# Europeiska unionens C 405/29 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 405 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången29 november 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 405

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången29 november 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Den 33:e sessionen ägde rum i St. Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017. |
| 2017/C 405/01 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet måndagen den 19 juni 2017 | 1 |
| 2017/C 405/02 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet tisdagen den 20 juni 2017 | 5 |
| 2017/C 405/03 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet tisdagen den 21 juni 2017 | 10 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Den 33:e sessionen ägde rum i St. Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017.

2017/C 405/01

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet måndagen den 19 juni 2017

1

2017/C 405/02

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet tisdagen den 20 juni 2017

5

2017/C 405/03

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet tisdagen den 21 juni 2017

10

---

| TECKENFÖRKLARING






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

TECKENFÖRKLARING

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

FÖRKORTNINGAR FÖR UTSKOTTENS NAMN

| AFET: | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE: | Utskottet för utveckling |
| INTA: | Utskottet för internationell handel |
| BUDG: | Budgetutskottet |
| CONT: | Budgetkontrollutskottet |
| ECON: | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL: | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI: | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE: | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO: | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN: | Utskottet för transport och turism |
| REGI: | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI: | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH: | Fiskeriutskottet |
| CULT: | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI: | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE: | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO: | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM: | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI: | Utskottet för framställningar |
| DROI: | Underutskottet för mänskliga rättigheter |
| SEDE: | Underutskottet för säkerhet och försvar |

AFET:

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE:

Utskottet för utveckling

INTA:

Utskottet för internationell handel

BUDG:

Budgetutskottet

CONT:

Budgetkontrollutskottet

ECON:

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL:

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI:

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE:

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO:

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN:

Utskottet för transport och turism

REGI:

Utskottet för regional utveckling

AGRI:

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH:

Fiskeriutskottet

CULT:

Utskottet för kultur och utbildning

JURI:

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE:

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO:

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM:

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI:

Utskottet för framställningar

DROI:

Underutskottet för mänskliga rättigheter

SEDE:

Underutskottet för säkerhet och försvar

FÖRKORTNINGAR FÖR DE POLITISKA GRUPPERNA

| PPE: | Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) |
| --- | --- |
| S&D: | Gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet |
| ECR: | Gruppen Europeiska konservativa och reformister |
| ALDE: | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| GUE/NGL: | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| Verts/ALE: | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| EFDD: | Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa |
| NI: | Grupplösa |

PPE:

Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater)

S&D:

Gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet

ECR:

Gruppen Europeiska konservativa och reformister

ALDE:

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

GUE/NGL:

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

Verts/ALE:

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

EFDD:

Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa

NI:

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Den 33:e sessionen ägde rum i St. Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017.

| 29.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 405/1

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 19 JUNI 2017

(2017/C 405/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Högtidligt öppningssammanträde | 2 |
| --- | --- |

| Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde | 2 |
| --- | --- |

| Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Godkännande av föredragningslistan (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Justering av protokollen från de senaste sammanträdena vid den gemensamma parlamentariska församlingens 32:a session (EUT C 170, 30.5.2017) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Meddelanden från medordförandena, inklusive beslut från presidiets sammanträde den 18 juni 2017 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Anförande av Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debatt med Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling – ögonkontaktsförfarandet | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Frågestund med kommissionen | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionens åtgärder avseende de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens 32:a session | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migration: den aktuella situationen | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Rapport från näringslivets och arbetsmarknadens organisationer | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 19 JUNI 2017

(Sammanträdet öppnades kl. 11.00)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Angelo Farrugia (maltesiska parlamentets talman), Mémounatou Ibrahima (tf. medordförande för den gemensamma parlamentariska församlingen), Louis Michel (medordförande för den gemensamma parlamentariska församlingen) och Marie-Louise Coleiro Preca (Maltas president).

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.20 och återupptogs kl. 15.18)

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden hälsade samtliga deltagare välkomna.

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, vilken översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentet, skulle bifogas protokollet.

1.   Godkännande av föredragningslistan (AP102.196)

Följande yttrade sig: Abderrahmane Marrakchy (Mauretanien), tf. medordförande Mémounatou Ibrahima, medordförande Louis Michel, Michael Gahler och Catherine Bearder.

Beslut: För att underlätta ledamöternas avresa skulle man försöka hålla omröstningen så tidigt som möjligt på eftermiddagen onsdagen den 21 juni 2017. Sekretariatet skulle utarbeta ett uppdaterat förslag till föredragningslista och arbetsprogram för sessionen som skulle läggas fram för plenarförsamlingen.

2.   Justering av protokollen från de senaste sammanträdena vid den gemensamma parlamentariska församlingens 32:a session (EUT C 170, 30.5.2017)

Protokollen justerades.

3.   Meddelanden från medordförandena, inklusive beslut från presidiets sammanträde den 18 juni 2017

Medordföranden redogjorde för resultaten från presidiets sammanträde den 18 juni 2017.

Följande beslut fattades:

| a) | Följande betänkanden skulle utarbetas i de ständiga utskotten: | Utskottet för politiska frågor







  — | Förbindelserna mellan AVS-länderna och EU efter det att Cotonouavtalet löper ut: en stark parlamentarisk dimension |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Följande betänkanden skulle utarbetas i de ständiga utskotten:

Utskottet för politiska frågor

—

Förbindelserna mellan AVS-länderna och EU efter det att Cotonouavtalet löper ut: en stark parlamentarisk dimension

| | Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel







  — | Konsekvenser för AVS-ländernas ekonomier av den olagliga handeln med växtskyddsmedel, utsäde och andra insatsvaror i jordbruket |
| --- | --- | --- |

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

—

Konsekvenser för AVS-ländernas ekonomier av den olagliga handeln med växtskyddsmedel, utsäde och andra insatsvaror i jordbruket

| | Utskottet för sociala frågor och miljö







  — | Urbaniseringens sociala och miljömässiga konsekvenser, särskilt vad gäller en sund hantering av industri- och hushållsavfall i AVS-länderna |
| --- | --- | --- |

Utskottet för sociala frågor och miljö

—

Urbaniseringens sociala och miljömässiga konsekvenser, särskilt vad gäller en sund hantering av industri- och hushållsavfall i AVS-länderna

| b) | Det bekräftades att församlingens 34:e session skulle äga rum den 18–20 december 2017 i Västindien. |
| --- | --- |

b)

Det bekräftades att församlingens 34:e session skulle äga rum den 18–20 december 2017 i Västindien.

| c) | Det 14:e regionala sammanträdet skulle hållas i Port-Vila (Vanuatu) den 19–21 juli 2017. |
| --- | --- |

c)

Det 14:e regionala sammanträdet skulle hållas i Port-Vila (Vanuatu) den 19–21 juli 2017.

| d) | Församlingen skulle avge en förklaring om klimatförändringar. |
| --- | --- |

d)

Församlingen skulle avge en förklaring om klimatförändringar.

| e) | Man skulle försöka flytta mötena mellan sessionerna så att presidiets sammanträden äger rum på onsdag eftermiddag och utskottens sammanträden på torsdag förmiddag och eftermiddag. |
| --- | --- |

e)

Man skulle försöka flytta mötena mellan sessionerna så att presidiets sammanträden äger rum på onsdag eftermiddag och utskottens sammanträden på torsdag förmiddag och eftermiddag.

4.   Anförande av Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling

Neven Mimica (kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling) tog i sitt inlägg främst upp det nya europeiska samförståndet om utveckling och det kommande toppmötet mellan EU och Afrika, som enligt planerna ska hållas i Elfenbenskusten i november 2017. I likhet med Agenda 2030 är det nya europeiska samförståndet om utveckling uppbyggt kring fem ”p”: ”people, the planet, prosperity, peace and partnership” (människor, vår planet, välstånd, fred och partnerskap). Det bekräftar återigen att fattigdomsutrotning även fortsättningsvis står i centrum för EU:s utvecklingspolitik samt bekräftar målet 0,7 % ODA/BNI senast 2030. Det gemensamma meddelandet om förnyad kraft åt partnerskapet mellan Afrika och EU innehåller konkreta förslag för färdplanen för perioden 2018–2020.

5.   Debatt med Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambia), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swaziland), Joseph Owona Kono (Kamerun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Guinea), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambia), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Clifford André (Seychellerna), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Adjedoue Weidou (Tchad), Oumouri Mmadi Hassani (Komorerna) och Ben Abdallah Banda (Ghana).

Diskussionen fokuserade på den föreslagna europeiska externa investeringsplanen och den privata sektorns roll för utveckling. Behovet av att förbättra företags- och investeringsklimatet i de berörda länderna betonades, liksom behovet av att stödja industrialiseringen i Afrika. Den roll som vetenskap och teknik spelar som en faktor för tillväxt nämndes också. Stor oro uttrycktes i fråga om säkerhet, migration och utveckling. Andra frågor handlade främst om de befintliga fiskeavtalen, kvinnornas roll för utveckling samt små öars särskilda behov. Vidare ställdes frågor om sambanden mellan den ram som ska följa efter Cotonouavtalet och det kommande toppmötet mellan EU och Afrika.

Kommissionsledamot Mimica besvarade ledamöternas frågor i tur och ordning i enlighet med ögonkontaktsförfarandet.

6.   Frågestund med kommissionen

Totalt 17 frågor ställdes till kommissionen.

Kommissionen hade tidigare besvarat frågorna skriftligen. Kommissionsledamot Mimica gav muntliga svar på de följdfrågor som anknöt till följande ursprungliga frågor:

| | Muntlig fråga 1 från Oumouri Mmadi Hassani (Komorerna) om fiskberedningsanläggningen i Komorerna |
| --- | --- |

Muntlig fråga 1 från Oumouri Mmadi Hassani (Komorerna) om fiskberedningsanläggningen i Komorerna

| | Muntlig fråga nr 3 från Norbert Neuser om genomförandet av avtal om ekonomiskt partnerskap |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 3 från Norbert Neuser om genomförandet av avtal om ekonomiskt partnerskap

| | Muntlig fråga nr 5 från Cécile Kashetu Kyenge om medel med anknytning till migrationspolitik |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 5 från Cécile Kashetu Kyenge om medel med anknytning till migrationspolitik

| | Muntlig fråga nr 8 från Maria Arena om genomförandet av Igads åtaganden |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 8 från Maria Arena om genomförandet av Igads åtaganden

| | Muntlig fråga nr 12 från Catherine Bearder om ICCWC-indikatorer |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 12 från Catherine Bearder om ICCWC-indikatorer

| | Muntlig fråga nr 15 från Enrique Guerrero Salom om reproduktiv hälsa |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 15 från Enrique Guerrero Salom om reproduktiv hälsa

| | Muntlig fråga nr 16 från Julie Ward om rollen för investeringar från den privata sektorn i kampen mot hunger och undernäring |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 16 från Julie Ward om rollen för investeringar från den privata sektorn i kampen mot hunger och undernäring

| | Muntlig fråga nr 17 från Clifford André (Seychellerna) om sjösäkerhet i Indiska oceanen |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 17 från Clifford André (Seychellerna) om sjösäkerhet i Indiska oceanen

Frågeställarna till frågorna nr 6, 9, 10, 11 och 14 hade inga följdfrågor.

Frågeställarna till frågorna nr 2, 4, 7 och 13 var inte närvarande.

7.   Kommissionens åtgärder avseende de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens 32:a session

Kommissionsledamoten hänvisade till ett dokument (som bifogas underlaget) om de åtgärder som vidtagits av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i fråga om de resolutioner som antogs av den gemensamma parlamentariska församlingen i december 2016 i Nairobi (Kenya).

Diskussion med Vincent Cochetel, Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR), särskilt sändebud med ansvar för frågor om situationen i centrala Medelhavsområdet

Vincent Cochetel (UNHCR:s särskilda sändebud med ansvar för frågor om situationen i centrala Medelhavsområdet) påminde om skillnaden mellan flyktingar och ekonomiska migranter. Det finns i dag 67 miljoner tvångsförflyttade människor i världen. På Medelhavsrutten är situationen för de flyktingar och migranter som för närvarande är fast i Libyen katastrofal, och det finns rapporter om omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vincent Cochetel framhöll att det krävs skräddarsytt stöd till ursprungs- och transitländer för att hjälpa dem att hantera denna specifika situation. För att störa den affärsmodell som finns för människosmuggling krävs också samarbete på alla nivåer, vilket ännu inte inrättats.

Följande yttrade sig: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritrea), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambia), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Martina Werner, Uladi Mussa (Malawi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Prim Pujals Nolasco (Dominikanska republiken) och Domenico Rosa (kommissionen).

Ledamöterna betonade behovet av att ta itu med de grundläggande orsakerna till migration, eftersom fattigdom fortfarande är en av de faktorer som leder till migration. Vissa ledamöter påminde om att migration skulle kunna vara positiv för alla om den hanterades på rätt sätt och skedde i överensstämmelse med internationella skyldigheter. Den fragmenterade utformningen av den gemensamma handlingsplanen från Valletta nämndes, och det ställdes frågor om genomförandet av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. Oro har uttryckts i samband med förhandlingen om ett antal återtagandeavtal och försöket att sätta migrationsfrågorna framför utvecklingsmålen.

Vincent Cochetel avrundade diskussionen.

Föredragning av Yves Somville, ordförande för AVS-uppföljningskommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Yves Somville (ordförande för AVS-uppföljningskommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén) redogjorde för uppföljningskommitténs aktuella och framtida arbete.

Följande yttrade sig: Halifa Sallah (Gambia).

Yves Somville besvarade frågan.

(Sammanträdet avslutades kl. 18.35.)

Mémounatou IBRAHIMA(tf.)

Louis MICHEL

Medordförande

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (punkt 1)

ersattes sedan av

Ciril STOKELJ(tf.)

Medgeneralsekreterare

---

| 29.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 405/5

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 20 JUNI 2017

(2017/C 405/02)

Innehållsförteckning

| 1. | Brådskande fråga 1: Säkerhetsläget i Sahel- och Sahararegionen | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Finansieringen av politiska partier i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Utskottet för politiska frågor | 6 |
| --- | --- |

| Medföredragande: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) och Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Idrottens roll för att främja utbildning och fattigdomsbekämpning | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Utskottet för sociala frågor och miljö | 6 |
| --- | --- |

| Medföredragande: Abderahmane Marrakchy (Mauretanien) och Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Risk för den värsta hungersnöden och humanitära krisen någonsin | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Debatt med Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Godkännande av föredragningslistan | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Straffrihet vid brott mot mänskligheten | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Justering av protokollet från måndagen den 19 juni 2017 | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Bättre bistånds- och utvecklingseffektivitet i EU–AVS-samarbetet | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Brådskande fråga 2: Situationen i Burundi | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Rapport om ungdomskonferensen | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Rapport om kvinnoforumet | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 20 JUNI 2017

(Sammanträdet öppnades kl. 9.10)

ORDFÖRANDESKAP: Mémounatou IBRAHIMA

Tillförordnad medordförande

1.   Brådskande fråga 1: Säkerhetsläget i Sahel- och Sahararegionen

Följande yttrade sig: Joaquin Tasso-Vilallonga (utrikestjänsten), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigeria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Tchad), Tadeusz Zwiefka och Cécile Kashetu Kyenge.

De flesta ledamöter betonade att det krävs både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder för att hantera säkerhetskrisen i regionerna Sahel och Tchadsjön, och dessa bör grundas på en övergripande och samordnad strategi som kombinerar förstärkta åtgärder mot terrorism med oavbruten diplomatisk och politisk uppmärksamhet, och hantering av akuta humanitära behov. För att angripa de bakomliggande orsakerna krävs långsiktigt samarbete grundat på principerna för utvecklingseffektivitet, med inriktning på lokalt egenansvar. Flera ledamöter uppmanade EU och det internationella samfundet att stödja den samarbetsram för G5 Sahel som inrättades i december 2014 av Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien och Niger, samtidigt som de beaktade det stöd som redan hade lagts fram av EU och det internationella samfundet. Underutveckling och klimatförändringarna tillsammans med en svag samhällsstyrning och människorättskränkningar hade underblåst konflikter som nu ytterligare undergräver regionens ekonomier, utveckling och stabilitet. Flera ledamöter framhävde också problemen med olaglig handel med vapen, narkotika och människor, och beklagade förlusten av människoliv genom terrorism och konflikter.

Utskottet för politiska frågor

Medföredragande: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) och Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge och Worlea Saywah Dunnah (Liberia) presenterade rapporten och betonade politiska partiers viktiga roll när det gäller att medla mellan människor och makthavare och att förespråka upprättandet av en sund och hållbar finansiering.

Följande yttrade sig: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seychellerna), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Surinam), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Tchad) och Jacob Oulanyah (Uganda).

De flesta ledamöterna instämde i att politiska partier är en central del av den demokratiska processen och att enbart medlemsavgifter inte räcker för att finansiera deras verksamhet. Många olika strategier har tillämpats i de olika AVS-länderna och EU-länderna för att skapa lika villkor och trygga en rättvis konkurrens om tillgång till makten. Huruvida offentliga eller privata bidrag tilläts, föreföll vara av mindre betydelse än upprättandet av tydliga och transparenta regler, tydliga kriterier och full insyn i och fullständigt offentliggörande av räkenskaper samt förteckningar över donatorer och deras kontakter med de politiska partier som de stöder. Detta bör gå hand i hand med ett effektivt och oberoende kontroll- och påföljdssystem.

Worlea Saywah Dunnah (Liberia) och Cécile Kashetu Kyenge rundade av debatten.

Utskottet för sociala frågor och miljö

Medföredragande: Abderahmane Marrakchy (Mauretanien) och Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauretanien) och Teresa Jimenez-Becerril Barrio presenterade rapporten och underströk att idrotten har en enorm potential för utveckling, fred och interkulturell dialog. De framhöll också vikten av fysisk aktivitet för att lära ut värden som laganda, jämlikhet, disciplin, motståndskraft, deltagande, ansvar, uthållighet och respekt.

Följande yttrade sig: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Elfenbenskusten), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopien), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (kommissionen) och Julie Ward.

Ledamöterna uppmanade till införande av idrottsundervisning i skolor och enades om att stora idrottsevenemang, om de organiseras och övervakas på lämpligt sätt, skulle kunna bidra till att främja bilden av värdlandet på världsscenen, samt till att skapa stabila och välavlönade arbetstillfällen. Vikten av utbyten för idrottare och tränare mellan AVS- och EU-länderna betonades. Kvinnors och flickors deltagande måste uppmuntras.

Abderahmane Marrakchy (Mauretanien) och Teresa Jimenez-Becerril Barrio avslutade diskussionen.

Debatt med Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering

Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, gav en översikt över situationen i Jemen, Somalia, nordöstra Nigeria och Sydsudan, och nämnde risken för att krisen når andra områden. Han betonade vikten av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, internationellt samarbete, dialog mellan länder och partnerskap mellan regionala institutioner för att lösa problem av detta slag. Trots att varje humanitär kris har sin egen särart förelåg en faktor som var gemensam för alla, nämligen att människans avgörande roll för att utlösa kriserna tyvärr utgjorde en konstant. Han betonade också vikten av finansiellt stöd från Europeiska unionen, som stod för omkring 27 procent av det humanitära biståndet i världen.

Följande yttrade sig: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller och Halifa Sallah (Gambia).

Några ledamöter vittnade om den allvarliga situationen i deras hemländer eller de hot som deras länder kan komma att stå inför. Ledamöter framhöll orsakerna: klimatförändring, dålig samhällsstyrning och sambandet mellan de humanitära kriserna och konflikterna. De uppmanade det internationella samfundet, och i synnerhet Europeiska unionen, att genomföra samordnade insatser och vidta brådskande och kraftfulla åtgärder, med ett nära samarbete mellan alla berörda aktörer och givare. Många ledamöter betonade behovet av att stärka motståndskraften hos de länder och befolkningar som drabbats av den tragiska hungersnöden.

Christos Stylianides svarade på frågor och avslutade diskussionen.

(Sammanträdet ajournerades kl. 13.18 och återupptogs kl. 15.12)

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

5.   Godkännande av föredragningslistan

Föredragningslistan godkändes i den form som framgår av detta protokoll.

Diskussion i anslutning till inledningsanförandena med Sidiki Kaba, ordförande för församlingen för parterna i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen

Sidiki Kaba, ordförande för församlingen för parterna i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), framhöll vikten av att förhindra straffrihet för att stärka rättsstaten till gagn för alla medborgare och förklarade varför många länder runtom i världen, däribland många afrikanska länder, stödde inrättandet av ICC. Domstolen har en förebyggande och avskräckande roll, liksom straffrätten i allmänhet.

Följande yttrade sig: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komorerna), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Elfenbenskusten), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namibia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seychellerna), Jo Leinen, Phel Parkies (Sydafrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) och Joaquin Tasso Vilallonga (Europeiska utrikestjänsten).

Många ledamöter ställde sig bakom uppfattningen att straffriheten inte bara visar förakt för offer för brott mot mänskligheten, utan också tjänar till att befästa odemokratiskt styre utan ansvarsskyldighet och kan uppmuntra ansvarslösa ledare att underblåsa konflikter inom och mellan länder. Presentationen gav också upphov till starka reaktioner och anklagelser mot ICC om att vara partisk och att ha underlåtit att behandla brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av västmakter/makter med vit överhöghet som ideologi. Dock höll många ledamöter med om att trots att internationell rättskipning är långt ifrån perfekt utgör den det bästa hoppet för att få ett slut på straffriheten och hantera brott som till exempel folkmord när så inte sker inom nationella rättssystem. Ledamöterna betonade även att ratificering av Romstadgan nu och fortsatt sker genom ett suveränt beslut av staterna.

Sidiki Kaba besvarade åhörarnas frågor och avslutade diskussionen.

7.   Justering av protokollet från måndagen den 19 juni 2017

Protokollet justerades.

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

Medföredragande: Sebastian C. Kopulande (Zambia) och Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambia) och Neoklis Sylikiotis presenterade rapporten och underströk att utvecklingsbiståndet helst bör ges i form av bidrag och inte som lån, samt att det bör anpassas till målen för hållbar utveckling och svara mot behoven i mottagarländerna.

Följande yttrade sig: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seychellerna), Andre Misiekaba (Surinam), Adjedoue Weidou (Tchad) och Domenico Rosa (Europeiska kommissionen).

Ledamöterna konstaterade att länderna bör sträva efter att bli oberoende av stöd så snart som möjligt och att medan stödet visserligen skulle kunna främja utveckling, föreligger andra faktorer som har minst lika stor betydelse, däribland en sund politik, en ansvarsfull styrning och resursförvaltning samt internationella, externa faktorer såsom handelsförbindelser eller kampen mot olagliga finansiella flöden.

Att många EU-länder inte lyckades leva upp till sitt åtagande att avsätta 0,7 procent av sin BNI till utvecklingsbistånd kritiserades. Andra ledamöter påpekade att EU och dess medlemsstater dock är världens största biståndsgivare. Stöd bör främst inriktas på sektorer som bidrar till tillväxt och konkurrenskraft. Ledamöter gav uttryck för olika åsikter om huruvida utvecklingsstöd skulle kunna villkoras med samarbete inom migrationshantering och om utvecklingsfinansiering skulle kunna användas för att förbättra säkerheten.

Sebastian C. Kopulande (Zambia) och Neoklis Sylikiotis avslutade diskussionen.

9.   Brådskande fråga 2: Situationen i Burundi

Följande yttrade sig: Joaquin Tasso Vilallonga (Europeiska utrikestjänsten), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Phel Parkies (Sydafrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaica), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (Europeiska utrikestjänsten), och Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Många ledamöter var eniga om att situationen i Burundi var en källa till oro, även om företrädare för Burundi ingående förklarade att situationen hade förbättrats. Flera ledamöter beklagade att ingen överenskommelse om en kompromissresolution hade nåtts. De kontroversiella åsikterna om att frysa utvecklingsstöd diskuterades också.

Ledamöter från AVS-länderna och Europaparlamentet lovordade de insatser som Burundis grannländer gjort genom att ge stöd och skydd åt flyktingar från Burundi. Flera fördömde splittring på etniska grunder, bristande respekt för grundläggande rättigheter och trakasserier av oppositionen och medierna. Vissa ledamöter efterlyste utsändande av ett undersökningsuppdrag till Burundi, medan andra ansåg att den omfattande rapporteringen från internationella organisationer i Burundi gjorde ett sådant uppdrag överflödigt.

10.   Rapport om ungdomskonferensen

Bora Kamwanya från AVS-ländernas nätverk för unga yrkesverksamma (ACP Young Professional Network) – som undantagsvis gavs ordet med församlingens godkännande – och Youssouf Goumaneh (Djibouti) lämnade en rapport och lovordade initiativet som ett sätt att förbättra unga människors intresse för och deltagande i samarbetet mellan AVS-länderna och EU. Frågor som togs upp var exempelvis förbättrade möjligheter till rörlighet för unga människor från AVS-stater i form av praktik, utbildning om klimatförändringar och utsikterna för unga jordbrukare i AVS-länderna.

Följande yttrade sig: Arne Lietz och Halifa Sallah (Gambia).

11.   Rapport om kvinnoforumet

Maria Arena informerade församlingen om att temat för forumet varit ”Gender in migration”, och att det lyfte fram behoven för invandrarkvinnor, som ofta utsätts för våld, diskriminering och brist på ekonomiska möjligheter.

Följande yttrade sig: Halifa Sallah (Gambia).

(Sammanträdet avslutades kl. 19.21.)

Mémounatou IBRAHIMA (tillförordnad)

Louis MICHEL

Medordförande

Patrick I. GOMES

Ersattes för behandlingen av punkterna 7–11 med

Leonard-Emile OGNIMBA (tillförordnad)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Ersattes för behandlingen av punkterna 1–4 med

Ciril STOKELJ (tillförordnad)

Medgeneralsekreterare

---

| 29.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 405/10

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 21 JUNI 2017

(2017/C 405/03)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Rapport om det 13:e regionala sammanträdet i Freetown (Sierra Leone) (Västafrikanska regionen) den 22–24 februari 2017 – rapport från medordförandena | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Uttalande från Abraham Tekeste, finansminister och minister för ekonomiskt samarbete (Etiopien), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Uttalande från Carmelo Abela, utrikesminister och minister för främjande av handel (Malta), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Frågestund med rådet | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Diskussion med rådet – ögonkontaktsförfarandet | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kultur som en drivkraft för ekonomisk tillväxt | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Sammanfattningsrapporter från workshopparna – ögonkontaktsförfarandet | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Justering av protokollet från förmiddagssammanträdet tisdagen den 20 juni 2017 | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Omröstning om brådskande resolutionsförslag | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Omröstning om utkastet till förklaring | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Övriga frågor | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Justering av protokollet från förmiddagssammanträdet tisdagen den 20 juni 2017 | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens 34:e session | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| BILAGA I | ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER | 16 |
| --- | --- | --- |

BILAGA I

| BILAGA II | NÄRVARO UNDER SESSIONEN I ST JULIAN (MALTA) DEN 19–21 JUNI 2017 | 20 |
| --- | --- | --- |

BILAGA II

| BILAGA III | ANTAGNA TEXTER | 23 |
| --- | --- | --- |

BILAGA III

| Resolution om finansiering av politiska partier i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater | 23 |
| --- | --- |

| Resolution om bättre bistånds- och utvecklingseffektivitet i samarbetet mellan AVS-länderna och EU | 27 |
| --- | --- |

| Resolution om idrottens roll för att främja utbildning och fattigdomsbekämpning | 32 |
| --- | --- |

| Resolution om säkerhetsläget i Sahel- och Sahararegionen | 38 |
| --- | --- |

| Förklaring om klimatförändringarna | 43 |
| --- | --- |

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 21 JUNI 2017

(Sammanträdet öppnades kl. 9.45)

ORDFÖRANDESKAP: Mémounatou IBRAHIMA

Tillförordnad medordförande

1.   Rapport om det 13:e regionala sammanträdet i Freetown (Sierra Leone) (Västafrikanska regionen) den 22–24 februari 2017 – rapport från medordförandena

Tillförordnad medordförande Cécile Kashetu Kyenge redogjorde muntligt för det trettonde regionala mötet och belyste de viktigaste frågor som diskuterades.

Följande yttrade sig: Halifa Sallah (Gambia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Mario Saiegh (Guinea-Bissau) och Cécile Kashetu Kyenge

Debatten handlade bland annat om framsteg som gjorts i fråga om goda styrelseformer i Västafrikanska regionen, den rådande säkerhetssituationen och behovet av investeringar i ekonomin för att sätta stopp för överdriven migration. Ledamöterna diskuterade även den låga deltagandenivån hos kvinnor i detta regionala möte.

2.   Uttalande från Abraham Tekeste, finansminister och minister för ekonomiskt samarbete (Etiopien), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

Abraham Tekeste, finansminister och minister för ekonomiskt samarbete (Etiopien), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet, bekräftade Etiopiens åtagande att samarbeta för att uppnå målen för AVS-EU-partnerskapet. AVS-länderna önskade bygga ett partnerskap för tiden efter 2020 utifrån ett rättsligt bindande avtal som främjar den ekonomiska omställningen i AVS-staterna och som grundar sig på industrialisering, respekt för miljön, innovation och modernisering. Han betonade också att en lämplig finansiell ram för utvecklingssamarbete bör ingå i det framtida avtalet.

3.   Uttalande från Carmelo Abela, utrikesminister och minister för främjande av handel (Malta), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

Carmelo Abela, utrikesminister och minister för främjande av handel i Malta varnade för de nuvarande isolerande och nationalistiska tendenser som undergräver multilateralt samarbete. Han efterlyste en världsordning grundad på rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och demokrati. Han lovordade det nya europeiska samförståndet om utveckling, som sätter genomförandet av målen för hållbar utveckling i centrum för EU:s utvecklingsstrategi. Han informerade ledamöterna om utvecklingen av Europeiska säkerhets- och försvarsstrategin och uppmuntrade strävandena att skapa en regional säkerhetsstrategi i Afrika. Carmelo Abela påminde församlingen om vikten av att genomföra partnerskapet i Valletta om migration, särskilt genom att främja solidaritetsprincipen. EU hade med utgångspunkt i handlingsplanen från Valletta inrättat Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, som för närvarande finansierar genomförandet av 116 program till ett totalt värde på 1 889 miljoner euro.

Följande yttrade sig: Halifa Sallah (Gambia), Ana Rita Sithole (Moçambique), Worlea Saywah Dunnah (Liberia) och Ben Abdallah Banda (Ghana)

4.   Frågestund med rådet

5 frågor ställdes till AVS-rådet och 8 till Europeiska unionens råd.

Abraham Tekeste svarade på AVS-rådets vägnar på följande fråga och följdfråga:

| | Fråga nr 4 från Lídia Senra Rodríguez om koncession för gruvdrift i Bismarcksjön. |
| --- | --- |

Fråga nr 4 från Lídia Senra Rodríguez om koncession för gruvdrift i Bismarcksjön.

Följande frågor besvarades men hade inga följdfrågor:

| | Fråga nr 2 fråga 2 från Cécile Kashetu Kyenge om situationen för jemenitiska flyktingar i Djibouti. |
| --- | --- |

Fråga nr 2 fråga 2 från Cécile Kashetu Kyenge om situationen för jemenitiska flyktingar i Djibouti.

| | Fråga nr 3 från Marielle de Sarnez (som ersattes av Nathalie Griesbeck) om den blå ekonomin. |
| --- | --- |

Fråga nr 3 från Marielle de Sarnez (som ersattes av Nathalie Griesbeck) om den blå ekonomin.

| | Fråga nr 5 från Nathalie Griesbeck om torkan och hungersnöden i Östafrika. |
| --- | --- |

Fråga nr 5 från Nathalie Griesbeck om torkan och hungersnöden i Östafrika.

Frågeställaren till fråga nr 1 var inte närvarande.

Carmelo Abela svarade på rådets vägnar på följande frågor och följdfrågor:

| | Fråga nr 9 från Clifford André (Seychellerna) om sjöröveri. |
| --- | --- |

Fråga nr 9 från Clifford André (Seychellerna) om sjöröveri.

| | Fråga nr 11 från Catherine Bearder, om EU:s handlingsplan för vilda djur. |
| --- | --- |

Fråga nr 11 från Catherine Bearder, om EU:s handlingsplan för vilda djur.

| | Fråga nr 12 från Lídia Senra Rodríguez om koncession för gruvdrift i Bismarcksjön. |
| --- | --- |

Fråga nr 12 från Lídia Senra Rodríguez om koncession för gruvdrift i Bismarcksjön.

Följande frågor besvarades men hade inga följdfrågor:

| | Fråga nr 6 från Cécile Kashetu Kyenge om situationen för jemenitiska flyktingar i Djibouti. |
| --- | --- |

Fråga nr 6 från Cécile Kashetu Kyenge om situationen för jemenitiska flyktingar i Djibouti.

| | Fråga nr 8 från Nathalie Griesbeck om torkan och hungersnöden i Östafrika. |
| --- | --- |

Fråga nr 8 från Nathalie Griesbeck om torkan och hungersnöden i Östafrika.

| | Fråga nr 10 från Marielle de Sarnez (som ersattes av Nathalie Griesbeck) om den blå ekonomin. |
| --- | --- |

Fråga nr 10 från Marielle de Sarnez (som ersattes av Nathalie Griesbeck) om den blå ekonomin.

| | Fråga nr 13 från Tesfaye Daba (Etiopien) om förmyndaraktiga tendenser hos vissa parlamentsledamöter. |
| --- | --- |

Fråga nr 13 från Tesfaye Daba (Etiopien) om förmyndaraktiga tendenser hos vissa parlamentsledamöter.

Frågeställaren till fråga nr 7 var inte närvarande.

5.   Diskussion med rådet – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Halifa Sallah (Gambia), Agnima Alain-Michel Lobognon (Elfenbenskusten)), Adjedoue Weidou (Tchad), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauretanien) och Jacob Oulanyah (Uganda).

Ledamöterna fokuserade på teman såsom migration och utvecklingssamarbete, involverandet av unga människor och kvinnor i beslutsfattandet, däribland kvinnors deltagande i den gemensamma parlamentariska församlingen, och även mer specifika frågor såsom fiskeverksamhet i Elfenbenskusten och finansieringen av de gemensamma G5 Sahel-styrkorna.

6.   Kultur som en drivkraft för ekonomisk tillväxt

Diskussion med Carmelo Abela, utrikesminister och minister för främjande av handel (Malta)

Carmelo Abela, Maltas utrikesminister och minister för främjande av handel, påpekade att tillväxten nu, i början av det 21:a århundradet, allt mer är beroende av andra pelare, däribland kulturen. Han redogjorde över de mycket positiva erfarenheter som Malta hade haft av kulturell utveckling, kulturpolitik och kulturens bidrag till resten av landets ekonomi. Den kulturella sektorns fyra delområden – kulturarv, konst, design och tvärvetenskaplig verksamhet – gav ett högre bruttomervärde än byggsektorn. Ministern lovordade också den strategi för smart specialisering som Malta hade tillämpat som ett sätt att främja den ekonomiska tillväxten.

Följande yttrade sig: Abdikadir Omar Aden (Kenya), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka och Louis-Joseph Manscour.

Ledamöterna erkände enhälligt den roll och betydelse som kulturen har som ett stöd för den ekonomiska verksamheten, men också som en faktor för identitet och social sammanhållning. De framhöll de synergieffekter som finns mellan kultursektorn och utbildningssektorn eller hälso- och sjukvårdssektorn när det gäller att göra det lättare för denna sektor att bli en hävstång för ekonomin som helhet. Några ledamöter talade om det hot som en globaliserad kultur ställer. Andra vittnade om kulturens ekonomiska och sociala effektivitet på lokal nivå, särskilt i städerna. De betonade behovet av politisk vilja för att göra kulturen till en politisk prioritering och att tilldela den nödvändiga anslag.

Carmelo Abela avrundade diskussionen.

7.   Sammanfattningsrapporter från workshopparna – ögonkontaktsförfarandet

Cécile Kashetu Kyenge (som ersatte Enrique Guerrero Salom) redogjorde för en sammanfattningsrapport om workshoppen om Malta som en humanitär plattform. Inom ramen för workshoppen besökte ledamöterna högkvarteret för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), som har till uppgift att övervaka en smidig och effektiv behandling av asylansökningar i medlemsstaterna och erbjuda rättslig hjälp och rådgivning till migranter. Ledamöterna fick information om migranternas situation och den olaglig smugglingen av dem över Medelhavet. De informerades också om förhandlingarna om inrättandet av en fullt utvecklad EU-byrå för asylfrågor.

Phel Parkies (Sydafrika) gav en muntlig rapport om workshoppen om ”Malta som en plattform för tillväxt och framgång i fråga om investeringar i kunskap”. Ledamöterna besökte Maltas biovetenskapspark. Parken inrättades 2004 och medfinansierades av Europeiska regionala utvecklingsfonden till ett belopp av 30 miljoner euro för innevarande räkenskapsperiod. Den erbjuder en internationell plattform för innovation, forskning och utveckling inom biovetenskap. Särskilt viktiga är projektet för Malta som en digital plattform för bildbehandlingsteknik och forskning inom cellterapi och genomik.

Följande yttrade sig: Halifa Sallah (Gambia).

8.   Justering av protokollet från förmiddagssammanträdet tisdagen den 20 juni 2017

Följande yttrade sig: Sebastian Kopulande (Zambia), Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swaziland).

Ledamöterna begärde vissa ändringar av det utdelade protokollet.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.55 och återupptogs kl. 14.00)

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

9.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten

Medordföranden påminde församlingen om omröstningsförfarandet.

| — | Finansiering av politiska partier i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater (ACP-EU/102.286/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Finansiering av politiska partier i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater (ACP-EU/102.286/17/fin.)

Utskottet för politiska frågor

Rapport från Worlea Saywah Dunnah (Liberia) och Cécile Kashetu Kyenge

Antagna ändringsförslag: 1, 4, 6, 9, 13 och 17 (första delen)

Förkastade ändringsförslag: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (andra delen) och 18

Omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om ändringsförslagen 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 och 18 begärdes av PPE-gruppen.

Delad omröstning om ändringsförslag 17 och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om andra delen av ändringsförslaget begärdes av PPE-gruppen.

Delad omröstning om skäl A och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om andra delen av ändringsförslaget begärdes av PPE-gruppen. Den första delen antogs.

Delad omröstning om skäl B och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om den andra delen av ändringsförslaget begärdes av PPE-gruppen.

Delad omröstning om skäl D och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om den andra delen av ändringsförslaget begärdes av PPE-gruppen. Den första delen antogs.

Delad omröstning om skäl K och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om den andra och tredje delen av ändringsförslaget begärdes av PPE-gruppen. Den första delen antogs.

Delad omröstning om skäl R och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om den andra delen av ändringsförslaget begärdes av PPE-gruppen och S&D-gruppen. Den första delen antogs.

Den ändrade resolutionen antogs med 56 röster för och 1 nedlagd röst.

| — | Bättre bistånds- och utvecklingseffektivitet i samarbetet mellan AVS-länderna och EU (ACP-EU/102.276/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Bättre bistånds- och utvecklingseffektivitet i samarbetet mellan AVS-länderna och EU (ACP-EU/102.276/17/fin.)

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

Rapport av Sebastian C. Kopulande (Zambia) och Neoklis Sylikiotis

Antagna ändringsförslag: 1 och 3

Förkastade ändringsförslag: 2 och 4

Omröstning i separata grupper om punkt 4 begärdes av PPE-gruppen. Punkten förkastades.

Omröstning i separata grupper om ändringsförslag 3 begärdes av GUE/NGL-gruppen.

Delad omröstning och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om punkt 16 begärdes av PPE-gruppen. Den första och den tredje delen av punkt 16 antogs Den andra delen förkastades.

Omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om skäl J begärdes av PPE-gruppen. Skäl J förkastades.

Omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om skäl L begärdes av PPE-gruppen. Skäl L förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs med 50 röster för och 5 röster emot.

| — | Idrottens roll för att främja utbildning och fattigdomsbekämpning (ACP-EU/102.279/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Idrottens roll för att främja utbildning och fattigdomsbekämpning (ACP-EU/102.279/17/fin.)

Utskottet för sociala frågor och miljö

Rapport från Abderrahmane Marrakchy (Mauretanien) och Teresa Jiménez-Becerril Barrio

Antagna ändringsförslag: 2, 4 och 5

Förkastade ändringsförslag: 1, 6 och 7

Tillbakadragna ändringsförslag: 3

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

10.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

| — | Säkerhetsläget i Sahel- och Sahararegionen (ACP-EU/102.293/17/Comp) |
| --- | --- |

—

Säkerhetsläget i Sahel- och Sahararegionen (ACP-EU/102.293/17/Comp)

Antagna ändringsförslag: 1, 2, 3, 4, 5 och muntligt ändringsförslag 1

Förkastade ändringsförslag: 6, 7, 8 och 9

Omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om ändringsförslagen 6, 7 och 8 begärdes av PPE-gruppen.

Den ändrade resolutionen antogs med 65 röster för och 2 röster emot.

| — | Situationen i Burundi (ACP-EU 102.294/17) |
| --- | --- |

—

Situationen i Burundi (ACP-EU 102.294/17)

En kompromissresolution som lagts fram av PPE-, S&D-, ECR-, ALDE-, Verts/ALE och EFDD-grupperna och en resolution som lagts fram av GUE/NGL-gruppen gick till omröstning.

En sluten omröstning begärdes för kompromissresolutionen som lagts fram av PPE-, S&D-, ECR-, ALDE-, Verts/ALE och EFDD-grupperna. Det begärdes även en omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om den slutliga omröstningen.

Medordföranden förklarade omröstningsförfarandet.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerun) och Ashneel Sudhakar (Fiji) valdes genom lottdragning till rösträknare för den slutna omröstningen.

ORDFÖRANDESKAP: Cecile Kashetu KYENGE

Resolutionen förkastades.

Det begärdes även en omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om resolutionen som lagts fram av GUE/NGL-gruppen. Resolutionen förkastades.

Fitz Jackson (Jamaica) påpekade att tillbakadragandet av de resolutioner som lagts fram av Burundi och Sydafrika skulle betraktas som ett bevis på AVS-staternas vilja att tillsammans med EU nå försoning i Burundi.

11.   Omröstning om utkastet till förklaring

Förklaringen om klimatförändringar antogs med acklamation.

12.   Övriga frågor

Följande yttrade sig: Abdikadir Omar Aden (Kenya), tf. medordförande Cecile Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Sydafrika) och Halifa Sallah (Gambia).

Talarna tackade församlingen för att ha gett Kenya möjlighet att stå värd för det 32: e sammanträdet i december 2016 i Nairobi. De beklagade incidenten mellan medordföranden och Burundis företrädare under diskussionen om det brådskande resolutionsförslaget om situationen i Burundi under den parlamentariska församlingens 33:e sessionen, och krävde att diskussionerna mellan ledamöterna bör ske i en anda av ömsesidig respekt, med fullt iakttagande av arbetsordningen och med huvudmålet att tillgodose det allmänna bästa. De uppmanade även EU att bidra till att finna en fredlig lösning på den politiska krisen i Venezuela.

Price Cyprien (Haiti) informerade församlingen om att han var beredd att stå som värd för den gemensamma parlamentariska församlingens 34: e session i december 2017. Medordförandena uppmanade de behöriga myndigheterna i Haiti att lämna anbudet skriftligen.

13.   Justering av protokollet från förmiddagssammanträdet tisdagen den 20 juni 2017

Följande protokoll justerades:

14.   Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens 34:e session

Den gemensamma parlamentariska församlingens 34:e session ska hållas i Västindien den 18–19 december 2017.

Medordföranden tackade de maltesiska myndigheterna för den effektiva organisationen av sessionen och ledamöterna och medsekretariatet för deras bidrag.

(Sammanträdet avslutades kl. 15.30)

Mémounatou IBRAHIMA (tillförordnad))

Louis MICHEL

Ersattes från och med punkt 10 med

Cécile Kashetu KYENGE (tillförordnad)

Medordförande

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| Företrädare för AVS-länderna | Företrädare för Europaparlamentet |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), tillförordnad medordförande | MICHEL, medordförande |
| ANGOLA
  ANTIGUA OCH BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (vice ordförande)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  CAPE VERDE
  CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN
  TCHAD (vice ordf.)
  KOMORERNA
  KONGO (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN) (vice ordf.)
  KONGO (Republiken)
  COOKÖARNA
  ELFENBENSKUSTEN
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKEN
  EKVATORIALGUINEA (*1)

  ERITREA (vice ordf.)
  ETIOPIEN
  FIJI (vice ordförande)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALLÖARNA (Republiken)
  MAURITANIEN
  MAURITIUS
  MIKRONESIEN (federationen)
  MOÇAMBIQUE (vice ordf.)
  NAMIBIA (vice ordf.)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA NYA GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS OCH NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA
  SAMOA (vice ordf.)
  SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLERNA
  SIERRA LEONE (vice ordf.)
  SOLOMONÖARNA
  SOMALIA (vice ordf.)
  SYDAFRIKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (vice ordf.)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  ÖSTTIMOR
  TOGO (vice ordf.)
  TONGA
  TRINIDAD OCH TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (vice ordf.)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (vice ordf.)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (vice ordf.)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (vice ordf.)
  LÓPEZ AGUILAR (vice ordf.)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (vice ordf.)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (vice ordf.)
  MUSSOLINI
  NART (vice ordf.)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (vice ordf.)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (vice ordf.)
  RIVASI (vice ordf.)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (vice ordf.)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

Företrädare för AVS-länderna

Företrädare för Europaparlamentet

IBRAHIMA (TOGO), tillförordnad medordförande

MICHEL, medordförande

ANGOLA

ANTIGUA OCH BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (vice ordförande)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

CAPE VERDE

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

TCHAD (vice ordf.)

KOMORERNA

KONGO (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN) (vice ordf.)

KONGO (Republiken)

COOKÖARNA

ELFENBENSKUSTEN

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

EKVATORIALGUINEA (*1)

ERITREA (vice ordf.)

ETIOPIEN

FIJI (vice ordförande)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI

MALI

MARSHALLÖARNA (Republiken)

MAURITANIEN

MAURITIUS

MIKRONESIEN (federationen)

MOÇAMBIQUE (vice ordf.)

NAMIBIA (vice ordf.)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE

PALAU

PAPUA NYA GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS OCH NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

SAMOA (vice ordf.)

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

SENEGAL

SEYCHELLERNA

SIERRA LEONE (vice ordf.)

SOLOMONÖARNA

SOMALIA (vice ordf.)

SYDAFRIKA

SUDAN (*1)

SURINAM (vice ordf.)

SWAZILAND

TANZANIA

ÖSTTIMOR

TOGO (vice ordf.)

TONGA

TRINIDAD OCH TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (vice ordf.)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (vice ordf.)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (vice ordf.)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (vice ordf.)

LÓPEZ AGUILAR (vice ordf.)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (vice ordf.)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (vice ordf.)

MUSSOLINI

NART (vice ordf.)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (vice ordf.)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (vice ordf.)

RIVASI (vice ordf.)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (vice ordf.)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| Ledamöter från AVS-länderna | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| LOBOGNON (ELFENBENSKUSTEN), medordförande
  KABINDA NGOY (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO), vice ordf.
  SUDHAKAR (FIJI), vice ordf. | GOERENS, medordförande
  ZELLER, vice ordf.
  GUERRERO SALOM, vice ordf. |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (KAMERUN)
  CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ETIOPIEN
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAICA
  KIRIBATI
  LIBERIA
  MALI
  MARSHALLÖARNA
  NAURU
  SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA
  TOUM (SUDAN) (*2)

  ACKSON (TANZANIA)
  ÖSTTIMOR
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Ledamöter från AVS-länderna

Europaparlamentets ledamöter

LOBOGNON (ELFENBENSKUSTEN), medordförande

KABINDA NGOY (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO), vice ordf.

SUDHAKAR (FIJI), vice ordf.

GOERENS, medordförande

ZELLER, vice ordf.

GUERRERO SALOM, vice ordf.

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (KAMERUN)

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ETIOPIEN

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAICA

KIRIBATI

LIBERIA

MALI

MARSHALLÖARNA

NAURU

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

TOUM (SUDAN) (*2)

ACKSON (TANZANIA)

ÖSTTIMOR

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| Ledamöter från AVS-länderna | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| LABOSO (KENYA, vice ordf.) | FERRARA, medordförande
  ESTARÀS FERRAGUT, vice ordf.
  MANSCOUR, vice ordf. |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  CAPE VERDE
  OUMOURI (KOMORERNA)
  EKVATORIALGUINEA (*3)

  GABON
  KAMANO (GUINEA)
  GUINEA BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIQUE)
  NIGERIA
  NIUE
  KOIM (PAPUA NYA GUINEA)
  MENGA (REPUBLIKEN KONGO)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SOLOMONÖARNA
  FISH MAHLALELA (SYDAFRIKA)
  SAINT KITTS OCH NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD OCH TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

Ledamöter från AVS-länderna

Europaparlamentets ledamöter

LABOSO (KENYA, vice ordf.)

FERRARA, medordförande

ESTARÀS FERRAGUT, vice ordf.

MANSCOUR, vice ordf.

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

CAPE VERDE

OUMOURI (KOMORERNA)

EKVATORIALGUINEA (*3)

GABON

KAMANO (GUINEA)

GUINEA BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIQUE)

NIGERIA

NIUE

KOIM (PAPUA NYA GUINEA)

MENGA (REPUBLIKEN KONGO)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

SOLOMONÖARNA

FISH MAHLALELA (SYDAFRIKA)

SAINT KITTS OCH NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD OCH TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| Ledamöter från AVS-länderna | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, företrädare för medordföranden) | RIVASI, medordförande
  AGEA, vice ordf.
  MUSSOLINI, vice ordf. |
| ANTIGUA OCH BARBUDA
  BAHAMAS (KUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  TCHAD
  JOANE (COOKÖARNA)
  DOMINICA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKEN
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURETANIEN)
  MIKRONESIEN (FEDERATIONEN)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELLERNA
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZILAND)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Ledamöter från AVS-länderna

Europaparlamentets ledamöter

GIDLOW (SAMOA, företrädare för medordföranden)

RIVASI, medordförande

AGEA, vice ordf.

MUSSOLINI, vice ordf.

ANTIGUA OCH BARBUDA

BAHAMAS (KUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

TCHAD

JOANE (COOKÖARNA)

DOMINICA

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURETANIEN)

MIKRONESIEN (FEDERATIONEN)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELLERNA

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZILAND)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Med observatörsstatus.

(*2)  Med observatörsstatus.

(*3)  Med observatörsstatus.

---

BILAGA II

NÄRVARO UNDER SESSIONEN I ST JULIAN (MALTA) DEN 19–21 JUNI 2017

| IBRAHIMA (TOGO), tillförordnad medordförande | MICHEL, medordförande |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (KAP VERDE)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMORERNA)
  KABINDA NGOY (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO)
  VAVIA (COOKÖARNA)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  (DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN)
  NAIB (ERITREA)
  GEMEDA DAGO (ETIOPIEN)
  SUDHAKAR (FIJI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIA)
  BANDA (GHANA)
  KAMANO (GUINEA)
  SAIEGH (GUINEA-BISSAU)
  NGUEMA MANANA (EKVATORIALGUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  ADEN (KENYA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTHO)
  DUNNAH (LIBERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIQUE)
  NEKUND (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA NYA GUINEA)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  ANDRE (SEYCHELLERNA)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  TAUSINGA (SALOMONÖARNA)
  PARKIES (SYDAFRIKA)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAM)
  DLAMINI (SWAZILAND)
  ACKSON (TANZANIA)
  WEIDOU (TCHAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD OCH TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), tillförordnad medordförande

MICHEL, medordförande

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (KAP VERDE)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMORERNA)

KABINDA NGOY (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO)

VAVIA (COOKÖARNA)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

(DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN)

NAIB (ERITREA)

GEMEDA DAGO (ETIOPIEN)

SUDHAKAR (FIJI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIA)

BANDA (GHANA)

KAMANO (GUINEA)

SAIEGH (GUINEA-BISSAU)

NGUEMA MANANA (EKVATORIALGUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

ADEN (KENYA)

MAHASE-MOILOA (LESOTHO)

DUNNAH (LIBERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIQUE)

NEKUND (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA NYA GUINEA)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

ANDRE (SEYCHELLERNA)

BUNDU (SIERRA LEONE)

TAUSINGA (SALOMONÖARNA)

PARKIES (SYDAFRIKA)

TOUM (SUDAN) (*1)

MISIEKABA (SURINAM)

DLAMINI (SWAZILAND)

ACKSON (TANZANIA)

WEIDOU (TCHAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD OCH TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Övriga:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSWANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO (REPUBLIKEN)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GHANA

FUESINI

GUINEA

DIALLO

SYLLA

GUINEA-BISSAU

BAME

MALAWI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIQUE

NAMBURETE

SITHOLE

NAMIBIA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SYDAFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

SYDSUDAN

OHIDE OMAHA

SUDAN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZANIA

MATIKO

LWOTA

TCHAD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

AVS-MINISTERRÅDET

ABRAHAM TEKESTE, finansminister och minister för ekonomiskt samarbete (Etiopien), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

CARMELO ABELA, utrikesminister och minister för främjande av handel (Malta), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

NEVEN MIMICA, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling

CHRISTOS STYLIANIDES, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering

EUROPEISKA AVDELNINGEN FÖR YTTRE ÅTGÄRDER

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

YVES SOMVILLE, ordförande för AVS-uppföljningskommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

AVS-SEKRETARIATET

PATRICK GOMES, medgeneralsekreterare

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, medgeneralsekreterare

---

(*1)  Med observatörsstatus.

(1)  Närvarande den 19 juni 2017.

(2)  Närvarande den 20 juni 2017.

---

BILAGA III

ANTAGNA TEXTER

RESOLUTION (1)

om finansiering av politiska partier i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sammanträdet i St Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017, |
| --- | --- |

—

från sammanträdet i St Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption, särskilt artikel 7.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption, särskilt artikel 7.3,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av artikel 10 i Afrikanska unionens konvention om förebyggande och bekämpning av korruption, antagen i Maputo den 11 juli 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i Afrikanska unionens konvention om förebyggande och bekämpning av korruption, antagen i Maputo den 11 juli 2003,

| — | med beaktande av resolutionen om insyn och redovisningsskyldighet i samband med finansieringen av politiska partier och valkampanjer, antagen vid Interparlamentariska unionens 124:e session den 20 april 2011 i Panama City, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om insyn och redovisningsskyldighet i samband med finansieringen av politiska partier och valkampanjer, antagen vid Interparlamentariska unionens 124:e session den 20 april 2011 i Panama City,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2),

| — | med beaktande av åtagandeförklaringen från Port of Spain, som antogs vid det femte panamerikanska toppmötet den 19 april 2009 i Trinidad och Tobago, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtagandeförklaringen från Port of Spain, som antogs vid det femte panamerikanska toppmötet den 19 april 2009 i Trinidad och Tobago,

| — | med beaktande av rekommendationen Rec(2003)4 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om gemensamma bestämmelser mot korruption i samband med finansieringen av politiska partier och valkampanjer, antagen av Europarådets ministerkommitté den 8 april 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen Rec(2003)4 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om gemensamma bestämmelser mot korruption i samband med finansieringen av politiska partier och valkampanjer, antagen av Europarådets ministerkommitté den 8 april 2003,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (ACP-EU/102.286/fin.), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (ACP-EU/102.286/fin.), och av följande skäl:

| A. | För att kunna fullgöra sin roll att representera och säkerställa medborgarnas deltagande behöver politiska partier avsevärd finansiering för att kunna ställa upp i politiska kampanjer. |
| --- | --- |

A.

För att kunna fullgöra sin roll att representera och säkerställa medborgarnas deltagande behöver politiska partier avsevärd finansiering för att kunna ställa upp i politiska kampanjer.

| B. | Finansieringen till politiska partier kommer från både offentliga och privata källor, även om den huvudsakliga källan utgörs av självfinansiering via medlemsavgifter och evenemang för insamling av pengar till partiet. |
| --- | --- |

B.

Finansieringen till politiska partier kommer från både offentliga och privata källor, även om den huvudsakliga källan utgörs av självfinansiering via medlemsavgifter och evenemang för insamling av pengar till partiet.

| C. | Offentlig finansiering har blivit ett allt populärare sätt att säkerställa regelbundet, likvärdigt och rättvist stöd till politiska partier. |
| --- | --- |

C.

Offentlig finansiering har blivit ett allt populärare sätt att säkerställa regelbundet, likvärdigt och rättvist stöd till politiska partier.

| D. | Det är endast för att gynna allmänheten och demokratin som politiska partier bör finansieras, på ett lämpligt sätt, och endast för att de ska kunna bedriva sin verksamhet inom en överenskommen ram av mekanismer för redovisningsskyldighet och insyn. Allt missbruk av allmänna medel bör bestraffas genom effektiva regler. |
| --- | --- |

D.

Det är endast för att gynna allmänheten och demokratin som politiska partier bör finansieras, på ett lämpligt sätt, och endast för att de ska kunna bedriva sin verksamhet inom en överenskommen ram av mekanismer för redovisningsskyldighet och insyn. Allt missbruk av allmänna medel bör bestraffas genom effektiva regler.

| E. | Storleken på finansieringen, oavsett om det rör sig om offentlig eller privat finansiering, är ofta beroende av de politiska partiernas storlek och ländernas ekonomiska situation. |
| --- | --- |

E.

Storleken på finansieringen, oavsett om det rör sig om offentlig eller privat finansiering, är ofta beroende av de politiska partiernas storlek och ländernas ekonomiska situation.

| F. | Vissa AVS-länder har ingen möjlighet att ekonomiskt stödja politiska partier eftersom ekonomisk underutveckling och begränsade resurser begränsar den offentliga finansieringen och privata donationer. |
| --- | --- |

F.

Vissa AVS-länder har ingen möjlighet att ekonomiskt stödja politiska partier eftersom ekonomisk underutveckling och begränsade resurser begränsar den offentliga finansieringen och privata donationer.

| G. | Skyldigheten att redovisa stöd till politiska partier är väsentlig om rättsstatsprincipen ska följas och för större insyn och redovisningsskyldighet, eftersom en sådan skyldighet ger allmänheten en möjlighet att förstå politiska partiers roll och verksamhet. |
| --- | --- |

G.

Skyldigheten att redovisa stöd till politiska partier är väsentlig om rättsstatsprincipen ska följas och för större insyn och redovisningsskyldighet, eftersom en sådan skyldighet ger allmänheten en möjlighet att förstå politiska partiers roll och verksamhet.

| H. | Det är viktigt med öppenhet i fråga om var den politiska finansieringen kommer från för att hindra alla former av inblandning som omfattar pengar från tvivelaktiga eller olagliga källor. Ökningen av olaglig finansiering i de politiska processerna utgör ett allvarligt hot mot demokratin. |
| --- | --- |

H.

Det är viktigt med öppenhet i fråga om var den politiska finansieringen kommer från för att hindra alla former av inblandning som omfattar pengar från tvivelaktiga eller olagliga källor. Ökningen av olaglig finansiering i de politiska processerna utgör ett allvarligt hot mot demokratin.

| I. | Politisk korruption är alltjämt ett stort problem, och reformer för att hejda korrupt agerande inleds ofta efter skandaler beträffande politisk finansiering och protester från allmänheten. Korruption inom politisk finansiering kan ta många former, från användande av donationer för att berika sig själv till missbruk av statliga resurser. I vissa länder är det fortfarande vanligt förekommande med röstköp. |
| --- | --- |

I.

Politisk korruption är alltjämt ett stort problem, och reformer för att hejda korrupt agerande inleds ofta efter skandaler beträffande politisk finansiering och protester från allmänheten. Korruption inom politisk finansiering kan ta många former, från användande av donationer för att berika sig själv till missbruk av statliga resurser. I vissa länder är det fortfarande vanligt förekommande med röstköp.

| J. | Insamling av pengar kan leda till intressekonflikter, och privata givare kan tänkas vilja använda politisk finansiering för att påverka beslutsfattandet, varvid de upphäver principen om jämlikhet mellan medborgarna. |
| --- | --- |

J.

Insamling av pengar kan leda till intressekonflikter, och privata givare kan tänkas vilja använda politisk finansiering för att påverka beslutsfattandet, varvid de upphäver principen om jämlikhet mellan medborgarna.

| K. | Utvecklingen av sociala nätverk håller på att förändra de traditionella processerna för politisk finansiering genom mikrofinansiering och frivilligengagemang. |
| --- | --- |

K.

Utvecklingen av sociala nätverk håller på att förändra de traditionella processerna för politisk finansiering genom mikrofinansiering och frivilligengagemang.

| L. | Privat finansiering kan leda till obalanser mellan olika politiska partiers finansiella kapacitet. Det är nödvändigt att beakta ytterligare finansieringsmöjligheter för att säkerställa jämlikhet mellan medborgarna. |
| --- | --- |

L.

Privat finansiering kan leda till obalanser mellan olika politiska partiers finansiella kapacitet. Det är nödvändigt att beakta ytterligare finansieringsmöjligheter för att säkerställa jämlikhet mellan medborgarna.

| M. | Olaglig användning av offentliga medel undergräver i stor utsträckning allmänhetens förtroende för statliga institutioner och för demokratin själv. |
| --- | --- |

M.

Olaglig användning av offentliga medel undergräver i stor utsträckning allmänhetens förtroende för statliga institutioner och för demokratin själv.

| N. | Det är en avsevärd utmaning att säkerställa oberoende övervakning av finansieringen av politiska partier. I många AVS-länder saknas det fortfarande ett ordentligt regelverk för politisk finansiering, och få länder har tillräcklig administrativ kapacitet för att kunna samla in och kontrollera partiernas ekonomiska redovisning. |
| --- | --- |

N.

Det är en avsevärd utmaning att säkerställa oberoende övervakning av finansieringen av politiska partier. I många AVS-länder saknas det fortfarande ett ordentligt regelverk för politisk finansiering, och få länder har tillräcklig administrativ kapacitet för att kunna samla in och kontrollera partiernas ekonomiska redovisning.

| O. | Lagstiftningen om politisk finansiering bör omfatta bestämmelser om privat och offentlig finansiering, utgifter, redovisningsskyldighet, offentliggörande av finansieringens ursprung, tillsyn och påföljder. |
| --- | --- |

O.

Lagstiftningen om politisk finansiering bör omfatta bestämmelser om privat och offentlig finansiering, utgifter, redovisningsskyldighet, offentliggörande av finansieringens ursprung, tillsyn och påföljder.

| P. | Det är mycket viktigt att reglera politisk finansiering och användningen av medel för att bevara demokratin och förbättra konkurrensen mellan ett stort antal olika partier, liksom för att förhindra korruption och användningen av olagliga medel. |
| --- | --- |

P.

Det är mycket viktigt att reglera politisk finansiering och användningen av medel för att bevara demokratin och förbättra konkurrensen mellan ett stort antal olika partier, liksom för att förhindra korruption och användningen av olagliga medel.

| Q. | Bristande efterlevnad av bestämmelser gör att det blir lättare att okontrollerat spendera pengar under val samt att använda sig av olagliga metoder. I de flesta AVS-länder är det svårt att bestraffa de som bryter mot reglerna om politisk finansiering. |
| --- | --- |

Q.

Bristande efterlevnad av bestämmelser gör att det blir lättare att okontrollerat spendera pengar under val samt att använda sig av olagliga metoder. I de flesta AVS-länder är det svårt att bestraffa de som bryter mot reglerna om politisk finansiering.

| R. | De flesta av EU:s medlemsstater har strikta bestämmelser om extern eller utländsk finansiering som hindrar utländska intressen från att påverka den politiska processen. |
| --- | --- |

R.

De flesta av EU:s medlemsstater har strikta bestämmelser om extern eller utländsk finansiering som hindrar utländska intressen från att påverka den politiska processen.

| S. | I praktiken begränsas kvinnors möjlighet att delta i och få tillträde till det politiska livet på grund av svårigheten att få tillgång till resurser. De politiska partierna har en viktig roll att fylla när det gäller att säkerställa en rättvis könsfördelning i politiken. |
| --- | --- |

S.

I praktiken begränsas kvinnors möjlighet att delta i och få tillträde till det politiska livet på grund av svårigheten att få tillgång till resurser. De politiska partierna har en viktig roll att fylla när det gäller att säkerställa en rättvis könsfördelning i politiken.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att syftet med finansieringen av politiska partier bör vara att ge människor en röst i den politiska demokratiska processen genom att uppmuntra en rad olika åsikter och politiska perspektiv, liksom att ge alla aktörer möjlighet att delta på ett meningsfullt sätt i de politiska processerna, i syfte att främja demokrati och säkerställa att politikerna byts ut. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att syftet med finansieringen av politiska partier bör vara att ge människor en röst i den politiska demokratiska processen genom att uppmuntra en rad olika åsikter och politiska perspektiv, liksom att ge alla aktörer möjlighet att delta på ett meningsfullt sätt i de politiska processerna, i syfte att främja demokrati och säkerställa att politikerna byts ut.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att politiska partier behöver tillräckliga medel för att kunna fullgöra sin grunduppgift att bedriva valkampanjer, men också för att bedriva verksamhet med anknytning till medbestämmande, utarbetande av politiska program, teoretisk och praktisk politisk utbildning och institutionell utveckling. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att politiska partier behöver tillräckliga medel för att kunna fullgöra sin grunduppgift att bedriva valkampanjer, men också för att bedriva verksamhet med anknytning till medbestämmande, utarbetande av politiska program, teoretisk och praktisk politisk utbildning och institutionell utveckling.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att offentlig finansiering, även om den kompletterar privat finansiering, fortfarande behövs för att förbättra insynen, redovisningsskyldigheten och rättvisan i den politiska finansieringen. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att trygga en fri politisk scen för en verkligt meningsfull konkurrens mellan politiska partier så att de kan etableras och skapa möjligheter att samla in medel utan hot från det styrande partiet. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att offentlig finansiering, även om den kompletterar privat finansiering, fortfarande behövs för att förbättra insynen, redovisningsskyldigheten och rättvisan i den politiska finansieringen. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att trygga en fri politisk scen för en verkligt meningsfull konkurrens mellan politiska partier så att de kan etableras och skapa möjligheter att samla in medel utan hot från det styrande partiet.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är övertygad om att korruption utgör ett allvarligt hot mot rättsstatsprincipen, demokratin, de mänskliga rättigheterna, jämlikheten och den sociala rättvisan. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen alla stater att anta, eller förstärka, lagstiftning mot korruption när det gäller finansiering av politiska partier och valkampanjer, och att fullt ut säkerställa att lagstiftningen genomförs och upprätthålls. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är övertygad om att korruption utgör ett allvarligt hot mot rättsstatsprincipen, demokratin, de mänskliga rättigheterna, jämlikheten och den sociala rättvisan. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen alla stater att anta, eller förstärka, lagstiftning mot korruption när det gäller finansiering av politiska partier och valkampanjer, och att fullt ut säkerställa att lagstiftningen genomförs och upprätthålls.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att principen om att staten ska vara neutral måste respekteras under alla omständigheter och att föreningsfriheten och politiska gruppers eller politiska partiers oberoende inte ska vara betingad av tilldelning av offentliga medel. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att principen om att staten ska vara neutral måste respekteras under alla omständigheter och att föreningsfriheten och politiska gruppers eller politiska partiers oberoende inte ska vara betingad av tilldelning av offentliga medel.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med eftertryck regeringarna att göra åtskillnad mellan institutionella resurser och regeringspartiets resurser så att institutionernas neutralitet bevaras och en genuint konkurrensbetingad miljö mellan politiska partier främjas för att val ska kunna genomföras på lika villkor för alla. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att missbruk av statliga resurser är ett allvarligt hot mot god samhällsstyrning och mot ett demokratiskt system där alla kan delta. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med eftertryck regeringarna att göra åtskillnad mellan institutionella resurser och regeringspartiets resurser så att institutionernas neutralitet bevaras och en genuint konkurrensbetingad miljö mellan politiska partier främjas för att val ska kunna genomföras på lika villkor för alla. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att missbruk av statliga resurser är ett allvarligt hot mot god samhällsstyrning och mot ett demokratiskt system där alla kan delta.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att fastställa och fullt ut genomföra en uppsättning bestämmelser om finansiering av politiska partier som ska inbegripa effektiva kontrollmekanismer, straffrättsliga påföljder och objektiva regler om respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att fastställa och fullt ut genomföra en uppsättning bestämmelser om finansiering av politiska partier som ska inbegripa effektiva kontrollmekanismer, straffrättsliga påföljder och objektiva regler om respekten för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser obligatorisk redovisning av finansiering av politiska partier från alla källor (offentlig, privat, utländsk och från inom partiet) för att garantera full insyn och redovisning. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser obligatorisk redovisning av finansiering av politiska partier från alla källor (offentlig, privat, utländsk och från inom partiet) för att garantera full insyn och redovisning.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att en förstärkning av banksystemet i AVS-länderna avsevärt skulle kunna begränsa den olagliga finansieringens inflytande över politiken och underlätta kampen mot korruption. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att en förstärkning av banksystemet i AVS-länderna avsevärt skulle kunna begränsa den olagliga finansieringens inflytande över politiken och underlätta kampen mot korruption.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med eftertryck parlamenten att stärka den lagstiftning som avser politiska partiers öppenhet och redovisningsskyldighet, och att anta lagstiftning för att genomföra principen om jämlikhet mellan medborgarna och att reglera de faktorer som avgör kostnaden för politiken, bl.a. genom att införa utgiftsbegränsningar för kampanjer. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med eftertryck parlamenten att stärka den lagstiftning som avser politiska partiers öppenhet och redovisningsskyldighet, och att anta lagstiftning för att genomföra principen om jämlikhet mellan medborgarna och att reglera de faktorer som avgör kostnaden för politiken, bl.a. genom att införa utgiftsbegränsningar för kampanjer.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att det inrättas oberoende tillsynsmyndigheter med ansvar för övervakningen av hur de politiska partierna hanterar sina räkenskaper och befogenhet att genomdriva efterlevnad, utreda partiers finansiella rapporter och övervaka de valda representanternas finansiella ställning samt utdöma straffrättsliga påföljder eller finansiella påföljder för överträdelser. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att aktivt stödja en förstärkning av AVS-ländernas administrativa kapacitet för att öka effektiviteten i systemet för finansiell övervakning genom tekniskt stöd och program för kunskapsutbyte. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att det inrättas oberoende tillsynsmyndigheter med ansvar för övervakningen av hur de politiska partierna hanterar sina räkenskaper och befogenhet att genomdriva efterlevnad, utreda partiers finansiella rapporter och övervaka de valda representanternas finansiella ställning samt utdöma straffrättsliga påföljder eller finansiella påföljder för överträdelser. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att aktivt stödja en förstärkning av AVS-ländernas administrativa kapacitet för att öka effektiviteten i systemet för finansiell övervakning genom tekniskt stöd och program för kunskapsutbyte.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att tillsynsmyndigheterna måste få tillräckliga resurser och ett tydligt mandat för att de ska kunna utreda brott mot reglerna om politisk finansiering och utdöma lämpliga påföljder. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att tillsynsmyndigheterna måste få tillräckliga resurser och ett tydligt mandat för att de ska kunna utreda brott mot reglerna om politisk finansiering och utdöma lämpliga påföljder.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att införa och genomdriva kraftfulla och förebyggande åtgärder för att bekämpa korruption och att inrätta oberoende disciplinära organ som ska utreda och utdöma påföljder för korruption i politiska partier eller för missbruk av ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att införa och genomdriva kraftfulla och förebyggande åtgärder för att bekämpa korruption och att inrätta oberoende disciplinära organ som ska utreda och utdöma påföljder för korruption i politiska partier eller för missbruk av ekonomiska resurser.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa politiska aktörers integritet genom att förhindra bedrägerier och andra olagliga metoder. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa politiska aktörers integritet genom att förhindra bedrägerier och andra olagliga metoder.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att inblandningen av olagliga medel i politiken utgör ett särskilt hot mot demokratin och dess institutioner på alla kontinenter. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att inblandningen av olagliga medel i politiken utgör ett särskilt hot mot demokratin och dess institutioner på alla kontinenter.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en förstärkt offentlig redovisningsskyldighet, vilket ska uppnås genom en lösning av frågan om oreglerad användning av offentliga medel som möjliggör missbruk av statliga resurser och användning av offentliga medel för annat än allmännyttiga ändamål. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver dessutom att privat finansiering av politiska partier begränsas och, i tillämpliga fall, insyn och tillsyn av ett lämpligt offentligt organ. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en förstärkt offentlig redovisningsskyldighet, vilket ska uppnås genom en lösning av frågan om oreglerad användning av offentliga medel som möjliggör missbruk av statliga resurser och användning av offentliga medel för annat än allmännyttiga ändamål. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver dessutom att privat finansiering av politiska partier begränsas och, i tillämpliga fall, insyn och tillsyn av ett lämpligt offentligt organ.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser eftertryckligen införandet av restriktioner för att förhindra att företag som tilldelats eller har möjlighet att tilldelas offentliga kontrakt donerar pengar till politiska partier. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser eftertryckligen införandet av restriktioner för att förhindra att företag som tilldelats eller har möjlighet att tilldelas offentliga kontrakt donerar pengar till politiska partier.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla regeringar att införa förbud mot eller tak för utländska donationer till politiska partier i syfte att förhindra att utländska intressen påverkar den politiska processen och att införa en skyldighet att offentliggöra de utländska donationer som mottas. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla regeringar att införa förbud mot eller tak för utländska donationer till politiska partier i syfte att förhindra att utländska intressen påverkar den politiska processen och att införa en skyldighet att offentliggöra de utländska donationer som mottas.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att ett effektivt genomförande av bestämmelser om finansiering av politiska partier med mekanismer för redovisningsskyldighet och insyn är en viktig faktor för att stärka allmänhetens förtroende för institutioner och valförfaranden. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att ett effektivt genomförande av bestämmelser om finansiering av politiska partier med mekanismer för redovisningsskyldighet och insyn är en viktig faktor för att stärka allmänhetens förtroende för institutioner och valförfaranden.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att ett tydligt och balanserat regelverk för finansieringen av politiska partier även gör det möjligt att upprätta en förtroenderelation mellan offentliga myndigheter och politiska partier. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att ett tydligt och balanserat regelverk för finansieringen av politiska partier även gör det möjligt att upprätta en förtroenderelation mellan offentliga myndigheter och politiska partier.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att genomdriva jämställdhetskrav för system för offentlig finansiering för politiska partier, i syfte att underlätta kvinnors tillgång till hållbara finansiella resurser för att därmed stärka deras politiska egenmakt. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen alla regeringar att genomdriva jämställdhetskrav för system för offentlig finansiering för politiska partier, i syfte att underlätta kvinnors tillgång till hållbara finansiella resurser för att därmed stärka deras politiska egenmakt.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar organisationerna i det civila samhället och medierna att kontinuerligt och oberoende övervaka finansieringen av politiska partier, att rapportera om olagliga metoder och att informera medborgarna om maktutövandet. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver dessutom att lagstiftningen ska skydda visselblåsare. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar organisationerna i det civila samhället och medierna att kontinuerligt och oberoende övervaka finansieringen av politiska partier, att rapportera om olagliga metoder och att informera medborgarna om maktutövandet. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver dessutom att lagstiftningen ska skydda visselblåsare.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att organisationer i det civila samhället tillsammans med tillsynsmyndigheter kan spela en stor roll när det gäller att öka medvetenheten bland medborgarna, de politiska partierna och alla berörda parter om hur viktigt det är att den politiska finansieringen regleras. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att organisationer i det civila samhället tillsammans med tillsynsmyndigheter kan spela en stor roll när det gäller att öka medvetenheten bland medborgarna, de politiska partierna och alla berörda parter om hur viktigt det är att den politiska finansieringen regleras.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU-länderna och AVS-länderna att fastställa gemensamma riktlinjer för finansieringen av politiska partier, i syfte att säkerställa en god samhällsstyrning i dessa länder. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU-länderna och AVS-länderna att fastställa gemensamma riktlinjer för finansieringen av politiska partier, i syfte att säkerställa en god samhällsstyrning i dessa länder.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att dessa regler om finansiering av politiska partier inte begränsas till att gälla endast politiska organisationer utan även deras valkampanjer och andra mekanismer för politiskt deltagande såsom folkomröstningar. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att dessa regler om finansiering av politiska partier inte begränsas till att gälla endast politiska organisationer utan även deras valkampanjer och andra mekanismer för politiskt deltagande såsom folkomröstningar.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen de länder som ännu inte ratificerat FN:s konvention mot korruption och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor att göra detta. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen de länder som ännu inte ratificerat FN:s konvention mot korruption och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor att göra detta.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, regionala organisationer i AVS-länderna och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, regionala organisationer i AVS-länderna och FN:s generalsekreterare.

RESOLUTION (3)

om bättre bistånds- och utvecklingseffektivitet i samarbetet mellan AVS-länderna och EU

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sammanträdet i St Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017, |
| --- | --- |

—

från sammanträdet i St Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (nedan kallat Cotonouavtalet) (4), och ändringarna av Cotonouavtalet från 2005 och 2010 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (nedan kallat Cotonouavtalet) (4), och ändringarna av Cotonouavtalet från 2005 och 2010 (5),

| — | med beaktande av förklaringen från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen om det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Busan, som antogs i maj 2011 i Budapest, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen om det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Busan, som antogs i maj 2011 i Budapest,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om uppföljningen av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om uppföljningen av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2011 om EU:s budgetstöd till utvecklingsländer i framtiden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2011 om EU:s budgetstöd till utvecklingsländer i framtiden (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 december 2013 med rekommendationer till kommissionen om givarsamordning på EU-nivå av utvecklingsbistånd (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 december 2013 med rekommendationer till kommissionen om givarsamordning på EU-nivå av utvecklingsbistånd (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 april 2016 om den privata sektorn och utveckling (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 april 2016 om den privata sektorn och utveckling (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om uppföljningen och översynen av Agenda 2030 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om uppföljningen och översynen av Agenda 2030 (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2015 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2016 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2015 (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (15),

| — | med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, med benämningen Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, särskilt mål 17 av de mål för hållbar utveckling som anges i samma agenda och som ålägger FN:s medlemsstater att stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, med benämningen Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, särskilt mål 17 av de mål för hållbar utveckling som anges i samma agenda och som ålägger FN:s medlemsstater att stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling (16),

| — | med beaktande av Handlingsplanen från Addis Abeba, det resultatdokument som antogs vid den tredje internationella konferensen om finansiering för utveckling som hölls den 13–16 juli 2015 i Addis Abeba, Etiopien, och godkändes av FN:s generalförsamling i dess resolution 69/313 av den 27 juli 2015 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Handlingsplanen från Addis Abeba, det resultatdokument som antogs vid den tredje internationella konferensen om finansiering för utveckling som hölls den 13–16 juli 2015 i Addis Abeba, Etiopien, och godkändes av FN:s generalförsamling i dess resolution 69/313 av den 27 juli 2015 (17),

| — | med beaktande av Monterreyöverenskommelsen från 2002 om utvecklingsfinansiering och uppföljningen av den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering för att se över genomförandet av Monterreyöverenskommelsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreyöverenskommelsen från 2002 om utvecklingsfinansiering och uppföljningen av den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering för att se över genomförandet av Monterreyöverenskommelsen,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet som antogs vid det andra högnivåmötet om biståndseffektivitet 2005, Accra-handlingsplanen som antogs vid det tredje högnivåmötet om biståndseffektivitet i Accra (Ghana) 2008 (18) samt resultatet av det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet i Busan (Sydkorea) i december 2011, varigenom det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete (19) lanserades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet som antogs vid det andra högnivåmötet om biståndseffektivitet 2005, Accra-handlingsplanen som antogs vid det tredje högnivåmötet om biståndseffektivitet i Accra (Ghana) 2008 (18) samt resultatet av det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet i Busan (Sydkorea) i december 2011, varigenom det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete (19) lanserades,

| — | med beaktande av Diliförklaringen av den 10 april 2010 som handlar om fredsbyggande och nationsbyggande (20), samt den nya given för engagemang i instabila stater, som lanserades den 30 november 2011 vid det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Diliförklaringen av den 10 april 2010 som handlar om fredsbyggande och nationsbyggande (20), samt den nya given för engagemang i instabila stater, som lanserades den 30 november 2011 vid det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet (21),

| — | med beaktande av det andra högnivåmötet inom det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete, vilket ägde rum i Nairobi den 28 november–1 december 2016 (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det andra högnivåmötet inom det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete, vilket ägde rum i Nairobi den 28 november–1 december 2016 (22),

| — | med beaktande av OECD/UNDP:s framstegsrapport från 2014 om att göra utvecklingssamarbetet mer effektivt (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD/UNDP:s framstegsrapport från 2014 om att göra utvecklingssamarbetet mer effektivt (23),

| — | med beaktande av AVS-ländernas ståndpunkt om den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-ländernas ståndpunkt om den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (24),

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i vilket minskning och utrotning av fattigdom definieras som det främsta målet för EU:s politik på området utveckling och det anges att unionen och dess medlemsstater ska uppfylla de åtaganden som de har godkänt inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer och ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i vilket minskning och utrotning av fattigdom definieras som det främsta målet för EU:s politik på området utveckling och det anges att unionen och dess medlemsstater ska uppfylla de åtaganden som de har godkänt inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer och ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (25) från 2005 och förslaget till ett nytt europeiskt samförstånd om utveckling (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (25) från 2005 och förslaget till ett nytt europeiskt samförstånd om utveckling (26),

| — | med beaktande av EU:s uppförandekod av den 15 maj 2007 om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uppförandekod av den 15 maj 2007 om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken (27),

| — | med beaktande av den konsoliderade texten i den operativa ramen för biståndseffektivitet (28), som bygger på rådets slutsatser av den 17 november 2009 om en operativ ram för biståndseffektivitet, rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om arbetsfördelning mellan länderna och rådets slutsatser av den 9 december 2010 om transparens och ömsesidig ansvarighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade texten i den operativa ramen för biståndseffektivitet (28), som bygger på rådets slutsatser av den 17 november 2009 om en operativ ram för biståndseffektivitet, rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om arbetsfördelning mellan länderna och rådets slutsatser av den 9 december 2010 om transparens och ömsesidig ansvarighet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om ett nytt globalt partnerskap för fattigdomsutrotning och en hållbar utveckling efter 2015 (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om ett nytt globalt partnerskap för fattigdomsutrotning och en hållbar utveckling efter 2015 (29),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2016 om ökad gemensam programplanering (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2016 om ökad gemensam programplanering (30),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2016 om årsrapporten 2016 till Europeiska rådet om EU:s mål för utvecklingsbiståndet (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2016 om årsrapporten 2016 till Europeiska rådet om EU:s mål för utvecklingsbiståndet (31),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 23 juni 2015 med benämningen EU:s rapport om ansvarsutkrävande för utvecklingsfinansieringen under 2015 och en översyn av EU:s och dess medlemsstaters framsteg (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 23 juni 2015 med benämningen EU:s rapport om ansvarsutkrävande för utvecklingsfinansieringen under 2015 och en översyn av EU:s och dess medlemsstaters framsteg (SWD(2015)0128),

| — | med beaktande av EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, som lades fram i juni 2016 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, som lades fram i juni 2016 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (32),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (ACP-EU/xxxxxx), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (ACP-EU/xxxxxx), och av följande skäl:

| A. | Biståndseffektivitet bidrar till att förbättra livskvaliteten, minska fattigdom och i praktiken genomföra målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

A.

Biståndseffektivitet bidrar till att förbättra livskvaliteten, minska fattigdom och i praktiken genomföra målen för hållbar utveckling.

| B. | Fattigdomsbekämpning, befästande av demokratin, rättsstatsprincipen, god förvaltning och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är de viktigaste målen i Cotonouavtalet, och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har varit EU:s viktigaste finansieringsinstrument för utveckling och humanitära interventioner. |
| --- | --- |

B.

Fattigdomsbekämpning, befästande av demokratin, rättsstatsprincipen, god förvaltning och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är de viktigaste målen i Cotonouavtalet, och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har varit EU:s viktigaste finansieringsinstrument för utveckling och humanitära interventioner.

| C. | När man ger utvecklingsbistånd bör hänsyn tas till säkerhetsproblemet, eftersom detta har blivit ett av de främsta existentiella bekymren för befolkningen i ett flertal utvecklings- och krisområden. |
| --- | --- |

C.

När man ger utvecklingsbistånd bör hänsyn tas till säkerhetsproblemet, eftersom detta har blivit ett av de främsta existentiella bekymren för befolkningen i ett flertal utvecklings- och krisområden.

| D. | Merparten av AVS-länderna är fortfarande låginkomstländer trots att utvecklingssamarbete har pågått i mer än 50 år. |
| --- | --- |

D.

Merparten av AVS-länderna är fortfarande låginkomstländer trots att utvecklingssamarbete har pågått i mer än 50 år.

| E. | Man måste bemöta de föreliggande utmaningarna i fråga om biståndseffektivitet med ett helhetsperspektiv som återspeglar 2000-talets verklighet när det gäller frågor såsom säkerhet, nutrition, vattenförsörjning och en effektiv användning av mark och andra naturresurser. |
| --- | --- |

E.

Man måste bemöta de föreliggande utmaningarna i fråga om biståndseffektivitet med ett helhetsperspektiv som återspeglar 2000-talets verklighet när det gäller frågor såsom säkerhet, nutrition, vattenförsörjning och en effektiv användning av mark och andra naturresurser.

| F. | Givarländer av offentligt utvecklingsbistånd har endast avsatt 0,46 % av sin BNI för utveckling, vilket innebär att en summa på totalt sett över 2 biljoner US-dollar inte har gjorts tillgänglig för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

F.

Givarländer av offentligt utvecklingsbistånd har endast avsatt 0,46 % av sin BNI för utveckling, vilket innebär att en summa på totalt sett över 2 biljoner US-dollar inte har gjorts tillgänglig för utvecklingsländerna.

| G. | Offentligt utvecklingsbistånd kan spela en avgörande roll när det gäller genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling, i synnerhet i låginkomstländer och i kampen mot extrem fattigdom och orättvisor, om principerna om effektivt utvecklingssamarbete respekteras, dvs. länders egenansvar, insyn och redovisningsskyldighet, inriktning på att uppnå resultat samt delaktighet. |
| --- | --- |

G.

Offentligt utvecklingsbistånd kan spela en avgörande roll när det gäller genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling, i synnerhet i låginkomstländer och i kampen mot extrem fattigdom och orättvisor, om principerna om effektivt utvecklingssamarbete respekteras, dvs. länders egenansvar, insyn och redovisningsskyldighet, inriktning på att uppnå resultat samt delaktighet.

| H. | I 2016 års rapport från det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete konstateras det att det har skett färre framsteg under de senaste åren när det gäller genomförandet av åtaganden om länders egenansvar. |
| --- | --- |

H.

I 2016 års rapport från det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete konstateras det att det har skett färre framsteg under de senaste åren när det gäller genomförandet av åtaganden om länders egenansvar.

| I. | Endast hälften av utvecklingssamarbetet sker genom mottagarländernas egna system för ekonomisk förvaltning och upphandlingar. |
| --- | --- |

I.

Endast hälften av utvecklingssamarbetet sker genom mottagarländernas egna system för ekonomisk förvaltning och upphandlingar.

| J. | Projekt och program som finansieras med utvecklingsbistånd bör utarbetas i linje med mottagarländernas mål och prioriteringar. |
| --- | --- |

J.

Projekt och program som finansieras med utvecklingsbistånd bör utarbetas i linje med mottagarländernas mål och prioriteringar.

| K. | Utvecklingsbistånd ges genom en uppsjö av projekt och program som inte är samordnade, vilket gör det svårare för länderna att utarbeta en samstämmig politik. |
| --- | --- |

K.

Utvecklingsbistånd ges genom en uppsjö av projekt och program som inte är samordnade, vilket gör det svårare för länderna att utarbeta en samstämmig politik.

| L. | I början av detta årtusende gjordes tydliga framsteg vad gäller minskningen av utvecklingsländernas skuldbörda, men nu stiger skuldnivåerna på nytt. |
| --- | --- |

L.

I början av detta årtusende gjordes tydliga framsteg vad gäller minskningen av utvecklingsländernas skuldbörda, men nu stiger skuldnivåerna på nytt.

| M. | Med en långvarig partner för utvecklingsarbetet, långvarigt programbaserat stöd och en systematisk vilja till delaktighet och dialog med den nationella regeringen underlättas det ömsesidiga förtroendet och den ömsesidiga förståelsen. |
| --- | --- |

M.

Med en långvarig partner för utvecklingsarbetet, långvarigt programbaserat stöd och en systematisk vilja till delaktighet och dialog med den nationella regeringen underlättas det ömsesidiga förtroendet och den ömsesidiga förståelsen.

| N. | Utöver utvecklingsbistånd och utvecklingssamarbete behövs det även andra utvecklingspolitiska verktyg för att effektivt utrota fattigdomen och främja målen om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

N.

Utöver utvecklingsbistånd och utvecklingssamarbete behövs det även andra utvecklingspolitiska verktyg för att effektivt utrota fattigdomen och främja målen om hållbar utveckling.

| O. | Utvecklingseffektivitet, dvs. en effektiv användning av alla medel och resurser som avsätts för utveckling, beror inte bara på biståndsgivarna utan förutsätter även att det finns effektiva och reaktiva institutioner, en sund politik, en rättsstatsprincip med demokratiskt styre samt skyddsklausuler mot korruption inom utvecklingsländer och olagliga finansiella flöden på internationell nivå. |
| --- | --- |

O.

Utvecklingseffektivitet, dvs. en effektiv användning av alla medel och resurser som avsätts för utveckling, beror inte bara på biståndsgivarna utan förutsätter även att det finns effektiva och reaktiva institutioner, en sund politik, en rättsstatsprincip med demokratiskt styre samt skyddsklausuler mot korruption inom utvecklingsländer och olagliga finansiella flöden på internationell nivå.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar djupt att flera av Europeiska unionens medlemsstater inte har uppnått målet att avsätta 0,7 % av BNI till utvecklingsbistånd och att vissa har sänkt den procentandel som de avsätter för denna biståndstyp. Den gemensamma parlamentariska församlingen gratulerar de fem medlemsstater i EU som har uppnått detta mål, och betonar att det endast är EU-länder som har uppnått målet eller gjort seriöst menade ansträngningar för att uppnå det. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att respektera åtagandena om att ge 0,7 % av sin BNI i offentligt utvecklingsbistånd och att anta en tydlig färdplan för hur och när de ska uppnå detta mål. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar djupt att flera av Europeiska unionens medlemsstater inte har uppnått målet att avsätta 0,7 % av BNI till utvecklingsbistånd och att vissa har sänkt den procentandel som de avsätter för denna biståndstyp. Den gemensamma parlamentariska församlingen gratulerar de fem medlemsstater i EU som har uppnått detta mål, och betonar att det endast är EU-länder som har uppnått målet eller gjort seriöst menade ansträngningar för att uppnå det. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att respektera åtagandena om att ge 0,7 % av sin BNI i offentligt utvecklingsbistånd och att anta en tydlig färdplan för hur och när de ska uppnå detta mål.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver med eftertryck att de nödvändiga finansiella, tekniska och politiska resurserna avsätts för att målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås senast 2030. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver med eftertryck att de nödvändiga finansiella, tekniska och politiska resurserna avsätts för att målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås senast 2030.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarländer att vidta omedelbara åtgärder för att uppfylla åtagandena enligt Parisförklaringen och Busanpartnerskapet. Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att det främsta målet med detta samarbete bör vara att uppnå oberoende och självförsörjning för de länder som tar emot utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarländer att vidta omedelbara åtgärder för att uppfylla åtagandena enligt Parisförklaringen och Busanpartnerskapet. Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att det främsta målet med detta samarbete bör vara att uppnå oberoende och självförsörjning för de länder som tar emot utvecklingsbistånd.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen varnar för att kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd kan urvattnas i syfte att täcka andra utgifter än de som är direkt kopplade till att främja en hållbar utveckling i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen varnar för att kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd kan urvattnas i syfte att täcka andra utgifter än de som är direkt kopplade till att främja en hållbar utveckling i utvecklingsländerna.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska unionen att satsa på en differentierad strategi som tar hänsyn till olika utvecklingsnivåer, ekonomiska och sociala behov, förutsättningar som beror på geografisk belägenhet och klimat samt varje mottagarlands egna val och prioriteringar. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska unionen att satsa på en differentierad strategi som tar hänsyn till olika utvecklingsnivåer, ekonomiska och sociala behov, förutsättningar som beror på geografisk belägenhet och klimat samt varje mottagarlands egna val och prioriteringar.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att den viktigaste prioriteringen bör vara en minskning, och på sikt utrotning, av fattigdomen. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att den viktigaste prioriteringen bör vara en minskning, och på sikt utrotning, av fattigdomen.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar nödvändigheten av att garantera AVS-länderna rätten till livsmedelstrygghet, vilket omfattar lantbrukares rätt att producera livsmedel åt sitt eget folk, genom att sätta stopp för markrofferiet och se till att lantbrukarna har tillgång till jord, utsäde och vatten. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar nödvändigheten av att garantera AVS-länderna rätten till livsmedelstrygghet, vilket omfattar lantbrukares rätt att producera livsmedel åt sitt eget folk, genom att sätta stopp för markrofferiet och se till att lantbrukarna har tillgång till jord, utsäde och vatten.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar mottagarländernas parlament att anta nationella strategier för utvecklingsbistånd i syfte att förbättra redovisningsskyldigheten för både givande och mottagande regeringar, förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna och förmågan att förvalta stöd, förbättra villkoren för att ta emot budgetstöd samt, på lång sikt, minska biståndsberoendet. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar mottagarländernas parlament att anta nationella strategier för utvecklingsbistånd i syfte att förbättra redovisningsskyldigheten för både givande och mottagande regeringar, förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna och förmågan att förvalta stöd, förbättra villkoren för att ta emot budgetstöd samt, på lång sikt, minska biståndsberoendet.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarländer att genomföra mer noggranna utvärderingar av lokala behov och den lokala situationen i syfte att optimera biståndseffektiviteten. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar mottagarländer att i god tid tillhandahålla korrekt information i detta hänseende. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarländer att genomföra mer noggranna utvärderingar av lokala behov och den lokala situationen i syfte att optimera biståndseffektiviteten. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar mottagarländer att i god tid tillhandahålla korrekt information i detta hänseende.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen både givar- och mottagarländer att arbeta tillsammans för en bättre samordning av biståndsprogrammen, bland annat genom inrättandet av lämpliga övervakningsmekanismer för biståndseffektiviteten. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen både givar- och mottagarländer att arbeta tillsammans för en bättre samordning av biståndsprogrammen, bland annat genom inrättandet av lämpliga övervakningsmekanismer för biståndseffektiviteten.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att mottagarländerna själva bör få fastställa vilken utvecklingsmodell och vilka prioriteringar de vill genomföra, i linje med principen om länders egenansvar. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att mottagarländerna själva bör få fastställa vilken utvecklingsmodell och vilka prioriteringar de vill genomföra, i linje med principen om länders egenansvar.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att arbetare hårdare när det gäller regional integration för att ta itu med gemensamma utmaningar såsom regional säkerhet, miljöskydd, förvaltning av naturresurser, hur ekonomiska flöden ska organiseras samt handelsförbindelser. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att arbetare hårdare när det gäller regional integration för att ta itu med gemensamma utmaningar såsom regional säkerhet, miljöskydd, förvaltning av naturresurser, hur ekonomiska flöden ska organiseras samt handelsförbindelser.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att utvecklingsbistånd bör ges i form av bidrag, inte lån, för att inte göra skuldbördan ännu tyngre. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att utvecklingsbistånd bör ges i form av bidrag, inte lån, för att inte göra skuldbördan ännu tyngre.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att en hållbar lösning på situationen i flera AVS-länder endast går att finna om åtgärder vidtas för att säkerställa att befolkningen äntligen får dra nytta av naturresurserna i de egna länderna. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att en hållbar lösning på situationen i flera AVS-länder endast går att finna om åtgärder vidtas för att säkerställa att befolkningen äntligen får dra nytta av naturresurserna i de egna länderna.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller det faktum att vissa AVS-länders statsskuld och skuldbetalning helt klart är ohållbar och att detta allvarligt hämmar investeringar, tillväxt och statens förmåga att finansiera samhällsfunktioner såsom hälso- och sjukvård, utbildning och social trygghet. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar till en ny samarbetsram, som verkligen skapar möjligheter att främja den suveräna utvecklingen i AVS-länderna. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att i enlighet med de ovan nämnda FN-initiativen inleda och stödja ett förfarande för skuldlättnad i de länder som har tyngst skuldbörda och på så vis främja den ekonomiska och sociala utvecklingen. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller det faktum att vissa AVS-länders statsskuld och skuldbetalning helt klart är ohållbar och att detta allvarligt hämmar investeringar, tillväxt och statens förmåga att finansiera samhällsfunktioner såsom hälso- och sjukvård, utbildning och social trygghet. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar till en ny samarbetsram, som verkligen skapar möjligheter att främja den suveräna utvecklingen i AVS-länderna. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att i enlighet med de ovan nämnda FN-initiativen inleda och stödja ett förfarande för skuldlättnad i de länder som har tyngst skuldbörda och på så vis främja den ekonomiska och sociala utvecklingen.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att öka det ekonomiska stödet och det humanitära biståndet. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att öka det ekonomiska stödet och det humanitära biståndet.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar djupt EU-medlemsstaternas minskade deltagande i livsmedelsbiståndsprogram. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att det bistånd som EU och dess medlemsstater tilldelar AVS-länderna i första hand ska användas för att lösa de problem som hänger ihop med de stora ojämlikheterna, fattigdomen, den kroniska undernäringen, tillgången till offentlig hälso- och sjukvård och offentliga tjänster, särskilt till reproduktiv hälso- och sjukvård, samt för förverkligandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar djupt EU-medlemsstaternas minskade deltagande i livsmedelsbiståndsprogram. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att det bistånd som EU och dess medlemsstater tilldelar AVS-länderna i första hand ska användas för att lösa de problem som hänger ihop med de stora ojämlikheterna, fattigdomen, den kroniska undernäringen, tillgången till offentlig hälso- och sjukvård och offentliga tjänster, särskilt till reproduktiv hälso- och sjukvård, samt för förverkligandet av målen för hållbar utveckling.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att livsmedelsbiståndet ska höjas och i första hand gå till inköp av livsmedel från lokala producenter. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att livsmedelsbiståndet ska höjas och i första hand gå till inköp av livsmedel från lokala producenter.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar medlemsstaterna att offentliggöra Busanavtalets genomförandeplaner och att rapportera om det arbete som utförs. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar medlemsstaterna att offentliggöra Busanavtalets genomförandeplaner och att rapportera om det arbete som utförs.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet att skapa en tydlig position för det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete inom ramen för genomförandet av Agenda 2030 och Addis Abeba-handlingsplanen. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhäver att det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete bör spela en viktig roll när det gäller de evidensbaserade delarna som rör övervakning och redovisningsskyldighet. Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete måste erbjuda tydligt fastställda samarbetskanaler för vissa specifika utvecklingsaktörer utöver OECD-givarländerna. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet att skapa en tydlig position för det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete inom ramen för genomförandet av Agenda 2030 och Addis Abeba-handlingsplanen. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhäver att det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete bör spela en viktig roll när det gäller de evidensbaserade delarna som rör övervakning och redovisningsskyldighet. Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete måste erbjuda tydligt fastställda samarbetskanaler för vissa specifika utvecklingsaktörer utöver OECD-givarländerna.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de OECD-initiativ som skulle kunna bidra till att minska olagliga finansiella flöden, och uppmanar det internationella samfundet att förbättra samarbetet i syfte att öka insynen i skattesystemen. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att multinationella företag och finansiella institutioner spelar en avgörande roll och bär ett mycket stort ansvar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de OECD-initiativ som skulle kunna bidra till att minska olagliga finansiella flöden, och uppmanar det internationella samfundet att förbättra samarbetet i syfte att öka insynen i skattesystemen. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att multinationella företag och finansiella institutioner spelar en avgörande roll och bär ett mycket stort ansvar i detta sammanhang.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givar- och mottagarländerna att under ledning av FN ta fram en gemensam och bindande normativ ram, och att vidta skyddsåtgärder och inrätta garantier som säkerställer att offentligt ägda såväl som privata företag efterlever principerna i FN:s arbetskonvention, sociala och miljömässiga standarder samt antikorruptionsstandarder. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givar- och mottagarländerna att under ledning av FN ta fram en gemensam och bindande normativ ram, och att vidta skyddsåtgärder och inrätta garantier som säkerställer att offentligt ägda såväl som privata företag efterlever principerna i FN:s arbetskonvention, sociala och miljömässiga standarder samt antikorruptionsstandarder.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhäver behovet av att underlätta tillgången till biståndsprojekt för att göra det lättare för medborgare, organisationer i det civila samhället och stater att delta. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhäver behovet av att underlätta tillgången till biståndsprojekt för att göra det lättare för medborgare, organisationer i det civila samhället och stater att delta.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att bistånd är en katalysator för utveckling, men att det inte är den viktigaste källan. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller i detta hänseende att det egentliga syftet med bistånd är att skapa en situation där det inte längre behövs. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att bistånd är en katalysator för utveckling, men att det inte är den viktigaste källan. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller i detta hänseende att det egentliga syftet med bistånd är att skapa en situation där det inte längre behövs.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver med eftertryck att vi rör oss bort från paradigmen givarländer/mottagarländer, och uppmanar till ett bättre samarbete inom vetenskap och teknik. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver med eftertryck att vi rör oss bort från paradigmen givarländer/mottagarländer, och uppmanar till ett bättre samarbete inom vetenskap och teknik.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater samt de regionala organisationerna i AVS-länderna. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater samt de regionala organisationerna i AVS-länderna.

RESOLUTION (33)

om idrottens roll för att främja utbildning och fattigdomsbekämpning

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sammanträdet i Malta den 19–21 juni 2017, |
| --- | --- |

—

från sammanträdet i Malta den 19–21 juni 2017,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (nedan kallat Cotonouavtalet), och av de senare ändringarna av Cotonouavtalet som antogs 2005 och 2010 (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (nedan kallat Cotonouavtalet), och av de senare ändringarna av Cotonouavtalet som antogs 2005 och 2010 (34),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 5 juni 2003 om kvinnor och idrott (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 5 juni 2003 om kvinnor och idrott (35),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 april 2004 om respekt för centrala arbetsnormer i produktionen av sportartiklar för de olympiska spelen (36), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 april 2004 om respekt för centrala arbetsnormer i produktionen av sportartiklar för de olympiska spelen (36),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 november 2007 om idrottens roll i utbildningen (37), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 november 2007 om idrottens roll i utbildningen (37),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 8 maj 2008 om vitboken om idrott (38), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 8 maj 2008 om vitboken om idrott (38),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (39), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (39),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2017 om en integrerad politik när det gäller idrott: gott styre, tillgång och integritet (40), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2017 om en integrerad politik när det gäller idrott: gott styre, tillgång och integritet (40),

| — | med beaktande av Europaparlamentets förklaring av den 16 december 2010 om ökat EU-stöd till idrott på gräsrotsnivå (41), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets förklaring av den 16 december 2010 om ökat EU-stöd till idrott på gräsrotsnivå (41),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 11 juli 2007 om idrott (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 11 juli 2007 om idrott (COM(2007)0391),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 december 2005EU:s verksamhet inom området utbildning genom idrott: att bygga vidare på resultaten av Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 (COM(2005)0680), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 december 2005EU:s verksamhet inom området utbildning genom idrott: att bygga vidare på resultaten av Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 (COM(2005)0680),

| — | med beaktande av samförståndsavtalet om att göra fotboll till en drivkraft för utveckling i länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet, som Europeiska kommissionen och Fifa undertecknade år 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet om att göra fotboll till en drivkraft för utveckling i länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet, som Europeiska kommissionen och Fifa undertecknade år 2006,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2010 om idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration (42), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2010 om idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration (42),

| — | med beaktande av Punta de l’Este-deklarationen från december 1999 och Unescos rundabordsmöte om traditionella idrotter och spel, som handlar om erkännande av traditionella idrotter och spel som del av ett immateriellt kulturarv och en symbol för kulturell mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Punta de l’Este-deklarationen från december 1999 och Unescos rundabordsmöte om traditionella idrotter och spel, som handlar om erkännande av traditionella idrotter och spel som del av ett immateriellt kulturarv och en symbol för kulturell mångfald,

| — | med beaktande av de mål för hållbar utveckling som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de mål för hållbar utveckling som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i september 2015,

| — | med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs i september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs i september 2015,

| — | med beaktande av den resolution som FN:s generalförsamling antog den 16 december 2016 om idrott som ett sätt att främja utbildning, hälsa, utveckling och fred, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som FN:s generalförsamling antog den 16 december 2016 om idrott som ett sätt att främja utbildning, hälsa, utveckling och fred,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), och av följande skäl:

| A. | Rätten till gymnastik och idrott har erkänts som en av de grundläggande rättigheterna för alla och gradvis införlivats i de viktigaste förklaringarna om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Rätten till gymnastik och idrott har erkänts som en av de grundläggande rättigheterna för alla och gradvis införlivats i de viktigaste förklaringarna om de mänskliga rättigheterna.

| B. | I punkt 37 i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling fastslås det att idrott är en viktig faktor för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

B.

I punkt 37 i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling fastslås det att idrott är en viktig faktor för en hållbar utveckling.

| C. | Idrott har visat sig vara ett kostnadseffektivt och flexibelt verktyg för att främja mål för fred och utveckling. |
| --- | --- |

C.

Idrott har visat sig vara ett kostnadseffektivt och flexibelt verktyg för att främja mål för fred och utveckling.

| D. | Idrott är ett kraftfullt socialt verktyg som kan föra samman människor med olika etniska, kulturella, religiösa, språkliga och socioekonomiska bakgrunder. |
| --- | --- |

D.

Idrott är ett kraftfullt socialt verktyg som kan föra samman människor med olika etniska, kulturella, religiösa, språkliga och socioekonomiska bakgrunder.

| E. | De kostnader som hänger ihop med idrottsaktiviteter varierar beroende på vilken typ av idrott det rör sig om. |
| --- | --- |

E.

De kostnader som hänger ihop med idrottsaktiviteter varierar beroende på vilken typ av idrott det rör sig om.

| F. | Både idrott och lek under barndomsåren kan vara faktorer som förhindrar att ungdomar och barn dras till våldsamheter, och de kan också motverka risken för att de avslutar skolgången i förtid. |
| --- | --- |

F.

Både idrott och lek under barndomsåren kan vara faktorer som förhindrar att ungdomar och barn dras till våldsamheter, och de kan också motverka risken för att de avslutar skolgången i förtid.

| G. | Idrott kan vara en källa till och en drivkraft för social inkludering och jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

G.

Idrott kan vara en källa till och en drivkraft för social inkludering och jämställdhet mellan könen.

| H. | Fysisk aktivitet är av stor betydelse för människors utveckling och hälsa i alla skeden av livet och bidrar till deras sociala, fysiska och psykiska välbefinnande. |
| --- | --- |

H.

Fysisk aktivitet är av stor betydelse för människors utveckling och hälsa i alla skeden av livet och bidrar till deras sociala, fysiska och psykiska välbefinnande.

| I. | Barns rätt till lek och idrottsaktiviteter är avgörande för deras hälsa och deras fysiska, sociala och personliga utveckling. |
| --- | --- |

I.

Barns rätt till lek och idrottsaktiviteter är avgörande för deras hälsa och deras fysiska, sociala och personliga utveckling.

| J. | Idrott kan också användas som ett effektivt medel för att hindra ungdomar från att använda droger, då den tar upp både deras tid och energi, och som ett medel för att komma till rätta med sociala missförhållanden. |
| --- | --- |

J.

Idrott kan också användas som ett effektivt medel för att hindra ungdomar från att använda droger, då den tar upp både deras tid och energi, och som ett medel för att komma till rätta med sociala missförhållanden.

| K. | Idrott kan vara ett sätt att effektivt bemöta våld. |
| --- | --- |

K.

Idrott kan vara ett sätt att effektivt bemöta våld.

| L. | Idrott kan bidra till fredsbyggande och konfliktlösning, vilket initiativet ”Fotboll för fred” har visat. |
| --- | --- |

L.

Idrott kan bidra till fredsbyggande och konfliktlösning, vilket initiativet ”Fotboll för fred” har visat.

| M. | Idrottsaktiviteter kan främja ungdomars ledaregenskaper, låta dem stifta bekantskap med positiva sociala normer och hjälpa dem att återfå självkänslan. |
| --- | --- |

M.

Idrottsaktiviteter kan främja ungdomars ledaregenskaper, låta dem stifta bekantskap med positiva sociala normer och hjälpa dem att återfå självkänslan.

| N. | Idrottstävlingar styrs av principen om rent spel, vilket hjälper till att främja ungdomars känsla för moral – på så vis byggs ett samhälle som är både fysiskt och moraliskt sunt. |
| --- | --- |

N.

Idrottstävlingar styrs av principen om rent spel, vilket hjälper till att främja ungdomars känsla för moral – på så vis byggs ett samhälle som är både fysiskt och moraliskt sunt.

| O. | Gymnastik och idrott är viktiga verktyg för att ge flickor och kvinnor egenmakt, och dessa aktiviteter gynnar deras fysiska såväl som psykiska hälsa. |
| --- | --- |

O.

Gymnastik och idrott är viktiga verktyg för att ge flickor och kvinnor egenmakt, och dessa aktiviteter gynnar deras fysiska såväl som psykiska hälsa.

| P. | Flickor och kvinnor är diskriminerade när det gäller idrott, i synnerhet när det gäller sådan idrott som traditionellt sett endast får utövas av män. |
| --- | --- |

P.

Flickor och kvinnor är diskriminerade när det gäller idrott, i synnerhet när det gäller sådan idrott som traditionellt sett endast får utövas av män.

| Q. | Idrott spelar en viktig roll när det gäller att öka medvetenheten om och främja respekten för vår kropp och hälsa. |
| --- | --- |

Q.

Idrott spelar en viktig roll när det gäller att öka medvetenheten om och främja respekten för vår kropp och hälsa.

| R. | Det är viktigt att främja tillgång till idrott för alla barn och ungdomar genom att utrota risken för alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

R.

Det är viktigt att främja tillgång till idrott för alla barn och ungdomar genom att utrota risken för alla former av diskriminering.

| S. | Idrott kan också användas för att gynna utvecklingen av unga inlärares kreativitet och innovationsförmåga. |
| --- | --- |

S.

Idrott kan också användas för att gynna utvecklingen av unga inlärares kreativitet och innovationsförmåga.

| T. | Inkomster från idrottsaktiviteter och idrottsevenemang kan, om de fördelas rättvist i hela värdekedjan, skapa arbetstillfällen inom idrottsrelaterade yrkesbanor, utbildningar och kampanjer. |
| --- | --- |

T.

Inkomster från idrottsaktiviteter och idrottsevenemang kan, om de fördelas rättvist i hela värdekedjan, skapa arbetstillfällen inom idrottsrelaterade yrkesbanor, utbildningar och kampanjer.

| U. | Om man ger stöd inom områden som har anknytning till anordnande av idrottsevenemang, såsom hotell- och restaurangbranschen, skulle det kunna gå lättare att diversifiera de inkomstbringande verksamheterna. Det är av yttersta vikt att noggrann och fortlöpande övervakning av användningen av dessa medel genomförs för att säkerställa insyn och att de används på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

U.

Om man ger stöd inom områden som har anknytning till anordnande av idrottsevenemang, såsom hotell- och restaurangbranschen, skulle det kunna gå lättare att diversifiera de inkomstbringande verksamheterna. Det är av yttersta vikt att noggrann och fortlöpande övervakning av användningen av dessa medel genomförs för att säkerställa insyn och att de används på ett effektivt sätt.

| V. | Forskning inom samhällsvetenskap har visat att idrott bidrar till att öka medvetenheten om hiv/aids och till att minska sjukdomsspridningen. |
| --- | --- |

V.

Forskning inom samhällsvetenskap har visat att idrott bidrar till att öka medvetenheten om hiv/aids och till att minska sjukdomsspridningen.

| W. | Idrott kan användas som ett sätt att ge humanitärt bistånd, i synnerhet inom program för konfliktförebyggande, fred och försoning och vid behandlingen av psykiska trauman. |
| --- | --- |

W.

Idrott kan användas som ett sätt att ge humanitärt bistånd, i synnerhet inom program för konfliktförebyggande, fred och försoning och vid behandlingen av psykiska trauman.

| X. | Idrott är ett kraftfullt verktyg för att förbättra och stärka utövarnas psykiska välbefinnande. |
| --- | --- |

X.

Idrott är ett kraftfullt verktyg för att förbättra och stärka utövarnas psykiska välbefinnande.

| Y. | Idrott kan bidra till att förmedla en positiv bild av utvecklingsländer, och idrottsevenemang kan skapa enorma möjligheter för att öka medvetenheten om potentialen hos AVS-länderna. |
| --- | --- |

Y.

Idrott kan bidra till att förmedla en positiv bild av utvecklingsländer, och idrottsevenemang kan skapa enorma möjligheter för att öka medvetenheten om potentialen hos AVS-länderna.

| Z. | Idrott kan spela en mycket viktig roll i kampen mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering och bidra till integreringen av människor bortom ras, religion och etnicitet. |
| --- | --- |

Z.

Idrott kan spela en mycket viktig roll i kampen mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering och bidra till integreringen av människor bortom ras, religion och etnicitet.

| AA. | I och med att idrott har en så stor genomslagskraft när det gäller kommunikation kan den bli ett kraftfullt verktyg för insamlingen av pengar. |
| --- | --- |

AA.

I och med att idrott har en så stor genomslagskraft när det gäller kommunikation kan den bli ett kraftfullt verktyg för insamlingen av pengar.

| AB. | Utvecklingsländers aktiva deltagande i de olympiska spelen och andra internationella idrottsevenemang är av mycket stor betydelse för att skapa inkluderande och jämlika samhällen. |
| --- | --- |

AB.

Utvecklingsländers aktiva deltagande i de olympiska spelen och andra internationella idrottsevenemang är av mycket stor betydelse för att skapa inkluderande och jämlika samhällen.

| AC. | Idrott är ett av de viktigaste instrumenten för social inkludering och för främjandet av de mänskliga värdena ömsesidig respekt, lagarbete, ärlighet, empati, kommunikation, samarbete, social rättvisa, jämlikhet, öppenhet, opartiskhet och vänskap. |
| --- | --- |

AC.

Idrott är ett av de viktigaste instrumenten för social inkludering och för främjandet av de mänskliga värdena ömsesidig respekt, lagarbete, ärlighet, empati, kommunikation, samarbete, social rättvisa, jämlikhet, öppenhet, opartiskhet och vänskap.

| AD. | De värden som förmedlas via idrott bidrar till att man utvecklar kunskap, motivation, färdigheter – t.ex. lagarbete, en känsla för rent spel, samarbete, disciplin och tolerans – och viljan att göra en personlig insats. Dessa färdigheter är av mycket stor betydelse för senare deltagande i gruppaktiviteter och i yrkeslivet, och de kan stimulera social sammanhållning inom lokala såväl som större samhällen. |
| --- | --- |

AD.

De värden som förmedlas via idrott bidrar till att man utvecklar kunskap, motivation, färdigheter – t.ex. lagarbete, en känsla för rent spel, samarbete, disciplin och tolerans – och viljan att göra en personlig insats. Dessa färdigheter är av mycket stor betydelse för senare deltagande i gruppaktiviteter och i yrkeslivet, och de kan stimulera social sammanhållning inom lokala såväl som större samhällen.

| AE. | Idrottsaktiviteter kan bidra till att den hållbara turismen utvecklas på lokal, regional och nationell nivå och till att skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

AE.

Idrottsaktiviteter kan bidra till att den hållbara turismen utvecklas på lokal, regional och nationell nivå och till att skapa arbetstillfällen.

| AF. | Idrott kan lämna ett enormt miljöavtryck. |
| --- | --- |

AF.

Idrott kan lämna ett enormt miljöavtryck.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska unionen att främja idrottsanvändningen i sin utvecklingspolitik och att främja ansträngningar för att stödja utarbetandet av inkluderande nationella strategier som ska handla om människors behov och förhoppningar, vad gäller ungdomar i synnerhet och då både pojkar och flickar, samt att i större utsträckning uppmärksamma idrott och gymnastik i relevanta sektoriella strategier. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska unionen att främja idrottsanvändningen i sin utvecklingspolitik och att främja ansträngningar för att stödja utarbetandet av inkluderande nationella strategier som ska handla om människors behov och förhoppningar, vad gäller ungdomar i synnerhet och då både pojkar och flickar, samt att i större utsträckning uppmärksamma idrott och gymnastik i relevanta sektoriella strategier.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att Europeiska unionen följer en holistisk och långsiktig strategi, med stor genomslagskraft, som har utformats för att bistå stödmottagarna i deras strävan efter utbildning och anställning för att trygga hållbara försörjningsmöjligheter. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker behovet av att, i detta sammanhang, utvidga omfattningen av särskilda åtgärder som på ett så rättvist och hållbart sätt som möjligt gör att idrotten blir ett verktyg som formar människor och deras andliga och fysiska utveckling. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att Europeiska unionen följer en holistisk och långsiktig strategi, med stor genomslagskraft, som har utformats för att bistå stödmottagarna i deras strävan efter utbildning och anställning för att trygga hållbara försörjningsmöjligheter. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker behovet av att, i detta sammanhang, utvidga omfattningen av särskilda åtgärder som på ett så rättvist och hållbart sätt som möjligt gör att idrotten blir ett verktyg som formar människor och deras andliga och fysiska utveckling.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att en god samhällsstyrning måste vara en förutsättning för idrottsorganisationers autonomi, och att principerna om insyn, redovisningsskyldighet, lika möjligheter, social inkludering och demokrati, inbegripet lämplig inkludering av berörda parter, måste efterlevas. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att en god samhällsstyrning måste vara en förutsättning för idrottsorganisationers autonomi, och att principerna om insyn, redovisningsskyldighet, lika möjligheter, social inkludering och demokrati, inbegripet lämplig inkludering av berörda parter, måste efterlevas.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar noggrann granskning av användningen av idrottsmedel för att säkerställa att de går till det ändamål som de avsatts för. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen rekommenderar noggrann granskning av användningen av idrottsmedel för att säkerställa att de går till det ändamål som de avsatts för.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att bidra till inrättandet av etiska standarder och reformer för att säkerställa att idrotten till fullo bidrar till en hållbar utveckling och fred. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker i synnerhet behovet av en politik om nolltolerans för korruption och andra former av brott inom idrott. Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att tillämpningen av principerna om god samhällsstyrning inom idrott är, tillsammans med övervaknings- och tillsynsinstrument liksom lämpliga rättsliga instrument, en av de viktigaste faktorerna för att kunna sätta stopp för korruption och andra tjänstefel. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att bidra till inrättandet av etiska standarder och reformer för att säkerställa att idrotten till fullo bidrar till en hållbar utveckling och fred. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker i synnerhet behovet av en politik om nolltolerans för korruption och andra former av brott inom idrott. Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att tillämpningen av principerna om god samhällsstyrning inom idrott är, tillsammans med övervaknings- och tillsynsinstrument liksom lämpliga rättsliga instrument, en av de viktigaste faktorerna för att kunna sätta stopp för korruption och andra tjänstefel.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet av en politik om nolltolerans för rasistiska slagramsor och främjande av våld och hat. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet av en politik om nolltolerans för rasistiska slagramsor och främjande av våld och hat.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra att kvinnor utsätts för våld, i synnerhet sexistiskt våld eller machovåld, inom idrott. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra att kvinnor utsätts för våld, i synnerhet sexistiskt våld eller machovåld, inom idrott.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att fysisk aktivitet och idrott är av mycket stor betydelse för människors utveckling och hälsa i alla skeden av livet. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att inbegripa gymnastik och idrott i läroplanerna och att stödja dessa aktiviteter med lämplig infrastruktur och lämpliga metoder. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser därför att gymnastik och idrott och utövandet av fysisk aktivitet är ett område som i hög grad bör skötas av det offentliga, så att alla människor får lika tillgång till detta redan från mycket tidig ålder. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att fysisk aktivitet och idrott är av mycket stor betydelse för människors utveckling och hälsa i alla skeden av livet. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att inbegripa gymnastik och idrott i läroplanerna och att stödja dessa aktiviteter med lämplig infrastruktur och lämpliga metoder. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser därför att gymnastik och idrott och utövandet av fysisk aktivitet är ett område som i hög grad bör skötas av det offentliga, så att alla människor får lika tillgång till detta redan från mycket tidig ålder.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att lyfta fram och stärka idrottens roll i sin strategiska nationella politik och i sina utvecklingsplaner. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att lyfta fram och stärka idrottens roll i sin strategiska nationella politik och i sina utvecklingsplaner.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar i synnerhet kommissionen att integrera idrotten mer i de mycket viktiga sektorerna för utvecklingsbistånd och att hjälpa AVS-länderna att proaktivt ta itu med de sociala och miljömässiga utmaningar som har anknytning till idrott, och att samtidigt ta fram bästa praxis och hitta lösningar. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar i synnerhet kommissionen att integrera idrotten mer i de mycket viktiga sektorerna för utvecklingsbistånd och att hjälpa AVS-länderna att proaktivt ta itu med de sociala och miljömässiga utmaningar som har anknytning till idrott, och att samtidigt ta fram bästa praxis och hitta lösningar.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att idrott kan utövas till låga kostnader och att resurser som finns tillgängliga lokalt kan utnyttjas. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen AVS-länderna att främja inrättandet av lokala idrottsorganisationer. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar lokala myndigheter att garantera tillgången till fysisk aktivitet och att bygga ut en tillgänglig idrottsinfrastruktur. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar företagssektorn att bidra till dessa mål. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att idrott kan utövas till låga kostnader och att resurser som finns tillgängliga lokalt kan utnyttjas. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen AVS-länderna att främja inrättandet av lokala idrottsorganisationer. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar lokala myndigheter att garantera tillgången till fysisk aktivitet och att bygga ut en tillgänglig idrottsinfrastruktur. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar företagssektorn att bidra till dessa mål.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att idrotten kan bidra till en bättre integration av missgynnade grupper. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller betydelsen av utbildning genom idrott. Den gemensamma parlamentariska församlingen erkänner den betydande roll som idrott på gräsrotsnivå spelar för social integration, och uppmuntrar initiativ i detta hänseende. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att idrotten kan bidra till en bättre integration av missgynnade grupper. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller betydelsen av utbildning genom idrott. Den gemensamma parlamentariska församlingen erkänner den betydande roll som idrott på gräsrotsnivå spelar för social integration, och uppmuntrar initiativ i detta hänseende.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar idrottens viktiga roll för främjandet av frivilligarbete, vilket i sin tur skapar och gynnar social sammanhållning, självförverkligande och ömsesidighet och bidrar till skapandet av tillgängliga idrottsaktiviteter och idrottsevenemang till låg kostnad, i synnerhet på gräsrotsnivå; det är också ett viktigt medel för att ge ungdomar en icke-formell utbildning, vilket bidrar till ungdomssysselsättningen. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar idrottens viktiga roll för främjandet av frivilligarbete, vilket i sin tur skapar och gynnar social sammanhållning, självförverkligande och ömsesidighet och bidrar till skapandet av tillgängliga idrottsaktiviteter och idrottsevenemang till låg kostnad, i synnerhet på gräsrotsnivå; det är också ett viktigt medel för att ge ungdomar en icke-formell utbildning, vilket bidrar till ungdomssysselsättningen.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar parterna att förbättra och utvidga offentliga program för idrott och fysisk aktivitet efter skoltid. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att AVS-länder och EU:s medlemsstater bör investera mer i utvecklingen av idrottsinfrastrukturen och idrottsaktiviteter. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det är nödvändigt att genomföra strategiska planer för uppförandet av allmänna anläggningar, med samma resurser för både flickor och pojkar, och noga samordnade nationella infrastrukturer med tillräckliga offentliga medel för att främja idrott på både amatörnivå och elitnivå, och säkerställa att idrottsanläggningar inte enbart är till för de rikaste utan kan användas av alla på jämlika villkor. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar parterna att förbättra och utvidga offentliga program för idrott och fysisk aktivitet efter skoltid. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att AVS-länder och EU:s medlemsstater bör investera mer i utvecklingen av idrottsinfrastrukturen och idrottsaktiviteter. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det är nödvändigt att genomföra strategiska planer för uppförandet av allmänna anläggningar, med samma resurser för både flickor och pojkar, och noga samordnade nationella infrastrukturer med tillräckliga offentliga medel för att främja idrott på både amatörnivå och elitnivå, och säkerställa att idrottsanläggningar inte enbart är till för de rikaste utan kan användas av alla på jämlika villkor.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar parterna att ta fram program till låga kostnader och överkomliga priser för utbildningen av lärare och idrottstränare. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar parterna att ta fram program till låga kostnader och överkomliga priser för utbildningen av lärare och idrottstränare.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar det mycket viktiga målet om att kvinnor och flickor ska kunna utöva alla idrotter, och understryker att parterna måste tillgodose kvinnors och flickors jämlika och rättvisa tillgång till idrott i syfte att förbättra deras fysiska och psykiska hälsa, främja deras utbildning, motarbeta sexistiska stereotyper och skapa mer jämlika samhällen. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar det mycket viktiga målet om att kvinnor och flickor ska kunna utöva alla idrotter, och understryker att parterna måste tillgodose kvinnors och flickors jämlika och rättvisa tillgång till idrott i syfte att förbättra deras fysiska och psykiska hälsa, främja deras utbildning, motarbeta sexistiska stereotyper och skapa mer jämlika samhällen.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet av att främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning genom att ge stöd till idrottsaktiviteter och genom offentliga kampanjer och idrottsturneringar. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar eftertryckligen både EU:s medlemsstater och AVS-länder att, med start redan i skolan, genomföra inkluderande idrottsprogram för personer med funktionsnedsättning. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att personer med funktionsnedsättning bör ha jämlik tillgång till alla idrottsanläggningar, lämplig stödpersonal, transporter och andra tjänster. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet av att främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning genom att ge stöd till idrottsaktiviteter och genom offentliga kampanjer och idrottsturneringar. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar eftertryckligen både EU:s medlemsstater och AVS-länder att, med start redan i skolan, genomföra inkluderande idrottsprogram för personer med funktionsnedsättning. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att personer med funktionsnedsättning bör ha jämlik tillgång till alla idrottsanläggningar, lämplig stödpersonal, transporter och andra tjänster.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lyfter fram den enorma potential idrotten besitter som möjliggörare av social inkludering. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen till inrättandet av särskilda idrottsevenemang i syfte att förbättra den sociala inkluderingen när det gäller kvinnor och barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och etniska/kulturella minoriteter. Den gemensamma parlamentariska församlingen rekommenderar att dessa värden inlemmas i det dagliga livet och inte bara vid idrottsevenemang och uppvisningar. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lyfter fram den enorma potential idrotten besitter som möjliggörare av social inkludering. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen till inrättandet av särskilda idrottsevenemang i syfte att förbättra den sociala inkluderingen när det gäller kvinnor och barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och etniska/kulturella minoriteter. Den gemensamma parlamentariska församlingen rekommenderar att dessa värden inlemmas i det dagliga livet och inte bara vid idrottsevenemang och uppvisningar.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att främja en proaktiv politik för kvinnors lika tillgång till alla idrottsgrenar och att värdera resultaten i kvinnliga grenar lika högt som resultaten i manliga grenar. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar offentliga medier att säkerställa att all idrott uppmärksammas i lika hög grad. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar privata medier att säkerställa att kvinnors idrottsaktiviteter uppmärksammas i sporttidningarna. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att främja en proaktiv politik för kvinnors lika tillgång till alla idrottsgrenar och att värdera resultaten i kvinnliga grenar lika högt som resultaten i manliga grenar. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar offentliga medier att säkerställa att all idrott uppmärksammas i lika hög grad. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar privata medier att säkerställa att kvinnors idrottsaktiviteter uppmärksammas i sporttidningarna.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen AVS-länderna och EU:s medlemsstater att åter ta upp och uppmuntra traditionell idrott, genom att skapa och stärka program i detta hänseende. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen AVS-länderna och EU:s medlemsstater att åter ta upp och uppmuntra traditionell idrott, genom att skapa och stärka program i detta hänseende.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att vidta åtgärder som ska hjälpa ungdomar att utveckla sin talang och sina färdigheter, även inom ekonomiskt kostsamma idrotter. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att vidta åtgärder som ska hjälpa ungdomar att utveckla sin talang och sina färdigheter, även inom ekonomiskt kostsamma idrotter.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar värdet av idrott utan något tävlingsmoment och idrott som utövas individuellt, liksom av gatuidrott. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar värdet av idrott utan något tävlingsmoment och idrott som utövas individuellt, liksom av gatuidrott.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen kommissionen och EU:s medlemsstater att mot bakgrund av åtaganden inom ramen för ”Ingen ska lämnas utanför”, som uppmärksammades mycket i diskussionerna om Agenda 2030, inbegripa idrott i utvecklingsagendor och att göra detta till ett föremål för diskussion med partnerländer. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen kommissionen och EU:s medlemsstater att mot bakgrund av åtaganden inom ramen för ”Ingen ska lämnas utanför”, som uppmärksammades mycket i diskussionerna om Agenda 2030, inbegripa idrott i utvecklingsagendor och att göra detta till ett föremål för diskussion med partnerländer.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att idrottsaktiviteter som tillämpas i humanitärt bistånd och vid nödinsatser har positiva effekter för den psykiska hälsan. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen alla relevanta AVS- och EU-aktörer att införa en idrottsdimension i sina strategier för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att idrottsaktiviteter som tillämpas i humanitärt bistånd och vid nödinsatser har positiva effekter för den psykiska hälsan. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen alla relevanta AVS- och EU-aktörer att införa en idrottsdimension i sina strategier för humanitärt bistånd.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att den mycket inkomstbringande idrottsindustrin skulle kunna bli mer delaktig när det gäller att stödja verksamheter för social utveckling, t.ex. genom att strukturerat kombinera idrottsaktiviteter med program för hälso- och sjukvård, livskunskap och utbildning. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför EU-länderna och AVS-länderna att förhandla fram program med idrottsindustrin och att följa det exempel som gavs i form av samförståndsavtalet från 2006, som undertecknades av kommissionen och Fifa. Den gemensamma parlamentariska församlingen rekommenderar att idrott främjas även på gräsrotsnivå för att utvidga det obegränsade utövandet till att omfatta även landsbygden och perifera områden. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att den mycket inkomstbringande idrottsindustrin skulle kunna bli mer delaktig när det gäller att stödja verksamheter för social utveckling, t.ex. genom att strukturerat kombinera idrottsaktiviteter med program för hälso- och sjukvård, livskunskap och utbildning. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför EU-länderna och AVS-länderna att förhandla fram program med idrottsindustrin och att följa det exempel som gavs i form av samförståndsavtalet från 2006, som undertecknades av kommissionen och Fifa. Den gemensamma parlamentariska församlingen rekommenderar att idrott främjas även på gräsrotsnivå för att utvidga det obegränsade utövandet till att omfatta även landsbygden och perifera områden.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen parterna att fram EU–AVS-rörlighetsprogram och lämpliga åtgärder för unga idrottare och tränare på amatörnivå, för att göra det möjligt för dem att lära sig nya träningsmetoder. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att man överväger avtal om förenklade viseringsförfaranden som en del av sådana rörlighetsprogram. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen parterna att fram EU–AVS-rörlighetsprogram och lämpliga åtgärder för unga idrottare och tränare på amatörnivå, för att göra det möjligt för dem att lära sig nya träningsmetoder. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att man överväger avtal om förenklade viseringsförfaranden som en del av sådana rörlighetsprogram.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar lokala organ att arbeta tillsammans och med andra sektorer i syfte att ta fram gränsöverskridande och regionala idrottsinitiativ. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar lokala organ att arbeta tillsammans och med andra sektorer i syfte att ta fram gränsöverskridande och regionala idrottsinitiativ.

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att det i AVS-länderna råder brist på kvalificerad personal som är specialiserad på fysisk aktivitet och infrastrukturer för amatöridrott. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att tillhandahålla sakkunskap och att främja program för utbyte mellan AVS-länderna och EU:s medlemsstater för att utbilda kvalificerade idrottslärare. |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att det i AVS-länderna råder brist på kvalificerad personal som är specialiserad på fysisk aktivitet och infrastrukturer för amatöridrott. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att tillhandahålla sakkunskap och att främja program för utbyte mellan AVS-länderna och EU:s medlemsstater för att utbilda kvalificerade idrottslärare.

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att det finns alltför få kvinnliga tränare, domare, läkare, tekniker och ledare. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att främja särskilda program för att säkerställa att kvinnor deltar inom dessa områden. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att det finns alltför få kvinnliga tränare, domare, läkare, tekniker och ledare. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att främja särskilda program för att säkerställa att kvinnor deltar inom dessa områden.

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av att främja avtal om dubbla karriärer, som gör det möjligt för idrottare att kombinera sin idrottskarriär med utbildning och arbete och att påbörja en ny yrkesbana när deras idrottskarriär tar slut. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av att främja avtal om dubbla karriärer, som gör det möjligt för idrottare att kombinera sin idrottskarriär med utbildning och arbete och att påbörja en ny yrkesbana när deras idrottskarriär tar slut.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av att uppmuntra idrottsaktiviteter som en betydande möjlighet till självförverkligande, på både personlig och kollektiv nivå, och inte bara som en karriär, för att inte riskera att ungdomar får falska förhoppningar. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av att uppmuntra idrottsaktiviteter som en betydande möjlighet till självförverkligande, på både personlig och kollektiv nivå, och inte bara som en karriär, för att inte riskera att ungdomar får falska förhoppningar.

| 32. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att stödja datainsamling och forskning för att utvärdera idrottens positiva inverkan när det gäller utveckling och social inkludering. |
| --- | --- |

32.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att stödja datainsamling och forskning för att utvärdera idrottens positiva inverkan när det gäller utveckling och social inkludering.

| 33. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de AVS-länder och de av EU:s medlemsstater i vilka en och samma idrottsform spelar en stor roll att sluta bilaterala avtal om tekniskt bistånd och utbyte för både idrottare och sakkunniga. Den gemensamma parlamentariska församlingen erkänner också att professionella klubbar och icke-statliga organisationer kan spela en viktig roll för tillhandahållandet av sakkunniga tränare. |
| --- | --- |

33.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de AVS-länder och de av EU:s medlemsstater i vilka en och samma idrottsform spelar en stor roll att sluta bilaterala avtal om tekniskt bistånd och utbyte för både idrottare och sakkunniga. Den gemensamma parlamentariska församlingen erkänner också att professionella klubbar och icke-statliga organisationer kan spela en viktig roll för tillhandahållandet av sakkunniga tränare.

| 34. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen EU:s medlemsstater och AVS-länderna att finansiera idrottsaktiviteter som riktar sig till tonåringar och unga som riskerar att hamna i drogberoende och andra sociala missförhållanden. |
| --- | --- |

34.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen EU:s medlemsstater och AVS-länderna att finansiera idrottsaktiviteter som riktar sig till tonåringar och unga som riskerar att hamna i drogberoende och andra sociala missförhållanden.

| 35. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att damidrott sponsras i mycket liten utsträckning. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att främja idrotten på lika villkor. |
| --- | --- |

35.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att damidrott sponsras i mycket liten utsträckning. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att främja idrotten på lika villkor.

| 36. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att uppmuntra och erkänna kreativitet och innovation, och kräver också att EU-länderna bistår AVS-länderna med finansiering av idrottsinfrastruktur för att arbetslösa ungdomar ska kunna använda dessa anläggningar för att utvecklas i stället för att emigrera till EU eller någon annanstans. |
| --- | --- |

36.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att uppmuntra och erkänna kreativitet och innovation, och kräver också att EU-länderna bistår AVS-länderna med finansiering av idrottsinfrastruktur för att arbetslösa ungdomar ska kunna använda dessa anläggningar för att utvecklas i stället för att emigrera till EU eller någon annanstans.

| 37. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar att gymnastik och idrott i skolan är en mycket viktig startpunkt för barn, där de lär sig livskunskap och tillägnar sig värden, kunskap och förståelse som hjälper dem att utveckla positiva rutiner när det gäller fysisk aktivitet, välbefinnande och en hälsosam livsstil och ett hälsosamt beteende under hela livet. |
| --- | --- |

37.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar att gymnastik och idrott i skolan är en mycket viktig startpunkt för barn, där de lär sig livskunskap och tillägnar sig värden, kunskap och förståelse som hjälper dem att utveckla positiva rutiner när det gäller fysisk aktivitet, välbefinnande och en hälsosam livsstil och ett hälsosamt beteende under hela livet.

| 38. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att idrott spelar en positiv roll för flyktingar, asylsökande och fördrivna personer genom att ge en känsla av normalitet och struktur i en destabiliserande omgivning, och kräver eftertryckligen att program tas fram för att uppmuntra dessa personer att utöva idrott. |
| --- | --- |

38.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att idrott spelar en positiv roll för flyktingar, asylsökande och fördrivna personer genom att ge en känsla av normalitet och struktur i en destabiliserande omgivning, och kräver eftertryckligen att program tas fram för att uppmuntra dessa personer att utöva idrott.

| 39. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av idrott när det gäller återanpassningen av barnarbetare och barnsoldater till samhället, och som ett verktyg för att motverka barnarbete och att barn rekryteras som soldater. |
| --- | --- |

39.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av idrott när det gäller återanpassningen av barnarbetare och barnsoldater till samhället, och som ett verktyg för att motverka barnarbete och att barn rekryteras som soldater.

| 40. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker idrottens viktiga roll för att skydda ungdomar från människohandel och som verktyg för att motverka denna företeelse. |
| --- | --- |

40.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker idrottens viktiga roll för att skydda ungdomar från människohandel och som verktyg för att motverka denna företeelse.

| 41. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar idrottens roll som ett medel som bidrar till att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids genom att förebyggande program införlivas i idrottsaktiviteterna. |
| --- | --- |

41.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar idrottens roll som ett medel som bidrar till att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids genom att förebyggande program införlivas i idrottsaktiviteterna.

| 42. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att idrottsorgan måste ta ansvar för miljön, minimera effekterna av idrottsutövandet på miljön och tillhandahålla en ren och säker miljö för de som utövar idrott. |
| --- | --- |

42.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att idrottsorgan måste ta ansvar för miljön, minimera effekterna av idrottsutövandet på miljön och tillhandahålla en ren och säker miljö för de som utövar idrott.

| 43. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater samt de regionala organisationerna i AVS-länderna. |
| --- | --- |

43.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater samt de regionala organisationerna i AVS-länderna.

RESOLUTION (43)

om säkerhetsläget i Sahel- och Sahararegionen

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sammanträdet i St Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017, |
| --- | --- |

—

från sammanträdet i St Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017,

| — | med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 och i Ouagadougou den 22 juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005 och i Ouagadougou den 22 juni 2010,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 7 mars 2017 från Afrikanska unionen, FN, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap och EU om genomförandet av avtalet om fred och försoning i Mali efter Algerprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 7 mars 2017 från Afrikanska unionen, FN, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap och EU om genomförandet av avtalet om fred och försoning i Mali efter Algerprocessen,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2295(2016) av den 29 juni 2016 om förlängningen av mandatet för FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2295(2016) av den 29 juni 2016 om förlängningen av mandatet för FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2337(2017) av den 19 januari 2017 om konsolidering av freden i Västafrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2337(2017) av den 19 januari 2017 om konsolidering av freden i Västafrika,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2349(2017) av den 31 mars 2017 om fred och säkerhet i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2349(2017) av den 31 mars 2017 om fred och säkerhet i Afrika,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2100(2013) av den 25 april 2013 om upprättandet av FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma) och av FN:s säkerhetsråds beslut nr S/2013/354 om antagandet av FN:s integrerade strategi för Sahelregionen i juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2100(2013) av den 25 april 2013 om upprättandet av FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma) och av FN:s säkerhetsråds beslut nr S/2013/354 om antagandet av FN:s integrerade strategi för Sahelregionen i juni 2013,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 8 april 2013 till FN:s säkerhetsråd om Västsahara, särskilt hänvisningen till att det finns ett nära samband mellan Västsahara och situationen i Sahel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 8 april 2013 till FN:s säkerhetsråd om Västsahara, särskilt hänvisningen till att det finns ett nära samband mellan Västsahara och situationen i Sahel,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 17 juni 2013 till FN:s säkerhetsråd om internationell organiserad brottslighet och olaglig narkotikahandel i Västafrika och Sahelregionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 17 juni 2013 till FN:s säkerhetsråd om internationell organiserad brottslighet och olaglig narkotikahandel i Västafrika och Sahelregionen,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds slutliga rapport om den expertpanel som inrättades som en följd av resolution 1973(2011) av den 19 februari 2014 vad gäller Libyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds slutliga rapport om den expertpanel som inrättades som en följd av resolution 1973(2011) av den 19 februari 2014 vad gäller Libyen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 februari 2016 från det särskilda sändebudet för FN:s generalsekreterare i Sahel till säkerhetsrådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 februari 2016 från det särskilda sändebudet för FN:s generalsekreterare i Sahel till säkerhetsrådet,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter av den 27 juni 1981 i Nairobi (Kenya), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter av den 27 juni 1981 i Nairobi (Kenya),

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning av den 30 januari 2007 i Addis Abeba (Etiopien), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning av den 30 januari 2007 i Addis Abeba (Etiopien),

| — | med beaktande av Sahel G5-konventionen, som undertecknades i Nouakchott (Mauretanien) av Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien och Niger den 19 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sahel G5-konventionen, som undertecknades i Nouakchott (Mauretanien) av Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien och Niger den 19 december 2014,

| — | med beaktande av den politiska förklaringen från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) om förebyggande av drogmissbruk, olaglig narkotikahandel och organiserad brottslighet i Västafrika och den dithörande handlingsplanen för 2008–2011 från Praia, som antogs 2008 och som sedan följdes av den nya handlingsplanen för 2016–2020, som antogs i Abuja i september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska förklaringen från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) om förebyggande av drogmissbruk, olaglig narkotikahandel och organiserad brottslighet i Västafrika och den dithörande handlingsplanen för 2008–2011 från Praia, som antogs 2008 och som sedan följdes av den nya handlingsplanen för 2016–2020, som antogs i Abuja i september 2016,

| — | med beaktande av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och 16 västafrikanska stater, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen (Waemu), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och 16 västafrikanska stater, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen (Waemu),

| — | med beaktande av den gemensamma strategin EU–Afrika som antogs 2007 och av färdplanen för EU och Afrika (2014–2017), som antogs vid det fjärde EU–Afrika-toppmötet i april 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma strategin EU–Afrika som antogs 2007 och av färdplanen för EU och Afrika (2014–2017), som antogs vid det fjärde EU–Afrika-toppmötet i april 2014,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 4 maj 2017 från Europeiska kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik(vice ordföranden/den höga representanten) om förnyad kraft åt partnerskapet mellan Afrika och EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 4 maj 2017 från Europeiska kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik(vice ordföranden/den höga representanten) om förnyad kraft åt partnerskapet mellan Afrika och EU,

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som presenterades av vice ordföranden/den höga representanten den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som presenterades av vice ordföranden/den höga representanten den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen, som antogs i mars 2011, och av EU:s regionala handlingsplan för Sahel 2015–2020, som antogs den 20 april 2015 och som uppdaterades i juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen, som antogs i mars 2011, och av EU:s regionala handlingsplan för Sahel 2015–2020, som antogs den 20 april 2015 och som uppdaterades i juni 2016,

| — | med beaktande av EU:s förvaltningsfond för Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förvaltningsfond för Afrika,

| — | med beaktande av handlingsplanerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (EGP), vilka inleddes 2003 och reviderades i november 2015, och av associeringsavtalen med Algeriet och Marocko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (EGP), vilka inleddes 2003 och reviderades i november 2015, och av associeringsavtalen med Algeriet och Marocko,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens humanitära genomförandeplan för Sahel, som antogs år 2014 (EPP), och av sjösättningen år 2012 av initiativet Global allians för resiliens i Sahel och Västafrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens humanitära genomförandeplan för Sahel, som antogs år 2014 (EPP), och av sjösättningen år 2012 av initiativet Global allians för resiliens i Sahel och Västafrika,

| — | med beaktande av sjösättningen av Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger) i juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sjösättningen av Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger) i juli 2012,

| — | med beaktande av sjösättningen av Europeiska unionens GSFP-utbildningsuppdrag (EUTM) i Mali i februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sjösättningen av Europeiska unionens GSFP-utbildningsuppdrag (EUTM) i Mali i februari 2013,

| — | med beaktande av Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen), som inrättades år 2013 och är tänkt att pågå till augusti 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen), som inrättades år 2013 och är tänkt att pågå till augusti 2017,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om Mali och Sahel av den 19 juni 2017, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd om Mali och Sahel av den 19 juni 2017, och av följande skäl:

| A. | Sahel-Sahararegionen är ett av den afrikanska kontinentens mest underutvecklade områden och en av världens fattigaste regioner, med en mycket ojämlik inkomstfördelning. Regionen tyngs av flera olika problem som har ödelagt den, såsom politiska chocker och politisk instabilitet, systematisk fattigdom och ojämlikhet, väpnade konflikter, naturkatastrofer, en kraftig befolkningsökning och en ihållande avsaknad av regeringskapacitet och offentliga maktbefogenheter. |
| --- | --- |

A.

Sahel-Sahararegionen är ett av den afrikanska kontinentens mest underutvecklade områden och en av världens fattigaste regioner, med en mycket ojämlik inkomstfördelning. Regionen tyngs av flera olika problem som har ödelagt den, såsom politiska chocker och politisk instabilitet, systematisk fattigdom och ojämlikhet, väpnade konflikter, naturkatastrofer, en kraftig befolkningsökning och en ihållande avsaknad av regeringskapacitet och offentliga maktbefogenheter.

| B. | De problem som regionen brottas med har gjort det lättare för terroristgrupper att växa, t.ex. al-Qaida i islamiska Maghreb (Aqim), Boko Haram, Daish, al Mourabitoun, Ansar al-Din och al-Shabaab. Deras närvaro har ytterligare försämrat säkerheten, försvagat ekonomin, fördjupat den extrema fattigdomen och gjort länderna i regionen till en källa för extremister och ungdomarna sårbara för rekrytering till terroristgrupper. Kvinnor är särskilt sårbara för osäkerheten och de brottsliga verksamheterna i regionen. |
| --- | --- |

B.

De problem som regionen brottas med har gjort det lättare för terroristgrupper att växa, t.ex. al-Qaida i islamiska Maghreb (Aqim), Boko Haram, Daish, al Mourabitoun, Ansar al-Din och al-Shabaab. Deras närvaro har ytterligare försämrat säkerheten, försvagat ekonomin, fördjupat den extrema fattigdomen och gjort länderna i regionen till en källa för extremister och ungdomarna sårbara för rekrytering till terroristgrupper. Kvinnor är särskilt sårbara för osäkerheten och de brottsliga verksamheterna i regionen.

| C. | Regionen är hårt drabbad av klimatförändringarnas konsekvenser och mycket utsatt för torka, extremt väder, översvämningar, markförstöring och osäker livsmedelsförsörjning. De risker som är förknippade med klimatförändringarna drabbar främst de mest sårbara befolkningsgrupperna och påverkar deras försörjningsmöjligheter, men de underblåser också konflikter och medför stora ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

C.

Regionen är hårt drabbad av klimatförändringarnas konsekvenser och mycket utsatt för torka, extremt väder, översvämningar, markförstöring och osäker livsmedelsförsörjning. De risker som är förknippade med klimatförändringarna drabbar främst de mest sårbara befolkningsgrupperna och påverkar deras försörjningsmöjligheter, men de underblåser också konflikter och medför stora ekonomiska konsekvenser.

| D. | Problemen i Sahel- och Tchadsjöregionen är gränsöverskridande och tätt sammanflätade, och de kan därför endast lösas genom en holistisk regional strategi. |
| --- | --- |

D.

Problemen i Sahel- och Tchadsjöregionen är gränsöverskridande och tätt sammanflätade, och de kan därför endast lösas genom en holistisk regional strategi.

| E. | När säkerhetsläget blir sämre uppstår problem med utvecklingssamarbete och det humanitära biståndet begränsas, vilket gör att sårbarheten i regionen ökar ytterligare. |
| --- | --- |

E.

När säkerhetsläget blir sämre uppstår problem med utvecklingssamarbete och det humanitära biståndet begränsas, vilket gör att sårbarheten i regionen ökar ytterligare.

| F. | Instabiliteten har förvärrats av den senaste tidens konflikter i regionen, i synnerhet i Mali, Nigeria, Centralafrikanska republiken och Libyen. I synnerhet konflikten i Libyen har allvarligt påverkat den regionala säkerheten. Det flöde av återvändande stridande och olagliga vapen som kommer från Libyen har haft en negativ påverkan på säkerhetsläget i länder såsom Mali, Tchad och Niger och avsevärt förvärrat de problem som regionen redan brottades med. |
| --- | --- |

F.

Instabiliteten har förvärrats av den senaste tidens konflikter i regionen, i synnerhet i Mali, Nigeria, Centralafrikanska republiken och Libyen. I synnerhet konflikten i Libyen har allvarligt påverkat den regionala säkerheten. Det flöde av återvändande stridande och olagliga vapen som kommer från Libyen har haft en negativ påverkan på säkerhetsläget i länder såsom Mali, Tchad och Niger och avsevärt förvärrat de problem som regionen redan brottades med.

| G. | Det går inte att uppnå hållbar utveckling utan säkerhet. Konflikterna får direkta och allvarliga konsekvenser för säkerheten och välbefinnandet för medborgare i regionerna i grannskapet, inbegripet EU, eftersom de i allt större utsträckning sprider sig och tar formen av terrorism och massiva flyktingströmmar. |
| --- | --- |

G.

Det går inte att uppnå hållbar utveckling utan säkerhet. Konflikterna får direkta och allvarliga konsekvenser för säkerheten och välbefinnandet för medborgare i regionerna i grannskapet, inbegripet EU, eftersom de i allt större utsträckning sprider sig och tar formen av terrorism och massiva flyktingströmmar.

| H. | Ett svagt styre och en djupt rotad korruption hindrar utvecklingen av en effektiv säkerhetssektor och kampen mot terrorister och kriminella nätverk. Regionen har blivit en allt viktigare knutpunkt för nätverk som sysslar med olaglig handel med narkotika och vapen. |
| --- | --- |

H.

Ett svagt styre och en djupt rotad korruption hindrar utvecklingen av en effektiv säkerhetssektor och kampen mot terrorister och kriminella nätverk. Regionen har blivit en allt viktigare knutpunkt för nätverk som sysslar med olaglig handel med narkotika och vapen.

| I. | År 2011 antog EU sin strategi för säkerhet och utveckling i Sahel, som sedan följdes av den regionala handlingsplanen för Sahel 2015–2020; båda innehåller en övergripande strategi för EU:s åtaganden vad gäller länderna i denna region. |
| --- | --- |

I.

År 2011 antog EU sin strategi för säkerhet och utveckling i Sahel, som sedan följdes av den regionala handlingsplanen för Sahel 2015–2020; båda innehåller en övergripande strategi för EU:s åtaganden vad gäller länderna i denna region.

| J. | Ansträngningar har gjorts för att öka samordningen av olika strategier och instrument på global, nationell och regional nivå, men långvariga och hållbara resultat har fortfarande inte uppnåtts. Situationen i Sahel och Tchadsjöregionen kräver en sammanslagning av resurser och att det internationella samfundet såväl som lokala myndigheter gör mer kraftfulla politiska åtaganden. |
| --- | --- |

J.

Ansträngningar har gjorts för att öka samordningen av olika strategier och instrument på global, nationell och regional nivå, men långvariga och hållbara resultat har fortfarande inte uppnåtts. Situationen i Sahel och Tchadsjöregionen kräver en sammanslagning av resurser och att det internationella samfundet såväl som lokala myndigheter gör mer kraftfulla politiska åtaganden.

| K. | Flera stater i Sahel har gått samman och skapat Sahel G5 för att inrätta ett forum som gynnar dialog och samordning. Den 6 februari 2017 beslutade G5 vid sitt toppmöte att inrätta en gemensam militär styrka i Sahel. EU har åtagit sig att bidra med 50 miljoner euro till denna styrka. |
| --- | --- |

K.

Flera stater i Sahel har gått samman och skapat Sahel G5 för att inrätta ett forum som gynnar dialog och samordning. Den 6 februari 2017 beslutade G5 vid sitt toppmöte att inrätta en gemensam militär styrka i Sahel. EU har åtagit sig att bidra med 50 miljoner euro till denna styrka.

| L. | För 42 miljoner människor är livsmedelsförsörjningen för närvarande mycket eller ganska osäker, och 9,3 miljoner människor behöver livsmedelsbistånd å det snaraste. Dessa siffror kommer troligen att stiga som en följd av de pågående konflikterna och osäkerheten, och livsmedelsförsörjningen kommer att vara osäker för uppskattningsvis totalt 53 miljoner människor i augusti 2017. |
| --- | --- |

L.

För 42 miljoner människor är livsmedelsförsörjningen för närvarande mycket eller ganska osäker, och 9,3 miljoner människor behöver livsmedelsbistånd å det snaraste. Dessa siffror kommer troligen att stiga som en följd av de pågående konflikterna och osäkerheten, och livsmedelsförsörjningen kommer att vara osäker för uppskattningsvis totalt 53 miljoner människor i augusti 2017.

| M. | EU är en av de största givarna av humanitärt bistånd till Sahel, och bidrog under 2016 med 299 miljoner euro i stöd till människor vars livsmedelsförsörjning och tillgång till näring är mycket osäker. |
| --- | --- |

M.

EU är en av de största givarna av humanitärt bistånd till Sahel, och bidrog under 2016 med 299 miljoner euro i stöd till människor vars livsmedelsförsörjning och tillgång till näring är mycket osäker.

| N. | De franska Serval-styrkorna och Afisma (det Afrikaledda internationella stöduppdraget i Mali), understödda av tchadiska styrkor liksom av operation Barkhane och Minusmas närvaro, såväl som de ansträngningar som har gjorts som en del av den multinationella gemensamma insatsstyrkan, har bidragit till att driva ut jihadistgrupper ur vissa regioner i Mali och försvagat Boko Haram i Tchadsjöregionen, men ännu är ingen av grupperna helt besegrad. |
| --- | --- |

N.

De franska Serval-styrkorna och Afisma (det Afrikaledda internationella stöduppdraget i Mali), understödda av tchadiska styrkor liksom av operation Barkhane och Minusmas närvaro, såväl som de ansträngningar som har gjorts som en del av den multinationella gemensamma insatsstyrkan, har bidragit till att driva ut jihadistgrupper ur vissa regioner i Mali och försvagat Boko Haram i Tchadsjöregionen, men ännu är ingen av grupperna helt besegrad.

| O. | Osäkerheten i hela regionen har lett till rekordhöga nivåer av fördrivning, särskilt till grannländerna. Sahel har varit både en startpunkt och en punkt på migrationsvägen för merparten av de migranter som försöker nå Europa. |
| --- | --- |

O.

Osäkerheten i hela regionen har lett till rekordhöga nivåer av fördrivning, särskilt till grannländerna. Sahel har varit både en startpunkt och en punkt på migrationsvägen för merparten av de migranter som försöker nå Europa.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser det vara av yttersta vikt att samstämmighet mellan strategierna för säkerhet, försvar, humanitärt samarbete och utvecklingssamarbete säkerställs när man arbetar med läget i regionen Sahel och Tchadsjöns bäcken. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det är mycket viktigt att förbättra den politiska stabiliteten, säkerheten, den goda samhällsstyrningen, den sociala sammanhållningen, de ekonomiska framtidsutsikterna samt utbildningsmöjligheterna i länderna i Sahel och kring Tchadsjöns bäcken för att främja hållbar utveckling och utrota terroristnätverk och kriminella nätverk i Sahel. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser det vara av yttersta vikt att samstämmighet mellan strategierna för säkerhet, försvar, humanitärt samarbete och utvecklingssamarbete säkerställs när man arbetar med läget i regionen Sahel och Tchadsjöns bäcken. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det är mycket viktigt att förbättra den politiska stabiliteten, säkerheten, den goda samhällsstyrningen, den sociala sammanhållningen, de ekonomiska framtidsutsikterna samt utbildningsmöjligheterna i länderna i Sahel och kring Tchadsjöns bäcken för att främja hållbar utveckling och utrota terroristnätverk och kriminella nätverk i Sahel.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer å det kraftigaste alla terroristdåd och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Sahel- och Tchadsjöregionen, inbegripet våldsamma sådana som drabbar civilbefolkningen, särskilt kvinnor och barn, kidnappningar, brott med dödlig utgång, tagande av gisslan, plundring och förstöring av privat egendom såväl som terroristattacker som riktas mot säkerhetsstyrkor. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer å det kraftigaste alla terroristdåd och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Sahel- och Tchadsjöregionen, inbegripet våldsamma sådana som drabbar civilbefolkningen, särskilt kvinnor och barn, kidnappningar, brott med dödlig utgång, tagande av gisslan, plundring och förstöring av privat egendom såväl som terroristattacker som riktas mot säkerhetsstyrkor.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om den starka kopplingen mellan utveckling och
  säkerhet
  , eftersom fattigdom ofta är både den bakomliggande orsaken till och resultatet av konflikter. Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att så länge som det råder instabilitet i Libyen kommer hela regionen att fortsätta vara sårbar. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller att endast gemensamma och samordnade åtgärder kan få terroristhoten att upphöra. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt främja och uppmuntra samordning med Afrikanska unionen (AU) och Ecowas när det gäller samarbetet med andra nyckelaktörer såsom Arabförbundet, FN, Förenta staterna och länderna i Maghreb. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om den starka kopplingen mellan utveckling och
  säkerhet
  , eftersom fattigdom ofta är både den bakomliggande orsaken till och resultatet av konflikter. Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att så länge som det råder instabilitet i Libyen kommer hela regionen att fortsätta vara sårbar. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller att endast gemensamma och samordnade åtgärder kan få terroristhoten att upphöra. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt främja och uppmuntra samordning med Afrikanska unionen (AU) och Ecowas när det gäller samarbetet med andra nyckelaktörer såsom Arabförbundet, FN, Förenta staterna och länderna i Maghreb.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar alla parter att arbeta tillsammans för att utarbeta en samstämmig och stabil strategi för regionen Sahel och Tchadsjöns bäcken som syftar till att förbättra styret, redovisningsskyldigheten och legitimiteten hos statliga och regionala institutioner, förbättra säkerheten samt motarbeta radikalisering och den olagliga handeln med människor, vapen och narkotika. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver i detta hänseende att Minusmas mandat ses över. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar alla parter att arbeta tillsammans för att utarbeta en samstämmig och stabil strategi för regionen Sahel och Tchadsjöns bäcken som syftar till att förbättra styret, redovisningsskyldigheten och legitimiteten hos statliga och regionala institutioner, förbättra säkerheten samt motarbeta radikalisering och den olagliga handeln med människor, vapen och narkotika. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver i detta hänseende att Minusmas mandat ses över.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att de viktigaste ansvarsområdena för regeringarna i regionen är stabiliseringen av den politiska och ekonomiska situationen och säkerhetsläget i deras länder. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att de viktigaste ansvarsområdena för regeringarna i regionen är stabiliseringen av den politiska och ekonomiska situationen och säkerhetsläget i deras länder.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i regionen Sahel och Tchadsjöns bäcken att utarbeta en övergripande strategi som tar itu med de bakomliggande orsakerna till terrorism. Den gemensamma parlamentariska församlingen upprepar i detta sammanhang att det inte räcker med enbart en militär strategi för att motverka uppror och terrorism. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i regionen Sahel och Tchadsjöns bäcken att utarbeta en övergripande strategi som tar itu med de bakomliggande orsakerna till terrorism. Den gemensamma parlamentariska församlingen upprepar i detta sammanhang att det inte räcker med enbart en militär strategi för att motverka uppror och terrorism.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen riktar särskild uppmärksamhet mot utmaningarna i regionen som rör god samhällsstyrning, statsbyggande, straffrihet och mänskliga rättigheter. Den gemensamma parlamentariska församlingen insisterar på att partnerskap med och bland dessa länder bör fokusera på att skapa rättssäkerhet och inrätta opartiska institutioner, i linje med det åtagande som alla partner gjort inom ramen för mål för hållbar utveckling nummer 16 om fred och rättvisa. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen riktar särskild uppmärksamhet mot utmaningarna i regionen som rör god samhällsstyrning, statsbyggande, straffrihet och mänskliga rättigheter. Den gemensamma parlamentariska församlingen insisterar på att partnerskap med och bland dessa länder bör fokusera på att skapa rättssäkerhet och inrätta opartiska institutioner, i linje med det åtagande som alla partner gjort inom ramen för mål för hållbar utveckling nummer 16 om fred och rättvisa.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det är nödvändigt att angripa de bakomliggande orsakerna till instabilitet och ofrivillig och irreguljär migration, nämligen fattigdom, bristande ekonomiska framtidsutsikter, väpnade konflikter, dåligt styre, klimatförändringar, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, ojämlikhet och handelspolitik som inte tar itu med dessa utmaningar. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det är nödvändigt att angripa de bakomliggande orsakerna till instabilitet och ofrivillig och irreguljär migration, nämligen fattigdom, bristande ekonomiska framtidsutsikter, väpnade konflikter, dåligt styre, klimatförändringar, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, ojämlikhet och handelspolitik som inte tar itu med dessa utmaningar.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är av den bestämda åsikten att även den privata sektorn måste spela en viktig roll i regionens utveckling och verka inom ramen för de obligatoriska rättsliga ramar som anger företagssektorns ansvar vad gäller respekt för mänskliga, sociala och miljömässiga rättigheter, bland annat genom att säkerställa insyn i företagens verksamhet för att säkra att ingen privat finansiering av väpnade grupper förekommer. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är av den bestämda åsikten att även den privata sektorn måste spela en viktig roll i regionens utveckling och verka inom ramen för de obligatoriska rättsliga ramar som anger företagssektorns ansvar vad gäller respekt för mänskliga, sociala och miljömässiga rättigheter, bland annat genom att säkerställa insyn i företagens verksamhet för att säkra att ingen privat finansiering av väpnade grupper förekommer.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att det är viktigt med regionalt och interregionalt samarbete för att lösa säkerhetskrisen i Sahel- och Tchadsjöregionen, och i synnerhet när det gäller genomförandet av avtalet om fred och försoning i Mali där framsteg tyvärr sker mycket långsamt. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det är mycket viktigt att Afrikanska unionen, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och länderna i Maghreb är delaktiga för att det ska gå att återupprätta stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att det är viktigt med regionalt och interregionalt samarbete för att lösa säkerhetskrisen i Sahel- och Tchadsjöregionen, och i synnerhet när det gäller genomförandet av avtalet om fred och försoning i Mali där framsteg tyvärr sker mycket långsamt. Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att det är mycket viktigt att Afrikanska unionen, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och länderna i Maghreb är delaktiga för att det ska gå att återupprätta stabiliteten i regionen.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen berömmer Sahel G5-ländernas politiska ledarskap. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att upprätthålla en ständig dialog på högsta nivå med länderna och organisationerna i regionen och att förstärka partnerskapet mellan EU och Sahel G5 ytterligare. Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar skapandet av Sahel-Saharaländernas gemenskap. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen berömmer Sahel G5-ländernas politiska ledarskap. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att upprätthålla en ständig dialog på högsta nivå med länderna och organisationerna i regionen och att förstärka partnerskapet mellan EU och Sahel G5 ytterligare. Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar skapandet av Sahel-Saharaländernas gemenskap.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar antagandet av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel, den afrikanska snabbinsatsstyrkan och den regionala handlingsplanen för Sahel 2015–2020, då de är konkreta ansträngningar för det effektiva genomförandet av en övergripande EU-strategi som blandar ansvar för säkerhet, utveckling och samhällsstyrning på ett effektivt sätt, inbegripet utrotningen av den extrema fattigdomen. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar antagandet av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel, den afrikanska snabbinsatsstyrkan och den regionala handlingsplanen för Sahel 2015–2020, då de är konkreta ansträngningar för det effektiva genomförandet av en övergripande EU-strategi som blandar ansvar för säkerhet, utveckling och samhällsstyrning på ett effektivt sätt, inbegripet utrotningen av den extrema fattigdomen.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det globala utvecklingsbiståndet till regionen bör kompletteras av kapacitetsbyggande åtgärder. Den gemensamma parlamentariska församlingen upprepar sin uppmaning till inrättandet av ett nytt EU-instrument som särskilt avser kopplingen mellan säkerhet och utveckling i syfte att minska bristen på samstämmighet och öka effektiveten hos EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det globala utvecklingsbiståndet till regionen bör kompletteras av kapacitetsbyggande åtgärder. Den gemensamma parlamentariska församlingen upprepar sin uppmaning till inrättandet av ett nytt EU-instrument som särskilt avser kopplingen mellan säkerhet och utveckling i syfte att minska bristen på samstämmighet och öka effektiveten hos EU:s yttre åtgärder.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen slår ånyo fast att förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och Västafrika skulle kunna vara en unik möjlighet för Europeiska kommissionen att införa hållbar tillväxt för alla och öka det lokala mervärdet, vilket skulle kunna skapa lokala arbetstillfällen och bidra till att bekämpa social utestängning. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen slår ånyo fast att förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och Västafrika skulle kunna vara en unik möjlighet för Europeiska kommissionen att införa hållbar tillväxt för alla och öka det lokala mervärdet, vilket skulle kunna skapa lokala arbetstillfällen och bidra till att bekämpa social utestängning.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att GSFP-uppdragens bidrag är mycket värdefullt för den regionala stabiliteten, i synnerhet i Mali (EUTM, Eucap), Niger (Eucap) och Somalia (EUTM), och kräver att de regionaliseras. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att GSFP-uppdragens bidrag är mycket värdefullt för den regionala stabiliteten, i synnerhet i Mali (EUTM, Eucap), Niger (Eucap) och Somalia (EUTM), och kräver att de regionaliseras.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar EU och AU, och deras medlemsstater, att ge stöd till FN:s fredsbevarande verksamhet och att samarbeta med FN för att stärka regionala organisationers fredsbevarande kapacitet. Den gemensamma parlamentariska församlingen uttrycker sitt fulla stöd för det arbete som FN:s särskilda sändebud Hiroute Guebre Sellassie utför, i och med genomförandet av FN:s integrerade strategi för Sahel, för att förhindra att Sahel fortsätter att destabiliseras. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar EU och AU, och deras medlemsstater, att ge stöd till FN:s fredsbevarande verksamhet och att samarbeta med FN för att stärka regionala organisationers fredsbevarande kapacitet. Den gemensamma parlamentariska församlingen uttrycker sitt fulla stöd för det arbete som FN:s särskilda sändebud Hiroute Guebre Sellassie utför, i och med genomförandet av FN:s integrerade strategi för Sahel, för att förhindra att Sahel fortsätter att destabiliseras.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att målen för migration, säkerhet och utveckling är beroende av varandra. Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar i detta hänseende inrättandet av EU:s förvaltningsfond för Afrika och dess särskilda fönster för regionerna Sahel och Tchadsjön, och konstaterar att nya partnerskapsramar har inrättats i syfte att bemöta sårbarheten och instabiliteten i dessa länder på ett mer flexibelt och övergripande sätt. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att dessa ramar genomförs så snart som möjligt, med full hänsyn till principerna om utvecklingseffektivitet, och uppmanar eftertryckligen alla givare att uppfylla sina finansiella åtaganden. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att målen för migration, säkerhet och utveckling är beroende av varandra. Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar i detta hänseende inrättandet av EU:s förvaltningsfond för Afrika och dess särskilda fönster för regionerna Sahel och Tchadsjön, och konstaterar att nya partnerskapsramar har inrättats i syfte att bemöta sårbarheten och instabiliteten i dessa länder på ett mer flexibelt och övergripande sätt. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att dessa ramar genomförs så snart som möjligt, med full hänsyn till principerna om utvecklingseffektivitet, och uppmanar eftertryckligen alla givare att uppfylla sina finansiella åtaganden.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar sin djupa oro över den skrämmande humanitära situationen i regionen. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de lokala regeringarna att, med stöd från EU och internationella partner, vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda civilbefolkningen och för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till en osäker livsmedelsförsörjning och undernäring. Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer alla hinder för tillhandahållandet av humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd, och uppmanar alla aktörer att säkerställa att internationell humanitär rätt under alla omständigheter efterlevs. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar sin djupa oro över den skrämmande humanitära situationen i regionen. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de lokala regeringarna att, med stöd från EU och internationella partner, vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda civilbefolkningen och för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till en osäker livsmedelsförsörjning och undernäring. Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer alla hinder för tillhandahållandet av humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd, och uppmanar alla aktörer att säkerställa att internationell humanitär rätt under alla omständigheter efterlevs.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att EU:s utvecklingspolitik bör vara inriktad på landsbygdsutveckling och jordbruk i synnerhet, för att garantera livsmedelstrygghet som bidrar till en hållbar socioekonomisk utveckling i Afrika söder om Sahara. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller det faktum att klimatförändringarna, som drabbar Sahel- och Tchadsjöregionen särskilt hårt, gör att man måste använda mycket specialiserade jordbruksmetoder som skapar motståndskraft mot extrema klimatfenomen. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att EU:s utvecklingspolitik bör vara inriktad på landsbygdsutveckling och jordbruk i synnerhet, för att garantera livsmedelstrygghet som bidrar till en hållbar socioekonomisk utveckling i Afrika söder om Sahara. Den gemensamma parlamentariska församlingen framhåller det faktum att klimatförändringarna, som drabbar Sahel- och Tchadsjöregionen särskilt hårt, gör att man måste använda mycket specialiserade jordbruksmetoder som skapar motståndskraft mot extrema klimatfenomen.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att motståndskraften måste förbättras i de berörda länderna, med tydlig inriktning på de mest sårbara hushållen och samhällena, inbegripet kvinnor och barn. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker det faktum att lokalbefolkningens förbättrade tillgång till grundläggande tjänster (såsom hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster) är grundläggande och även fortsättningsvis bör stå i centrum för EU:s budgetstöd. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att motståndskraften måste förbättras i de berörda länderna, med tydlig inriktning på de mest sårbara hushållen och samhällena, inbegripet kvinnor och barn. Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker det faktum att lokalbefolkningens förbättrade tillgång till grundläggande tjänster (såsom hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster) är grundläggande och även fortsättningsvis bör stå i centrum för EU:s budgetstöd.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sitt stöd för de globala och regionala initiativ som vidtagits i kampen mot terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet, inbegripet kriminella nätverk som deltar i människosmuggling och olaglig handel med människor, narkotika och vapen. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sitt stöd för de globala och regionala initiativ som vidtagits i kampen mot terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet, inbegripet kriminella nätverk som deltar i människosmuggling och olaglig handel med människor, narkotika och vapen.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare och generalförsamlingens ordförande, Afrikanska unionen, AVS–EU-ministerrådet, presidenterna, premiärministrarna och parlamenten i länderna i Sahel och kring Tchadsjöns bäcken samt till Ecowas. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare och generalförsamlingens ordförande, Afrikanska unionen, AVS–EU-ministerrådet, presidenterna, premiärministrarna och parlamenten i länderna i Sahel och kring Tchadsjöns bäcken samt till Ecowas.

FÖRKLARING (1)

om klimatförändringarna

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att klimatförändringarna är ett globalt fenomen som utan tvekan även fortsättningsvis kommer att ha en dramatisk inverkan på vår miljö, och alla länder kommer att drabbas. Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar sitt helhjärtade åtagande att genomföra Parisavtalet om klimatförändringar fullt ut, och uppmanar världssamfundet att hålla farten uppe för att få till stånd ambitiösa åtgärder.

Den gemensamma parlamentariska församlingen bekräftar sitt odelade stöd för avtalet som uppnåddes vid COP 21 i Paris år 2015. Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar därför djupt att Förenta staternas nuvarande regering fattade ett beslut om att dra sig ur Parisavtalet. Detta beslut har mötts med häpnad, besvikelse och protester från det internationella samfundet, som har uttryckt sin fortsatta solidaritet och sitt fortlöpande engagemang när det gäller genomförandet av alla Parisavtalets beståndsdelar. Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar med tillfredsställelse att näringslivet och vissa delstater i Förenta staterna generellt sett har bekräftat sitt åtagande om att ta itu med klimatförändringarnas effekter, och uppmanar därför Förenta staternas regering att se över sin ståndpunkt och att på nytt åta sig att följa Parisavtalet. Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att hädanefter samarbeta kring genomförandet av målen för COP 21 med de parter i Förenta staterna som är villiga att göra detta.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att det krävs gemensamma globala åtgärder för att bekämpa växthusgasutsläppen och förebygga de negativa konsekvenserna av klimatförändringarna. Det är av yttersta vikt att de långsiktiga målen i Parisavtalet uppnås.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att ett av de viktigaste målen för FN:s förestående klimatkonferens i november i år (COP 23) bör vara att hålla farten uppe och att bevara samstämmigheten vad gäller genomförandet av Parisavtalet och i synnerhet att ta itu med de problem som de mest sårbara länderna brottas med, inbegripet små östater under utveckling, de minst utvecklade länderna, inlandsstater och kuststater.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar därför eftertryckligen alla parter och intressenter att se till att arbetet fortskrider med de åtgärder för en omställning till en koldioxidsnål ekonomi som krävs för att minska växthusgasutsläppen, och att säkerställa att alla nationer får det stöd de behöver för genomförandet så att ingen hamnar på efterkälken.

Den gemensamma parlamentariska församlingen berömmer Fiji, den tillträdande ordföranden för den 23:e partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, för de förberedelser som landet hittills har gjort och för det ledarskap det visar i syfte att säkerställa att konferensen blir framgångsrik.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker behovet av att senast 2018 slutföra arbetsprogrammet för Parisavtalet, som är en indikator för hur länderna tänker genomföra Parisavtalet och öka takten när det gäller klimatåtgärder på nationell nivå och därigenom bidra till det globala målet. Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att man skyndar på arbetet med anpassning och tillgång till finansiering, vilket är särskilt viktigt för de länder som är mest sårbara för konsekvenserna av klimatförändringarna och som har särskilda behov såväl som liten egen kapacitet.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i St Julian’s (Malta) den 21 juni 2017.

1

(2)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 46.

2

(3)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i St Julian’s (Malta) den 21 juni 2017.

3

(4)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

4

(5)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

5

(6)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

6

(7)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 38.

7

(8)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 80.

8

(9)  EUT C 468 R, 15.12.2016, s. 73.

9

(10)  EUT C 353, 27.9.2016, s. 2.

10

(11)  Antagna texter, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Antagna texter, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Antagna texter, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Antagna texter, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/development/aideffectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

25

(26)  COM(2016)0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SV&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Rådets dokument 18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/sv/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/sv/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/sv/pdf

31

(32)  Rådets dokument 10715/16.

32

(33)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i St Julian’s (Malta) den 21 juni 2017.

33

(34)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

34

(35)  EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 605.

35

(36)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1067.

36

(37)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 131.

37

(38)  EUT C 271 E, 12.11.2009, s. 51.

38

(39)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

39

(40)  Antagna texter, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 138.

41

(42)  EUT C 326, 3.12.2010, s. 5.

42

(43)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i St Julian’s (Malta) den 21 juni 2017.

43

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i St Julian’s (Malta) den 21 juni 2017.

1

---