésítés megfelelő megoldást kínálhat azon pénzintézetek számára is, amelyeknek a sajátos üzleti modelljük vagy befektetési stratégiájuk miatt fizetésképtelenséggel kell szembenézniük. A valamely bank számára sürgősségi támogatásként nyújtott, állami forrásból történő tőkeinjekció szintén hozzájárulhat az adott bank esetleges fizetésképtelenségével járó rövid távú rendszerszintű hatások elkerüléséhez. A feltőkésítés hosszabb távon támogatja azon erőfeszítéseket, amelyek az adott banknak a hosszú távú életképesség útjára való visszavezetésére vagy zökkenőmentes felszámolására irányulnak. |
| --- | --- |

(6)

Harmadsorban az állami feltőkésítés megfelelő megoldást kínálhat azon pénzintézetek számára is, amelyeknek a sajátos üzleti modelljük vagy befektetési stratégiájuk miatt fizetésképtelenséggel kell szembenézniük. A valamely bank számára sürgősségi támogatásként nyújtott, állami forrásból történő tőkeinjekció szintén hozzájárulhat az adott bank esetleges fizetésképtelenségével járó rövid távú rendszerszintű hatások elkerüléséhez. A feltőkésítés hosszabb távon támogatja azon erőfeszítéseket, amelyek az adott banknak a hosszú távú életképesség útjára való visszavezetésére vagy zökkenőmentes felszámolására irányulnak.

A versennyel kapcsolatos lehetséges aggályok

| (7) | E közös célkitűzések szem előtt tartása mellett bármely feltőkésítési program vagy intézkedés értékelésénél számításba kell venni az esetleges versenytorzulást, amely három különböző szinten fordulhat elő. |
| --- | --- |

(7)

E közös célkitűzések szem előtt tartása mellett bármely feltőkésítési program vagy intézkedés értékelésénél számításba kell venni az esetleges versenytorzulást, amely három különböző szinten fordulhat elő.

| (8) | Először, a valamely tagállam által a saját bankjai javára végrehajtott feltőkésítés nem juttathatja e bankokat indokolatlan versenyelőnyhöz más tagállamok bankjaival szemben. Amennyiben – megfelelő kockázatalapú indokolás hiányában – előbbiek a más tagállambeli versenytársaiknál jóval alacsonyabb árfolyamon jutnak tőkéhez, az lényegesen befolyásolhatja egy adott bank versenyhelyzetét a szélesebb körű egységes európai piacon. Emellett, ha valamely tagállamban túlzott mértékű támogatásnyújtásra kerül sor, a tagállamok között olyan versenyfutás kezdődhet meg, amely nehézségeket okoz a feltőkésítési programokkal nem rendelkező tagállamok gazdasága számára. Az egységes feltételek biztosításának fenntartásához nélkülözhetetlen az állami forrásból történő tőkeinjekciók ellentételezéséről, valamint a feltőkésítéssel kapcsolatos egyéb feltételekről szóló következetes és összehangolt megközelítés. Az e téren tett egyoldalú és összehangolatlan fellépések szintén alááshatják a pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében tett erőfeszítéseket („Tisztességes verseny biztosítása a tagállamok között”). |
| --- | --- |

(8)

Először, a valamely tagállam által a saját bankjai javára végrehajtott feltőkésítés nem juttathatja e bankokat indokolatlan versenyelőnyhöz más tagállamok bankjaival szemben. Amennyiben – megfelelő kockázatalapú indokolás hiányában – előbbiek a más tagállambeli versenytársaiknál jóval alacsonyabb árfolyamon jutnak tőkéhez, az lényegesen befolyásolhatja egy adott bank versenyhelyzetét a szélesebb körű egységes európai piacon. Emellett, ha valamely tagállamban túlzott mértékű támogatásnyújtásra kerül sor, a tagállamok között olyan versenyfutás kezdődhet meg, amely nehézségeket okoz a feltőkésítési programokkal nem rendelkező tagállamok gazdasága számára. Az egységes feltételek biztosításának fenntartásához nélkülözhetetlen az állami forrásból történő tőkeinjekciók ellentételezéséről, valamint a feltőkésítéssel kapcsolatos egyéb feltételekről szóló következetes és összehangolt megközelítés. Az e téren tett egyoldalú és összehangolatlan fellépések szintén alááshatják a pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében tett erőfeszítéseket („Tisztességes verseny biztosítása a tagállamok között”).

| (9) | Másodszor, az olyan feltőkésítési programok, amelyek egy adott tagország összes bankja felé nyitottak anélkül, hogy megfelelő mértékben különbséget tennének a kedvezményezett bankok között a kockázati profiljuk függvényében, indokolatlan versenyelőnyhöz juttathatják a nehéz helyzetben lévő vagy gyengébb teljesítményt nyújtó bankokat az alapvetően stabil és hatékonyabb bankokkal szemben. Ez versenytorzulást eredményez a piacon, torzítja az ösztönző hatást, növeli az erkölcsi kockázatot, és gyengíti az európai bankok általános versenyképességét („Tisztességes verseny biztosítása a bankok között”). |
| --- | --- |

(9)

Másodszor, az olyan feltőkésítési programok, amelyek egy adott tagország összes bankja felé nyitottak anélkül, hogy megfelelő mértékben különbséget tennének a kedvezményezett bankok között a kockázati profiljuk függvényében, indokolatlan versenyelőnyhöz juttathatják a nehéz helyzetben lévő vagy gyengébb teljesítményt nyújtó bankokat az alapvetően stabil és hatékonyabb bankokkal szemben. Ez versenytorzulást eredményez a piacon, torzítja az ösztönző hatást, növeli az erkölcsi kockázatot, és gyengíti az európai bankok általános versenyképességét („Tisztességes verseny biztosítása a bankok között”).

| (10) | Harmadszor, az állami feltőkésítés – és különösen annak ellentételezése – nem járhat olyan hatással, hogy ennek következtében az állami forrásban nem részesülő, de a piacon kiegészítő tőkebevitelt kereső bankok lényegesen kedvezőtlenebb versenyhelyzetbe kerüljenek. Az olyan állami feltőkésítési program, amely kizárja a piac alapú műveleteket, meghiúsítja a piac rendes működéséhez való visszatérést („A piac rendes működéséhez való visszatérés biztosítása”). |
| --- | --- |

(10)

Harmadszor, az állami feltőkésítés – és különösen annak ellentételezése – nem járhat olyan hatással, hogy ennek következtében az állami forrásban nem részesülő, de a piacon kiegészítő tőkebevitelt kereső bankok lényegesen kedvezőtlenebb versenyhelyzetbe kerüljenek. Az olyan állami feltőkésítési program, amely kizárja a piac alapú műveleteket, meghiúsítja a piac rendes működéséhez való visszatérést („A piac rendes működéséhez való visszatérés biztosítása”).

| (11) | Minden javasolt feltőkésítés halmozódó hatást gyakorol a versenyre az említett három szint bármelyikén. Mindazonáltal egyensúlyt kell biztosítani e versennyel kapcsolatos aggályok, illetve a pénzügyi stabilitás helyreállítására, a reálgazdaság számára nyújtandó hitelek biztosítására és a fizetésképtelenség kockázatának orvosolására vonatkozó célkitűzések között. Egyfelől a tőkéhez való hozzáférést elég kedvező feltételek szerint kell biztosítani a bankok számára ahhoz, hogy a feltőkésítés a szükségesnek megfelelő hatékonysággal járjon. Másfelől a feltőkésítési intézkedésekhez kapcsolódó kritériumokat oly módon kell meghatározni, hogy azok egységes feltételeket biztosítsanak minden piaci szereplő számára, valamint hosszabb távon lehetővé tegyék a piac normális működéséhez való visszatérést. Tehát az intézkedéseknek arányosnak és átmeneti jellegűnek kell lenniük, és azokat oly módon kell meghatározni, hogy ösztönözzék a bankokat az állami források mielőbbi törlesztésére – amint azt a piaci körülmények lehetővé teszik –, annak érdekében, hogy a válságból egy versenyképes és hatékony európai bankágazat kerülhessen ki. A tőkeinjekciók piacorientált árképzése jelentheti a legjobb biztosítékot a tőkésítés szintjén megnyilvánuló indokolatlan egyenlőtlenségekkel, valamint az ilyen tőke nem megfelelő felhasználásával szemben. A tagállamoknak minden esetben biztosítaniuk kell, hogy az érintett bank feltőkésítése valós szükségszerűségen alapul. |
| --- | --- |

(11)

Minden javasolt feltőkésítés halmozódó hatást gyakorol a versenyre az említett három szint bármelyikén. Mindazonáltal egyensúlyt kell biztosítani e versennyel kapcsolatos aggályok, illetve a pénzügyi stabilitás helyreállítására, a reálgazdaság számára nyújtandó hitelek biztosítására és a fizetésképtelenség kockázatának orvosolására vonatkozó célkitűzések között. Egyfelől a tőkéhez való hozzáférést elég kedvező feltételek szerint kell biztosítani a bankok számára ahhoz, hogy a feltőkésítés a szükségesnek megfelelő hatékonysággal járjon. Másfelől a feltőkésítési intézkedésekhez kapcsolódó kritériumokat oly módon kell meghatározni, hogy azok egységes feltételeket biztosítsanak minden piaci szereplő számára, valamint hosszabb távon lehetővé tegyék a piac normális működéséhez való visszatérést. Tehát az intézkedéseknek arányosnak és átmeneti jellegűnek kell lenniük, és azokat oly módon kell meghatározni, hogy ösztönözzék a bankokat az állami források mielőbbi törlesztésére – amint azt a piaci körülmények lehetővé teszik –, annak érdekében, hogy a válságból egy versenyképes és hatékony európai bankágazat kerülhessen ki. A tőkeinjekciók piacorientált árképzése jelentheti a legjobb biztosítékot a tőkésítés szintjén megnyilvánuló indokolatlan egyenlőtlenségekkel, valamint az ilyen tőke nem megfelelő felhasználásával szemben. A tagállamoknak minden esetben biztosítaniuk kell, hogy az érintett bank feltőkésítése valós szükségszerűségen alapul.

| (12) | A pénzügyi stabilitás és a versennyel kapcsolatos célkitűzések közötti egyensúly megteremtésének szükségessége kiemeli egyfelől az alapvetően stabil, hatékony bankok, másfelől pedig a nehéz helyzetben lévő, gyenge teljesítményt nyújtó bankok közötti különbségtétel fontosságát. |
| --- | --- |

(12)

A pénzügyi stabilitás és a versennyel kapcsolatos célkitűzések közötti egyensúly megteremtésének szükségessége kiemeli egyfelől az alapvetően stabil, hatékony bankok, másfelől pedig a nehéz helyzetben lévő, gyenge teljesítményt nyújtó bankok közötti különbségtétel fontosságát.

| (13) | Ezért a feltőkésítési intézkedések értékelésénél – akár programok, akár egyéni bankok számára nyújtott támogatás formájában kerüljenek sorra – a Bizottság különös figyelmet szentel a kedvezményezettek kockázati profiljának (4). Elvileg a magasabb kockázati profillal rendelkező bankoknak többet kell fizetniük. A számos különböző bank számára nyitott feltőkésítési programok kidolgozásánál a tagállamoknak körültekintően mérlegelniük kell a részvételi kritériumokat és a különböző kockázati profillal rendelkező bankok számára nyújtott elbánást, és ez utóbbiban következésképpen különbséget kell tenniük (lásd az 1. mellékletet). Figyelembe kell venni az olyan bankok helyzetét, amelyek a jelenlegi rendkívüli körülmények miatt kerültek nehéz helyzetbe, jóllehet a válságot megelőzően alapvetően stabil bankoknak számítottak volna. |
| --- | --- |

(13)

Ezért a feltőkésítési intézkedések értékelésénél – akár programok, akár egyéni bankok számára nyújtott támogatás formájában kerüljenek sorra – a Bizottság különös figyelmet szentel a kedvezményezettek kockázati profiljának (4). Elvileg a magasabb kockázati profillal rendelkező bankoknak többet kell fizetniük. A számos különböző bank számára nyitott feltőkésítési programok kidolgozásánál a tagállamoknak körültekintően mérlegelniük kell a részvételi kritériumokat és a különböző kockázati profillal rendelkező bankok számára nyújtott elbánást, és ez utóbbiban következésképpen különbséget kell tenniük (lásd az 1. mellékletet). Figyelembe kell venni az olyan bankok helyzetét, amelyek a jelenlegi rendkívüli körülmények miatt kerültek nehéz helyzetbe, jóllehet a válságot megelőzően alapvetően stabil bankoknak számítottak volna.

| (14) | Az olyan mutatók mellett, mint a jogszabályban előírt fizetőképességi követelményeknek való megfelelőség és a nemzeti felügyeleti hatóságok által igazolt várható tőkemegfelelés, a swap-ügyletek válság előtti prémiumai és minősítései például szintén jó alapul szolgálhatnának az egyes bankok különböző ellentételezési mértékének megállapításánál. Az aktuális prémiumok szintén tükrözhetik azon különös veszélyeket, amelyek gyengíteni fogják egyes bankok versenyhelyzetét az általános válságból való kilábalás közben. A válság előtti és az aktuális prémiumok mindenképpen tükrözik a kétes eszközök esetleges megléte okozta terhet és/vagy a bank üzleti modelljének gyengeségét, ami a rövid távú finanszírozástól való túlzott függőség vagy a szokatlan mértékű tőkeáttétel miatt következett be. |
| --- | --- |

(14)

Az olyan mutatók mellett, mint a jogszabályban előírt fizetőképességi követelményeknek való megfelelőség és a nemzeti felügyeleti hatóságok által igazolt várható tőkemegfelelés, a swap-ügyletek válság előtti prémiumai és minősítései például szintén jó alapul szolgálhatnának az egyes bankok különböző ellentételezési mértékének megállapításánál. Az aktuális prémiumok szintén tükrözhetik azon különös veszélyeket, amelyek gyengíteni fogják egyes bankok versenyhelyzetét az általános válságból való kilábalás közben. A válság előtti és az aktuális prémiumok mindenképpen tükrözik a kétes eszközök esetleges megléte okozta terhet és/vagy a bank üzleti modelljének gyengeségét, ami a rövid távú finanszírozástól való túlzott függőség vagy a szokatlan mértékű tőkeáttétel miatt következett be.

| (15) | Kellően indokolt esetben szükséges lehet rövid távon alacsonyabb ellentételezés elfogadása a nehéz helyzetben lévő bankok esetében, azon feltevésből kiindulva és azzal a feltétellel, hogy hosszabb távon a javukra végrehajtott állami intézkedés költségei tükröződni fognak az életképesség helyreállításához szükséges szerkezetátalakításban, és számításba lehet venni a részükre kompenzációs intézkedések formájában nyújtott támogatás versenyre gyakorolt hatását. Az alapvetően stabil bankok viszonylag alacsony árakon részesülhetnek feltőkésítésben, és ennek megfelelően sokkal kevésbé szigorú feltételek szerint juthatnak hosszú távú állami támogatáshoz, feltéve, hogy az eszközök törlesztésére vagy átváltására vonatkozó feltételeket elfogadják. Ezáltal biztosítani lehet az állami beavatkozás átmeneti jellegét és célkitűzéseit, nevezetesen a pénzügyi stabilitás/a gazdaság számára történő hitelnyújtás helyreállítását, valamint a források nagyobb stratégiai célok érdekében történő visszaélésszerű felhasználásának elkerülését. |
| --- | --- |

(15)

Kellően indokolt esetben szükséges lehet rövid távon alacsonyabb ellentételezés elfogadása a nehéz helyzetben lévő bankok esetében, azon feltevésből kiindulva és azzal a feltétellel, hogy hosszabb távon a javukra végrehajtott állami intézkedés költségei tükröződni fognak az életképesség helyreállításához szükséges szerkezetátalakításban, és számításba lehet venni a részükre kompenzációs intézkedések formájában nyújtott támogatás versenyre gyakorolt hatását. Az alapvetően stabil bankok viszonylag alacsony árakon részesülhetnek feltőkésítésben, és ennek megfelelően sokkal kevésbé szigorú feltételek szerint juthatnak hosszú távú állami támogatáshoz, feltéve, hogy az eszközök törlesztésére vagy átváltására vonatkozó feltételeket elfogadják. Ezáltal biztosítani lehet az állami beavatkozás átmeneti jellegét és célkitűzéseit, nevezetesen a pénzügyi stabilitás/a gazdaság számára történő hitelnyújtás helyreállítását, valamint a források nagyobb stratégiai célok érdekében történő visszaélésszerű felhasználásának elkerülését.

Az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsának ajánlásai

| (16) | Az Európai Központi Bank – a Kormányzótanácsa által 2008. november 20-án megfogalmazott ajánlásokban – teljesítményértékelő módszert javasolt az euróövezet alapvetően stabil bankjai javára nyújtott állami feltőkésítési intézkedések árképzésére. Az ajánlások fő megfontolásai teljesen összhangban állnak a jelen bevezetésben kifejtett elvekkel. Az EKB – különös feladataival és kötelezettségeivel összhangban – rendkívüli hangsúlyt fektet a feltőkésítési intézkedések hatékonyságára a pénzügyi stabilitás erősítése és a reálgazdaság számára nyújtott hitelek zavartalan folyósításának elősegítése érdekében. Ugyanakkor kiemeli, hogy olyan piacorientált árképzésre van szükség, amely számításba veszi egyrészt azt a különös kockázatot, amit az egyes kedvezményezett bankok jelentenek, másrészt pedig a versenyben lévő bankok közötti egyenlő feltételek megőrzésének szükségességét. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Központi Bank – a Kormányzótanácsa által 2008. november 20-án megfogalmazott ajánlásokban – teljesítményértékelő módszert javasolt az euróövezet alapvetően stabil bankjai javára nyújtott állami feltőkésítési intézkedések árképzésére. Az ajánlások fő megfontolásai teljesen összhangban állnak a jelen bevezetésben kifejtett elvekkel. Az EKB – különös feladataival és kötelezettségeivel összhangban – rendkívüli hangsúlyt fektet a feltőkésítési intézkedések hatékonyságára a pénzügyi stabilitás erősítése és a reálgazdaság számára nyújtott hitelek zavartalan folyósításának elősegítése érdekében. Ugyanakkor kiemeli, hogy olyan piacorientált árképzésre van szükség, amely számításba veszi egyrészt azt a különös kockázatot, amit az egyes kedvezményezett bankok jelentenek, másrészt pedig a versenyben lévő bankok közötti egyenlő feltételek megőrzésének szükségességét.

| (17) | A Bizottság üdvözli az EKB ajánlásait, amelyek a megtérülési ráta szerinti sávon alapuló árképzési rendszert javasolnak a tőkeinjekciók számára azon kedvezményezett bankok esetében, amelyek – függetlenül attól, hogy a kockázati profiljuk eltérő – alapvetően stabil pénzintézeteknek számítanak. E dokumentum célja, hogy kiterjessze az iránymutatást az ellentételezési ráták mellett egyéb feltételekre, valamint azon követelményekre is, amelyeket az alapvetően nem stabil bankoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy állami tőkéhez juthassanak. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság üdvözli az EKB ajánlásait, amelyek a megtérülési ráta szerinti sávon alapuló árképzési rendszert javasolnak a tőkeinjekciók számára azon kedvezményezett bankok esetében, amelyek – függetlenül attól, hogy a kockázati profiljuk eltérő – alapvetően stabil pénzintézeteknek számítanak. E dokumentum célja, hogy kiterjessze az iránymutatást az ellentételezési ráták mellett egyéb feltételekre, valamint azon követelményekre is, amelyeket az alapvetően nem stabil bankoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy állami tőkéhez juthassanak.

| (18) | Egyébiránt – elismerve, hogy a jelenlegi kivételes piaci árfolyamok nem tekinthetők elfogadható referenciaértéknek a tőkejuttatás ellentételezési szintjének helytálló meghatározása szempontjából – a Bizottság véleménye szerint a tagállami feltőkésítési intézkedéseknek figyelembe kell venniük a válság előtti időszakban alábecsült kockázati szintet. Máskülönben az állami ellentételezési ráták indokolatlan versenyelőnyökhöz juttathatják a kedvezményezetteket, és esetleg meghiúsíthatják a magánforrásból történő feltőkésítést. |
| --- | --- |

(18)

Egyébiránt – elismerve, hogy a jelenlegi kivételes piaci árfolyamok nem tekinthetők elfogadható referenciaértéknek a tőkejuttatás ellentételezési szintjének helytálló meghatározása szempontjából – a Bizottság véleménye szerint a tagállami feltőkésítési intézkedéseknek figyelembe kell venniük a válság előtti időszakban alábecsült kockázati szintet. Máskülönben az állami ellentételezési ráták indokolatlan versenyelőnyökhöz juttathatják a kedvezményezetteket, és esetleg meghiúsíthatják a magánforrásból történő feltőkésítést.

2.   A KÜLÖNBÖZŐ TÍPUSÚ FELTŐKÉSÍTÉSEK ESETÉBEN IRÁNYADÓ ELVEK

| (19) | A piaci árfolyamokhoz közeli árképzés jelenti a legjobb garanciát a versenytorzulások korlátozására (5). Ebből következik, hogy a feltőkésítési intézkedéseket oly módon kell kidolgozni, hogy azok számításba vegyék az egyes pénzintézetek piaci helyzetét – ideértve azok kockázati profilját és fizetőképességi szintjét is –, illetve fenntartsák az egységes feltételeket azáltal, hogy nem nyújtanak túlságosan jelentős támogatást a jelenlegi piaci alternatívákhoz képest. Emellett az árképzési feltételeknek arra kell ösztönözniük a bankokat, hogy a válság elmúltával a lehető leghamarabb törlesszék tartozásukat az állam felé. |
| --- | --- |

(19)

A piaci árfolyamokhoz közeli árképzés jelenti a legjobb garanciát a versenytorzulások korlátozására (5). Ebből következik, hogy a feltőkésítési intézkedéseket oly módon kell kidolgozni, hogy azok számításba vegyék az egyes pénzintézetek piaci helyzetét – ideértve azok kockázati profilját és fizetőképességi szintjét is –, illetve fenntartsák az egységes feltételeket azáltal, hogy nem nyújtanak túlságosan jelentős támogatást a jelenlegi piaci alternatívákhoz képest. Emellett az árképzési feltételeknek arra kell ösztönözniük a bankokat, hogy a válság elmúltával a lehető leghamarabb törlesszék tartozásukat az állam felé.

| (20) | A fenti elvekből kiindulva a következő tényezőket kell figyelembe venni a feltőkésítési intézkedések általános kialakításának értékelésekor: a feltőkésítés célja, a kedvezményezett bank stabilitása, az ellentételezés, a kilépés ösztönzése – különösen az állami tőke magánbefektetőktől származó tőkével történő felváltása érdekében (6), hogy ily módon biztosítható legyen az állami jelenlét átmeneti jellege a banktőkében –, biztosítékok a támogatással való visszaélés és a versenytorzulás megakadályozására, valamint a feltőkésítési program hatásainak és a kedvezményezettek helyzetének rendszeres jelentések vagy adott esetben szerkezetátalakítási tervek formájában történő felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(20)

A fenti elvekből kiindulva a következő tényezőket kell figyelembe venni a feltőkésítési intézkedések általános kialakításának értékelésekor: a feltőkésítés célja, a kedvezményezett bank stabilitása, az ellentételezés, a kilépés ösztönzése – különösen az állami tőke magánbefektetőktől származó tőkével történő felváltása érdekében (6), hogy ily módon biztosítható legyen az állami jelenlét átmeneti jellege a banktőkében –, biztosítékok a támogatással való visszaélés és a versenytorzulás megakadályozására, valamint a feltőkésítési program hatásainak és a kedvezményezettek helyzetének rendszeres jelentések vagy adott esetben szerkezetátalakítási tervek formájában történő felülvizsgálata.

2.1.   Az aktuális piaci árfolyamon történő feltőkésítések

| (21) | Amennyiben az állami tőkeinjekcióra azonos feltételek mellett jelentős (30 %-os vagy annál magasabb) magánbefektetői részvétellel kerül sor, a Bizottság elfogadja az ügyletben kikötött ellentételezést (7). Mivel az ilyen típusú ügylet nem vet fel komoly aggályokat a versenyt illetően, kivéve ha az ügylet feltételeiből következően a magánbefektetőknek nyújtott ösztönzők jelentősen torzulnak, elvileg nem látszik szükségesnek a verseny védelmét szolgáló biztosítékok vagy kilépési ösztönzők előzetes beépítése. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben az állami tőkeinjekcióra azonos feltételek mellett jelentős (30 %-os vagy annál magasabb) magánbefektetői részvétellel kerül sor, a Bizottság elfogadja az ügyletben kikötött ellentételezést (7). Mivel az ilyen típusú ügylet nem vet fel komoly aggályokat a versenyt illetően, kivéve ha az ügylet feltételeiből következően a magánbefektetőknek nyújtott ösztönzők jelentősen torzulnak, elvileg nem látszik szükségesnek a verseny védelmét szolgáló biztosítékok vagy kilépési ösztönzők előzetes beépítése.

2.2.   Az alapvetően stabil bankok átmeneti feltőkésítése a pénzügyi stabilitás és a reálgazdaság számára történő hitelezés elősegítése céljából

| (22) | A Bizottság a fenti kategóriába tartozó bankok javára történő feltőkésítési intézkedések értékelésekor különösen nagy figyelmet fordít az alapvetően stabil bankok, illetve a (12)–(15) bekezdésben említett egyéb bankok megkülönböztetésére. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság a fenti kategóriába tartozó bankok javára történő feltőkésítési intézkedések értékelésekor különösen nagy figyelmet fordít az alapvetően stabil bankok, illetve a (12)–(15) bekezdésben említett egyéb bankok megkülönböztetésére.

| (23) | Az általános ellentételezésnek megfelelő módon számításba kell vennie a következő tényezőket:






  a) | az egyes kedvezményezettek aktuális kockázati profilja (4); |
| --- | --- | --- |

(23)

Az általános ellentételezésnek megfelelő módon számításba kell vennie a következő tényezőket:

a)

az egyes kedvezményezettek aktuális kockázati profilja (4);

| b) | a választott eszköz jellemzői, ideértve az alárendeltség szintjét; a kifizetés kockázata és valamennyi módozata (8); |
| --- | --- |

b)

a választott eszköz jellemzői, ideértve az alárendeltség szintjét; a kifizetés kockázata és valamennyi módozata (8);

| c) | beépített kilépési ösztönzők (például a gyorsított visszafizetési vagy visszafizetési záradék); |
| --- | --- |

c)

beépített kilépési ösztönzők (például a gyorsított visszafizetési vagy visszafizetési záradék);

| d) | megfelelő kockázatmentes referencia-kamatláb. |
| --- | --- |

d)

megfelelő kockázatmentes referencia-kamatláb.

| (24) | Az állami feltőkésítések ellentételezésének mértéke nem lehet olyan magas, mint az aktuális piaci szint (15 %) (9), mivel ez utóbbi nem feltétlenül tükrözi a normálisnak tekintett piaci feltételeket (10). Következésképpen a Bizottság kész annak elfogadására, hogy az alapvetően stabil bankok feltőkésítésének ára az aktuális piaci árfolyamnál alacsonyabb legyen, annak érdekében, hogy megkönnyítse a bankok számára az ilyen eszközökhöz való hozzájutást, és ebből következően elősegítse a pénzügyi stabilitás helyreállítását és a reálgazdaság számára történő hitelnyújtást. |
| --- | --- |

(24)

Az állami feltőkésítések ellentételezésének mértéke nem lehet olyan magas, mint az aktuális piaci szint (15 %) (9), mivel ez utóbbi nem feltétlenül tükrözi a normálisnak tekintett piaci feltételeket (10). Következésképpen a Bizottság kész annak elfogadására, hogy az alapvetően stabil bankok feltőkésítésének ára az aktuális piaci árfolyamnál alacsonyabb legyen, annak érdekében, hogy megkönnyítse a bankok számára az ilyen eszközökhöz való hozzájutást, és ebből következően elősegítse a pénzügyi stabilitás helyreállítását és a reálgazdaság számára történő hitelnyújtást.

| (25) | Ugyanakkor kívánatos, hogy az állami feltőkésítések tekintetében várható teljes megtérülés ne térjen el túlságosan az aktuális piaci feltételektől, mert i. annak el kell kerülnie a kockázat válság előtti időszakban szokásos alulértékelését; ii. tükröznie kell az új áregyensúly megteremtésének időzítésével és szintjével kapcsolatos bizonytalanságokat; iii. ösztönzőket kell biztosítania a programokból való kilépésre és iv. a minimálisra kell csökkentenie a verseny torzításának kockázatát a tagállamok, illetve azon bankok között, amelyek jelenleg állami támogatás nélkül szereznek tőkét a piacról. Lényeges, hogy a megtérülési ráta ne essék túlságosan távol az aktuális piaci árfolyamoktól, hogy ily módon elkerülhető legyen a magánszektor útján történő feltőkésítések kiszorítása, illetve könnyebben vissza lehessen térni a normális piaci feltételekhez. |
| --- | --- |

(25)

Ugyanakkor kívánatos, hogy az állami feltőkésítések tekintetében várható teljes megtérülés ne térjen el túlságosan az aktuális piaci feltételektől, mert i. annak el kell kerülnie a kockázat válság előtti időszakban szokásos alulértékelését; ii. tükröznie kell az új áregyensúly megteremtésének időzítésével és szintjével kapcsolatos bizonytalanságokat; iii. ösztönzőket kell biztosítania a programokból való kilépésre és iv. a minimálisra kell csökkentenie a verseny torzításának kockázatát a tagállamok, illetve azon bankok között, amelyek jelenleg állami támogatás nélkül szereznek tőkét a piacról. Lényeges, hogy a megtérülési ráta ne essék túlságosan távol az aktuális piaci árfolyamoktól, hogy ily módon elkerülhető legyen a magánszektor útján történő feltőkésítések kiszorítása, illetve könnyebben vissza lehessen térni a normális piaci feltételekhez.

A feltőkésítés belépési költsége

| (26) | A Bizottság álláspontja szerint az eurórendszer 2008. november 20-i ajánlásai megfelelő módszert fektettek le a feltőkésítés belépési költségének meghatározására. Az eurórendszer szempontjából az e módszer segítségével számított ellentételezés megfelelő alapot (belépési szintet) teremt az alapvetően stabil bankok feltőkésítéséhez előírt nominális megtérülési ráta biztosításához. Ez az ár kiigazítható felfelé, hogy számításba vegyék az állami tőke törlesztése ösztönzésének szükségességét (11). A Bizottság úgy véli, hogy egy ilyen kiigazítás a versenytorzulás megakadályozásának célját is szolgálná. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság álláspontja szerint az eurórendszer 2008. november 20-i ajánlásai megfelelő módszert fektettek le a feltőkésítés belépési költségének meghatározására. Az eurórendszer szempontjából az e módszer segítségével számított ellentételezés megfelelő alapot (belépési szintet) teremt az alapvetően stabil bankok feltőkésítéséhez előírt nominális megtérülési ráta biztosításához. Ez az ár kiigazítható felfelé, hogy számításba vegyék az állami tőke törlesztése ösztönzésének szükségességét (11). A Bizottság úgy véli, hogy egy ilyen kiigazítás a versenytorzulás megakadályozásának célját is szolgálná.

| (27) | Az eurórendszer ajánlásai szerint az alapvetően stabil bankok esetében alkalmazandó feltőkésítési eszközöknek – elsőbbségi részvények vagy más hibrid eszközök – a kormány által előírt megtérülését a következők figyelembevételével meghatározott „árfolyosó” alapján lehetne meghatározni: i. az alárendelt kölcsönök előírt megtérülési rátája, amely az alsó határértéket jelenti; és ii. a törzsrészvények előírt megtérülési rátája, amely a felső határértéket jelenti. Az árfolyosó kiszámításának módszere különböző elemeken alapul, amelyeknek az egyes intézmények (vagy hasonló intézmények egy csoportja) és a tagállamok egyedi jellemzőit is tükrözniük kell. A vonatkozó paraméterek (államkötvények hozama, CDS-prémiumok, részvénykockázati prémiumok) átlagértékét (középérték vagy medián) használó módszer alkalmazása egy 7 %-os átlagos megtérülési folyosót határoz meg az elsőbbségi részvények vonatkozásában, amelyek jellemzői hasonlóak az alárendelt kölcsönökéhez, valamint 9,3 %-os előírt átlagos megtérülést az euróövezet bankjainak törzsrészvényei esetében. Ez az átlagos árfolyosó, mint olyan, egy indikatív sávot jelent. |
| --- | --- |

(27)

Az eurórendszer ajánlásai szerint az alapvetően stabil bankok esetében alkalmazandó feltőkésítési eszközöknek – elsőbbségi részvények vagy más hibrid eszközök – a kormány által előírt megtérülését a következők figyelembevételével meghatározott „árfolyosó” alapján lehetne meghatározni: i. az alárendelt kölcsönök előírt megtérülési rátája, amely az alsó határértéket jelenti; és ii. a törzsrészvények előírt megtérülési rátája, amely a felső határértéket jelenti. Az árfolyosó kiszámításának módszere különböző elemeken alapul, amelyeknek az egyes intézmények (vagy hasonló intézmények egy csoportja) és a tagállamok egyedi jellemzőit is tükrözniük kell. A vonatkozó paraméterek (államkötvények hozama, CDS-prémiumok, részvénykockázati prémiumok) átlagértékét (középérték vagy medián) használó módszer alkalmazása egy 7 %-os átlagos megtérülési folyosót határoz meg az elsőbbségi részvények vonatkozásában, amelyek jellemzői hasonlóak az alárendelt kölcsönökéhez, valamint 9,3 %-os előírt átlagos megtérülést az euróövezet bankjainak törzsrészvényei esetében. Ez az átlagos árfolyosó, mint olyan, egy indikatív sávot jelent.

| (28) | Az alapvetően stabil bankok esetében a Bizottság a fenti módszeren alapuló minimális ellentételezést fogja elfogadni (12). Ez az ellentételezés az egyes bankok szintjén különböző lehet, különböző paraméterek alapján:






  a) | a választott tőke típusa (13): minél alacsonyabb szintű a hátrasorolás, annál alacsonyabb az előírt ellentételezés az árfolyosóban; |
| --- | --- | --- |

(28)

Az alapvetően stabil bankok esetében a Bizottság a fenti módszeren alapuló minimális ellentételezést fogja elfogadni (12). Ez az ellentételezés az egyes bankok szintjén különböző lehet, különböző paraméterek alapján:

a)

a választott tőke típusa (13): minél alacsonyabb szintű a hátrasorolás, annál alacsonyabb az előírt ellentételezés az árfolyosóban;

| b) | megfelelő kockázatmentes referencia-kamatláb; |
| --- | --- |

b)

megfelelő kockázatmentes referencia-kamatláb;

| c) | minden támogatható pénzügyi intézmény (a pénzügyileg stabil és a súlyos helyzetbe került bankok) egyedi kockázatprofilja nemzeti szinten. |
| --- | --- |

c)

minden támogatható pénzügyi intézmény (a pénzügyileg stabil és a súlyos helyzetbe került bankok) egyedi kockázatprofilja nemzeti szinten.

| (29) | A tagállamok választhatnak olyan árazási formulát, amely ezenfelül áremelési vagy visszafizetési záradékot is tartalmaz. Ezeket a jellemzőket megfelelően kell kiválasztani annak érdekében, hogy miközben bátorítják a bankoknak nyújtott állami tőketámogatás mielőbbi befejezését, elkerülhető legyen a tőkeköltségek jelentős növekedése. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamok választhatnak olyan árazási formulát, amely ezenfelül áremelési vagy visszafizetési záradékot is tartalmaz. Ezeket a jellemzőket megfelelően kell kiválasztani annak érdekében, hogy miközben bátorítják a bankoknak nyújtott állami tőketámogatás mielőbbi befejezését, elkerülhető legyen a tőkeköltségek jelentős növekedése.

| (30) | A Bizottság alternatív árazási módszereket is el fog fogadni, amennyiben azok olyan ellentételezést eredményeznek, amelyek magasabbak a fenti módszerrel kalkulált eredménynél. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság alternatív árazási módszereket is el fog fogadni, amennyiben azok olyan ellentételezést eredményeznek, amelyek magasabbak a fenti módszerrel kalkulált eredménynél.

Ösztönzők az állami tőketámogatás törlesztéséhez

| (31) | A feltőkésítési intézkedéseknek megfelelő ösztönzőket kell tartalmazniuk ahhoz, hogy amint azt a piac lehetővé teszi, törlesszék az állami tőkét (14). A bankok alternatív tőke keresésére ösztönzésének legegyszerűbb módja az, hogy a tagállamok megfelelően magas ellentételezést kérjenek az állami feltőkésítésért. Emiatt a Bizottság hasznosnak találja, hogy a meghatározott belépési árat általánosan megnöveljék (15) a kilépés ösztönzése érdekében. Egy olyan árazási konstrukció, amely az eltelt idő függvényében növeli az árakat és gyorsított visszafizetési záradékokat tartalmaz, erősíteni fogja ezt a kilépést ösztönző mechanizmust. |
| --- | --- |

(31)

A feltőkésítési intézkedéseknek megfelelő ösztönzőket kell tartalmazniuk ahhoz, hogy amint azt a piac lehetővé teszi, törlesszék az állami tőkét (14). A bankok alternatív tőke keresésére ösztönzésének legegyszerűbb módja az, hogy a tagállamok megfelelően magas ellentételezést kérjenek az állami feltőkésítésért. Emiatt a Bizottság hasznosnak találja, hogy a meghatározott belépési árat általánosan megnöveljék (15) a kilépés ösztönzése érdekében. Egy olyan árazási konstrukció, amely az eltelt idő függvényében növeli az árakat és gyorsított visszafizetési záradékokat tartalmaz, erősíteni fogja ezt a kilépést ösztönző mechanizmust.

| (32) | Ha egy tagállam úgy dönt, hogy nem emeli az ellentételezés nominális mértékét, megfontolhatja annak lehetőségét, hogy az ellentételezés teljes összegét emeli vételi opciók vagy törlesztési záradékok útján, vagy olyan mechanizmusok segítségével, amelyek ösztönzik a magántőke emelését, például az osztalékfizetésnek az állam felé történő törlesztési kötelezettséghez kötésével, amely idővel folyamatosan emelkedik. |
| --- | --- |

(32)

Ha egy tagállam úgy dönt, hogy nem emeli az ellentételezés nominális mértékét, megfontolhatja annak lehetőségét, hogy az ellentételezés teljes összegét emeli vételi opciók vagy törlesztési záradékok útján, vagy olyan mechanizmusok segítségével, amelyek ösztönzik a magántőke emelését, például az osztalékfizetésnek az állam felé történő törlesztési kötelezettséghez kötésével, amely idővel folyamatosan emelkedik.

| (33) | A tagállamok restriktív osztalékpolitika alkalmazását is fontolóra vehetik az állami beavatkozás átmeneti jellegének biztosítása érdekében. A restriktív osztalékpolitika összhangban állna azzal a célkitűzéssel, hogy biztosítottak legyenek a kölcsönök a reálgazdaság számára, és hogy erősödjön a kedvezményezett bankok tőkealapja. Ugyanakkor fontos lenne, hogy lehetséges legyen az osztalékok fizetése abban az esetben, amikor ez ösztönzi a pótlólagos magántőke áramlást az alapvetően stabil bankok felé (16). |
| --- | --- |

(33)

A tagállamok restriktív osztalékpolitika alkalmazását is fontolóra vehetik az állami beavatkozás átmeneti jellegének biztosítása érdekében. A restriktív osztalékpolitika összhangban állna azzal a célkitűzéssel, hogy biztosítottak legyenek a kölcsönök a reálgazdaság számára, és hogy erősödjön a kedvezményezett bankok tőkealapja. Ugyanakkor fontos lenne, hogy lehetséges legyen az osztalékok fizetése abban az esetben, amikor ez ösztönzi a pótlólagos magántőke áramlást az alapvetően stabil bankok felé (16).

| (34) | A Bizottság eseti alapon fogja értékelni a javasolt kilépési mechanizmusokat. Általában véve minél nagyobb mértékű a feltőkésítés és minél magasabb a kedvezményezett bank kockázati profilja, annál nagyobb szükség van világos kilépési mechanizmusok lefektetésére. Az ellentételezés szintjének és típusának kombinációja, valamint – adott esetben és megfelelő mértékben – a restriktív osztalékpolitika teljes egészében elégséges kilépési ösztönzést kell, hogy jelentsen a kedvezményezett bank részére. A Bizottság úgy látja, hogy az osztalékfizetési korlátozások különösen akkor nem szükségesek, ha az árszint megfelelően tükrözi a bank kockázati profilját, és az áremelési záradékok vagy ehhez hasonló elemek elégséges mértékben ösztönzik a kilépést, továbbá a feltőkésítés mértéke korlátozott. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság eseti alapon fogja értékelni a javasolt kilépési mechanizmusokat. Általában véve minél nagyobb mértékű a feltőkésítés és minél magasabb a kedvezményezett bank kockázati profilja, annál nagyobb szükség van világos kilépési mechanizmusok lefektetésére. Az ellentételezés szintjének és típusának kombinációja, valamint – adott esetben és megfelelő mértékben – a restriktív osztalékpolitika teljes egészében elégséges kilépési ösztönzést kell, hogy jelentsen a kedvezményezett bank részére. A Bizottság úgy látja, hogy az osztalékfizetési korlátozások különösen akkor nem szükségesek, ha az árszint megfelelően tükrözi a bank kockázati profilját, és az áremelési záradékok vagy ehhez hasonló elemek elégséges mértékben ösztönzik a kilépést, továbbá a feltőkésítés mértéke korlátozott.

Az indokolatlan versenytorzulás megelőzése

| (35) | A bankokról szóló közlemény (35) bekezdése hangsúlyozza, hogy biztosítékokat kell beépíteni a feltőkésítési programokba a versennyel kapcsolatos lehetséges visszaélések és a versenytorzulás megelőzése érdekében. A bankokról szóló közlemény (38) bekezdése előírja, hogy a tőkeinjekciókat a lehető legminimálisabbra kell korlátozni, és nem szabad megengedni a kedvezményezetteknek, hogy agresszív kereskedelmi stratégiát kövessenek, amelyek ellentétben állnának a feltőkésítés célkitűzéseivel (17). |
| --- | --- |

(35)

A bankokról szóló közlemény (35) bekezdése hangsúlyozza, hogy biztosítékokat kell beépíteni a feltőkésítési programokba a versennyel kapcsolatos lehetséges visszaélések és a versenytorzulás megelőzése érdekében. A bankokról szóló közlemény (38) bekezdése előírja, hogy a tőkeinjekciókat a lehető legminimálisabbra kell korlátozni, és nem szabad megengedni a kedvezményezetteknek, hogy agresszív kereskedelmi stratégiát kövessenek, amelyek ellentétben állnának a feltőkésítés célkitűzéseivel (17).

| (36) | Általános elvként minél magasabb az ellentételezés, annál kevésbé van szükség biztosítékokra, mivel az árszint korlátozza a verseny torzulását. Az állami feltőkésítést igénybe vevő bankok nem reklámozhatják ezt kereskedelmi célokra. |
| --- | --- |

(36)

Általános elvként minél magasabb az ellentételezés, annál kevésbé van szükség biztosítékokra, mivel az árszint korlátozza a verseny torzulását. Az állami feltőkésítést igénybe vevő bankok nem reklámozhatják ezt kereskedelmi célokra.

| (37) | Biztosítékokra lehet szükség annak megakadályozására is, hogy állami támogatásból finanszírozzanak agresszív kereskedelmi expanziót. Elvben az összefonódások és felvásárlások értékes hozzájárulást jelenthetnek a bankszektor konszolidálásához azon célkitűzés fényében, hogy stabilizálódjanak a pénzügyi piacok és egyenletes hiteláramlás legyen biztosított a reálgazdaság részére. Annak érdekében, hogy az állami támogatást kapó intézmények ne részesüljenek előnyben az ilyen támogatást nem kapó versenytársaikhoz képest, az összefonódásoknak és felvásárlásoknak általában versenyfeltételek között zajló pályázati eljárások alapján kell történniük. |
| --- | --- |

(37)

Biztosítékokra lehet szükség annak megakadályozására is, hogy állami támogatásból finanszírozzanak agresszív kereskedelmi expanziót. Elvben az összefonódások és felvásárlások értékes hozzájárulást jelenthetnek a bankszektor konszolidálásához azon célkitűzés fényében, hogy stabilizálódjanak a pénzügyi piacok és egyenletes hiteláramlás legyen biztosított a reálgazdaság részére. Annak érdekében, hogy az állami támogatást kapó intézmények ne részesüljenek előnyben az ilyen támogatást nem kapó versenytársaikhoz képest, az összefonódásoknak és felvásárlásoknak általában versenyfeltételek között zajló pályázati eljárások alapján kell történniük.

| (38) | A magatartásra vonatkozó biztosítékok mértéke arányossági értékelésen alapul majd az összes releváns faktor figyelembe vételével, különös tekintettel a kedvezményezett bank kockázati profiljára. Míg a nagyon alacsony kockázati profilú bankok esetében csak nagyon korlátozott biztosítékokra lehet szükség, az ilyen biztosítékok szükségessége növekszik magasabb kockázati profilok esetén. Az arányosság értékelését tovább befolyásolja az állami tőkeinjekció relatív nagysága, és az elért tőkeellátottsági szint. |
| --- | --- |

(38)

A magatartásra vonatkozó biztosítékok mértéke arányossági értékelésen alapul majd az összes releváns faktor figyelembe vételével, különös tekintettel a kedvezményezett bank kockázati profiljára. Míg a nagyon alacsony kockázati profilú bankok esetében csak nagyon korlátozott biztosítékokra lehet szükség, az ilyen biztosítékok szükségessége növekszik magasabb kockázati profilok esetén. Az arányosság értékelését tovább befolyásolja az állami tőkeinjekció relatív nagysága, és az elért tőkeellátottsági szint.

| (39) | Ha a tagállamok a reálgazdaság finanszírozásának céljával fordulnak a feltőkésítés eszközéhez, biztosítaniuk kell, hogy a támogatás valóban hozzájáruljon ehhez. Ebből a célból – a nemzeti szabályozással összhangban – hatékony és kikényszeríthető nemzeti biztosítékokat kell a feltőkésítéshez kapcsolni, amelyek biztosítják, hogy a tőkeinjekciót a reálgazdaságnak nyújtott kölcsönök fenntarthatósága érdekében használják fel. |
| --- | --- |

(39)

Ha a tagállamok a reálgazdaság finanszírozásának céljával fordulnak a feltőkésítés eszközéhez, biztosítaniuk kell, hogy a támogatás valóban hozzájáruljon ehhez. Ebből a célból – a nemzeti szabályozással összhangban – hatékony és kikényszeríthető nemzeti biztosítékokat kell a feltőkésítéshez kapcsolni, amelyek biztosítják, hogy a tőkeinjekciót a reálgazdaságnak nyújtott kölcsönök fenntarthatósága érdekében használják fel.

Felülvizsgálat

| (40) | Ezenkívül – a bankokról szóló közleményben (18) megállapítottak szerint – a feltőkésítést rendszeresen felül kell vizsgálni. Az intézkedések végrehajtásának megkezdése után hat hónappal a tagállamok a végrehajtásról szóló jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésnek a következőkről kell teljes körű tájékoztatást tartalmaznia:






  a) | a feltőkésített bankokról, a (12)–(15) bekezdésben és az 1. mellékletben említett elemekre is kitérve, valamint egy értékelést a bank üzleti modelljéről a bank kockázati profiljának és életképességének értékelése céljából; |
| --- | --- | --- |

(40)

Ezenkívül – a bankokról szóló közleményben (18) megállapítottak szerint – a feltőkésítést rendszeresen felül kell vizsgálni. Az intézkedések végrehajtásának megkezdése után hat hónappal a tagállamok a végrehajtásról szóló jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésnek a következőkről kell teljes körű tájékoztatást tartalmaznia:

a)

a feltőkésített bankokról, a (12)–(15) bekezdésben és az 1. mellékletben említett elemekre is kitérve, valamint egy értékelést a bank üzleti modelljéről a bank kockázati profiljának és életképességének értékelése céljából;

| b) | az e bankok részére folyósított összegekről, valamint a feltőkésítés feltételeiről; |
| --- | --- |

b)

az e bankok részére folyósított összegekről, valamint a feltőkésítés feltételeiről;

| c) | a kézhez kapott tőke felhasználásáról, i. a reálgazdaságnak biztosított fenntartható kölcsönökkel; ii. a külső növekedéssel és iii. a kedvezményezett bankok osztalékpolitikájával kapcsolatban is; |
| --- | --- |

c)

a kézhez kapott tőke felhasználásáról, i. a reálgazdaságnak biztosított fenntartható kölcsönökkel; ii. a külső növekedéssel és iii. a kedvezményezett bankok osztalékpolitikájával kapcsolatban is;

| d) | a tagállamoknak a kilépési ösztönzőkkel és a többi feltétellel és biztosítékkal kapcsolatban tett kötelezettségvállalásainak való megfelelésről; továbbá |
| --- | --- |

d)

a tagállamoknak a kilépési ösztönzőkkel és a többi feltétellel és biztosítékkal kapcsolatban tett kötelezettségvállalásainak való megfelelésről; továbbá

| e) | azokról a lépésekről, amelyeket az állami tőkétől való függőség megszüntetése érdekében tettek (19). |
| --- | --- |

e)

azokról a lépésekről, amelyeket az állami tőkétől való függőség megszüntetése érdekében tettek (19).

| (41) | A felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottság többek közt értékeli, hogy szükséges-e a magatartási biztosítékok további fenntartása. A piaci feltételek alakulásától függően a Bizottság az intézkedéseket kísérő biztosítékok felülvizsgálatát is kérheti annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a jelenlegi válság átvészeléséhez szükséges legminimálisabb összegre és időtartamra korlátozódjék. |
| --- | --- |

(41)

A felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottság többek közt értékeli, hogy szükséges-e a magatartási biztosítékok további fenntartása. A piaci feltételek alakulásától függően a Bizottság az intézkedéseket kísérő biztosítékok felülvizsgálatát is kérheti annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a jelenlegi válság átvészeléséhez szükséges legminimálisabb összegre és időtartamra korlátozódjék.

| (42) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy amennyiben egy eredetileg alapvetően stabilnak tekintett banknál a feltőkésítés után nehézségek jelentkeznek, az érintett bankra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy amennyiben egy eredetileg alapvetően stabilnak tekintett banknál a feltőkésítés után nehézségek jelentkeznek, az érintett bankra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani.

2.3.   A többi bank megmentés érdekében való feltőkésítése

| (43) | Az olyan bankok feltőkésítésére, amelyek nem tekinthetők alapvetően stabilnak, szigorúbb követelmények teljesülése esetén kerülhet sor. |
| --- | --- |

(43)

Az olyan bankok feltőkésítésére, amelyek nem tekinthetők alapvetően stabilnak, szigorúbb követelmények teljesülése esetén kerülhet sor.

| (44) | Az ellentételezésnek – a fent leírtak szerint – elvileg tükröznie kell a kedvezményezett kockázati profilját, és magasabbnak kell lennie, mint az alapvetően stabil bankok esetében (20). Ez nem sérti a felügyeleti hatóságok azon lehetőségét, hogy szükség esetén sürgős fellépést hajtsanak végre a szerkezetátalakítás eseteiben. Amennyiben nem lehet a bank kockázatprofiljának megfelelő árszintet meghatározni, akkor is arra kell törekedni, hogy az ár közelítse azt a szintet, amit egy hasonló banknak normális piaci feltételek mellett előírnának. A pénzügyi stabilitás biztosításának szükségességétől függetlenül e bankok esetében csak azzal a feltétellel hagyható jóvá az állami tőkeinjekció, ha felszámolják a bankot, vagy alapos és kiterjedt szerkezetátalakításra kerül sor, beleértve adott esetben a vezetőség és a vállalatirányítás megváltoztatását is. Ezért e bankok esetében a feltőkésítéstől számított hat hónapon belül átfogó szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet kell majd benyújtani. A bankokról szóló közleményben rögzítettek szerint az ilyen terveket a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséről és szerkezetátalakításáról szóló iránymutatások elvei alapján kell értékelni, és kompenzációs intézkedéseket is kell tartalmazniuk. |
| --- | --- |

(44)

Az ellentételezésnek – a fent leírtak szerint – elvileg tükröznie kell a kedvezményezett kockázati profilját, és magasabbnak kell lennie, mint az alapvetően stabil bankok esetében (20). Ez nem sérti a felügyeleti hatóságok azon lehetőségét, hogy szükség esetén sürgős fellépést hajtsanak végre a szerkezetátalakítás eseteiben. Amennyiben nem lehet a bank kockázatprofiljának megfelelő árszintet meghatározni, akkor is arra kell törekedni, hogy az ár közelítse azt a szintet, amit egy hasonló banknak normális piaci feltételek mellett előírnának. A pénzügyi stabilitás biztosításának szükségességétől függetlenül e bankok esetében csak azzal a feltétellel hagyható jóvá az állami tőkeinjekció, ha felszámolják a bankot, vagy alapos és kiterjedt szerkezetátalakításra kerül sor, beleértve adott esetben a vezetőség és a vállalatirányítás megváltoztatását is. Ezért e bankok esetében a feltőkésítéstől számított hat hónapon belül átfogó szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet kell majd benyújtani. A bankokról szóló közleményben rögzítettek szerint az ilyen terveket a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséről és szerkezetátalakításáról szóló iránymutatások elvei alapján kell értékelni, és kompenzációs intézkedéseket is kell tartalmazniuk.

| (45) | Az államnak való törlesztés végéig a megmentési és szerkezetátalakítási szakaszban a bajba jutott bankokra vonatkozó magatartási biztosítékoknak elvileg a következőket kell tartalmazniuk: restriktív osztalékpolitika (amely osztalékfizetési tilalmat jelent legalább a szerkezetátalakítási időszak során), a túlzó díjazások vagy bónuszok kifizetésének korlátozása, a pénzügyi stabilitás céljával összeegyeztethető szolvenciamutató megnövelt szintjének visszaállítására és fenntartására vonatkozó kötelezettség, valamint az állami részvállalás törlesztésének ütemterve. |
| --- | --- |

(45)

Az államnak való törlesztés végéig a megmentési és szerkezetátalakítási szakaszban a bajba jutott bankokra vonatkozó magatartási biztosítékoknak elvileg a következőket kell tartalmazniuk: restriktív osztalékpolitika (amely osztalékfizetési tilalmat jelent legalább a szerkezetátalakítási időszak során), a túlzó díjazások vagy bónuszok kifizetésének korlátozása, a pénzügyi stabilitás céljával összeegyeztethető szolvenciamutató megnövelt szintjének visszaállítására és fenntartására vonatkozó kötelezettség, valamint az állami részvállalás törlesztésének ütemterve.

2.4.   Záró megjegyzések

| (46) | Végezetül a Bizottság figyelembe veszi annak lehetőségét is, hogy egy adott tagállamban az összes bank vagy a bankok nagy része előtt nyitva áll-e a feltőkésítési műveletben való részvétel, akár kevésbé differenciált alapon, hosszú távon megfelelő általános visszatérítés megvalósításának céljával. Néhány tagállam dönthet úgy, hogy például adminisztratív okokból kevésbé kidolgozott módszereket alkalmaz. Azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a tagállamok árazásukat a fenti módszerekre alapozzák, a Bizottság minden olyan árképzési mechanizmust elfogad majd, melyeknél az e programban részt vevő összes bank esetében a várható éves összhozam elég magas ahhoz, hogy figyelembe vegye a bankok sokféleségét, és ösztönözze a kilépést. Ezt a szintet az 1. csoportba (Tier 1) tartozó tőkeeszközök (21) esetében a (27) bekezdésben említett felső határérték felett kell megállapítani. Megállapítható alacsonyabb belépési költség is megfelelő gyorsított visszafizetéssel, vagy más differenciálási elemek és biztosítékok, a fent leírtaknak megfelelően (22). |
| --- | --- |

(46)

Végezetül a Bizottság figyelembe veszi annak lehetőségét is, hogy egy adott tagállamban az összes bank vagy a bankok nagy része előtt nyitva áll-e a feltőkésítési műveletben való részvétel, akár kevésbé differenciált alapon, hosszú távon megfelelő általános visszatérítés megvalósításának céljával. Néhány tagállam dönthet úgy, hogy például adminisztratív okokból kevésbé kidolgozott módszereket alkalmaz. Azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a tagállamok árazásukat a fenti módszerekre alapozzák, a Bizottság minden olyan árképzési mechanizmust elfogad majd, melyeknél az e programban részt vevő összes bank esetében a várható éves összhozam elég magas ahhoz, hogy figyelembe vegye a bankok sokféleségét, és ösztönözze a kilépést. Ezt a szintet az 1. csoportba (Tier 1) tartozó tőkeeszközök (21) esetében a (27) bekezdésben említett felső határérték felett kell megállapítani. Megállapítható alacsonyabb belépési költség is megfelelő gyorsított visszafizetéssel, vagy más differenciálási elemek és biztosítékok, a fent leírtaknak megfelelően (22).

---

(1)  A könnyebb olvashatóság érdekében e dokumentumban a pénzintézetekre egyszerűen a „bankok” megnevezés utal.

(2)  HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

(3)  Lásd a Bizottság N 507/08. sz., Financial Support Measures to the banking Industry in the UK (Az Egyesült Királyság bankszektorának nyújtott pénzügyi támogatási intézkedések) ügyben 2008. október 13-án hozott határozatát (HL C 290., 2008.11.13., 4. o.), az N 512/08. sz., Support measures for financial institutions in Germany (Németországi pénzintézeteknek nyújtott támogatási intézkedések) ügyben 2008. október 27-én hozott határozatát (HL C 293., 2008.11.15., 2. o.), valamint az N 560/08. sz., Support measures for the credit institutions in Greece (A görögországi hitelintézeteknek nyújtott támogatási intézkedések) ügyben 2008. november 19-én hozott határozatát, a Hollandiára vonatkozó N 528/08. sz., Aid to ING Groep N.V. (Az ING Groep N.V. részére nyújtott támogatás) ügyben 2008. november 12-én hozott határozatát és az NN 68/08. sz., Latvian State support to JSC Parex Banka (Lett állami támogatás a JSC Parex Banka részére) ügyben a 2008. november 25-én hozott határozatát.

(4)  Részletesebben lásd az 1. mellékletet.

(5)  Lásd a bankokról szóló közlemény (39) bekezdését.

(6)  Ebben a dokumentumban a kilépések ösztönzésére vagy az állam felé történő törlesztésre vonatkozó minden utalás alatt azon intézkedéseket kell érteni, amelyek célja, hogy az állami tőkét a szükséges és megfelelő mértékben magántőkével váltsák fel a normális piaci feltételekhez való visszatérés keretében.

(7)  Lásd például a Bizottság N 512/08. sz., Support measures for financial institutions in Germany (Németországi pénzintézeteknek nyújtott támogatási intézkedések) ügyben 2008. október 27-én hozott határozatának 54. pontját.

(8)  Például számos paraméter növeli vagy csökkenti az elsőbbségi részvények értékét, azok pontos megnevezésétől függően. Ilyenek lehetnek például a következők: törzsrészvénnyé vagy más eszközzé történő átválthatóság, halmozódó vagy nem halmozódó osztalékok, rögzített vagy változó osztalékarány, az elsőbbségi részvényesek elsőbbsége a törzsrészvényesekkel szemben felszámolás esetén, részesedés vagy nem részesedés a törzsrészvényeseknek fizetett osztalékarányon felüli haszonból, eladási opció, törlesztési záradék, szavazati jog. A Bizottság referenciaként a pénzügyi eszközök általános besorolását fogja alkalmazni a különböző rendeleti kategóriák között (pl. alaptőke/nem alaptőke, 1. csoport (Tier 1)/2. csoport (Tier 2)).

(9)  Például a JP Morgan, Europe Credit Research ügy (2008. október 27.); a Merrill Lynch adatai a legalább a befektetési kategóriába sorolt pénzintézetek euróban jegyzett, az 1. csoportba (Tier 1) sorolt adósságeszközéről, amelyet az Eurobond-piacon vagy azon tagállamok belső piacán nyilvánosan bocsátottak ki, amelyek az eurót bevezették saját fizetőeszközként. Az adatokat az ECOWIN szolgáltatta (ml: et10yld).

(10)  Az ellentételezés aktuális szintje szintén tükrözheti az adott időben az 1. csoportba (Tier 1) tartozó tőke iránt megmutatkozó viszonylag magas keresletet – mivel a bankok kezdenek felhagyni a manapság tőkehiányosnak tekintett múltbeli üzleti modellel –, amely aránylag alacsony kínálattal és magas piaci volatilitással párosul.

(11)  Lásd a feltőkésítés áráról szóló 2008. november 20-i EKB kormányzótanácsi ajánlások 5–7. pontját.

(12)  Az eurórendszeren kívüli tagországok speciális helyzetét figyelembe lehet venni.

(13)  Például törzsrészvények, az első csoportba (Tier 1) tartozó tőkék nem alaptőkének minősülő része, vagy a második csoportba (Tier 2) tartozó tőkék.

(14)  Figyelembe véve a feltőkésítési eszközt és a felügyeleti hatóságok általi besorolást.

(15)  Ez annál is inkább fontos, mivel a fent vázolt módszerre hatással lehet a kockázatoknak a válság kitörése előtti alulárazása.

(16)  E szempontokat figyelembe véve az osztalékok fizetésének korlátozása például időhatárhoz, a termelt profit százalékához, vagy új tőkeformákhoz köthető (az osztalékok fizetése történhet például új részvények formájában). Amennyiben valószínűsíthető, hogy az állami tőke törlesztésére több lépésben fog sor kerülni, betervezhető az osztalékokkal kapcsolatos összes korlátozás fokozatos feloldása a törlesztés előrehaladtával összhangban.

(17)  Mivel célkitűzés a reálgazdaság számára rendelkezésre bocsátandó kölcsönök biztosítása, nem szükséges korlátozni a mérleg növekedését az alapvetően stabil bankok feltőkésítési programjában. Ez elvileg a garanciaprogramokra is vonatkozik, kivéve, ha komoly kockázat áll fenn a tőke tagállamok közti áramlásának elmozdulása tekintetében.

(18)  Lásd a bankokról szóló közlemény (34)–(42) bekezdését. A bankokról szóló közlemény szerint a Bizottság által jóváhagyott feltőkésítési programmal összhangban végrehajtott egyedi feltőkésítési intézkedéseket nem kell külön bejelenteni, és ezeket a Bizottság a megvalósítási terv felülvizsgálatának és bemutatásának keretében fogja értékelni.

(19)  Figyelembe véve a feltőkésítési eszköz jellemzőit.

(20)  Lásd a (28) bekezdést a kiterjesztett árfolyosóról, ami magasabb ellentételezést jelent a bajba jutott bankok esetében.

(21)  A Bizottság eddig minden olyan feltőkésítési intézkedést elfogadott, amelyek esetében a várható éves összhozam legalább 10 % volt az 1. csoportba (Tier 1) tartozó eszközökre, a programban résztvevő összes bank vonatkozásában. Azokban a tagországokban, ahol a megtérülés kockázatmentes, jelentős eltérés tapasztalható az eurózövezet átlagától, ezért ezt a szintet megfelelően ki lehet igazítani. A kockázatmentes ráták alakulása függvényében is szükség lehet kiigazításra.

(22)  Alacsony belépési árra és hasonló differenciálási elemekre példaként lásd a Bizottságnak a Hollandiára vonatkozó N 528/08. sz., Aid to ING Groep N.V. (Az ING Groep N.V. részére nyújtott támogatás) ügyben 2008. november 12-én hozott határozatát, amelyben az első csoportba (Tier 1) tartozó alaptőke kategóriájába sorolt sui generis tőkeeszközök ellentételezésére rögzített kamatszelvényt (8,5 %) állapítottak meg, melyet aránytalanul magas és növekvő kamatszelvény-kifizetésekkel és egy lehetséges emeléssel ötvöztek, amely 10 % feletti várható éves összhozamot eredményezett.

---

MELLÉKLET

A részvények árazása

Az 1. csoportba (Tier 1) tartozó alaptőke legismertebb formája a részvény (törzsrészvény, részvény). A törzsrészvények ellentételezése bizonytalan jövőbeli osztalékkifizetéseken és a részvények árfolyamának emelkedésén (tőkenyereség/-veszteség) keresztül történik. Végső soron mindkét eset a jövőbeni pénzáramlásokkal/profittal kapcsolatos várakozásoktól függ. A jelenlegi helyzetben még annál is nehezebb előre jelezni a jövőbeni pénzáramlásokat, mint ahogy ez normális körülmények között lehetséges lenne. A leginkább megfigyelhető tényező ezért a törzsrészvények jegyzett piaci ára. A nem jegyzett bankok esetében – mivel nincs jegyzett részvényár – a tagállamnak kell megfelelő piaci alapú megközelítést alkalmaznia, mint például a teljes értékelés.

Amennyiben a törzsrészvények kibocsátásához nyújtanak támogatást (jegyzés), minden olyan részvényt, amelyet nem jegyeznek jelenlegi vagy új befektetők, jegyzőként a tagállam vásárol meg a közvetlenül a tőkeemelés bejelentése előtti árhoz viszonyított lehető legalacsonyabb áron. A kibocsátó intézmény megfelelő jegyzési díjat is fizet (1). A Bizottság számításba fogja venni a korábban kapott állami támogatásoknak a kedvezményezett részvényárfolyamára gyakorolt esetleges hatását is.

A bankok kockázatprofiljának értékelésekor alkalmazott mutatók

A bankok kockázatprofiljának értékelése során az állami támogatási szabályoknak megfelelő feltőkésítési intézkedés értékelése céljából a Bizottság különösen a következő mutatók tekintetében vizsgálja meg a bank helyzetét:

| a) | tőkemegfelelés: A Bizottság pozitív elemként fogja értékelni a bank szolvenciaértékelését és jövőbeli tőkemegfelelését, amelyet a nemzeti felügyeleti hatóság felülvizsgálata eredményez; ez a felülvizsgálat értékelni fogja a bank különböző kockázatoknak való kitettségét (pl. hitelkockázat, likviditási kockázat, piaci kockázat, kamatláb- és árfolyamkockázat), az eszközportfólió minősége (a nemzeti piacon belül és a rendelkezésre álló nemzetközi szabványokkal összehasonlítva), a bank üzleti modelljének hosszú távú fenntarthatósága, és egyéb vonatkozó elemek; |
| --- | --- |

a)

tőkemegfelelés: A Bizottság pozitív elemként fogja értékelni a bank szolvenciaértékelését és jövőbeli tőkemegfelelését, amelyet a nemzeti felügyeleti hatóság felülvizsgálata eredményez; ez a felülvizsgálat értékelni fogja a bank különböző kockázatoknak való kitettségét (pl. hitelkockázat, likviditási kockázat, piaci kockázat, kamatláb- és árfolyamkockázat), az eszközportfólió minősége (a nemzeti piacon belül és a rendelkezésre álló nemzetközi szabványokkal összehasonlítva), a bank üzleti modelljének hosszú távú fenntarthatósága, és egyéb vonatkozó elemek;

| b) | a feltőkésítés mértéke: A Bizottság pozitív elemként fogja értékelni a feltőkésítés korlátozott mértékét, ha pl. nem haladja meg a bank kockázattal súlyozott eszközeinek legfeljebb 2 %-át; |
| --- | --- |

b)

a feltőkésítés mértéke: A Bizottság pozitív elemként fogja értékelni a feltőkésítés korlátozott mértékét, ha pl. nem haladja meg a bank kockázattal súlyozott eszközeinek legfeljebb 2 %-át;

| c) | aktuális CDS-prémiumok: Az átlaggal egyenlő vagy annál alacsonyabb prémium alacsony kockázatprofilt jelez; |
| --- | --- |

c)

aktuális CDS-prémiumok: Az átlaggal egyenlő vagy annál alacsonyabb prémium alacsony kockázatprofilt jelez;

| d) | a bank aktuális hitelminősítői besorolása és ennek várható változása: A Bizottság az „A” vagy annál kedvezőbb besorolást, valamint a stabil helyzetet vagy a pozitív irányú várható elmozdulást tekinti az alacsony kockázatprofil indikátorának. |
| --- | --- |

d)

a bank aktuális hitelminősítői besorolása és ennek várható változása: A Bizottság az „A” vagy annál kedvezőbb besorolást, valamint a stabil helyzetet vagy a pozitív irányú várható elmozdulást tekinti az alacsony kockázatprofil indikátorának.

E mutatók értékelése során figyelembe kell venni azon bankok helyzetét, amelyek a jelenlegi kivételes körülmények miatt nehézségekkel szembesülnek, bár a válság előtt alapvetően stabilnak számítottak, amint az például az olyan piaci mutatóik alakulásából is látszik, mint a CDS-prémiumok és a részvényárfolyamok.

1. táblázat

Tőketípusok

Image

---

(1)  Lásd például a Bizottság N 507/08. sz., Financial Support Measures to the banking Industry in the UK (Az Egyesült Királyság bankszektorának nyújtott pénzügyi támogatási intézkedések) ügyben 2008. október 13-án hozott határozatának 11. pontját és az N 512/08. sz., Support measures for financial institutions in Germany (Németországi pénzintézeteknek nyújtott támogatási intézkedések) ügyben 2008. október 27-én hozott határozatának 12. pontját.

---

III Előkészítő jogi aktusok

BIZOTTSÁG

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/11

---

A Bizottság által elfogadott törvényhozói javaslatok

(2009/C 10/04)

| Dokumentum | Rész | Dátum | Cím |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2008) 302 | | 2008.5.13. | Javaslat: A Tanács rendelete az Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások igazgatásáról szóló, 2007. május 30-i 752/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről |
| COM(2008) 305 | | 2008.5.23. | Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Közösségeknek, a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról szóló 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet módosításáról |
| COM(2008) 306 | 1 | 2008.5.20. | Javaslat: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról |
| COM(2008) 306 | 2 | 2008.5.20. | Javaslat: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika módosítása céljából a 320/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a(z) (...)/2008/EK rendelet módosításáról |
| COM(2008) 306 | 3 | 2008.5.20. | Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról |
| COM(2008) 306 | 4 | 2008.5.20. | Javaslat: A Tanács határozata a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról (2007–2013 közötti programozási időszak) szóló 2006/144/EK határozat módosításáról |
| COM(2008) 308 | | 2008.5.21. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról |
| COM(2008) 309 | | 2008.5.21. | Javaslat: A Tanács határozata a társulási megállapodás IV. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó vámlebontási ütemterv meghatározása tekintetében az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság között társulást létrehozó euromediterrán megállapodással kialakított társulási tanácson belül a Közösség által elfogadandó álláspontról |
| COM(2008) 311 | | 2008.5.23. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról |
| COM(2008) 314 | | 2008.5.23. | Javaslat: A Tanács rendelete az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról |
| COM(2008) 316 | | 2008.5.23. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a gépjárművek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról |
| COM(2008) 318 | | 2008.5.26. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács EK-irányelve a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről |
| COM(2008) 320 | | 2008.5.27. | Javaslat: A Tanács határozata a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról |
| COM(2008) 324 | | 2008.6.4. | Javaslat: A Tanács rendelete a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról |
| COM(2008) 332 | | 2008.5.27. | Javaslat: A Tanács határozata a 2008/XX/IB kerethatározat 11. cikke alkalmazásában az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) létrehozásáról |
| COM(2008) 336 | | 2008.5.28. | Javaslat: A Tanács rendelete a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő módosításáról |
| COM(2008) 341 | | 2008.6.6. | Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről |
| COM(2008) 342 | | 2008.6.4. | Javaslat: A Tanács rendelete a Comore-szigeteki Unió Anjouan szigetének illegális hatóságaival szembeni egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 243/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről |
| COM(2008) 343 | | 2008.6.10. | Javaslat: A Tanács határozata harmadik országban előállított erdészeti szaporítóanyag egyenértékűségéről |
| COM(2008) 344 | | 2008.6.9. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról (kodifikált szöveg) |
| COM(2008) 345 | | 2008.6.10. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) |
| COM(2008) 346 | | 2008.6.10. | Javaslat: A Tanács határozata a 2007. január 1-je és 2013. december 31-e közötti időszakra vonatkozó közösségi vidékfejlesztési támogatás összege, annak éves bontása, valamint a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiókban összpontosítandó legkisebb összeg meghatározásáról szóló 2006/493/EK határozat módosításáról |
| COM(2008) 347 | 1 | 2008.6.20. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról |
| COM(2008) 347 | 2 | 2008.6.20. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről |
| COM(2008) 350 | | 2008.6.11. | Javaslat: A Tanács rendelete a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni egyes korlátozó intézkedések elrendeléséről szóló 889/2005/EK rendelet módosításáról |
| COM(2008) 351 | | 2008.6.13. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EK irányelve (...) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről (kodifikált szöveg) |
| COM(2008) 352 | | 2008.6.12. | Javaslat: A Tanács határozata a határokon történő áruellenőrzések összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény 8. mellékletének Közösség nevében történő jóváhagyásáról |
| COM(2008) 353 | | 2008.6.11. | Javaslat: A Tanács rendelete a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (3) bekezdése alapján elvégzett hatályvesztési felülvizsgálatot és részleges időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból származó ammóniumnitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről |
| COM(2008) 357 | | 2008.6.13. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a mérőműszerekre és a metrológiai ellenőrzés módszereire vonatkozó közös rendelkezésekről |
| COM(2008) 358 | | 2008.6.16. | Javaslat: A Tanács EK-határozata az állat-egészségügyi kiadásokról (kodifikált szöveg) |
| COM(2008) 362 | | 2008.6.17. | Javaslat: A Tanács határozata a származó termék fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvnek az Európai Unió 2007. évi bővítésére tekintettel történő kiigazítására vonatkozó, az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli közösségi álláspontról |
| COM(2008) 363 | | 2008.6.16. | Javaslat: A Tanács rendelete az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően történő kivetéséről szóló, 2007. április 19-i 442/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról |
| COM(2008) 365 | | 2008.6.17. | Javaslat A Tanács .../.../EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált szöveg) |
| COM(2008) 367 | | 2008.6.17. | Javaslat: A Tanács rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (kodifikált szöveg) |
| COM(2008) 369 | | 2008.6.17. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EK rendelete a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról (kodifikált szöveg) |
| COM(2008) 376 | | 2008.7.8. | Javaslat: A Tanács irányelve a magánszemélyek személyes tulajdonának valamely tagállamból történő végleges behozatalára alkalmazandó adómentességekről (kodifikált szöveg) |
| COM(2008) 377 | | 2008.6.20. | Javaslat: A Tanács rendelete a 2015/2006/EK és a 40/2008/EK rendeletnek a bizonyos halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításáról |
| COM(2008) 380 | | 2008.6.23. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács határozata a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló 2001/470/EK tanácsi határozat módosításáról |
| COM(2008) 382 | | 2008.6.20. | Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozataláról szóló 1174/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatályának pontosításáról |
| COM(2008) 385 | | 2008.6.19. | Javaslat: A Tanács rendelete a 85/2006/EK tanácsi rendelettel a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezéséről |
| COM(2008) 386 | | 2008.6.24. | Javaslat: A Tanács .../.../... rendelete (...) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (kodifikált szöveg) |
| COM(2008) 390 | | 2008.6.25. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról és a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről |
| COM(2008) 404 | | 2008.6.30. | Javaslat: A Tanács határozata az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 285. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról |
| COM(2008) 405 | | 2008.6.27. | Javaslat: A Tanács határozata a tengeri közlekedésről szóló, egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött megállapodást a Bolgár Köztársaság és Románia európai uniós csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyv aláírásáról és elfogadásáról |
| COM(2008) 410 | | 2008.6.30. | Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 130/2006/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának befejezéséről |

Dokumentum

Rész

Dátum

Cím

COM(2008) 302

2008.5.13.

Javaslat: A Tanács rendelete az Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások igazgatásáról szóló, 2007. május 30-i 752/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2008) 305

2008.5.23.

Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Közösségeknek, a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról szóló 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet módosításáról

COM(2008) 306

1

2008.5.20.

Javaslat: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról

COM(2008) 306

2

2008.5.20.

Javaslat: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika módosítása céljából a 320/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a(z) (...)/2008/EK rendelet módosításáról

COM(2008) 306

3

2008.5.20.

Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról

COM(2008) 306

4

2008.5.20.

Javaslat: A Tanács határozata a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról (2007–2013 közötti programozási időszak) szóló 2006/144/EK határozat módosításáról

COM(2008) 308

2008.5.21.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

COM(2008) 309

2008.5.21.

Javaslat: A Tanács határozata a társulási megállapodás IV. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó vámlebontási ütemterv meghatározása tekintetében az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság között társulást létrehozó euromediterrán megállapodással kialakított társulási tanácson belül a Közösség által elfogadandó álláspontról

COM(2008) 311

2008.5.23.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról

COM(2008) 314

2008.5.23.

Javaslat: A Tanács rendelete az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

COM(2008) 316

2008.5.23.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a gépjárművek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról

COM(2008) 318

2008.5.26.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács EK-irányelve a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről

COM(2008) 320

2008.5.27.

Javaslat: A Tanács határozata a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról

COM(2008) 324

2008.6.4.

Javaslat: A Tanács rendelete a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról

COM(2008) 332

2008.5.27.

Javaslat: A Tanács határozata a 2008/XX/IB kerethatározat 11. cikke alkalmazásában az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) létrehozásáról

COM(2008) 336

2008.5.28.

Javaslat: A Tanács rendelete a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő módosításáról

COM(2008) 341

2008.6.6.

Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

COM(2008) 342

2008.6.4.

Javaslat: A Tanács rendelete a Comore-szigeteki Unió Anjouan szigetének illegális hatóságaival szembeni egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 243/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2008) 343

2008.6.10.

Javaslat: A Tanács határozata harmadik országban előállított erdészeti szaporítóanyag egyenértékűségéről

COM(2008) 344

2008.6.9.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról (kodifikált szöveg)

COM(2008) 345

2008.6.10.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet)

COM(2008) 346

2008.6.10.

Javaslat: A Tanács határozata a 2007. január 1-je és 2013. december 31-e közötti időszakra vonatkozó közösségi vidékfejlesztési támogatás összege, annak éves bontása, valamint a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiókban összpontosítandó legkisebb összeg meghatározásáról szóló 2006/493/EK határozat módosításáról

COM(2008) 347

1

2008.6.20.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

COM(2008) 347

2

2008.6.20.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről

COM(2008) 350

2008.6.11.

Javaslat: A Tanács rendelete a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni egyes korlátozó intézkedések elrendeléséről szóló 889/2005/EK rendelet módosításáról

COM(2008) 351

2008.6.13.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EK irányelve (...) a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről (kodifikált szöveg)

COM(2008) 352

2008.6.12.

Javaslat: A Tanács határozata a határokon történő áruellenőrzések összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény 8. mellékletének Közösség nevében történő jóváhagyásáról

COM(2008) 353

2008.6.11.

Javaslat: A Tanács rendelete a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (3) bekezdése alapján elvégzett hatályvesztési felülvizsgálatot és részleges időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból származó ammóniumnitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

COM(2008) 357

2008.6.13.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a mérőműszerekre és a metrológiai ellenőrzés módszereire vonatkozó közös rendelkezésekről

COM(2008) 358

2008.6.16.

Javaslat: A Tanács EK-határozata az állat-egészségügyi kiadásokról (kodifikált szöveg)

COM(2008) 362

2008.6.17.

Javaslat: A Tanács határozata a származó termék fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvnek az Európai Unió 2007. évi bővítésére tekintettel történő kiigazítására vonatkozó, az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli közösségi álláspontról

COM(2008) 363

2008.6.16.

Javaslat: A Tanács rendelete az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően történő kivetéséről szóló, 2007. április 19-i 442/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

COM(2008) 365

2008.6.17.

Javaslat A Tanács .../.../EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált szöveg)

COM(2008) 367

2008.6.17.

Javaslat: A Tanács rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (kodifikált szöveg)

COM(2008) 369

2008.6.17.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EK rendelete a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról (kodifikált szöveg)

COM(2008) 376

2008.7.8.

Javaslat: A Tanács irányelve a magánszemélyek személyes tulajdonának valamely tagállamból történő végleges behozatalára alkalmazandó adómentességekről (kodifikált szöveg)

COM(2008) 377

2008.6.20.

Javaslat: A Tanács rendelete a 2015/2006/EK és a 40/2008/EK rendeletnek a bizonyos halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításáról

COM(2008) 380

2008.6.23.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács határozata a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló 2001/470/EK tanácsi határozat módosításáról

COM(2008) 382

2008.6.20.

Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozataláról szóló 1174/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatályának pontosításáról

COM(2008) 385

2008.6.19.

Javaslat: A Tanács rendelete a 85/2006/EK tanácsi rendelettel a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezéséről

COM(2008) 386

2008.6.24.

Javaslat: A Tanács .../.../... rendelete (...) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (kodifikált szöveg)

COM(2008) 390

2008.6.25.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról és a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

COM(2008) 404

2008.6.30.

Javaslat: A Tanács határozata az Olasz Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 285. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról

COM(2008) 405

2008.6.27.

Javaslat: A Tanács határozata a tengeri közlekedésről szóló, egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött megállapodást a Bolgár Köztársaság és Románia európai uniós csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyv aláírásáról és elfogadásáról

COM(2008) 410

2008.6.30.

Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 130/2006/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának befejezéséről

Ezek a szövegek az EUR-Lexen hozzáférhetők: http://eur-lex.europa.eu

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/15

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. január 14.

(2009/C 10/05)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3173 |
| JPY | Japán yen | 117,66 |
| DKK | Dán korona | 7,4508 |
| GBP | Angol font | 0,90830 |
| SEK | Svéd korona | 10,9475 |
| CHF | Svájci frank | 1,4761 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,4310 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,917 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 277,45 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7050 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1440 |
| RON | Román lej | 4,2880 |
| TRY | Török líra | 2,1085 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,9769 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6144 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2177 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,4262 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9664 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 777,43 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,2389 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,0040 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3347 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 657,60 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7061 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,080 |
| RUB | Orosz rubel | 41,8400 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,987 |
| BRL | Brazil real | 3,0598 |
| MXN | Mexikói peso | 18,2710 |
| INR | Indiai rúpia | 64,0270 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3173

JPY

Japán yen

117,66

DKK

Dán korona

7,4508

GBP

Angol font

0,90830

SEK

Svéd korona

10,9475

CHF

Svájci frank

1,4761

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,4310

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,917

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

277,45

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7050

PLN

Lengyel zloty

4,1440

RON

Román lej

4,2880

TRY

Török líra

2,1085

AUD

Ausztrál dollár

1,9769

CAD

Kanadai dollár

1,6144

HKD

Hongkongi dollár

10,2177

NZD

Új-zélandi dollár

2,4262

SGD

Szingapúri dollár

1,9664

KRW

Dél-Koreai won

1 777,43

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,2389

CNY

Kínai renminbi

9,0040

HRK

Horvát kuna

7,3347

IDR

Indonéz rúpia

14 657,60

MYR

Maláj ringgit

4,7061

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,080

RUB

Orosz rubel

41,8400

THB

Thaiföldi baht

45,987

BRL

Brazil real

3,0598

MXN

Mexikói peso

18,2710

INR

Indiai rúpia

64,0270

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/16

---

A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok, illetve törvényhozói javaslatok legutóbbi közzététele

(2009/C 10/06)

HL C 208., 2008.8.15.

Korábbi közzétételek:

HL C 207., 2008.8.14.

HL C 202., 2008.8.8.

HL C 196., 2008.8.2.

HL C 194., 2008.7.31.

HL C 188., 2008.7.25.

HL C 118., 2008.5.15.

---

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/17

---

A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok

(2009/C 10/07)

| Dokumentum | Rész | Dátum | Cím |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2008) 301 | | 2008.5.14. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó kohéziós politikai stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményeiről |
| COM(2008) 307 | | 2008.5.20. | A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a len- és kenderágazatról |
| COM(2008) 312 | | 2008.5.22. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Válasz a nukleáris biztonsággal és üzembiztonsággal kapcsolatos nemzetközi szintű kihívásra |
| COM(2008) 313 | | 2008.5.27. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az internet fejlesztése – Cselekvési terv az internetprotokoll 6-os verziójának (IPv6) európai alkalmazására |
| COM(2008) 317 | | 2008.5.23. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek jobb szakmai előmeneteli lehetőségek és több mobilitás: Európai kutatói partnerség |
| COM(2008) 319 | | 2008.5.20. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Barcelonai folyamat: Unió a földközi-tengeri térségért |
| COM(2008) 321 | | 2008.5.20. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az emelkedő élelmiszerárak jelentette kihívás kezelése: Irányvonalak az uniós fellépés számára |
| COM(2008) 322 | | 2008.5.26. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának magyarázó jegyzetekkel ellátott napirendjéről (Brüsszel, 2008. június 27.) |
| COM(2008) 323 | | 2008.5.27. | A Bizottság közleménye – Európai átláthatósági kezdeményezés – Az érdekképviseletekkel fenntartott kapcsolatok keretrendszere (nyilvántartás és etikai kódex) |
| COM(2008) 327 | | 2008.5.29. | A Bizottság jelentése – A Bizottság éves jelentése a Garanciaalapról és annak 2007. évi gazdálkodásáról |
| COM(2008) 328 | | 2008.5.30. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló zárójelentésről (EIM program 2002–2006) |
| COM(2008) 329 | | 2008.5.30. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé |
| COM(2008) 330 | | 2008.5.8. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a dohányreklámozási irányelv (2003/33/EK) végrehajtásáról |
| COM(2008) 331 | | 2008.5.30. | A Bizottság közleménye – 2009. évi halászati lehetőségek – Az Európai Bizottság politikai nyilatkozata |
| COM(2008) 333 | | 2008.5.28. | A Bizottság ajánlása a Tanácsnak a kikötő szerinti államok által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására meghozandó intézkedésekről szóló, jogilag kötelező erejű nemzetközi okmány kidolgozása céljából a Bizottság tárgyalások folytatására való felhatalmazásáról |
| COM(2008) 334 | | 2008.6.3. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az eTEN program záró értékelése |
| COM(2008) 337 | | 2008.6.5. | A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató, illetve meghatározott tevékenységeket előmozdító közösségi cselekvési program végső értékeléséről |
| COM(2008) 338 | | 2008.6.4. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – A Bizottság 2007. évi igazgatási eredményeinek összefoglalásáról |
| COM(2008) 340 | | 2008.6.9. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az 1998. május 19-i 1165/98/EK tanácsi rendeletben előírtak szerinti rövid távú statisztikákról |
| COM(2008) 354 | | 2008.6.13. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információk |
| COM(2008) 355 | | 2008.6.13. | A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2150/2002/EK rendelet alapján összeállított statisztikákról és ezek minőségéről |
| COM(2008) 356 | | 2008.6.13. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ külső értékeléséről |
| COM(2008) 359 | | 2008.6.17. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Közös bevándorláspolitika Európa számára: elvek, fellépések és eszközök |
| COM(2008) 360 | | 2008.6.17. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának politikai terv a menekültügyről az Unió országaiban biztosított védelem összehangolt megközelítése |
| COM(2008) 364 | | 2008.6.17. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a regionális tanácsadó testületek működésének felülvizsgálatáról |
| COM(2008) 366 | | 2008.6.17. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: A nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontok |
| COM(2008) 371 | | 2008.6.18. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Ötödik helyzetjelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról: Növekedésben a régiók, növekedésben Európa |
| COM(2008) 378 | | 2008.6.24. | A Bizottság közleménye – Az Európai Bizottság éves beszámolója az Európai Parlamentnek az Európai Iskolák rendszerének 2007. évi működéséről |
| COM(2008) 379 | | 2008.6.23. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: 2008. évi jelentés az Európai Közösség 2007. évi fejlesztéspolitikájáról és a külső segítségnyújtás végrehajtásáról |
| COM(2008) 381 | | 2008.6.18. | 5. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezet: A 2008. évi általános költségvetéshez általános bevételkimutatás |
| COM(2008) 383 | | 2008.6.25. | Zöld könyv – Az Európai Unió, valamint a tengerentúli országok és területek közötti jövőbeni kapcsolatokról |
| COM(2008) 384 | | 2008.6.13. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A megemelkedett olajárak támasztotta kihívással való szembenézésről |
| COM(2008) 387 | | 2008.6.24. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2008: Az államháztartások minőségének szerepe az EU irányítási keretében |
| COM(2008) 389 | | 2008.6.25. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az egységes európai égbolt II. fázisa: Útban a fenntarthatóbb és hatékonyabb légi közlekedés felé |
| COM(2008) 392 | | 2008.6.26. | A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szénhidrátanyagcsere-zavarban (diabétesz) szenvedő személyeknek szánt élelmiszerekről |
| COM(2008) 393 | | 2008.6.27. | A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 89/398/EGK tanácsi irányelv 9. cikkének végrehajtásáról |
| COM(2008) 395 | | 2008.6.26. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Iránymutatások a tengerpolitikával kapcsolatos integrált megközelítéshez: Az integrált tengerpolitikai irányítás és az érintettekkel folytatott konzultáció terén megvalósítandó helyes gyakorlat kialakításáról |
| COM(2008) 398 | | 2008.6.26. | A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006) és az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program (2004–2006) záróértékelése |
| COM(2008) 403 | | 2008.6.24. | A Bizottság közleménye a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló 2008/50/EK irányelv 22. cikkének megfelelően a megfelelési határidők meghosszabbításáról és a bizonyos határértékek alkalmazásának kötelezettsége alóli mentességről szóló értesítésekről |

Dokumentum

Rész

Dátum

Cím

COM(2008) 301

2008.5.14.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó kohéziós politikai stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményeiről

COM(2008) 307

2008.5.20.

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a len- és kenderágazatról

COM(2008) 312

2008.5.22.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Válasz a nukleáris biztonsággal és üzembiztonsággal kapcsolatos nemzetközi szintű kihívásra

COM(2008) 313

2008.5.27.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az internet fejlesztése – Cselekvési terv az internetprotokoll 6-os verziójának (IPv6) európai alkalmazására

COM(2008) 317

2008.5.23.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek jobb szakmai előmeneteli lehetőségek és több mobilitás: Európai kutatói partnerség

COM(2008) 319

2008.5.20.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Barcelonai folyamat: Unió a földközi-tengeri térségért

COM(2008) 321

2008.5.20.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az emelkedő élelmiszerárak jelentette kihívás kezelése: Irányvonalak az uniós fellépés számára

COM(2008) 322

2008.5.26.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának magyarázó jegyzetekkel ellátott napirendjéről (Brüsszel, 2008. június 27.)

COM(2008) 323

2008.5.27.

A Bizottság közleménye – Európai átláthatósági kezdeményezés – Az érdekképviseletekkel fenntartott kapcsolatok keretrendszere (nyilvántartás és etikai kódex)

COM(2008) 327

2008.5.29.

A Bizottság jelentése – A Bizottság éves jelentése a Garanciaalapról és annak 2007. évi gazdálkodásáról

COM(2008) 328

2008.5.30.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló zárójelentésről (EIM program 2002–2006)

COM(2008) 329

2008.5.30.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé

COM(2008) 330

2008.5.8.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a dohányreklámozási irányelv (2003/33/EK) végrehajtásáról

COM(2008) 331

2008.5.30.

A Bizottság közleménye – 2009. évi halászati lehetőségek – Az Európai Bizottság politikai nyilatkozata

COM(2008) 333

2008.5.28.

A Bizottság ajánlása a Tanácsnak a kikötő szerinti államok által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására meghozandó intézkedésekről szóló, jogilag kötelező erejű nemzetközi okmány kidolgozása céljából a Bizottság tárgyalások folytatására való felhatalmazásáról

COM(2008) 334

2008.6.3.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az eTEN program záró értékelése

COM(2008) 337

2008.6.5.

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató, illetve meghatározott tevékenységeket előmozdító közösségi cselekvési program végső értékeléséről

COM(2008) 338

2008.6.4.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – A Bizottság 2007. évi igazgatási eredményeinek összefoglalásáról

COM(2008) 340

2008.6.9.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az 1998. május 19-i 1165/98/EK tanácsi rendeletben előírtak szerinti rövid távú statisztikákról

COM(2008) 354

2008.6.13.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információk

COM(2008) 355

2008.6.13.

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2150/2002/EK rendelet alapján összeállított statisztikákról és ezek minőségéről

COM(2008) 356

2008.6.13.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ külső értékeléséről

COM(2008) 359

2008.6.17.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Közös bevándorláspolitika Európa számára: elvek, fellépések és eszközök

COM(2008) 360

2008.6.17.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának politikai terv a menekültügyről az Unió országaiban biztosított védelem összehangolt megközelítése

COM(2008) 364

2008.6.17.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a regionális tanácsadó testületek működésének felülvizsgálatáról

COM(2008) 366

2008.6.17.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: A nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontok

COM(2008) 371

2008.6.18.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Ötödik helyzetjelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról: Növekedésben a régiók, növekedésben Európa

COM(2008) 378

2008.6.24.

A Bizottság közleménye – Az Európai Bizottság éves beszámolója az Európai Parlamentnek az Európai Iskolák rendszerének 2007. évi működéséről

COM(2008) 379

2008.6.23.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: 2008. évi jelentés az Európai Közösség 2007. évi fejlesztéspolitikájáról és a külső segítségnyújtás végrehajtásáról

COM(2008) 381

2008.6.18.

5. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezet: A 2008. évi általános költségvetéshez általános bevételkimutatás

COM(2008) 383

2008.6.25.

Zöld könyv – Az Európai Unió, valamint a tengerentúli országok és területek közötti jövőbeni kapcsolatokról

COM(2008) 384

2008.6.13.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A megemelkedett olajárak támasztotta kihívással való szembenézésről

COM(2008) 387

2008.6.24.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2008: Az államháztartások minőségének szerepe az EU irányítási keretében

COM(2008) 389

2008.6.25.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az egységes európai égbolt II. fázisa: Útban a fenntarthatóbb és hatékonyabb légi közlekedés felé

COM(2008) 392

2008.6.26.

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szénhidrátanyagcsere-zavarban (diabétesz) szenvedő személyeknek szánt élelmiszerekről

COM(2008) 393

2008.6.27.

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 89/398/EGK tanácsi irányelv 9. cikkének végrehajtásáról

COM(2008) 395

2008.6.26.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Iránymutatások a tengerpolitikával kapcsolatos integrált megközelítéshez: Az integrált tengerpolitikai irányítás és az érintettekkel folytatott konzultáció terén megvalósítandó helyes gyakorlat kialakításáról

COM(2008) 398

2008.6.26.

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006) és az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program (2004–2006) záróértékelése

COM(2008) 403

2008.6.24.

A Bizottság közleménye a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló 2008/50/EK irányelv 22. cikkének megfelelően a megfelelési határidők meghosszabbításáról és a bizonyos határértékek alkalmazásának kötelezettsége alóli mentességről szóló értesítésekről

Ezek a szövegek az EUR-Lexen hozzáférhetők: http://eur-lex.europa.eu

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/20

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2009/C 10/08)

Támogatás száma: XA 283/08

Tagállam: Franciaország

Régió: Moselle megye

A támogatási program megnevezése: Aide au remplacement (assistance technique)

Jogalap: Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke

Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

Délibération du Conseil général de la Moselle du 15.10.2007

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: Legfeljebb 40 000 EUR, az igények és a rendelkezésre álló költségvetési eszközök szerint

A támogatások maximális intenzitása: 12 %-os egységes ráta, évente legfeljebb 14 napra nyújtható napi 130 EUR maximális költséggel számolva, kedvezményezettenként legfeljebb évi 910 EUR erejéig

A végrehajtás időpontja: A program végrehajtására attól az időponttól kezdve kerülhet sor, amikor a mentességi kérelem nyilvántartási számát közzéteszik a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján, feltéve, hogy a megfelelő előirányzatok rendelkezésre állnak

A támogatási program időtartama: A Bizottság átvételi elismervényének dátumától számítva három év (feltéve, hogy a megfelelő előirányzatok rendelkezésre állnak)

A támogatás célja és részletes szabályai: A támogatási program célja az, hogy hozzájárulást biztosítson a gazdálkodók egészségügyi okból, baleset, apasági vagy anyasági szabadság, illetve – fiatal gazdálkodók esetében – reprezentáció vagy képzés miatt szükségessé váló helyettesítésével összefüggésben a mezőgazdasági üzemekben felmerülő költségekhez (az adójóváírásra jogosultságot adó költségek kivételével), évente 14 nap erejéig, három éven át.

Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkében előírt valamennyi feltételnek teljesülnie kell

Az érintett ágazat(ok): Moselle megye valamennyi mezőgazdasági üzeme (gazdálkodók vagy gazdálkodói csoportok)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Monsieur le Président du Conseil général de la Moselle |
| --- |
| Direction de l'Environnement et de l'Aménagement du Territoire |
| Division de l'Environnement et de l'Espace Rural (SAEN) |
| Hôtel du Département |
| 1, rue du Pont Moreau |
| BP 11096 |
| F-57036 Metz cedex 1 |

Monsieur le Président du Conseil général de la Moselle

Direction de l'Environnement et de l'Aménagement du Territoire

Division de l'Environnement et de l'Espace Rural (SAEN)

Hôtel du Département

1, rue du Pont Moreau

BP 11096

F-57036 Metz cedex 1

Internetcím: http://www.cg57.fr/front/go.do?sid=site/environnement_1076429797630/gestion_de_l_espace/agriculture

Egyéb információk: A közösségi szabályozás által az egyes támogatástípusok vonatkozásában megállapított felső határ szigorú betartása érdekében adott esetben csökkenteni kell a támogatás összegét az egyéb közfinanszírozók hozzájárulásának erejéig.

A támogatásokat azon termelői csoportok számára kell fenntartani, amelyek a megelőző öt év során nem részesültek hasonló támogatásban, illetve amelyek már elszámoltak a korábbi támogatási összegekkel

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/21

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 10/09)

| 1. | 2009. január 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Blackfriars Group (USA) csoporthoz tartozó Blackfriars Corporation (a továbbiakban: Blackfriars, Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az együttesen a Vink Holdingot alkotó Vink Holding B.V. (Hollandia), a Vink Nordic Holding AS (Dánia) és a Vink Kunststoffe GmbH (Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. január 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Blackfriars Group (USA) csoporthoz tartozó Blackfriars Corporation (a továbbiakban: Blackfriars, Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az együttesen a Vink Holdingot alkotó Vink Holding B.V. (Hollandia), a Vink Nordic Holding AS (Dánia) és a Vink Kunststoffe GmbH (Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Blackfriars esetében: elektromos és műanyag termékek nagykereskedelme és forgalmazása az ipari, építési és jelzőtábla-gyártási ágazat részére az USA-ban és az Egyesült Királyságban, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Blackfriars esetében: elektromos és műanyag termékek nagykereskedelme és forgalmazása az ipari, építési és jelzőtábla-gyártási ágazat részére az USA-ban és az Egyesült Királyságban,

| — | a Vink Holding esetében: félkész műanyag termékek nagykereskedelme és forgalmazása az ipari, építési és jelzőtábla-gyártási ágazat részére a kontinentális Európa különböző országaiban. |
| --- | --- |

—

a Vink Holding esetében: félkész műanyag termékek nagykereskedelme és forgalmazása az ipari, építési és jelzőtábla-gyártási ágazat részére a kontinentális Európa különböző országaiban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/22

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 10/10)

| 1. | 2009. január 6-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Carnival Corporation & plc (Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Costa Crociere S.p.A. (a továbbiakban: Costa, Olaszország) és a Mediterranean Shipping Company Holding S.A. irányítása alá tartozó MSC CROCIERE S.A. (a továbbiakban: MSC, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Marseille Provence Cruise terminal S.A.S. (a továbbiakban: MPCT, Franciaország) újonnan alapított közös vállalkozás felett. |
| --- | --- |

1.

2009. január 6-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Carnival Corporation & plc (Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Costa Crociere S.p.A. (a továbbiakban: Costa, Olaszország) és a Mediterranean Shipping Company Holding S.A. irányítása alá tartozó MSC CROCIERE S.A. (a továbbiakban: MSC, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Marseille Provence Cruise terminal S.A.S. (a továbbiakban: MPCT, Franciaország) újonnan alapított közös vállalkozás felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Costa esetében: tengeri személyszállító hajók üzemeltetése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Costa esetében: tengeri személyszállító hajók üzemeltetése,

| — | az MSC esetében: tengeri személyszállító hajók üzemeltetése, |
| --- | --- |

—

az MSC esetében: tengeri személyszállító hajók üzemeltetése,

| — | az MPCT esetében: személyhajózási terminál irányítása a Porte Autonome de Marseille által megadott koncesszió keretében. |
| --- | --- |

—

az MPCT esetében: személyhajózási terminál irányítása a Porte Autonome de Marseille által megadott koncesszió keretében.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

15.1.2009

| 15.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 10/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 10/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---