# Az Európai Unió C 34/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 34 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. január 31. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 34

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. január 31.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 34/01 | A Bizottság véleménye (2018. január 26.) a franciaországi Chinon atomerőmű részét képező AMI létesítmény bontásából származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2018/C 34/01

A Bizottság véleménye (2018. január 26.) a franciaországi Chinon atomerőmű részét képező AMI létesítmény bontásából származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 34/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8348 – RAG Stiftung/Evonik Industries/Huber Silica) (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 34/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8692 – SAICA/Emin Leydier) (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 34/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron) (
  1
  ) | 4 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2018/C 34/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8348 – RAG Stiftung/Evonik Industries/Huber Silica) (
  1
  )

1

3

2018/C 34/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8692 – SAICA/Emin Leydier) (
  1
  )

1

3

2018/C 34/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Központi Bank |
| 2018/C 34/05 CON/2017/46 | Az Európai Központi Bank véleménye (2017. november 8.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó tőkekövetelmények uniós keretének módosításairól (CON/2017/46) | 5 |
| 2018/C 34/06 CON/2017/47 | Az Európai Központi Bank véleménye (2017. november 8.) az uniós válságkezelési keret felülvizsgálatáról (CON/2017/47) | 17 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2018/C 34/05 CON/2017/46

Az Európai Központi Bank véleménye (2017. november 8.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó tőkekövetelmények uniós keretének módosításairól (CON/2017/46)

5

2018/C 34/06 CON/2017/47

Az Európai Központi Bank véleménye (2017. november 8.) az uniós válságkezelési keret felülvizsgálatáról (CON/2017/47)

17

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2018/C 34/07 | A Tanács határozata (2018. január 29.) az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala fellebbezési tanácsai elnökének hivatali ideje meghosszabbításáról | 24 |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 34/08 | Euroátváltási árfolyamok | 25 |
| 2018/C 34/09 | Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata | 26 |
| | Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság |
| 2018/C 34/10 | Az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságának határozata (2017. augusztus 31.) az Európai Keresztény Politikai Mozgalom bejegyzéséről | 27 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2018/C 34/07

A Tanács határozata (2018. január 29.) az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala fellebbezési tanácsai elnökének hivatali ideje meghosszabbításáról

24

Európai Bizottság

2018/C 34/08

Euroátváltási árfolyamok

25

2018/C 34/09

Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

26

Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság

2018/C 34/10

Az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságának határozata (2017. augusztus 31.) az Európai Keresztény Politikai Mozgalom bejegyzéséről

27

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 34/11 | Értesítés az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról | 37 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 34/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 48 |
| 2018/C 34/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8775 – Shell/Impello) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 50 |
| 2018/C 34/14 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8783 – Repsol/Kia/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 51 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 34/11

Értesítés az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról

37

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 34/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

48

2018/C 34/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8775 – Shell/Impello) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

50

2018/C 34/14

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8783 – Repsol/Kia/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/1

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2018. január 26.)

a franciaországi Chinon atomerőmű részét képező AMI létesítmény bontásából származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2018/C 34/01)

Az alábbi értékelés az Euratom-Szerződés rendelkezései alapján készült, és nem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján, illetve az abból és a másodlagos jogból eredő kötelezettségek értelmében végrehajtandó esetleges további értékeléseket (1).

2017. június 23-án az Európai Bizottság az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban megkapta a francia kormánytól a Chinon atomerőmű részét képező AMI létesítmény bontásából származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére (2) vonatkozó terv általános adatait.

Ezen adatok alapján és a szakértői csoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A telephely és a tagállamokkal – ebben az esetben az Egyesült Királysággal – alkotott országhatár legközelebbi pontja közötti távolság 384 km. A második legközelebb fekvő tagállam Belgium, 426 km távolságra. A létesítmény és a valamely szomszédos ország – ez esetben a Csatorna-szigetek (brit koronafüggőségek) – területén fekvő legközelebbi pont közötti távolság körülbelül 300 km. |
| --- | --- |

1.

A telephely és a tagállamokkal – ebben az esetben az Egyesült Királysággal – alkotott országhatár legközelebbi pontja közötti távolság 384 km. A második legközelebb fekvő tagállam Belgium, 426 km távolságra. A létesítmény és a valamely szomszédos ország – ez esetben a Csatorna-szigetek (brit koronafüggőségek) – területén fekvő legközelebbi pont közötti távolság körülbelül 300 km.

| 2. | A bontás szokásos körülményei között a környezetbe jutó gáz-halmazállapotú radioaktív kibocsátások az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvekben (3) meghatározott dóziskorlátok figyelembevételével várhatóan nem lesznek jelentős hatással más tagállam vagy más szomszédos ország lakosságának egészségére. |
| --- | --- |

2.

A bontás szokásos körülményei között a környezetbe jutó gáz-halmazállapotú radioaktív kibocsátások az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvekben (3) meghatározott dóziskorlátok figyelembevételével várhatóan nem lesznek jelentős hatással más tagállam vagy más szomszédos ország lakosságának egészségére.

| 3. | A bontás szokásos körülményei között folyékony halmazállapotú radioaktív kibocsátás környezetbe juttatása nincs előirányozva; a francia hatóságok ezért nem fognak engedélyt adni ilyen típusú radioaktív hulladékáram kibocsátására. |
| --- | --- |

3.

A bontás szokásos körülményei között folyékony halmazállapotú radioaktív kibocsátás környezetbe juttatása nincs előirányozva; a francia hatóságok ezért nem fognak engedélyt adni ilyen típusú radioaktív hulladékáram kibocsátására.

| 4. | A szilárd – bontási, illetve üzemi – radioaktív hulladékot ideiglenesen a telephelyen fogják tárolni, majd engedélyezett franciaországi, a hulladék kezelésére vagy végleges elhelyezésre szolgáló létesítményekbe fogják szállítani.
  A Bizottság javasolja, hogy a mentesítés után visszamaradó szilárd hulladék közönséges hulladék voltának igazolása érdekében a fennmaradó aktivitáskoncentrációt olyan ellenőrzéseknek vessék alá, amelyek biztosítják az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvekben megállapított mentességi követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

4.

A szilárd – bontási, illetve üzemi – radioaktív hulladékot ideiglenesen a telephelyen fogják tárolni, majd engedélyezett franciaországi, a hulladék kezelésére vagy végleges elhelyezésre szolgáló létesítményekbe fogják szállítani.

A Bizottság javasolja, hogy a mentesítés után visszamaradó szilárd hulladék közönséges hulladék voltának igazolása érdekében a fennmaradó aktivitáskoncentrációt olyan ellenőrzéseknek vessék alá, amelyek biztosítják az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvekben megállapított mentességi követelményeknek való megfelelést.

| 5. | Az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív kibocsátások miatt a más tagállamok vagy más szomszédos országok lakosságát valószínűsíthetően érő sugárdózis az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvekben meghatározott vonatkoztatási szinteket figyelembe véve egészségügyi szempontból nem lenne jelentős. |
| --- | --- |

5.

Az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív kibocsátások miatt a más tagállamok vagy más szomszédos országok lakosságát valószínűsíthetően érő sugárdózis az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvekben meghatározott vonatkoztatási szinteket figyelembe véve egészségügyi szempontból nem lenne jelentős.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy a franciaországi Chinon atomerőmű részét képező AMI létesítmény bontásából származó, bármilyen formájú radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó terv megvalósítása az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvek rendelkezéseinek figyelembevételével várhatóan sem a szokásos működés során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú baleset esetén nem okoz egészségügyi szempontból jelentős mértékű radioaktív szennyeződést más tagállam vagy más szomszédos ország vizeiben, talajában vagy légterében.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 26-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  Például az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján további környezetvédelmi szempontú vizsgálatokat is el kell végezni. A Bizottság szeretné például felhívni a figyelmet a 2014/52/EU irányelvvel módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv rendelkezéseire, a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2001/42/EK irányelvre, a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelvre, továbbá a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelvre.

1

(2)  Radioaktív hulladék végleges elhelyezése az Euratom-Szerződés 37. cikkének alkalmazásáról szóló, 2010. október 11-i 2010/635/Euratom bizottsági ajánlás (HL L 279., 2010.10.23., 36. o.) 1. pontjában foglalt értelemben.

2

(3)  A Tanács 96/29/Euratom irányelve (1996. május 13.) a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról (HL L 159., 1996.6.29., 1. o.); a Tanács 2013/59/Euratom irányelve (2013. december 5.) az ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 89/618/Euratom, a 90/641/Euratom, a 96/29/Euratom, a 97/43/Euratom és a 2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 13., 2014.1.17., 1. o.) (a hatályon kívül helyezés tekintetében 2018. február 6-án lép hatályba).

3

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8348 – RAG Stiftung/Evonik Industries/Huber Silica)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 34/02)

2017. június 22-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8348 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8348 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8692 – SAICA/Emin Leydier)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 34/03)

2018. január 23-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8692 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8692 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 34/04)

2018. január 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8745 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8745 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/5

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2017. november 8.)

a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó tőkekövetelmények uniós keretének módosításairól

(CON/2017/46)

(2018/C 34/05)

Bevezetés és jogalap

Az Európai Központi Bank (EKB) 2017. február 2-án, illetve 20-án felkérést kapott az Európai Unió Tanácsától, illetve az Európai Parlamenttől arra, hogy alkosson véleményt az 575/2013/EU rendeletnek a tőkeáttételi mutató, a nettó stabil forrásellátottsági ráta, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények, a partnerkockázat, a piaci kockázat, a központi szerződő felekkel szembeni kitettségek, a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, a nagykockázat-vállalások és az adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatali követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: a CRR javasolt módosításai).

Az EKB 2017. február 17-én, illetve 20-án felkérést kapott az Európai Parlamenttől, illetve az Európai Unió Tanácsától arra, hogy alkosson véleményt a 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkemegőrzési intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (2) (a továbbiakban: a CRD javasolt módosításai).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a CRR és a CRD javasolt módosításai olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek érintik az EKB-nak a Szerződés 127. cikke (6) bekezdése szerinti, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos feladatait, valamint a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett azon feladatát, hogy támogassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Az EKB támogatja a Bizottság banki reformcsomagját, amely a globális szabályozási reformprogram fontos elemeit fogja végrehajtani az uniós jogban. A Bizottság javaslata várhatóan lényegesen erősíteni fogja a szabályozási struktúrát, és ezáltal hozzájárul a kockázatok csökkentéséhez a bankszektorban. A kockázatok csökkentése terén eltért ezen előrehaladás megnyitja majd az utat a kockázatmegosztás terén elérhető párhozamos és arányos előrehaladás előtt.

Ez a vélemény az EKB számára különös jelentőséggel bíró kérdésekkel foglalkozik, két részre osztva: (1) a fennálló uniós szabályozási és felügyeleti keret módosításai; és (2) a nemzetközileg elfogadott felügyeleti standardok végrehajtása.

1.   A fennálló uniós szabályozási és felügyeleti keret módosításai

1.1.   A 2. pillér finomításai

| 1.1.1. | A Bázel III keretrendszer (3) 2. pillér szerinti követelményeinek a tőkekövetelményekről szóló irányelvben (4) (CRD) történő végrehajtását érintő javasolt módosítások célja az Unióban nagyobb felügyeleti konvergencia elérése azáltal, hogy pontosabban meghatározzák a tőkekövetelmények elemeit és bevezetik a kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó 2. pillér szerinti iránymutatást, valamint jelentősen szigorítják azokat a feltételeket, amelyek mellett az illetékes hatóságok ebben az összefüggésben felügyeleti hatáskörüket gyakorolhatják. |
| --- | --- |

1.1.1.

A Bázel III keretrendszer (3) 2. pillér szerinti követelményeinek a tőkekövetelményekről szóló irányelvben (4) (CRD) történő végrehajtását érintő javasolt módosítások célja az Unióban nagyobb felügyeleti konvergencia elérése azáltal, hogy pontosabban meghatározzák a tőkekövetelmények elemeit és bevezetik a kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó 2. pillér szerinti iránymutatást, valamint jelentősen szigorítják azokat a feltételeket, amelyek mellett az illetékes hatóságok ebben az összefüggésben felügyeleti hatáskörüket gyakorolhatják.

| 1.1.2. | Noha az EKB általában véve támogatja a felügyeleti konvergenciát, a kiegészítő szavatolótőke-követelményekre vonatkozó szabályozástechnikai standardok kidolgozására irányuló javaslat nem a megfelelő eszköz e célkitűzés eléréséhez.
  Először is, a 2. pillér szerinti követelmények intézményspecifikusak, ami az illetékes hatóságok részéről felügyeleti mérlegelés alkalmazását teszi szükségessé. Az Európai Bankhatóság (EBH) szabályozástechnikai standardjaira való kizárólagos támaszkodás vagy azoknak a kockázati komponensek egyes részeihez történő használata nem eredményezne az intézmények kockázati profiljainak sokféleségét figyelembe vevő, intézményspecifikus, kockázatalapú megközelítést, és valójában megakadályozná, hogy az illetékes hatóságok lépést tartsanak a kockázatokkal és az ágazati fejleményekkel.
  Másodszor, a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra vonatkozó egységes eljárásokról és módszerekről szóló EBH-iránymutatások (5) már biztosítanak közös alapot a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP) következetes végrehajtásához az Unióban, ami megfelelő mértékű felügyeleti mérlegelést tesz lehetővé, és kiegészíthető lehet az EBH általi partneri felülvizsgálattal. Az elmúlt években ezen iránymutatások végrehajtásával (6), valamint az EKB SREP-re vonatkozó, az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) keretében következetesen alkalmazott módszertanának végrehajtásával jelentősen javult a konvergencia (7).
  E pozitív fejleményekre tekintettel az EKB azt az álláspontot képviseli, hogy a jelenlegi keret megfelelő, és a fennálló eszközök – adott esetben kiegészítve az EBH általi partneri felülvizsgálat további igénybevételével – továbbra is kedvező hatást fognak gyakorolni az egységes piacra a konvergenciát illetően. |
| --- | --- |

1.1.2.

Noha az EKB általában véve támogatja a felügyeleti konvergenciát, a kiegészítő szavatolótőke-követelményekre vonatkozó szabályozástechnikai standardok kidolgozására irányuló javaslat nem a megfelelő eszköz e célkitűzés eléréséhez.

Először is, a 2. pillér szerinti követelmények intézményspecifikusak, ami az illetékes hatóságok részéről felügyeleti mérlegelés alkalmazását teszi szükségessé. Az Európai Bankhatóság (EBH) szabályozástechnikai standardjaira való kizárólagos támaszkodás vagy azoknak a kockázati komponensek egyes részeihez történő használata nem eredményezne az intézmények kockázati profiljainak sokféleségét figyelembe vevő, intézményspecifikus, kockázatalapú megközelítést, és valójában megakadályozná, hogy az illetékes hatóságok lépést tartsanak a kockázatokkal és az ágazati fejleményekkel.

Másodszor, a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra vonatkozó egységes eljárásokról és módszerekről szóló EBH-iránymutatások (5) már biztosítanak közös alapot a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP) következetes végrehajtásához az Unióban, ami megfelelő mértékű felügyeleti mérlegelést tesz lehetővé, és kiegészíthető lehet az EBH általi partneri felülvizsgálattal. Az elmúlt években ezen iránymutatások végrehajtásával (6), valamint az EKB SREP-re vonatkozó, az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) keretében következetesen alkalmazott módszertanának végrehajtásával jelentősen javult a konvergencia (7).

E pozitív fejleményekre tekintettel az EKB azt az álláspontot képviseli, hogy a jelenlegi keret megfelelő, és a fennálló eszközök – adott esetben kiegészítve az EBH általi partneri felülvizsgálat további igénybevételével – továbbra is kedvező hatást fognak gyakorolni az egységes piacra a konvergenciát illetően.

| 1.1.3. | Ezenkívül a CRD javasolt módosításai a hitelintézeteket, és nem a felügyeleti hatóságokat jogosítják fel – bizonyos korlátok között – a 2. pillér szerinti követelmények teljesítése érdekében tartott szavatolótőke összetételéről való döntésre, és kizárják a 2. pillér szerinti követelmények oly módon történő meghatározásának lehetőségét, hogy azokat teljes mértékben elsődleges alapvető tőkével kelljen teljesíteni. Az EKB véleménye szerint a felügyeleti hatóságoknak meg kell tartaniuk a kiegészítő szavatolótőke összetételére vonatkozó követelmény meghatározására, valamint az annak előírására vonatkozó hatáskört, hogy a kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó követelményeket kizárólag elsődleges alapvető tőkével teljesítsék. Prudenciális szempontból a banki válság és az újabb piaci fejlemények rávilágítottak, hogy például a kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban – amelyek veszteségviselő képessége nem olyan hatékony, mint az elsődleges alapvető tőkéé, és amelyek költségei még inkább veszélyeztetnék a hitelintézetek nyereségességét – jelentős kihívások merülhetnek fel. Ezen túlmenően az EKB gyakorlata – prudenciális felügyeleti feladatai ellátásnak kezdete óta – az volt, hogy a 2. pillér szerinti követelményeket oly módon határozta meg, hogy azokat elsődleges alapvető tőkével kelljen teljesíteni. Azáltal, hogy megköveteli, hogy a puffereket csak elsődleges alapvető tőkével teljesítsék, az uniós jogalkotó szervek rögzítették a legmagasabb minőségű tőke iránti preferenciájukat. A gyakorlatban bekövetkező változás a hitelintézetek számára az előreláthatóság csökkenését és egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményezne. |
| --- | --- |

1.1.3.

Ezenkívül a CRD javasolt módosításai a hitelintézeteket, és nem a felügyeleti hatóságokat jogosítják fel – bizonyos korlátok között – a 2. pillér szerinti követelmények teljesítése érdekében tartott szavatolótőke összetételéről való döntésre, és kizárják a 2. pillér szerinti követelmények oly módon történő meghatározásának lehetőségét, hogy azokat teljes mértékben elsődleges alapvető tőkével kelljen teljesíteni. Az EKB véleménye szerint a felügyeleti hatóságoknak meg kell tartaniuk a kiegészítő szavatolótőke összetételére vonatkozó követelmény meghatározására, valamint az annak előírására vonatkozó hatáskört, hogy a kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó követelményeket kizárólag elsődleges alapvető tőkével teljesítsék. Prudenciális szempontból a banki válság és az újabb piaci fejlemények rávilágítottak, hogy például a kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban – amelyek veszteségviselő képessége nem olyan hatékony, mint az elsődleges alapvető tőkéé, és amelyek költségei még inkább veszélyeztetnék a hitelintézetek nyereségességét – jelentős kihívások merülhetnek fel. Ezen túlmenően az EKB gyakorlata – prudenciális felügyeleti feladatai ellátásnak kezdete óta – az volt, hogy a 2. pillér szerinti követelményeket oly módon határozta meg, hogy azokat elsődleges alapvető tőkével kelljen teljesíteni. Azáltal, hogy megköveteli, hogy a puffereket csak elsődleges alapvető tőkével teljesítsék, az uniós jogalkotó szervek rögzítették a legmagasabb minőségű tőke iránti preferenciájukat. A gyakorlatban bekövetkező változás a hitelintézetek számára az előreláthatóság csökkenését és egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményezne.

| 1.1.4. | Míg a tőkére vonatkozó iránymutatás előírására vonatkozó közös alap bevezetése elő fogja segíteni ezen iránymutatás következetes végrehajtását az Unióban, az EKB véleménye szerint a CRD javasolt módosításainak egyértelműbben tükrözniük kellene a rugalmasság szükségességét a 2. pillér szerinti iránymutatás meghatározásában. Figyelembe kell venni különösen a stressztesztek küszöbértéke és a 2. pillér szerinti iránymutatás meghatározása közötti viszonyt. Mivel a felügyeleti stressztesztek a 2. pillér szerinti iránymutatás meghatározásának kiindulópontjául szolgálnak, a CRD javasolt módosításainak a jelenlegi nemzetközi legjobb gyakorlatnak megfelelően lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára azt is, hogy a stressztesztekben valamennyi hitelintézet tekintetében rögzített küszöbértéket alkalmazzanak, amely alacsonyabb lehet, mint a teljes SREP-tőkekövetelmények (TSCR). A rögzített küszöbérték használata jelentette rugalmasságnak állandó jelleggel rendelkezésre kell állnia. A teljes SREP-tőkekövetelmény használatának továbbá a stresszteszt során alkalmazott módszertanhoz kell igazodnia. Például a teljes SREP-tőkekövetelményre vonatkozó küszöbérték használata a kedvezőtlen forgatókönyv keretében a mérleggel kapcsolatos dinamikus megközelítés alkalmazását teszi szükségessé. Ezenkívül a CRD javasolt módosításai közé három éves felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést kell felvenni. |
| --- | --- |

1.1.4.

Míg a tőkére vonatkozó iránymutatás előírására vonatkozó közös alap bevezetése elő fogja segíteni ezen iránymutatás következetes végrehajtását az Unióban, az EKB véleménye szerint a CRD javasolt módosításainak egyértelműbben tükrözniük kellene a rugalmasság szükségességét a 2. pillér szerinti iránymutatás meghatározásában. Figyelembe kell venni különösen a stressztesztek küszöbértéke és a 2. pillér szerinti iránymutatás meghatározása közötti viszonyt. Mivel a felügyeleti stressztesztek a 2. pillér szerinti iránymutatás meghatározásának kiindulópontjául szolgálnak, a CRD javasolt módosításainak a jelenlegi nemzetközi legjobb gyakorlatnak megfelelően lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára azt is, hogy a stressztesztekben valamennyi hitelintézet tekintetében rögzített küszöbértéket alkalmazzanak, amely alacsonyabb lehet, mint a teljes SREP-tőkekövetelmények (TSCR). A rögzített küszöbérték használata jelentette rugalmasságnak állandó jelleggel rendelkezésre kell állnia. A teljes SREP-tőkekövetelmény használatának továbbá a stresszteszt során alkalmazott módszertanhoz kell igazodnia. Például a teljes SREP-tőkekövetelményre vonatkozó küszöbérték használata a kedvezőtlen forgatókönyv keretében a mérleggel kapcsolatos dinamikus megközelítés alkalmazását teszi szükségessé. Ezenkívül a CRD javasolt módosításai közé három éves felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést kell felvenni.

| 1.1.5. | Pontosítani kell továbbá, hogy a 2. pillér szerinti iránymutatás és a kombinált pufferkövetelmények hogyan hatnak egymásra. Különösen el kell kerülni az anticiklikus tőkepuffer által követett szakpolitikai célkitűzéssel való lehetséges összeütközéseket. Ez magában foglalja a 2. pillér szerinti iránymutatás szakpolitikai célkitűzései közül a „ciklikus gazdasági ingadozások” kezelésére való hivatkozás eltávolítását. Ezenkívül, noha el kell kerülni a 2. pillér szerinti iránymutatás és a 2. pillér szerinti követelmények közötti átfedést, a CRD javasolt módosításainak pontosítaniuk kell, hogy amennyiben a stresszteszt egy feltételezett helyzetben a hitelkockázat további típusait azonosítja, és azok a 2. pillér szerinti követelmények részei, az illetékes hatóságoknak továbbra is lehetőségük van arra, hogy a 2. pillér szerinti iránymutatás keretében az ilyen kockázatok kezelésére szolgáló intézkedéseket alkalmazzanak. |
| --- | --- |

1.1.5.

Pontosítani kell továbbá, hogy a 2. pillér szerinti iránymutatás és a kombinált pufferkövetelmények hogyan hatnak egymásra. Különösen el kell kerülni az anticiklikus tőkepuffer által követett szakpolitikai célkitűzéssel való lehetséges összeütközéseket. Ez magában foglalja a 2. pillér szerinti iránymutatás szakpolitikai célkitűzései közül a „ciklikus gazdasági ingadozások” kezelésére való hivatkozás eltávolítását. Ezenkívül, noha el kell kerülni a 2. pillér szerinti iránymutatás és a 2. pillér szerinti követelmények közötti átfedést, a CRD javasolt módosításainak pontosítaniuk kell, hogy amennyiben a stresszteszt egy feltételezett helyzetben a hitelkockázat további típusait azonosítja, és azok a 2. pillér szerinti követelmények részei, az illetékes hatóságoknak továbbra is lehetőségük van arra, hogy a 2. pillér szerinti iránymutatás keretében az ilyen kockázatok kezelésére szolgáló intézkedéseket alkalmazzanak.

| 1.1.6. | A CRD javasolt módosításai korlátozzák az illetékes hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy a hitelintézetek számára kiegészítő vagy gyakoribb információk szolgáltatását írják elő. Noha az EKB teljes mértékben támogatja a kettős adatszolgáltatás elkerülésére és az adatszolgáltatási költségek csökkentésére irányuló mögöttes célkitűzést, a részletes adatok szolgáltatásának eseti jelleggel történő előírása alapvető jelentőségű a hitelintézetek kockázati profiljának – többek között a SREP céljára történő – megfelelő értékeléséhez. E kockázatokat nehéz előzetesen, harmonizált adatszolgáltatás révén teljes mértékben megragadni, különösen a hitelintézetek tevékenységei és kockázatai alakulásának módja következtében. Az illetékes hatóságoknak továbbá mindig szükségük lesz arra, hogy további részletes adatokat gyűjtsenek annak érdekében, hogy az egyes kockázatok vagy eszközkategóriák – például a nemteljesítő hitelek – tekintetében megfelelően értékelni tudják a hitelintézetek erősségeit és gyengéit. Ezért az EKB azt az álláspontot képviseli, hogy e korlátozásokat törölni kell a CRD javasolt módosításai közül. |
| --- | --- |

1.1.6.

A CRD javasolt módosításai korlátozzák az illetékes hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy a hitelintézetek számára kiegészítő vagy gyakoribb információk szolgáltatását írják elő. Noha az EKB teljes mértékben támogatja a kettős adatszolgáltatás elkerülésére és az adatszolgáltatási költségek csökkentésére irányuló mögöttes célkitűzést, a részletes adatok szolgáltatásának eseti jelleggel történő előírása alapvető jelentőségű a hitelintézetek kockázati profiljának – többek között a SREP céljára történő – megfelelő értékeléséhez. E kockázatokat nehéz előzetesen, harmonizált adatszolgáltatás révén teljes mértékben megragadni, különösen a hitelintézetek tevékenységei és kockázatai alakulásának módja következtében. Az illetékes hatóságoknak továbbá mindig szükségük lesz arra, hogy további részletes adatokat gyűjtsenek annak érdekében, hogy az egyes kockázatok vagy eszközkategóriák – például a nemteljesítő hitelek – tekintetében megfelelően értékelni tudják a hitelintézetek erősségeit és gyengéit. Ezért az EKB azt az álláspontot képviseli, hogy e korlátozásokat törölni kell a CRD javasolt módosításai közül.

| 1.1.7. | Az illetékes hatóságoknak lehetőségük kell legyen arra, hogy szavatolótőke-követelményeket írjanak elő, amennyiben a kamatlábkockázat jelentős aggodalomra ad okot, és nem csak akkor, ha a kockázatok meghaladnak egy bizonyos előre meghatározott küszöbértéket. Ezenkívül az EBH számára javasolt felhatalmazás, hogy határozzon meg bizonyos fogalmakat a hitelintézeteknek a nem kereskedési könyvi tevékenységekből származó kamatlábkockázatnak való kitettségének felülvizsgálata céljára, azon körülmények kimerítő felsorolására enged következtetni, amelyek fennállása esetén a kamatlábak lehetséges változásai eredményeképpen felügyeleti intézkedéseket kell előírni (8). Az EKB véleménye szerint az illetékes hatóságoknak nagyobb mozgásteret kell biztosítani a felügyeleti intézkedések előírása terén. |
| --- | --- |

1.1.7.

Az illetékes hatóságoknak lehetőségük kell legyen arra, hogy szavatolótőke-követelményeket írjanak elő, amennyiben a kamatlábkockázat jelentős aggodalomra ad okot, és nem csak akkor, ha a kockázatok meghaladnak egy bizonyos előre meghatározott küszöbértéket. Ezenkívül az EBH számára javasolt felhatalmazás, hogy határozzon meg bizonyos fogalmakat a hitelintézeteknek a nem kereskedési könyvi tevékenységekből származó kamatlábkockázatnak való kitettségének felülvizsgálata céljára, azon körülmények kimerítő felsorolására enged következtetni, amelyek fennállása esetén a kamatlábak lehetséges változásai eredményeképpen felügyeleti intézkedéseket kell előírni (8). Az EKB véleménye szerint az illetékes hatóságoknak nagyobb mozgásteret kell biztosítani a felügyeleti intézkedések előírása terén.

| 1.1.8. | A CRD javasolt módosításai előírják az illetékes hatóságok számára, hogy a kiegészítő szavatolótőke-követelmény elfogadása előtt konzultáljanak a szanálási hatóságokkal (9). Noha az EKB támogatja a szanálási hatóságokkal való eredményes együttműködés elérésének célkitűzését, az arra vonatkozó javaslat, hogy a kiegészítő szavatolótőke-követelmény meghatározása vagy a CRD-ben foglaltak szerinti iránymutatás nyújtása előtt a szanálási hatóságokkal való formális konzultációra kerüljön sor, a gyakorlatban szükségtelenül terhesnek és túlzottan formalisztikusnak bizonyulna anélkül, hogy érdemben javítaná a jelenlegi rendszert. Ezen túlmenően az EKB és az Egységes Szanálási Testület között fennálló egyetértési megállapodás (10), amely először a 2016. évi SREP határozatok kidolgozása keretében került végrehajtásra, már biztosítja a hatékony együttműködést. A tőkére vonatkozó iránymutatás nem kötelező jellegére tekintettel az ilyen iránymutatás előírásáról való döntésnek az együttes határozatok keretén kívül kell maradnia, és arra csak a kollégiumi tagok közötti információcserének kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

1.1.8.

A CRD javasolt módosításai előírják az illetékes hatóságok számára, hogy a kiegészítő szavatolótőke-követelmény elfogadása előtt konzultáljanak a szanálási hatóságokkal (9). Noha az EKB támogatja a szanálási hatóságokkal való eredményes együttműködés elérésének célkitűzését, az arra vonatkozó javaslat, hogy a kiegészítő szavatolótőke-követelmény meghatározása vagy a CRD-ben foglaltak szerinti iránymutatás nyújtása előtt a szanálási hatóságokkal való formális konzultációra kerüljön sor, a gyakorlatban szükségtelenül terhesnek és túlzottan formalisztikusnak bizonyulna anélkül, hogy érdemben javítaná a jelenlegi rendszert. Ezen túlmenően az EKB és az Egységes Szanálási Testület között fennálló egyetértési megállapodás (10), amely először a 2016. évi SREP határozatok kidolgozása keretében került végrehajtásra, már biztosítja a hatékony együttműködést. A tőkére vonatkozó iránymutatás nem kötelező jellegére tekintettel az ilyen iránymutatás előírásáról való döntésnek az együttes határozatok keretén kívül kell maradnia, és arra csak a kollégiumi tagok közötti információcserének kell vonatkoznia.

1.2.   A mikro- és makroprudenciális hatáskörök közötti kölcsönhatás

Az EKB általában véve támogatja a 2. pillér mint eszköz eltávolítását a makroprudenciális eszközkészletből, azonban ismét kifejezésre juttatja azon álláspontját, hogy a 2. pillér szerinti követelmények eltávolítása nem vezethet ahhoz, hogy a hatóságok elégtelen eszközökkel rendelkezzenek a megbízatásuk ellátásához és szakpolitikai célkitűzéseik eléréséhez (11). Ennélfogva annak, hogy az EKB támogassa a 2. pillér szerinti követelmények eltávolítását a makroprudenciális eszközkészletből, az a feltétele, hogy az eszközkészletet kibővítsék és működőképessé tegyék. Egy működőképes és eredményes makroprudenciális keret különösen fontos a monetáris unióban, ahol a makroprudenciális politikákra az ország- vagy ágazatspecifikus egyensúlyhiányok kezelése érdekében van szükség, így kulcsfontosságú kiegészítő szerepet játszanak a tagállamok pénzügyi és üzleti ciklusai heterogenitásának kezelésében, és ezáltal az egységes piac egységessége megőrzéséhez és a pénzügyi stabilitás biztosításához való hozzájárulásban. Ugyanakkor a felülvizsgált keretnek el kell kerülnie az elkülönítési döntések megkönnyítését, amelyek fokozhatják a piaci fragmentációt és akadályokat állíthatnak a bankrendszer konszolidációja útjába.

Általánosabban véve az EKB ismét hangsúlyozza egy alapos makroprudenciális felülvizsgálat fontosságát, amint azt az EKB az Európai Bizottság uniós makroprudenciális politikai keret felülvizsgálata tárgyában meghirdetett konzultációhoz való hozzájárulásában is kiemelte. Addig is, ami a makroprudenciális keret működési hatékonyságának javítását illeti, prioritásként legalább a jelenlegi keret alábbi kiigazításaira van szükség. Először is, vissza kell vonni az aktiválási mechanizmus sorrendjét illetően előírt jelenlegi hierarchiát. A jelenlegi sorrend az eszközök kiválasztásával kapcsolatosan nem megfelelő irányba ható ösztönzést nyújt és az intézkedés mellőzésére irányuló tendenciához vezet. Másodszor, áramvonalasítani, egyszerűsíteni és harmonizálni kell a makroprudenciális intézkedésekre vonatkozó számos különböző értesítési és aktiválási eljárást. Ez többek között azzal járna, hogy a tőkekövetelményekről szóló rendelet (12) (CRR) 458. cikkében rögzített makroprudenciális eszközök alkalmazására vonatkozóan egységesített és egyszerűsített aktiválási eljárást kell kialakítani, valamint oly módon kell harmonizálni a különböző tőkepufferek aktiválási eljárásait, ami lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára a hatékony, eredményes és megfelelő időben történő eljárást. E tekintetben meg lehetne fontolni az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepufferrel és a rendszerkockázati tőkepufferrel kapcsolatos szabályok módosítását is az e pufferek szakpolitikai céljának egyértelművé tétele érdekében, ezáltal kiküszöbölve az átfedéseket és fokozva a hatóságok általi használatuk hatékonyságát. Harmadszor, a CRD 136. cikkének (3) bekezdésében foglalt eljárást áramvonalasítani kell oly módon, hogy az egyes kijelölt hatóságok negyedévente értékeljék a megfelelő anticiklikus tőkepufferrátát, azt azonban csak akkor állapítják meg vagy módosítják, ha a ciklikus rendszerszintű kockázatok intenzitásában változás következik be. Ezzel összefüggésben az anticiklikus pufferráta bejelentésére vonatkozó eljárásokat is módosítani kell oly módon, hogy az SSM-ben részt vevő tagállamok kijelölt hatóságai számára elő kell írni, hogy a CRD 136. cikke (7) bekezdésének a)–g) pontjában megjelölt információkat az EKB-nak is bejelentsék. Végül az EKB véleménye szerint alapvető jelentőséggel bír, hogy a makroprudenciális politikai keret rendszeres időközönként felülvizsgálatra kerüljön, figyelembe véve az elemzési keret terén mutatkozó fejleményeket, valamint a szakpolitika végrehajtásával kapcsolatos gyakorlati tapasztalatokat. E tekintetben be kell iktatni egy rendelkezést a makroprudenciális keret következő három évben történő átfogó felülvizsgálatáról, az eszközkészlet alkalmazási körére és megfelelőségére is kiterjedően.

1.3.   A prudenciális követelmények alóli határokon átnyúló mentesítés

| 1.3.1. | Az EKB általában véve támogatja azon lehetőség bevezetését, hogy az illetékes hatóság eltekinthet a prudenciális követelmények leányvállalatra egyedi alapon való alkalmazásától, ha a leányvállalat és az anyavállalat központi irodája eltérő tagállamban található, mivel ez összhangban áll az SSM és a bankunió létrehozásával. |
| --- | --- |

1.3.1.

Az EKB általában véve támogatja azon lehetőség bevezetését, hogy az illetékes hatóság eltekinthet a prudenciális követelmények leányvállalatra egyedi alapon való alkalmazásától, ha a leányvállalat és az anyavállalat központi irodája eltérő tagállamban található, mivel ez összhangban áll az SSM és a bankunió létrehozásával.

| 1.3.2. | A mentesítési mechanizmus alkalmazásából eredő, a – még a kiteljesedés felé haladó – bankuniót érintő, a pénzügyi stabilitással kapcsolatos esetleges aggályokat orvosolhatnák további prudenciális biztosítékok és technikai módosítások. Így különösen a következő két további, arra vonatkozó feltételt lehetne bevezetni, hogy a leányvállalatok részesülhessenek a mentesítésben: a) a mentesítésre jogosult leányvállalatok önmagukban nem haladhatnak meg egy bizonyos küszöbértéket, például az SSMR-ben a jelentős jellegre vonatkozóan meghatározott küszöböket; és b) a mentesítésre 75 %-os alsó küszöbnek kell vonatkoznia, így például a minimális szavatolótőke-követelmény legfeljebb a teljes kockázati kitettségérték 8 %-áról 6 %-ára lenne csökkenthető. E tekintetben a garanciára csak a szavatolótőke-követelmények azon összege tekintetében lenne szükség, amelyre vonatkozóan a mentesítést ténylegesen megadták. Az EKB javasolja továbbá, hogy e feltételeket a hatálybalépés után három évvel vizsgálják felül, megvizsgálva különösen, hogy a bankunió alakulására tekintettel tovább kell-e csökkenteni az alsó küszöbértéket. |
| --- | --- |

1.3.2.

A mentesítési mechanizmus alkalmazásából eredő, a – még a kiteljesedés felé haladó – bankuniót érintő, a pénzügyi stabilitással kapcsolatos esetleges aggályokat orvosolhatnák további prudenciális biztosítékok és technikai módosítások. Így különösen a következő két további, arra vonatkozó feltételt lehetne bevezetni, hogy a leányvállalatok részesülhessenek a mentesítésben: a) a mentesítésre jogosult leányvállalatok önmagukban nem haladhatnak meg egy bizonyos küszöbértéket, például az SSMR-ben a jelentős jellegre vonatkozóan meghatározott küszöböket; és b) a mentesítésre 75 %-os alsó küszöbnek kell vonatkoznia, így például a minimális szavatolótőke-követelmény legfeljebb a teljes kockázati kitettségérték 8 %-áról 6 %-ára lenne csökkenthető. E tekintetben a garanciára csak a szavatolótőke-követelmények azon összege tekintetében lenne szükség, amelyre vonatkozóan a mentesítést ténylegesen megadták. Az EKB javasolja továbbá, hogy e feltételeket a hatálybalépés után három évvel vizsgálják felül, megvizsgálva különösen, hogy a bankunió alakulására tekintettel tovább kell-e csökkenteni az alsó küszöbértéket.

| 1.3.3. | A CRR javasolt módosításainak egyértelművé kell tenniük továbbá, hogy egy anyavállalat által a leányvállalatnak nyújtott garanciát az adott anyavállalatra alkalmazandó, a hitelkockázatra vonatkozó prudenciális követelményeknek megfelelően tükrözniük kell. Így különösen, az anyavállalatnak a leányvállalat szavazati jogai 100 %-ával kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

1.3.3.

A CRR javasolt módosításainak egyértelművé kell tenniük továbbá, hogy egy anyavállalat által a leányvállalatnak nyújtott garanciát az adott anyavállalatra alkalmazandó, a hitelkockázatra vonatkozó prudenciális követelményeknek megfelelően tükrözniük kell. Így különösen, az anyavállalatnak a leányvállalat szavazati jogai 100 %-ával kell rendelkeznie.

| 1.3.4. | Végül, megfelelő átmeneti szabályokat kell kialakítani a tőkével kapcsolatos határokon átnyúló mentesítések végrehajtására vonatkozóan, figyelembe véve a bankuniót érintő, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Központi Bankhoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a bankunió kiteljesítéséről szóló bizottsági közleményben (13) (a továbbiakban: a bankunió kiteljesítéséről szóló közlemény) vázolt tervezett további előrehaladást. |
| --- | --- |

1.3.4.

Végül, megfelelő átmeneti szabályokat kell kialakítani a tőkével kapcsolatos határokon átnyúló mentesítések végrehajtására vonatkozóan, figyelembe véve a bankuniót érintő, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Központi Bankhoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a bankunió kiteljesítéséről szóló bizottsági közleményben (13) (a továbbiakban: a bankunió kiteljesítéséről szóló közlemény) vázolt tervezett további előrehaladást.

1.4.   Az IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard végrehajtása

A CRR javasolt módosításai fokozatos bevezetési időszakot rögzítenek az IFRS 9 (14) szerinti várható hitelezési veszteségekre képzett céltartalékok tekintetében annak érdekében, hogy mérsékeljék az IFRS 9 által a hitelintézetek szabályozói elsődleges alapvető tőkéjére gyakorolt hatást (15). Az EKB azt ajánlja, hogy az IFRS 9-cel kapcsolatos átmeneti intézkedéseket tartalmazó időszak 2018. január 1-jén kezdődjön, és lineáris bevezetésre kerüljön sor (16). Ezzel összefüggésben az EKB ösztönzi a Tanács elnökségét, hogy gyorsítsa fel az IFRS 9-cel kapcsolatos átmeneti szabályozást végrehajtó jogszabályok elfogadását.

Emellett kívánatosabb lenne, ha a fokozatos bevezetés csak az elsődleges alapvető tőke 2018. január 1-jei első csökkentésére vonatkozna (statikus megközelítés), az átmeneti időszakban az adott adatszolgáltatási időpontban IFRS 9 szerint számított várható veszteségértékekre (dinamikus megközelítés) nem, mivel ez utóbbi megközelítés valójában késleltetné az IFRS 9 teljes körű alkalmazását (17).

Az elsődleges alapvető tőkéhez újból hozzáadott összegek kettős figyelembevételének elkerülése érdekében az EKB az átmeneti időszakra a CRR összes olyan részét érintő korrekció alkalmazását javasolja, amely az elsődleges alapvető tőke csökkentését feltételezi, vagyis a járulékos tőkéhez történő ismételt hozzáadás, a halasztott adókövetelések le nem vont összegei, valamint a kitettségértékeknek a hitelkockázat sztenderd módszere, a tőkeáttételi mutató és a nagykockázat-vállalási keret tekintetében történő csökkentései esetében.

Az átmeneti intézkedéseknek valamennyi intézmény számára kötelezőeknek kell lenniük, ellenkező esetben az alkalmazásuktól eltekintő intézmények a határidő előtti megfelelésre kényszeríthetnénk a többi intézményt is, ami ellentétes lenne annak céljával, hogy az IFRS 9-re való átállás során az elsődleges alapvető tőke első csökkentéséhez való alkalmazkodásra több idő kerül biztosításra.

1.5.   Az elsődleges alapvető tőkét érintő további levonások és kiigazítások

Az EKB üdvözli, hogy a Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az 1024/2013/EU rendelet szerint létrehozott egységes felügyeleti mechanizmusról szóló jelentésben (a továbbiakban: az SSM-ről szóló jelentés) (18) tisztázta a CRD 104. cikke (1) bekezdése d) pontjának és az SSMR 16. cikke (2) bekezdése d) pontjának alkalmazási körét és különösen, hogy megerősítette, hogy az illetékes hatóságoknak lehetőségük van arra, hogy a hitelintézetektől konkrét kiigazításokat (levonást, szűrőt vagy hasonló intézkedést) várjanak el a szavatolótőke-számításban akkor, ha a hitelintézetnél alkalmazott számviteli elszámolás felügyeleti szempontból nem tekinthető prudensnek. Az EKB véleménye szerint e pontosítást a jogbiztonság biztosítása érdekében közvetlenül a CRD szövegében kellene rögzíteni.

1.6.   Közbenső EU-szintű anyavállalat

Az EKB üdvözli azon követelményt, amely szerint bizonyos feltételek teljesülése vagy küszöbértékek meghaladása esetén a két vagy több, az EU-ban létrehozott intézménnyel rendelkező harmadik országbeli bankcsoportoknak közbenső EU-szintű anyavállalatot kell létrehozniuk (19), mivel ez lehetővé fogja tenni az összevont felügyeletet ellátó hatóság számára a teljes uniós bankcsoport kockázatainak és pénzügyi stabilitásának értékelését és a prudenciális követelmények összevont alapon történő alkalmazását.

A CRD javasolt módosításainak bizonyos vonatkozásai azonban a szabályozási arbitrázs elkerülése érdekében további pontosítást igényelnek. Először is, a követelménynek a harmadik országbeli hitelintézetekre és fióktelepekre egyaránt alkalmazandónak kell lennie (vagyis azokban az esetekben is, amikor a harmadik országbeli csoport uniós tevékenységét részben vagy kizárólag fióktelepek útján folytatja). Másodszor, a közbenső EU-szintű anyavállalat létrehozását követően követelményként elő kell írni, hogy az ugyanazon harmadik országbeli bankcsoport bizonyos mérethatárt meghaladó fennálló fióktelepeit újból hozzák létre az Unióban engedélyezett hitelintézet fióktelepeiként, a szabályozási arbitrázs lehetőségeinek kiküszöbölése érdekében, mivel a harmadik országbeli fióktelepek felügyelete nincs harmonizálva. Hosszabb távon fontos továbbá a harmadik országbeli fióktelepekre vonatkozó szabályozási és felügyeleti keret uniós harmonizálása. Harmadszor, akár pénzügyi holdingtársaságként, vegyes pénzügyi holdingtársaságként vagy hitelintézetként kerül létrehozásra a közbenső EU-szintű anyavállalat, biztosítani kell, hogy az összevont alapú felügyelet meghatározására vonatkozó keret ne vezessen olyan eredményhez, amely nem megfelelő és veszélyeztetheti a harmadik országbeli csoporthoz tartozó szervezeteket felügyelő illetékes hatóságok általi hatékony és eredményes egyedi alapú felügyeletet. Következésképpen, amennyiben a közbenső EU-szintű anyavállalat hitelintézetként kerül létrehozásra és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében meg kell fontolni egy a CRD 111. cikkének (5) bekezdésében rögzített és jelenleg a pénzügyi holdingtársaságokra és vegyes pénzügyi holdingtársaságokra alkalmazandó kritériumhoz hasonló kritérium bevezetését. Pontosítani kell továbbá a CRD 111. cikke (5) bekezdésének alkalmazási körét és az annak végrehajtásához kapcsolódó eljárást. Negyedszer, a harmadik országok jogszabályai és az egyazon közbenső EU-szintű anyavállalatra vonatkozó követelmény közötti ellentét esetére, amely megakadályozhatja vagy túlzottan bonyolulttá teheti a közbenső EU-szintű anyavállalatra vonatkozó követelmény teljesítését, meg kell vizsgálni az eltérés lehetőségét, ami kivételes körülmények fennállása esetén mérlegelési jogkört biztosítana az illetékes hatóságoknak a tekintetben, hogy két különálló közbenső EU-szintű anyavállalat létrehozását engedélyezzék (vagy engedélyezzék bizonyos szervezetek kihagyását az egyazon közbenső EU-szintű anyavállalat tekintetében). Ebben az esetben a közbenső EU-szintű anyavállalat követelményére vonatkozó küszöböt a harmadik országbeli csoport egésze szintjén kell alkalmazni, a mérlegelési jogkör gyakorlása előtt, hogy a mérlegelési jogkör gyakorlása ne vezessen a CRD javasolt módosításaiban szereplő, a közbenső EU-szintű anyavállalat létrehozására vonatkozó küszöbök megkerüléséhez.

1.7.   Arányosság az adatszolgáltatás terén

A kisebb intézmények adatszolgáltatási kötelezettségeit illetően az EKB általában támogatja az arányos megközelítést. A kisebb intézményekre bizonyos esetekben a méretükkel, összetettségükkel és kockázatosságukkal összhangban egyszerűsített adatszolgáltatási követelményeknek kell vonatkozniuk.

A kis hitelintézetek általi szabályozói adatszolgáltatás gyakoriságának javasolt csökkentése (20) akadályozza az illetékes hatóságokat abban, hogy e hitelintézeteket megfelelően felügyeljék (21). A szabályozói jelentések nagymértékben relevánsak, mivel ezek jelentik az egyik legfontosabb információforrást a kisebb intézmények folyamatos felügyeletéhez. A megfelelő információk rendelkezésre állása lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy ezen intézmények tekintetében kiigazítsák felügyeleti intézkedéseik intenzitását. Ezenkívül, noha az adatszolgáltatás gyakoriságának csökkentése az emberi erőforrások szempontjából csökkentené a kisebb hitelintézetek megfelelési költségeit, valószínűtlen, hogy informatikai szempontból kevésbé lenne terhes, mivel a kisebb intézményeknek továbbra is ki kellene alakítaniuk a megfelelő informatikai rendszereket, és e költségek többsége már felmerült.

A szabályozói adatszolgáltatás gyakoriságának csökkentése helyett az EKB a kisebb intézmények tekintetében az adatszolgáltatás körének módosítását javasolja, azt követően, hogy az EBH értékelte a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (22) hitelintézetekre gyakorolt pénzügyi hatását a megfelelési költségek és a felügyeleti előnyök vonatkozásában (23).

Az arányosság elvének következetes alkalmazását a CRR egészében szisztematikusabban el kellene ismerni. Azonosítani kell azokat a konkrét eseteket, ahol az arányosabb kezelés csökkenthetné a megfelelési költségeket anélkül, hogy sértené a prudenciális felügyeleti rendszert. Arányosabb megközelítést lehetne előírni például a vállalatirányítás és a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó rendszer, a javadalmazás és a nyilvánosságra hozatal területén.

1.8.   A kifizetésekre vonatkozó automatikus korlátozások

Ami a CRD-nek a maximálisan felosztható összegre (MDA) vonatkozó javasolt módosításait illeti, az EKB üdvözli a tőkekövetelményekkel kapcsolatos pontosítást. Az EKB ezenkívül azt javasolja, hogy az elsődleges alapvető tőkében még nem szereplő minden évközi/év végi nyereség (a már teljesített kifizetések levonásával) számítson bele a maximálisan felosztható összegbe, nem csak a legutóbbi kifizetés óta keletkezett nyereség. A legutóbbi kifizetésre való összpontosítás korlátozza a maximálisan felosztható összeg kiszámításához felhasználható nyereség körét. A hitelintézeteknél a kamatszelvény, az osztalék és a jutalmak kifizetésével kapcsolatban gyakran több határozati időpontról van szó. Minél gyakrabban hoz egy hitelintézet határozatot a kifizetésről vagy teljesít kifizetést, annál rövidebb a nyereség keletkezésének időszaka és így annál kisebb a maximálisan felosztható összeg kiszámításához figyelembe vehető nyereségek összege. Ez a korlátozás nem indokolt, ha a keletkezett, de az elsődleges alapvető tőkében még nem szereplő évközi/év végi nyereség magasabb, mint a teljesített kifizetések.

1.9.   Hitelkockázat és partnerkockázat

| 1.9.1. | Míg a második szintű jogszabályok átfogó jelleggel pontosították a modellezést a hitel-, a piaci és a működési kockázat tekintetében, az ilyen részletek még mindig hiányoznak a partnerkockázatot illetően. Az EKB azt javasolja, hogy a CRR kerüljön módosításra oly módon, hogy az EBH kerüljön felkérésre a belső modell módszeréhez (IMM) és a fejlett hitelértékelési korrekció (A-CVA) módszeréhez kapcsolódó konkrét értékelési kritériumokat tartalmazó szabályozástechnikai standardok kidolgozására. E szabályozástechnikai standardoknak részletesebben meg kell határozniuk a modellmódosítások és -bővítések tekintetében a lényegesség értékelését mind az IMM, mind az A-CVA esetében. Végül olyan rendelkezést kell beiktatni, amely előírja a hitelintézetek számára az illetékes hatóságok jóváhagyásának beszerzését az A-CVA megközelítés alkalmazásához. |
| --- | --- |

1.9.1.

Míg a második szintű jogszabályok átfogó jelleggel pontosították a modellezést a hitel-, a piaci és a működési kockázat tekintetében, az ilyen részletek még mindig hiányoznak a partnerkockázatot illetően. Az EKB azt javasolja, hogy a CRR kerüljön módosításra oly módon, hogy az EBH kerüljön felkérésre a belső modell módszeréhez (IMM) és a fejlett hitelértékelési korrekció (A-CVA) módszeréhez kapcsolódó konkrét értékelési kritériumokat tartalmazó szabályozástechnikai standardok kidolgozására. E szabályozástechnikai standardoknak részletesebben meg kell határozniuk a modellmódosítások és -bővítések tekintetében a lényegesség értékelését mind az IMM, mind az A-CVA esetében. Végül olyan rendelkezést kell beiktatni, amely előírja a hitelintézetek számára az illetékes hatóságok jóváhagyásának beszerzését az A-CVA megközelítés alkalmazásához.

| 1.9.2. | Az IMM-et már alkalmazó hitelintézetek azt nem kizárólagosan használják, és bizonyos kitettségeik kiszámításához egyéb (nem belső) módszereket vesznek igénybe. Ez azzal kapcsolatos aggályokat vet fel, hogy esetlegesen nagy számú hitelintézet nem lesz képes eleget tenni azon követelménynek, amely szerint az IMM nem alkalmazható más módszerekkel együtt. Ezért a CRR-t módosítani kell oly módon, hogy a hitelintézetek számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyt kapjanak arra, hogy az IMM-et a partnerkockázat céljára állandó jelleggel részlegesen alkalmazzák, amint ez más kockázattípusok esetében lehetséges. |
| --- | --- |

1.9.2.

Az IMM-et már alkalmazó hitelintézetek azt nem kizárólagosan használják, és bizonyos kitettségeik kiszámításához egyéb (nem belső) módszereket vesznek igénybe. Ez azzal kapcsolatos aggályokat vet fel, hogy esetlegesen nagy számú hitelintézet nem lesz képes eleget tenni azon követelménynek, amely szerint az IMM nem alkalmazható más módszerekkel együtt. Ezért a CRR-t módosítani kell oly módon, hogy a hitelintézetek számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyt kapjanak arra, hogy az IMM-et a partnerkockázat céljára állandó jelleggel részlegesen alkalmazzák, amint ez más kockázattípusok esetében lehetséges.

| 1.9.3. | A CRR-nek a futamidő paraméter meghatározására vonatkozó jelenlegi szabályait továbbá ki kell terjeszteni a származtatott ügyletekhez és az értékpapír-finanszírozási ügyletekhez kapcsolódó kitettségekre és a nyílt végű ügyletekre. |
| --- | --- |

1.9.3.

A CRR-nek a futamidő paraméter meghatározására vonatkozó jelenlegi szabályait továbbá ki kell terjeszteni a származtatott ügyletekhez és az értékpapír-finanszírozási ügyletekhez kapcsolódó kitettségekre és a nyílt végű ügyletekre.

| 1.9.4. | A felügyeleti delta meghatározását, amelyet a Bizottság a partnerkockázati kitettség mérésére szolgáló új sztenderd módszerhez javasol, összhangba kell hozni a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság matematikailag helyes standardjaival. |
| --- | --- |

1.9.4.

A felügyeleti delta meghatározását, amelyet a Bizottság a partnerkockázati kitettség mérésére szolgáló új sztenderd módszerhez javasol, összhangba kell hozni a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság matematikailag helyes standardjaival.

1.10.   A pénzügyi holding társaságok és vegyes pénzügyi holding társaságok kezelése

| 1.10.1. | Az EKB támogatja a pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok felügyeletének harmonizálását és javítását. Fontos, hogy az összevont alapú felügyeletre vonatkozó intézkedések közvetlenül a bankcsoportok anyavállalatára irányulhassanak, függetlenül attól, hogy az intézmény vagy holdingtársaság. E tekintetben az alapvető felügyeleti célkitűzés annak biztosítása, hogy az anyavállalat a leányvállalatai irányítását és koordinálását az összevont alapú felügyeletet hatékonyan előmozdító módon lássa el. Az új rendszernek általában véve lehetővé kell tennie a pénzügyi holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság különleges jellemzőinek, valamint a csoporton belüli szerepének megfelelő mértékű figyelembevételét a csoport működése túlzott akadályozásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

1.10.1.

Az EKB támogatja a pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok felügyeletének harmonizálását és javítását. Fontos, hogy az összevont alapú felügyeletre vonatkozó intézkedések közvetlenül a bankcsoportok anyavállalatára irányulhassanak, függetlenül attól, hogy az intézmény vagy holdingtársaság. E tekintetben az alapvető felügyeleti célkitűzés annak biztosítása, hogy az anyavállalat a leányvállalatai irányítását és koordinálását az összevont alapú felügyeletet hatékonyan előmozdító módon lássa el. Az új rendszernek általában véve lehetővé kell tennie a pénzügyi holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság különleges jellemzőinek, valamint a csoporton belüli szerepének megfelelő mértékű figyelembevételét a csoport működése túlzott akadályozásának elkerülése érdekében.

| 1.10.2. | A CRD és a CRR javasolt módosításainak bizonyos aspektusainak előnyére válna a javítás vagy pontosítás. Pontosításra van szükség például a tekintetben, hogy a pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok engedélyezését érintő módosítások hogyan viszonyulnak a befolyásoló részesedések felügyeletére vonatkozó fennálló szabályokhoz. Emellett a CRD és a CRR javasolt módosításai nem jelzik kellő pontossággal, hogy a „hitelintézetre” hivatkozó jelenlegi rendelkezések közül melyeket kell úgy értelmezni, hogy azok az összevont alapú felügyelet céljára a pénzügyi holdingtársaságokat és vegyes pénzügyi holdingtársaságokat is magukban foglalják. További pontosításra van szükség továbbá azon folyamatban levő felügyeleti intézkedéseket illetően is, amelyeket az összevont felügyeletet ellátó hatóság a pénzügyi holdingtársaságokra és vegyes pénzügyi holdingtársaságokra alkalmazhat. |
| --- | --- |

1.10.2.

A CRD és a CRR javasolt módosításainak bizonyos aspektusainak előnyére válna a javítás vagy pontosítás. Pontosításra van szükség például a tekintetben, hogy a pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok engedélyezését érintő módosítások hogyan viszonyulnak a befolyásoló részesedések felügyeletére vonatkozó fennálló szabályokhoz. Emellett a CRD és a CRR javasolt módosításai nem jelzik kellő pontossággal, hogy a „hitelintézetre” hivatkozó jelenlegi rendelkezések közül melyeket kell úgy értelmezni, hogy azok az összevont alapú felügyelet céljára a pénzügyi holdingtársaságokat és vegyes pénzügyi holdingtársaságokat is magukban foglalják. További pontosításra van szükség továbbá azon folyamatban levő felügyeleti intézkedéseket illetően is, amelyeket az összevont felügyeletet ellátó hatóság a pénzügyi holdingtársaságokra és vegyes pénzügyi holdingtársaságokra alkalmazhat.

| 1.10.3. | Ezenkívül meg kell vizsgálni a javasolt módosításoknak a CRD 111. cikkére gyakorolt hatását. Aggályos különösen, hogy előfordulhat, hogy az összevont felügyeletet ellátó hatóság más országban található, mint a pénzügyi holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság. Az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak ebben az esetben azt kellene biztosítania, hogy egy más tagállamban letelepedett pénzügyi holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság megfeleljen az összevont alapú követelményeknek. A CRD javasolt módosításai között szerepelnie kell olyan rendelkezéseknek, amelyek részletesebben meghatározzák, hogyan kell ilyen esetben hatékony határokon átnyúló együttműködést folytatni. |
| --- | --- |

1.10.3.

Ezenkívül meg kell vizsgálni a javasolt módosításoknak a CRD 111. cikkére gyakorolt hatását. Aggályos különösen, hogy előfordulhat, hogy az összevont felügyeletet ellátó hatóság más országban található, mint a pénzügyi holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság. Az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak ebben az esetben azt kellene biztosítania, hogy egy más tagállamban letelepedett pénzügyi holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság megfeleljen az összevont alapú követelményeknek. A CRD javasolt módosításai között szerepelnie kell olyan rendelkezéseknek, amelyek részletesebben meghatározzák, hogyan kell ilyen esetben hatékony határokon átnyúló együttműködést folytatni.

| 1.10.4. | Végül a CRD javasolt módosításai között szerepelnie kell olyan rendelkezéseknek, amelyek pontosítják az e rendelkezések hatálya alá tartozó fennálló pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok kezelését. |
| --- | --- |

1.10.4.

Végül a CRD javasolt módosításai között szerepelnie kell olyan rendelkezéseknek, amelyek pontosítják az e rendelkezések hatálya alá tartozó fennálló pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok kezelését.

1.11.   A nagy határokon átnyúló befektetési vállalkozások felügyelete

A nagy és összetett, bankhoz hasonló befektetési vállalkozások, amelyek a mérlegükre hatást gyakoroló befektetési szolgáltatásokat nyújtanak és különösen azok, amelyek határokon átnyúló tevékenységet végeznek, a pénzügyi stabilitást érintő fokozott kockázatot jelenthetnek, valamint a más bankokra átgyűrűző hatások fokozott kockázatával járhatnak. Az EKB véleménye szerint érdemes tovább foglalkozni az unióbeli nagy, határokon átnyúló, bankhoz hasonló befektetési vállalkozások összevont és egyedi alapú felügyeletének kérdésével a prudens és következetes, az e vállalkozások jelentette potenciális kockázatokkal arányos felügyeleti standardok biztosítása érdekében. Az egyik lehetőség a CRD/CRR módosítása lenne annak biztosítása érdekében, hogy a nagy, határokon átnyúló befektetési vállalkozások hitelintézetnek minősüljenek (24). Ez azon befektetési vállalkozások tekintetében lenne releváns, amelyek gyakran végeznek a bankok által is folytatott típusokba tartozó, bankihoz hasonló tevékenységeket. Az e kategóriába nem tartozó befektetési vállalkozások esetében fenn kell tartani a jelenlegi eltérő kezelést, amelyet a nemzeti szabályozások is tükröznek.

1.12.   Nemzeti hatáskörök

| 1.12.1. | Az SSMR a hitelintézetek biztonságához és hatékony és eredményes működéséhez, valamint a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulás céljából a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó szakpolitikákkal kapcsolatos külön feladatokkal bízza meg az EKB-t. E feladatokat az EKB a szabályozási arbitrázs megakadályozása céljából, a belső piaci egység és integritás, valamint a hitelintézetekkel szemben egyenlő bánásmód maradéktalan tiszteletben tartása mellett látja el (25). E célból az EKB-nak alkalmaznia kell a teljes vonatkozó uniós joganyagot, és amennyiben a vonatkozó uniós joganyag irányelvekből áll, az ezeket az irányelveket – így különösen a CRD-t és a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelvet (26) (BRRD) – átültető nemzeti jogszabályokat (27). Az uniós jog ugyanakkor bizonyos felügyeleti hatásköröket nem említ kifejezetten, és a nemzeti jogszabályok közötti különbségek az EKB mechanizmusban részt vevő tagállamokban fennálló felügyeleti hatáskörei közötti aszimmetriához vezetnek. |
| --- | --- |

1.12.1.

Az SSMR a hitelintézetek biztonságához és hatékony és eredményes működéséhez, valamint a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulás céljából a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó szakpolitikákkal kapcsolatos külön feladatokkal bízza meg az EKB-t. E feladatokat az EKB a szabályozási arbitrázs megakadályozása céljából, a belső piaci egység és integritás, valamint a hitelintézetekkel szemben egyenlő bánásmód maradéktalan tiszteletben tartása mellett látja el (25). E célból az EKB-nak alkalmaznia kell a teljes vonatkozó uniós joganyagot, és amennyiben a vonatkozó uniós joganyag irányelvekből áll, az ezeket az irányelveket – így különösen a CRD-t és a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelvet (26) (BRRD) – átültető nemzeti jogszabályokat (27). Az uniós jog ugyanakkor bizonyos felügyeleti hatásköröket nem említ kifejezetten, és a nemzeti jogszabályok közötti különbségek az EKB mechanizmusban részt vevő tagállamokban fennálló felügyeleti hatáskörei közötti aszimmetriához vezetnek.

| 1.12.2. | E tekintetben az EKB már megvizsgálta a fennálló felügyeleti hatáskörök hatályát és terjedelmét, és az EKB hatáskörei következetes értelmezésének biztosítását szolgáló megközelítést alakított ki. Az EKB hatásköreinek e pontosítása ellenére e fennálló felügyeleti hatáskörök számára az uniós jogban biztosított közös jogalap azok átültetését tenne szükségessé, és elősegítené az arra vonatkozó értelmezés egyértelművé tételét, hogy a nemzeti jogban biztosított valamely hatáskör az EKB-ra ruházott adott feladat körébe tartozik-e. Az illetékes hatóságok felügyeleti hatásköreinek harmonizálása révén előmozdítaná továbbá az egyenlő versenyfeltételeket az uniós bankfelügyelet terén. Ennek eléréséhez az uniós jognak több területen további felügyeleti hatáskörökre való egyértelmű hivatkozást kellene tartalmaznia annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az EKB közvetlen felügyeleti hatásköreit érintő jogbizonytalanság és a bankunióban a felügyeleti hatáskörök tekintetében biztosíthatóak legyenek az egyenlő versenyfeltételek. E területek főként a harmadik országbeli befolyásszerzésre, egyesülésre, eszközátruházásra és egyéb stratégiai döntésekre, a hitelintézetek alapító okiratának módosítására és részvényeseik között a szavazati jogok gyakorlásáról létrejött megállapodásokra, a kapcsolt feleknek történő hitelnyújtásra, a tevékenységek hitelintézetek általi kiszervezésére, a külső könyvvizsgálókat érintő felügyeleti hatáskörökre, valamint a hitelintézetek engedélyezéséhez kapcsolódó további hatáskörökre vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.12.2.

E tekintetben az EKB már megvizsgálta a fennálló felügyeleti hatáskörök hatályát és terjedelmét, és az EKB hatáskörei következetes értelmezésének biztosítását szolgáló megközelítést alakított ki. Az EKB hatásköreinek e pontosítása ellenére e fennálló felügyeleti hatáskörök számára az uniós jogban biztosított közös jogalap azok átültetését tenne szükségessé, és elősegítené az arra vonatkozó értelmezés egyértelművé tételét, hogy a nemzeti jogban biztosított valamely hatáskör az EKB-ra ruházott adott feladat körébe tartozik-e. Az illetékes hatóságok felügyeleti hatásköreinek harmonizálása révén előmozdítaná továbbá az egyenlő versenyfeltételeket az uniós bankfelügyelet terén. Ennek eléréséhez az uniós jognak több területen további felügyeleti hatáskörökre való egyértelmű hivatkozást kellene tartalmaznia annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az EKB közvetlen felügyeleti hatásköreit érintő jogbizonytalanság és a bankunióban a felügyeleti hatáskörök tekintetében biztosíthatóak legyenek az egyenlő versenyfeltételek. E területek főként a harmadik országbeli befolyásszerzésre, egyesülésre, eszközátruházásra és egyéb stratégiai döntésekre, a hitelintézetek alapító okiratának módosítására és részvényeseik között a szavazati jogok gyakorlásáról létrejött megállapodásokra, a kapcsolt feleknek történő hitelnyújtásra, a tevékenységek hitelintézetek általi kiszervezésére, a külső könyvvizsgálókat érintő felügyeleti hatáskörökre, valamint a hitelintézetek engedélyezéséhez kapcsolódó további hatáskörökre vonatkoznak.

1.13.   A szakmai alkalmasság és az üzleti megbízhatóság értékelése és a kulcsfontosságú feladatot ellátó személyek

| 1.13.1. | A CRD jelenleg nem határoz meg azon eljárásra vonatkozó követelményeket, amelyet az illetékes hatóságoknak a vezető testületek tagjaira vonatkozó értékelés lefolytatása során követniük kell. Ennek következtében a nemzeti gyakorlatok között jelentős eltérések mutatkoznak az értékelés időzítését és a határidőket illetően, valamint a tekintetben, hogy az értékelésre a kinevezés előtt vagy közvetlenül azt követően kerül-e sor. Az EKB javasolja az uniós jog módosítását a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági értékelésre vonatkozó eljárások további harmonizálása érdekében. |
| --- | --- |

1.13.1.

A CRD jelenleg nem határoz meg azon eljárásra vonatkozó követelményeket, amelyet az illetékes hatóságoknak a vezető testületek tagjaira vonatkozó értékelés lefolytatása során követniük kell. Ennek következtében a nemzeti gyakorlatok között jelentős eltérések mutatkoznak az értékelés időzítését és a határidőket illetően, valamint a tekintetben, hogy az értékelésre a kinevezés előtt vagy közvetlenül azt követően kerül-e sor. Az EKB javasolja az uniós jog módosítását a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági értékelésre vonatkozó eljárások további harmonizálása érdekében.

| 1.13.2. | A kulcsfontosságú feladatot ellátó személyek fontos hatást gyakorolnak a hitelintézetek napi irányítására és általános irányítási rendszerére. Az EKB azt javasolja az uniós jog módosítását a kulcsfontosságú feladatot ellátó személyek meghatározásának beiktatása és a felső vezetés fogalmának pontosítása érdekében. Ezenkívül a nemzeti megközelítések harmonizálása érdekében be kell iktatni egy rendelkezést az illetékes hatóságoknak a jelentős intézményekben kulcsfontosságú feladatot ellátó személyek értékelése során fennálló hatáskörére vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.13.2.

A kulcsfontosságú feladatot ellátó személyek fontos hatást gyakorolnak a hitelintézetek napi irányítására és általános irányítási rendszerére. Az EKB azt javasolja az uniós jog módosítását a kulcsfontosságú feladatot ellátó személyek meghatározásának beiktatása és a felső vezetés fogalmának pontosítása érdekében. Ezenkívül a nemzeti megközelítések harmonizálása érdekében be kell iktatni egy rendelkezést az illetékes hatóságoknak a jelentős intézményekben kulcsfontosságú feladatot ellátó személyek értékelése során fennálló hatáskörére vonatkozóan.

1.14.   Információcsere

A jelenlegi uniós keret kevés konkrét hivatkozást tartalmaz a prudenciális felügyeletért felelős illetékes hatóságok és a pénzmosás elleni küzdelemért felelős hatóságok közötti együttműködés szükségességére vonatkozóan (28). Nincsenek továbbá a prudenciális felügyeletért felelős illetékes hatóságok és a strukturális elkülönítési szabályok alkalmazásáért felelős hatóságok közötti együttműködést szabályozó kifejezett rendelkezések. Az EKB javasolja a CRD bizalmas információk cseréjére vonatkozó rendelkezéseinek módosítását annak érdekében, hogy azok kifejezetten rendelkezzenek az ezen egyéb hatóságokkal való együttműködésről.

1.15.   Végrehajtási és szankciórendszer

A CRD alapján szankcionálható jogsértések felsorolása számos fontos követelmény – például az 1. pillér szerinti tőkekövetelmények, az illetékes hatóság által elfogadott felügyeleti szabályozások és határozatok, az előzetes engedélyezési követelmény és az illetékes hatóság értesítésére vonatkozó kötelezettségek – megsértését nem tartalmazza. A tagállamok ezért mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek a tekintetben, hogy az illetékes hatóságok számára biztosítják-e ilyen esetekben a közigazgatási szankciók kirovására vonatkozó hatáskört. Ez a megközelítés a tagállamok közötti eltérésekhez vezethet és alááshatja a prudenciális követelmények hatékony érvényesítését. Ennek kiküszöbölése érdekében az EKB javasolja a szankcionálható jogsértések felsorolásának bővítését.

1.16.   Választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök

| 1.16.1. | A prudenciális szabályozásban a nemzeti választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök fennállása akadályozza egy egységes szabálykönyv uniós szintű megvalósítását, valamint fokozza az összetettséget és növeli a költségeket, egyúttal lehetőséget teremtve a szabályozási arbitrázsra. Így különösen a tagállamokat megillető választási lehetőségek akadályozzák az SSM hatékony működését, mivel annak figyelembe kell vennie a mechanizmusban részt vevő tagállamok eltérő szabályozásait és gyakorlatait. Az ilyen választási lehetőségek párhuzamos eltérő módon történő gyakorlása sokféle szabályozáshoz vezet, ami akadályozhatja az EKB általi felügyelet zavartalan működését a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belül, valamint a harmadik országokhoz kapcsolódó kitettségek tekintetében. |
| --- | --- |

1.16.1.

A prudenciális szabályozásban a nemzeti választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök fennállása akadályozza egy egységes szabálykönyv uniós szintű megvalósítását, valamint fokozza az összetettséget és növeli a költségeket, egyúttal lehetőséget teremtve a szabályozási arbitrázsra. Így különösen a tagállamokat megillető választási lehetőségek akadályozzák az SSM hatékony működését, mivel annak figyelembe kell vennie a mechanizmusban részt vevő tagállamok eltérő szabályozásait és gyakorlatait. Az ilyen választási lehetőségek párhuzamos eltérő módon történő gyakorlása sokféle szabályozáshoz vezet, ami akadályozhatja az EKB általi felügyelet zavartalan működését a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belül, valamint a harmadik országokhoz kapcsolódó kitettségek tekintetében.

| 1.16.2. | Egyes esetekben ezek az eltérések a felügyeleti hatásköröket is érintik. Ezért ezeket az indokolatlan – prudenciális szempontból nem igazolt – választási lehetőségeket és mérlegelési jogköröket közvetlenül első szintű jogszabályokban kell harmonizálni. Hasonlóképpen, az új választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök bevezetése – például a CRR-nek az alapokban való részesedésszerzésre vonatkozó javasolt módosításaiban – nem támogatandó. |
| --- | --- |

1.16.2.

Egyes esetekben ezek az eltérések a felügyeleti hatásköröket is érintik. Ezért ezeket az indokolatlan – prudenciális szempontból nem igazolt – választási lehetőségeket és mérlegelési jogköröket közvetlenül első szintű jogszabályokban kell harmonizálni. Hasonlóképpen, az új választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök bevezetése – például a CRR-nek az alapokban való részesedésszerzésre vonatkozó javasolt módosításaiban – nem támogatandó.

1.17.   A központi szerződő felekkel (CCP-k) szembeni kitettségekhez kapcsolódó szavatolótőke-követelmények

Az EKB támogatja a CCP-kkel szembeni kitettségek szavatolótőke-követelményei tekintetében egy előre meghatározott mentességi időszak beiktatását a CRR javasolt módosításaiba. Ez az előre meghatározott mentességi időszak lehetővé tenné az intézmények számára, hogy egy harmadik országbeli CCP-t, amely a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) 25. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be, elfogadott CCP-nek tekintsen. E mentességi időszak fontos, mivel jogbiztonságot nyújt az intézmények számára a kitettségeik egy releváns időtartam alatti kezelését illetően. Ugyanakkor az EKB véleménye szerint az elismerés iránti kérelem benyújtásától számított öt éves maximális mentességi időszak előírása (amennyiben a Bizottság még nem fogadott el végrehajtási aktust) túlzottnak tekinthető az el nem ismert harmadik országbeli CCP-kel szembeni kitettségekből eredő, a pénzügyi stabilitást érintő lehetséges következményekre figyelemmel. Az EKB ezért a 648/2012/EU rendelet 25. cikke alapján még el nem ismert harmadik országbeli CCP-kkel szembeni kitettségekre vonatkozóan rövidebb maximális mentességi időszak megállapítását javasolja.

2.   A nemzetközileg elfogadott felügyeleti standardok végrehajtása

Az EKB üdvözli a nemzetközileg elfogadott felügyeleti standardok uniós jogban történő végrehajtását. A globális pénzügyi rendszer összekapcsoltságára tekintettel globális standardokra van szükség az összehasonlíthatóság és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében.

2.1.   Tőkeáttételi mutató

| 2.1.1. | Az EKB támogatja a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény uniós jogban történő bevezetését és annak 3 %-ra történő kalibrálását, mivel ez összhangban áll a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaival és az EBH ajánlásaival (30). Az EKB azt javasolja, hogy a tőkeáttételre vonatkozó szabványok Unióban történő részletes végrehajtása megfelelően vegye figyelembe a – különösen a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság keretében – folyamatban levő nemzetközi egyeztetések eredményét, valamint a nemzetközi szinten mutatkozó esetleges egyéb fejleményeket. |
| --- | --- |

2.1.1.

Az EKB támogatja a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény uniós jogban történő bevezetését és annak 3 %-ra történő kalibrálását, mivel ez összhangban áll a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaival és az EBH ajánlásaival (30). Az EKB azt javasolja, hogy a tőkeáttételre vonatkozó szabványok Unióban történő részletes végrehajtása megfelelően vegye figyelembe a – különösen a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság keretében – folyamatban levő nemzetközi egyeztetések eredményét, valamint a nemzetközi szinten mutatkozó esetleges egyéb fejleményeket.

| 2.1.2. | A CRR javasolt módosítása megszünteti az illetékes hatóságok arra vonatkozó jelenlegi mérlegelési lehetőségét, hogy a tőkeáttételi mutató kitettségmértéke alól mentesítsék a kockázati súlyok alól már mentesülő csoporton belüli kitettségeket és a szabályozott megtakarítások átadásából eredő kitettségeket (31), és ehelyett e kitettségek automatikus mentesülését vezeti be (32). Az EKB véleménye szerint a hitelintézeteknek csak akkor kell megengedni, hogy e kitettségeket kizárják a tőkeáttételi mutatóból, ha ehhez az illetékes hatóság a tőkeáttételhez kapcsolódó mögöttes kockázatok értékelését követően előzetesen hozzájárult, amint ezt a jelenleg alkalmazandó uniós jog is előírja. Az SSM-en belül a jelentős intézmények esetében az értékelés az EKB-nak az uniós jogszabályokban biztosított választási lehetőségekről és mérlegelési jogkörről szóló útmutatóján (33) alapul. |
| --- | --- |

2.1.2.

A CRR javasolt módosítása megszünteti az illetékes hatóságok arra vonatkozó jelenlegi mérlegelési lehetőségét, hogy a tőkeáttételi mutató kitettségmértéke alól mentesítsék a kockázati súlyok alól már mentesülő csoporton belüli kitettségeket és a szabályozott megtakarítások átadásából eredő kitettségeket (31), és ehelyett e kitettségek automatikus mentesülését vezeti be (32). Az EKB véleménye szerint a hitelintézeteknek csak akkor kell megengedni, hogy e kitettségeket kizárják a tőkeáttételi mutatóból, ha ehhez az illetékes hatóság a tőkeáttételhez kapcsolódó mögöttes kockázatok értékelését követően előzetesen hozzájárult, amint ezt a jelenleg alkalmazandó uniós jog is előírja. Az SSM-en belül a jelentős intézmények esetében az értékelés az EKB-nak az uniós jogszabályokban biztosított választási lehetőségekről és mérlegelési jogkörről szóló útmutatóján (33) alapul.

| 2.1.3. | Amennyiben a hivatalosan támogatott exporthitelekből eredő kitettségek mentesítését (34) fenntartják, azt a szükséges mértékre kell korlátozni, amennyiben ez az Unió egészét tekintve, nem pedig nemzeti preferenciák szerint, szükséges, mivel az a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól való eltérést jelent. A kedvezményes kölcsönökből eredő kitettségeknek a kitettségmérték alóli automatikus mentesítése (35) szintén eltér a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól, és ellentétes a tőkeáttételi mutató mint nem kockázatalapú intézkedés indokával. Ez az automatikus mentesülés továbbá nem áll összhangban az EBH ajánlásaival, és akadályozza a tőkeáttételi mutatók hatékony összehasonlítását a piacon. Végül, több mentesítés megfogalmazása – mivel ezek gyakran nem egyértelműek a teljesítendő feltételeket illetően – lehetővé teheti az intézmények számára, hogy e mentesítéseket különbözőképpen értelmezzék, ami ahhoz vezethet, hogy a mentesítések tágabb alkalmazási körrel rendelkeznek majd, és nem pontosan meghatározott esetekre irányulnak. |
| --- | --- |

2.1.3.

Amennyiben a hivatalosan támogatott exporthitelekből eredő kitettségek mentesítését (34) fenntartják, azt a szükséges mértékre kell korlátozni, amennyiben ez az Unió egészét tekintve, nem pedig nemzeti preferenciák szerint, szükséges, mivel az a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól való eltérést jelent. A kedvezményes kölcsönökből eredő kitettségeknek a kitettségmérték alóli automatikus mentesítése (35) szintén eltér a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól, és ellentétes a tőkeáttételi mutató mint nem kockázatalapú intézkedés indokával. Ez az automatikus mentesülés továbbá nem áll összhangban az EBH ajánlásaival, és akadályozza a tőkeáttételi mutatók hatékony összehasonlítását a piacon. Végül, több mentesítés megfogalmazása – mivel ezek gyakran nem egyértelműek a teljesítendő feltételeket illetően – lehetővé teheti az intézmények számára, hogy e mentesítéseket különbözőképpen értelmezzék, ami ahhoz vezethet, hogy a mentesítések tágabb alkalmazási körrel rendelkeznek majd, és nem pontosan meghatározott esetekre irányulnak.

| 2.1.4. | Az EKB támogatja a kifejezetten a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) vonatkozó többlet tőkeáttételi mutató bevezetését, amelynek az ilyen követelmények kialakítására és kalibrálására vonatkozó nemzetközi standardokon kell alapulnia, amint azokat véglegesítették. A globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó további követelményeknek tükrözniük kell ezen intézmények rendszerszintű jelentőségét és biztosítaniuk kell az esetleges csődjük elleni kiegészítő védelem biztosításához szükséges további veszteségviselő képességet. |
| --- | --- |

2.1.4.

Az EKB támogatja a kifejezetten a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) vonatkozó többlet tőkeáttételi mutató bevezetését, amelynek az ilyen követelmények kialakítására és kalibrálására vonatkozó nemzetközi standardokon kell alapulnia, amint azokat véglegesítették. A globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó további követelményeknek tükrözniük kell ezen intézmények rendszerszintű jelentőségét és biztosítaniuk kell az esetleges csődjük elleni kiegészítő védelem biztosításához szükséges további veszteségviselő képességet.

| 2.1.5. | A CRR javasolt módosításai az alapletét beszámításáról is rendelkeznek az ügyfélklíringhez kapcsolódó származtatott kitettségek esetén, ami szintén a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól eltérő elemet jelent. E tranzakciók alapletétjének kezelése kényes kérdés, amelynek felülvizsgálata nemzetközi szinten jelenleg folyamatban van. Az uniós végrehajtásnak e felülvizsgálat következtetéseit kell tükröznie, amint az befejeződik (36). |
| --- | --- |

2.1.5.

A CRR javasolt módosításai az alapletét beszámításáról is rendelkeznek az ügyfélklíringhez kapcsolódó származtatott kitettségek esetén, ami szintén a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól eltérő elemet jelent. E tranzakciók alapletétjének kezelése kényes kérdés, amelynek felülvizsgálata nemzetközi szinten jelenleg folyamatban van. Az uniós végrehajtásnak e felülvizsgálat következtetéseit kell tükröznie, amint az befejeződik (36).

| 2.1.6. | A CRR javasolt módosításai megtartják a jelenlegi megközelítést, amely szerint a tőkeáttételi mutatót a negyedév végi mérleg alapján kell kiszámítani (37). Az EKB javasolja e rendelkezés felülvizsgálatát, figyelembe véve a tőkeáttételi mutató kiszámításához használt referencia-időszakra vonatkozóan folyamatban levő nemzetközi egyeztetéseket. |
| --- | --- |

2.1.6.

A CRR javasolt módosításai megtartják a jelenlegi megközelítést, amely szerint a tőkeáttételi mutatót a negyedév végi mérleg alapján kell kiszámítani (37). Az EKB javasolja e rendelkezés felülvizsgálatát, figyelembe véve a tőkeáttételi mutató kiszámításához használt referencia-időszakra vonatkozóan folyamatban levő nemzetközi egyeztetéseket.

| 2.1.7. | Az a kérdés, hogy a tőkeáttételi mutató kitettségmértéke kiszámítása szempontjából hogyan kezelendők a központi banki tartalékok, szintén kényes kérdés, amelynek felülvizsgálata nemzetközi szinten folyamatban van. A tőkeáttételi mutató uniós jogban történő végrehajtásának a felülvizsgálat befejeződését követően figyelembe kell vennie e felülvizsgálat következtetéseit. |
| --- | --- |

2.1.7.

Az a kérdés, hogy a tőkeáttételi mutató kitettségmértéke kiszámítása szempontjából hogyan kezelendők a központi banki tartalékok, szintén kényes kérdés, amelynek felülvizsgálata nemzetközi szinten folyamatban van. A tőkeáttételi mutató uniós jogban történő végrehajtásának a felülvizsgálat befejeződését követően figyelembe kell vennie e felülvizsgálat következtetéseit.

| 2.1.8. | Az EKB egyetért az EBH azon ajánlásával, hogy a CCP-kre ne vonatkozzon a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény, még akkor sem, ha e jogalanyok bizonyos tagállamokban banki engedéllyel rendelkeznek. E CCP-knek a tőkeáttételi mutató alóli mentesítését a CCP-k számára a 648/2012/EU rendelettel előírt különleges biztosítékok igazolják, valamint az a körülmény, hogy a CCP-k kötelezettségeiket, így például a betétek formájában tartott letéteket, főként kockázatkezelési célokból halmozzák fel és nem befektetési tevékenységek finanszírozása céljából. |
| --- | --- |

2.1.8.

Az EKB egyetért az EBH azon ajánlásával, hogy a CCP-kre ne vonatkozzon a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény, még akkor sem, ha e jogalanyok bizonyos tagállamokban banki engedéllyel rendelkeznek. E CCP-knek a tőkeáttételi mutató alóli mentesítését a CCP-k számára a 648/2012/EU rendelettel előírt különleges biztosítékok igazolják, valamint az a körülmény, hogy a CCP-k kötelezettségeiket, így például a betétek formájában tartott letéteket, főként kockázatkezelési célokból halmozzák fel és nem befektetési tevékenységek finanszírozása céljából.

2.2.   Nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR)

| 2.2.1. | A CRR javasolt módosításai eltérnek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól az első szintű magas minőségű likvid eszközök kezelése terén, amennyiben azokra 0 %-os előírt stabil forrásellátottsági (RSF) tényezőt alkalmaznak, és nem 5 %-os tényezőt (38). Az EKB javasolja az első szintű magas minőségű likvid eszközökre (a készpénz és a központi banki tartalék kivételével, amelyekre 0 %-os RSF-tényezőt kell alkalmazni) vonatkozó stabil forrásellátottsági követelmény fenntartását, mivel ezekhez az eszközökhöz egy éves időtartam alatt – még stresszforgatókönyv hiánya esetén is –kapcsolódik bizonyos árfolyamkockázat. A két standard eltérő időhorizontjára tekintettel nem megfelelő ugyanazon elbánás bevezetése, mint a likviditásfedezeti ráta esetében. |
| --- | --- |

2.2.1.

A CRR javasolt módosításai eltérnek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól az első szintű magas minőségű likvid eszközök kezelése terén, amennyiben azokra 0 %-os előírt stabil forrásellátottsági (RSF) tényezőt alkalmaznak, és nem 5 %-os tényezőt (38). Az EKB javasolja az első szintű magas minőségű likvid eszközökre (a készpénz és a központi banki tartalék kivételével, amelyekre 0 %-os RSF-tényezőt kell alkalmazni) vonatkozó stabil forrásellátottsági követelmény fenntartását, mivel ezekhez az eszközökhöz egy éves időtartam alatt – még stresszforgatókönyv hiánya esetén is –kapcsolódik bizonyos árfolyamkockázat. A két standard eltérő időhorizontjára tekintettel nem megfelelő ugyanazon elbánás bevezetése, mint a likviditásfedezeti ráta esetében.

| 2.2.2. | A CRR javasolt módosításai eltérnek továbbá a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól a származtatott ügyletekhez kapcsolódó jövőbeli finanszírozási kockázat kezelését (39) illetően is. Az EKB üdvözli az EBH-nak adott azon megbízást, hogy jelentést tegyen a Bizottságnak egy kockázatérzékenyebb mérőszám bevezetésének lehetőségéről (40), mivel a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjai nem eléggé kockázatérzékenyek (41). Ugyanakkor a javasolt átmeneti szabályozás tartalmaz bizonyos fogalmi hiányosságokat, amelyek lehetőséget teremtenek a szabályozási arbitrázsra, továbbá nem került még értékelésre a hitelintézetekre gyakorolt hatásuk. Ezért – megfelelőbb módszertan azonosításáig – az EKB azt javasolja, hogy az átmeneti rendszer kerüljön összehangolásra a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaival. |
| --- | --- |

2.2.2.

A CRR javasolt módosításai eltérnek továbbá a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól a származtatott ügyletekhez kapcsolódó jövőbeli finanszírozási kockázat kezelését (39) illetően is. Az EKB üdvözli az EBH-nak adott azon megbízást, hogy jelentést tegyen a Bizottságnak egy kockázatérzékenyebb mérőszám bevezetésének lehetőségéről (40), mivel a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjai nem eléggé kockázatérzékenyek (41). Ugyanakkor a javasolt átmeneti szabályozás tartalmaz bizonyos fogalmi hiányosságokat, amelyek lehetőséget teremtenek a szabályozási arbitrázsra, továbbá nem került még értékelésre a hitelintézetekre gyakorolt hatásuk. Ezért – megfelelőbb módszertan azonosításáig – az EKB azt javasolja, hogy az átmeneti rendszer kerüljön összehangolásra a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaival.

| 2.2.3. | Ami a fedezett kölcsönügyletek kezelését illeti, a CRR javasolt módosításai alacsonyabb RSF-tényezőt alkalmaznak a pénzügyi ügyfelekkel kötött, hat hónapnál rövidebb hátralévő futamidejű fedezett és fedezetlen ügyletekre, mint amit a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjai előírnak (42). El kell végezni az NSFR körébe bevont valamennyi fedezett ügyletre alkalmazott tényezők mélyreható elemzésen alapuló, holisztikus felülvizsgálatát annak megállapítására, hogy az adott fedezetekre és futamidőkre vonatkozó tényezők megfelelően vannak-e kalibrálva. E felülvizsgálat elvégzéséig az EKB a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaiban előírt RSF-tényezők alkalmazását javasolja. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ami a fedezett kölcsönügyletek kezelését illeti, a CRR javasolt módosításai alacsonyabb RSF-tényezőt alkalmaznak a pénzügyi ügyfelekkel kötött, hat hónapnál rövidebb hátralévő futamidejű fedezett és fedezetlen ügyletekre, mint amit a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjai előírnak (42). El kell végezni az NSFR körébe bevont valamennyi fedezett ügyletre alkalmazott tényezők mélyreható elemzésen alapuló, holisztikus felülvizsgálatát annak megállapítására, hogy az adott fedezetekre és futamidőkre vonatkozó tényezők megfelelően vannak-e kalibrálva. E felülvizsgálat elvégzéséig az EKB a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaiban előírt RSF-tényezők alkalmazását javasolja.

| 2.2.4. | A CRR javasolt módosításai az NSFR követelmény alóli mentességet tartalmaznak a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (43) megfelelő általános fedezett kötvényekhez közvetlenül kapcsolódó eszközök és kötelezettségek számára, valamint a lejárathoz kapcsolódó bizonyos kiváltó tényezőkre vonatkozó feltételeknek megfelelő soft bullet és feltételes ún. „átfolyásos” (pass-through) kötvények számára (44). Az EKB támogatja az EBH azon ajánlását, hogy csak a teljes mértékben igazodva finanszírozott „átfolyásos” fedezettkötvény-struktúrák mentesüljenek, mivel ezek nem jelentenek finanszírozási kockázatot a kibocsátó bank számára (45). Ezzel szemben az EKB azt javasolja, hogy az egyéb fedezett kötvények ne mentesüljenek az NSFR alól, mivel e kötvények az egyéb hosszabb távú kötelezettségekhez hasonlóan jelentős, a strukturális jellemzőik által nem enyhített finanszírozási kockázattal járnak. A fedezett kötvények banki finanszírozásban fennálló jelentőségére figyelemmel a legtöbb fennálló fedezett kötvény de facto mentesítése a prudenciális standardok jelentős felhígulását eredményezi. |
| --- | --- |

2.2.4.

A CRR javasolt módosításai az NSFR követelmény alóli mentességet tartalmaznak a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (43) megfelelő általános fedezett kötvényekhez közvetlenül kapcsolódó eszközök és kötelezettségek számára, valamint a lejárathoz kapcsolódó bizonyos kiváltó tényezőkre vonatkozó feltételeknek megfelelő soft bullet és feltételes ún. „átfolyásos” (pass-through) kötvények számára (44). Az EKB támogatja az EBH azon ajánlását, hogy csak a teljes mértékben igazodva finanszírozott „átfolyásos” fedezettkötvény-struktúrák mentesüljenek, mivel ezek nem jelentenek finanszírozási kockázatot a kibocsátó bank számára (45). Ezzel szemben az EKB azt javasolja, hogy az egyéb fedezett kötvények ne mentesüljenek az NSFR alól, mivel e kötvények az egyéb hosszabb távú kötelezettségekhez hasonlóan jelentős, a strukturális jellemzőik által nem enyhített finanszírozási kockázattal járnak. A fedezett kötvények banki finanszírozásban fennálló jelentőségére figyelemmel a legtöbb fennálló fedezett kötvény de facto mentesítése a prudenciális standardok jelentős felhígulását eredményezi.

2.3.   A kereskedési könyv átfogó felülvizsgálata

| 2.3.1. | Az EKB üdvözli a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság piaci kockázatra vonatkozó, a kereskedési könyv átfogó felülvizsgálatából (FRTB) eredő új standardjának az uniós jogban történő végrehajtására vonatkozó javaslatot (46). Az EKB azt javasolja, hogy az FRTB standard Unióban történő részletes végrehajtása során, különösen a megfelelő átmeneti rendelkezéseket illetően, megfelelően vegyék figyelembe a – nevezetesen a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság keretében – folyamatban levő nemzetközi egyeztetések eredményét, valamint minden egyéb, nemzetközi szinten mutatkozó esetleges fejleményt. Ezenkívül előfordulhat, hogy a jelenleg előirányzott kétéves végrehajtási időszak nem lesz elegendő az intézmények számára a modellre vonatkozó követelményeknek való megfelelés igazolására, illetve a felügyeleti hatóságok számára a piaci kockázati modellek megfelelő értékelésére és jóváhagyására. Ez annak következménye, hogy a belső modell módszer több bizonyos fontos aspektusára vonatkozó technikai előírásokat szabályozástechnikai standardokkal fogják biztosítani, amelyek csak jóval a CRR javasolt módosításainak hatálybalépését követően fognak majd rendelkezésre állni. Ezért tanácsos lenne a végrehajtási időszak meghosszabbítása. |
| --- | --- |

2.3.1.

Az EKB üdvözli a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság piaci kockázatra vonatkozó, a kereskedési könyv átfogó felülvizsgálatából (FRTB) eredő új standardjának az uniós jogban történő végrehajtására vonatkozó javaslatot (46). Az EKB azt javasolja, hogy az FRTB standard Unióban történő részletes végrehajtása során, különösen a megfelelő átmeneti rendelkezéseket illetően, megfelelően vegyék figyelembe a – nevezetesen a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság keretében – folyamatban levő nemzetközi egyeztetések eredményét, valamint minden egyéb, nemzetközi szinten mutatkozó esetleges fejleményt. Ezenkívül előfordulhat, hogy a jelenleg előirányzott kétéves végrehajtási időszak nem lesz elegendő az intézmények számára a modellre vonatkozó követelményeknek való megfelelés igazolására, illetve a felügyeleti hatóságok számára a piaci kockázati modellek megfelelő értékelésére és jóváhagyására. Ez annak következménye, hogy a belső modell módszer több bizonyos fontos aspektusára vonatkozó technikai előírásokat szabályozástechnikai standardokkal fogják biztosítani, amelyek csak jóval a CRR javasolt módosításainak hatálybalépését követően fognak majd rendelkezésre állni. Ezért tanácsos lenne a végrehajtási időszak meghosszabbítása.

| 2.3.2. | A javasolt átmeneti rendszer, amely hároméves időszak alatt az FRTB szerinti tőkekövetelmények jelentős (35 %-os) lefelé kalibrálását vezeti be, aggodalomra ad okot, mivel egyes intézmények számára a piaci kockázathoz kapcsolódó olyan tőkekövetelményekhez vezethet, amelyek a jelenlegi szintnél lényegesen alacsonyabbak. Noha egy átmeneti időszak elősegítheti a hitelintézetek tőkekövetelményeire gyakorolt hatás enyhítését, az EKB az átmeneti időszak fokozatos, előre meghatározott ütemezés szerinti megszüntetését javasolja, alsó küszöbértékkel összekapcsolva, annak megelőzése érdekében, hogy a piaci kockázathoz kapcsolódó tőkekövetelmények a jelenlegi szintek alá csökkenjenek.
  Ami a piaci kockázati keretnek a nagyobb arányosság elérése érdekében történő további módosításait illeti, az EKB véleménye szerint a CRR azon javasolt módosításai, amelyek lehetővé teszik majd a korlátozottabb kereskedési könyvvel rendelkező intézmények számára az egyszerűsített megközelítések alkalmazását, megfelelő kiegészítést jelentenek, amennyiben az alkalmazási küszöbértékek a javaslatban szereplő szinteken maradnak. Ugyanakkor a javasolt egyszerűsített sztenderd módszernek kellően kockázatérzékenynek kell lennie, és – a nagyobb hitelintézetekre alkalmazandó új megközelítésekhez viszonyítva – megfelelő tőkekövetelményekhez kell vezetnie. Ennek érdekében a CRR jövőbeli felülvizsgálatai során figyelembe kell venni a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság szintjén bekövetkező releváns fejleményeket. |
| --- | --- |

2.3.2.

A javasolt átmeneti rendszer, amely hároméves időszak alatt az FRTB szerinti tőkekövetelmények jelentős (35 %-os) lefelé kalibrálását vezeti be, aggodalomra ad okot, mivel egyes intézmények számára a piaci kockázathoz kapcsolódó olyan tőkekövetelményekhez vezethet, amelyek a jelenlegi szintnél lényegesen alacsonyabbak. Noha egy átmeneti időszak elősegítheti a hitelintézetek tőkekövetelményeire gyakorolt hatás enyhítését, az EKB az átmeneti időszak fokozatos, előre meghatározott ütemezés szerinti megszüntetését javasolja, alsó küszöbértékkel összekapcsolva, annak megelőzése érdekében, hogy a piaci kockázathoz kapcsolódó tőkekövetelmények a jelenlegi szintek alá csökkenjenek.

Ami a piaci kockázati keretnek a nagyobb arányosság elérése érdekében történő további módosításait illeti, az EKB véleménye szerint a CRR azon javasolt módosításai, amelyek lehetővé teszik majd a korlátozottabb kereskedési könyvvel rendelkező intézmények számára az egyszerűsített megközelítések alkalmazását, megfelelő kiegészítést jelentenek, amennyiben az alkalmazási küszöbértékek a javaslatban szereplő szinteken maradnak. Ugyanakkor a javasolt egyszerűsített sztenderd módszernek kellően kockázatérzékenynek kell lennie, és – a nagyobb hitelintézetekre alkalmazandó új megközelítésekhez viszonyítva – megfelelő tőkekövetelményekhez kell vezetnie. Ennek érdekében a CRR jövőbeli felülvizsgálatai során figyelembe kell venni a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság szintjén bekövetkező releváns fejleményeket.

| 2.3.3. | A CRR javasolt módosításai nem tartalmazzák a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjainak bizonyos kulcsfontosságú elemeit, például az eredményvizsgálati teszt közvetlenül első szintű jogszabályokban történő meghatározását, hanem azt a jövőbeli felhatalmazáson alapuló jogszabályokra hagyják. Azt EKB javasolja ezeknek az elemeknek közvetlenül a CRR-be történő beiktatását azzal, hogy csak a technikai előírások kerüljenek végrehajtásra technikai standardok útján. |
| --- | --- |

2.3.3.

A CRR javasolt módosításai nem tartalmazzák a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjainak bizonyos kulcsfontosságú elemeit, például az eredményvizsgálati teszt közvetlenül első szintű jogszabályokban történő meghatározását, hanem azt a jövőbeli felhatalmazáson alapuló jogszabályokra hagyják. Azt EKB javasolja ezeknek az elemeknek közvetlenül a CRR-be történő beiktatását azzal, hogy csak a technikai előírások kerüljenek végrehajtásra technikai standardok útján.

| 2.3.4. | A CRR javasolt módosításai jelentős mértékű modellezési szabadságot biztosítanak a hitelintézeteknek, ami a felügyeleti gyakorlatok és a kockázatok modellezése terén jelentős eltérésekhez vezethet. Ennek ellensúlyozására az EKB azt javasolja, hogy a modellezésre vonatkozó, az FRTB részeként összehasonlító tanulmányok alapján kidolgozott korlátozások kerüljenek beillesztésre az CRR-ba. |
| --- | --- |

2.3.4.

A CRR javasolt módosításai jelentős mértékű modellezési szabadságot biztosítanak a hitelintézeteknek, ami a felügyeleti gyakorlatok és a kockázatok modellezése terén jelentős eltérésekhez vezethet. Ennek ellensúlyozására az EKB azt javasolja, hogy a modellezésre vonatkozó, az FRTB részeként összehasonlító tanulmányok alapján kidolgozott korlátozások kerüljenek beillesztésre az CRR-ba.

| 2.3.5. | A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól eltérően a CRR javasolt módosításai korlátozások nélkül lehetővé teszik a hitelintézetek számára azon kereskedési részlegek megválasztását, amelyek tekintetében a belső modell jóváhagyását kérik, illetve azokét, amelyek tekintetében fenntartják a sztenderd módszert. A szabályozási arbitrázs megelőzése érdekében az illetékes hatóságoknak lehetőségük kell legyen arra, hogy a hitelintézetek által hasonló kereskedési részlegek tekintetében választott módszer alapján meghatározzák azon kereskedési részlegek bevonását, amelyeknek véleményük szerint a belső modell módszer hatálya alá kellene tartozniuk. |
| --- | --- |

2.3.5.

A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság standardjaitól eltérően a CRR javasolt módosításai korlátozások nélkül lehetővé teszik a hitelintézetek számára azon kereskedési részlegek megválasztását, amelyek tekintetében a belső modell jóváhagyását kérik, illetve azokét, amelyek tekintetében fenntartják a sztenderd módszert. A szabályozási arbitrázs megelőzése érdekében az illetékes hatóságoknak lehetőségük kell legyen arra, hogy a hitelintézetek által hasonló kereskedési részlegek tekintetében választott módszer alapján meghatározzák azon kereskedési részlegek bevonását, amelyeknek véleményük szerint a belső modell módszer hatálya alá kellene tartozniuk.

A CRR és a CRD javasolt módosításainak módosítására vonatkozó, az EKB személyzete által megfogalmazott szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot külön technikai munkadokumentum tartalmazza. A technikai munkadokumentumot a Kormányzótanács nem fogadta el. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EKB honlapján.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. november 8-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2016) 850 final.

1

(2)  COM(2016) 854 final.

2

(3)  Elérhető a Nemzetközi Fizetések Bankjának (BIS) honlapján: www.bis.org

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

4

(5)  Lásd: az Európai Bankhatóság EBA/GL/2014/13 iránymutatásai (2014. december 19.) a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra vonatkozó egységes eljárásokról és módszerekről.

5

(6)  Lásd: EBA Report on the convergence of supervisory practices (Az EBH jelentése a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájáról) (EBA-Op-2016-11), 2016. július 14., elérhető az EBH honlapján: www.eba.europa.eu

6

(7)  Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.) (SSMR) 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja alapján az EKB felügyeleti felülvizsgálatokat végez, és ezek céljára közös SREP módszertant határozott meg, lásd különösen az EKB „Guide to Banking Supervision” (Útmutató a bankfelügyelethez) című 2014. novemberi dokumentumát, elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu Ennek eredményeként jelentősen javult a konvergencia a jelentős hitelintézetek számára előírt további követelmények területén. Az SSM-en belüli jelentős hitelintézetek tekintetében az átfogó SREP eredmények és a tőkekövetelmények közötti korreláció a 2014 előtti 26 %-ról 2016-ra 76 %-ra emelkedett (lásd a 2016. évi „SSM SREP methodology booklet” (SSM SREP módszertani füzet) című kiadvány 44. oldalát, elérhető az EKB bankfelügyeleti honlapján: www.bankingsupervision.europa.eu).

7

(8)  Lásd a CRD 98. cikkének javasolt új (5a) bekezdését.

8

(9)  Lásd a CRD javasolt új 104c. cikkét.

9

(10)  Az Egységes Szanálási Testület és az Európai Központi Bank közötti 2015. december 22-i egyetértési megállapodás az együttműködésről és az információcseréről, elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu

10

(11)  Lásd: ECB contribution to the European Commission’s consultation on the review of the EU macroprudential policy framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által az uniós makroprudenciális politikai keret felülvizsgálata tárgyában meghirdetett konzultációhoz), 2016. december 12., elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

12

(13)  COM(2017) 592 final.

13

(14)  Lásd: Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete, IFRS 9 Pénzügyi eszközök (2014), elérhető: www.ifrs.org

14

(15)  Lásd a CRR javasolt új 473a. cikkét.

15

(16)  A Bázel III dokumentum javasolt új 96A. bekezdésével összhangban, lásd a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság következő standardjait: Regulatory treatment of accounting provisions – interim approach and transitional arrangements (A számviteli tartalékok szabályozási kezelésére vonatkozó standardok – átmeneti megközelítés és átmeneti szabályozás), 2017. március, elérhető a BIS honlapján: www.bis.org E bekezdés alapján az egyes évekre vonatkozó százalékokat lineáris alapon kell meghatározni.

16

(17)  Lásd a CRR javasolt új 473a. cikkét.

17

(18)  COM(2017) 591 final.

18

(19)  Lásd a CRD javasolt új 21b. cikkét.

19

(20)  Lásd a CRR javasolt új 99. cikke (4) bekezdését, 101. cikke (5) bekezdését, 394. cikke (3) bekezdését és 430. cikke (1) bekezdését.

20

(21)  A javaslat az összes kevésbé jelentős hitelintézet körülbelül 80 %-át érintené.

21

(22)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).

22

(23)  Lásd a CRR javasolt új 99. cikkének (7) bekezdését.

23

(24)  Lásd a bankunió kiteljesítéséről szóló közlemény 19. oldalát és az SSM-ről szóló jelentés 8. oldalát.

24

(25)  Lásd az SSMR 1. cikkének első bekezdését.

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

26

(27)  Lásd az SSMR 4. cikkének (3) bekezdését.

27

(28)  Sem a CRD, sem a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.) nem rendelkezik kifejezetten az ilyen jellegű együttműködésről.

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

29

(30)  EBA Report on the leverage ratio requirements under Article 511 of the CRR (Az EBH jelentése a CRR 511. cikke szerinti, a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelményekről) (EBA-Op-2016-13 sz.), 2016. augusztus 3., elérhető az EBA honlapján: www.eba.europa.eu

30

(31)  Lásd a CRR javasolt új 429a. cikke (1) bekezdésének j) pontját.

31

(32)  Lásd a CRR javasolt új 429a. cikkét.

32

(33)  Lásd: ECB Guide on options and discretions available in Union law (EKB útmutató az uniós jogszabályokban biztosított választási lehetőségekről és mérlegelési jogkörről; egységes szerkezetbe foglalt változat), 2016. november, elérhető az EKB bankfelügyeleti honlapján: www.bankingsupervision.europa.eu

33

(34)  Lásd a CRR javasolt új 429a. cikke (1) bekezdésének f) pontját.

34

(35)  Lásd a CRR javasolt új 429a. cikke (1) bekezdésének e) pontját.

35

(36)  Lásd a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság következő konzultációs anyagát: Revisions to the Basel III leverage ratio framework (A Bázel III tőkeáttételi mutató keretrendszer felülvizsgálata), 2016. április 25., elérhető a BIS honlapján: www.bis.org

36

(37)  Lásd a CRR javasolt új 429. cikke (2) bekezdését, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének (2) bekezdésével együttesen értelmezve.

37

(38)  Lásd a CRR javasolt új 428r. cikke (1) bekezdésének a) pontját és a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság „Basel III: the net stable funding ratio” (Bázel III: a nettó stabil forrásellátottsági ráta) című, 2014. októberi dokumentumának (a továbbiakban: a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság NSFR-kerete) 37. bekezdését, elérhető a BIS honlapján: www.bis.org

38

(39)  Lásd a CRR javasolt új 428u. cikke (2) bekezdését, valamint 428x. cikke (2), (3) és (4) bekezdését.

39

(40)  Lásd a CRR 510. cikkének javasolt új (4) és (5) bekezdését.

40

(41)  Lásd: Eurosystem contribution to the European Commission’s DG FISMA consultation paper on further considerations for the implementation of the net stable funding ratio in the European Union (Az eurorendszer hozzájárulása az Európai Bizottság Pénzügyi Stabilitás, Pénzügyi Szolgáltatások és Tőkepiaci Unió Főigazgatósága konzultációs anyagához a nettó stabil forrásellátottsági ráta Európai Unióban történő végrehajtásához kapcsolódó további megfontolásokról), 2016. szeptember 14.

41

(42)  Lásd a CRR javasolt új 428s. cikkének b) pontját, valamint 428u. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, és a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság NSFR-keretének 38. és 39.b) bekezdését.

42

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

43

(44)  Lásd a CRR javasolt új 428f. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontját.

44

(45)  Lásd: EBA Report on Net Stable Funding Requirements under Article 510 of the CRR (Az EBH jelentése a CRR 510. cikke szerinti nettó stabil finanszírozási követelményekről) (EBA Op/2015/22), 6. ajánlás, 2015. december 15., elérhető az EBH honlapján: www.eba.europa.eu

45

(46)  A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság következő standardjai: Minimum capital requirements for market risk (A piaci kockázathoz kapcsolódó minimális tőkekövetelmények), 2016. január, elérhető a BIS honlapján: www.bis.org

46

---

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/17

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2017. november 8.)

az uniós válságkezelési keret felülvizsgálatáról

(CON/2017/47)

(2018/C 34/06)

Bevezetés és jogalap

Az Európai Központi Bank (EKB) 2017. február 2-án, illetve 20-án felkérést kapott az Európai Unió Tanácsától, illetve az Európai Parlamenttől arra, hogy alkosson véleményt az 575/2013/EU rendeletnek a tőkeáttételi mutató, a nettó stabil forrásellátottsági ráta, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények, a partnerkockázat, a piaci kockázat, a központi szerződő felekkel szembeni kitettségek, a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, a nagykockázat-vállalások és az adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatali követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: a tőkekövetelményekről szóló rendelet javasolt módosításai) (2).

Az EKB 2017. február 17-én, illetve 20-án felkérést kapott az Európai Parlamenttől, illetve az Európai Unió Tanácsától arra, hogy alkosson véleményt a 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkemegőrzési intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (3) (a továbbiakban: a tőkekövetelményekről szóló irányelv javasolt módosításai).

Az EKB 2017. február 2-án, illetve 20-án felkérést kapott az Európai Unió Tanácsától, illetve az Európai Parlamenttől arra, hogy alkosson véleményt a 806/2014/EU rendeletnek a hitelintézetek és befektetési vállalkozások veszteségviselő és feltőkésítési képessége tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (4) (a továbbiakban: az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet javasolt módosításai).

Az EKB 2017. február 20-án felkérést kapott az Európai Unió Tanácsától és az Európai Parlamenttől arra, hogy alkosson véleményt a hitelintézetek és befektetési vállalkozások veszteségviselő és feltőkésítési képessége tekintetében a 2014/59/EU irányelv módosításáról, valamint a 98/26/EK irányelv, a 2002/47/EK irányelv, a 2012/30/EU irányelv, a 2011/35/EU irányelv, a 2005/56/EK irányelv, a 2004/25/EK irányelv és a 2007/36/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (5) (a továbbiakban: a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv javasolt módosításai) (a továbbiakban együttesen: a javasolt módosító rendeletek és irányelvek).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a javasolt módosító rendeletek és irányelvek olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek érintik az EKB-nak a Szerződés 127. cikke (6) bekezdése szerinti, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos feladatait, valamint a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett azon feladatát, hogy támogassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1.   A teljes veszteségviselő képességre (TLAC) vonatkozó standard uniós bevezetése

Az EKB üdvözli a javasolt módosító rendeleteket és irányelvet, amelyek célja az Unióban letelepedett globálisan rendszerszinten jelentős intézmények (G-SII) tekintetében a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) TLAC-standardjának (6) bevezetése. A TLAC-követelmények hatályának kiterjesztése a hitelintézetek további csoportjára, például az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k), a kalibrálással kapcsolatos problémákat vetne fel, mivel ezen intézmények rendkívül heterogén profillal rendelkeznek. Ugyanakkor a hatály kiterjesztésének vizsgálata esetén alternatívát jelenthetne az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azon alcsoportjára való kiterjesztés, amelyek méretüket, összetettségüket, üzleti modelljüket, más intézményekkel való összekapcsoltságukat és rendszerszintű jelentőségüket illetően hasonlítanak a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekhez, adott esetben alacsonyabb minimum alsó kalibrálási küszöbértékkel. Ez lehetővé tenné a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekhez képest mutatkozó különbségek pontosabb tükrözését.

2.   A szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény (MREL) módosításai

| 2.1. | A MREL két részből áll: egy veszteségviselő összegből és egy feltőkésítési összegből. A bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv (7) (BRRD), valamint az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet (8) (SRMR) javasolt módosításai lehetőséget biztosítanak a szanálási hatóság számára a MREL feltőkésítési összeg oly módon történő kiigazítására, hogy az megfelelően tükrözze az üzleti modellből, a finanszírozási modellből és a teljes kockázatból eredő kockázatokat (9). Ez lehetővé teszi a szanálási hatóság számára, hogy tekintetbe vegye a szanálási eszközök alkalmazását követő valószínű eszközcsökkenést és az intézmény eltérő kockázati profilját, és a feltőkésítési összeget a mérleg új, kisebb méretéhez igazítsa.
  Az EKB véleménye szerint továbbá a szanálási hatóságnak meg kell engedni, hogy az illetékes hatósággal való konzultációt követően „biztonsági ráhagyás” biztosítása érdekében felfelé korrigálja a MREL feltőkésítési összeget. Ez a kismértékű puffer biztosítani fogja, hogy és a szanálás eredményeként létrejövő csoport és szervezetek elegendő forrással rendelkezzenek a szanálást követő időszakban esetlegesen felmerülő váratlan további veszteségek és előre nem látott költségek fedezésére, amelyek például az értékelés végleges eredménye következtében merülhetnek fel, vagy a vállalati reorganizációs terv végrehajtásából eredő költségekhez kapcsolódhatnak. Az ilyen biztonsági ráhagyás összegét esetről esetre kell meghatározni, a hitelintézet szanálási tervétől függően. |
| --- | --- |

2.1.

A MREL két részből áll: egy veszteségviselő összegből és egy feltőkésítési összegből. A bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv (7) (BRRD), valamint az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet (8) (SRMR) javasolt módosításai lehetőséget biztosítanak a szanálási hatóság számára a MREL feltőkésítési összeg oly módon történő kiigazítására, hogy az megfelelően tükrözze az üzleti modellből, a finanszírozási modellből és a teljes kockázatból eredő kockázatokat (9). Ez lehetővé teszi a szanálási hatóság számára, hogy tekintetbe vegye a szanálási eszközök alkalmazását követő valószínű eszközcsökkenést és az intézmény eltérő kockázati profilját, és a feltőkésítési összeget a mérleg új, kisebb méretéhez igazítsa.

Az EKB véleménye szerint továbbá a szanálási hatóságnak meg kell engedni, hogy az illetékes hatósággal való konzultációt követően „biztonsági ráhagyás” biztosítása érdekében felfelé korrigálja a MREL feltőkésítési összeget. Ez a kismértékű puffer biztosítani fogja, hogy és a szanálás eredményeként létrejövő csoport és szervezetek elegendő forrással rendelkezzenek a szanálást követő időszakban esetlegesen felmerülő váratlan további veszteségek és előre nem látott költségek fedezésére, amelyek például az értékelés végleges eredménye következtében merülhetnek fel, vagy a vállalati reorganizációs terv végrehajtásából eredő költségekhez kapcsolódhatnak. Az ilyen biztonsági ráhagyás összegét esetről esetre kell meghatározni, a hitelintézet szanálási tervétől függően.

| 2.2. | A BRRD és az SRMR javasolt módosításai lehetővé teszik a szanálási hatóság számára, hogy olyan iránymutatást nyújtson egy szervezet számára, hogy az a MREL-t meghaladó mértékű szavatolótőkével és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekkel rendelkezzen a szervezet esetleges további veszteségeinek fedezése és a szanálásba vetett piaci bizalom biztosítása érdekében (10). Az EKB ajánlja a javasolt MREL iránymutatás elhagyását, mivel ez összetettebbé teszi a keretet anélkül, hogy egyértelmű előnyökkel szolgálna. Először is, a MREL iránymutatás növelheti az átfogó MREL kalibrálást, mivel az iránymutatást a piac olyan követelményként érzékelheti, amelynek mindig meg kell felelni. A szanálási hatóság azon hatásköre, hogy a MREL iránymutatást annak folyamatos megsértése esetén kemény MREL követelménnyé változtathatja át (11), erősítheti a piac azon megítélését, hogy a MREL iránymutatás lényegében egy magasabb MREL követelményhez járul hozzá. Másodszor, a MREL iránymutatás nem szükséges a MREL követelménynek való megfelelés alátámasztásához, mivel a kombinált pufferkövetelmény a Bizottság javaslatában a tőkekövetelmények sorrendjében már a MREL követelmény fölött helyezkedik el. Harmadszor, a MREL iránymutatás nem igazolható a maximálisan felosztható összegre (MDA) vonatkozó automatikus korlátozások elkerülésének célkitűzésével, mivel a MREL követelmény fölött elhelyezkedő kombinált pufferkövetelmény megsértése mindenesetre nem vezethet a kifizetések azonnali és automatikus korlátozásához (12). Negyedszer, a MREL iránymutatás nem tűnik szükségesnek a szanálási hatóság rendelkezésére álló rugalmasság fokozásához, mivel szükség esetén a MREL követelmény is kiigazítható, például a javasolt biztonsági ráhagyás figyelembevétele révén. |
| --- | --- |

2.2.

A BRRD és az SRMR javasolt módosításai lehetővé teszik a szanálási hatóság számára, hogy olyan iránymutatást nyújtson egy szervezet számára, hogy az a MREL-t meghaladó mértékű szavatolótőkével és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekkel rendelkezzen a szervezet esetleges további veszteségeinek fedezése és a szanálásba vetett piaci bizalom biztosítása érdekében (10). Az EKB ajánlja a javasolt MREL iránymutatás elhagyását, mivel ez összetettebbé teszi a keretet anélkül, hogy egyértelmű előnyökkel szolgálna. Először is, a MREL iránymutatás növelheti az átfogó MREL kalibrálást, mivel az iránymutatást a piac olyan követelményként érzékelheti, amelynek mindig meg kell felelni. A szanálási hatóság azon hatásköre, hogy a MREL iránymutatást annak folyamatos megsértése esetén kemény MREL követelménnyé változtathatja át (11), erősítheti a piac azon megítélését, hogy a MREL iránymutatás lényegében egy magasabb MREL követelményhez járul hozzá. Másodszor, a MREL iránymutatás nem szükséges a MREL követelménynek való megfelelés alátámasztásához, mivel a kombinált pufferkövetelmény a Bizottság javaslatában a tőkekövetelmények sorrendjében már a MREL követelmény fölött helyezkedik el. Harmadszor, a MREL iránymutatás nem igazolható a maximálisan felosztható összegre (MDA) vonatkozó automatikus korlátozások elkerülésének célkitűzésével, mivel a MREL követelmény fölött elhelyezkedő kombinált pufferkövetelmény megsértése mindenesetre nem vezethet a kifizetések azonnali és automatikus korlátozásához (12). Negyedszer, a MREL iránymutatás nem tűnik szükségesnek a szanálási hatóság rendelkezésére álló rugalmasság fokozásához, mivel szükség esetén a MREL követelmény is kiigazítható, például a javasolt biztonsági ráhagyás figyelembevétele révén.

| 2.3. | A tőkekövetelményekről szóló irányelv (13) (CRD) javasolt módosításai (14) értelmében a hitelintézetek nem fogják teljesíteni a kombinált pufferkövetelményt, ha nem rendelkeznek megfelelő szavatolótőkével és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekkel ahhoz, hogy egyidejűleg eleget tegyenek a kombinált pufferkövetelménynek, a tőkekövetelményeknek és a MREL-nek. Mivel a kombinált pufferkövetelmény a követelmények sorrendjében mind a MREL követelmény (15) (első forgatókönyv), mind a tőkekövetelmények (16) (második forgatókönyv) után helyezkedik el, a pufferek megsértésének kezelésére vonatkozó hatásköröket az alapulfekvő helyzethez kell igazítani. Bár a szanálási hatóság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy az első forgatókönyv esetén MREL helyreállítási tervet követeljen meg, a második forgatókönyv esetén a CRD-vel összhangban az illetékes hatóságnak kell eljárnia. |
| --- | --- |

2.3.

A tőkekövetelményekről szóló irányelv (13) (CRD) javasolt módosításai (14) értelmében a hitelintézetek nem fogják teljesíteni a kombinált pufferkövetelményt, ha nem rendelkeznek megfelelő szavatolótőkével és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekkel ahhoz, hogy egyidejűleg eleget tegyenek a kombinált pufferkövetelménynek, a tőkekövetelményeknek és a MREL-nek. Mivel a kombinált pufferkövetelmény a követelmények sorrendjében mind a MREL követelmény (15) (első forgatókönyv), mind a tőkekövetelmények (16) (második forgatókönyv) után helyezkedik el, a pufferek megsértésének kezelésére vonatkozó hatásköröket az alapulfekvő helyzethez kell igazítani. Bár a szanálási hatóság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy az első forgatókönyv esetén MREL helyreállítási tervet követeljen meg, a második forgatókönyv esetén a CRD-vel összhangban az illetékes hatóságnak kell eljárnia.

| 2.4. | A követelmények sorrendjében a MREL utánra besorolt pufferek megsértéséből eredő szanálhatósági akadályok kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló eljárást (17) módosítani kell annak érdekében, hogy az tartalmazza az illetékes hatósággal folytatandó konzultációt, amint az az egyéb akadályok tekintetében már elő van írva. Emellett a szanálási hatóságoknak nagyobb mozgástérrel kell rendelkezniük a határidőket illetően annak biztosítása érdekében, hogy a hitelintézet szükség esetén elegendő idővel rendelkezzen a pufferek megsértésének kezelésére irányuló legmegfelelőbb stratégia kidolgozására. Az EKB ezenkívül üdvözli a Bizottság azon javaslatát, amely lehetővé teszi a szanálási hatóság számára, hogy a szanálhatósági akadályok kezelésére irányuló intézkedések részeként előírja egy intézmény számára a MREL instrumentumok lejárati szerkezetének megváltoztatását (18). |
| --- | --- |

2.4.

A követelmények sorrendjében a MREL utánra besorolt pufferek megsértéséből eredő szanálhatósági akadályok kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló eljárást (17) módosítani kell annak érdekében, hogy az tartalmazza az illetékes hatósággal folytatandó konzultációt, amint az az egyéb akadályok tekintetében már elő van írva. Emellett a szanálási hatóságoknak nagyobb mozgástérrel kell rendelkezniük a határidőket illetően annak biztosítása érdekében, hogy a hitelintézet szükség esetén elegendő idővel rendelkezzen a pufferek megsértésének kezelésére irányuló legmegfelelőbb stratégia kidolgozására. Az EKB ezenkívül üdvözli a Bizottság azon javaslatát, amely lehetővé teszi a szanálási hatóság számára, hogy a szanálhatósági akadályok kezelésére irányuló intézkedések részeként előírja egy intézmény számára a MREL instrumentumok lejárati szerkezetének megváltoztatását (18).

| 2.5. | Az EKB azt ajánlja, hogy a BRRD és az SRMR javasolt módosításai tegyék egyértelművé, hogy a szanálási hatóságok feladata – a levonásokkal kapcsolatos valamennyi számítás figyelembevételével – a rendelkezésre álló, a MREL céljára elismerhető instrumentumok szintjének, valamint magának a MREL mutatónak a figyelemmel kísérése. Hasonlóképpen pontosítani kell, hogy a szanálási hatóságok feladata az is, hogy figyelemmel kísérjék a MREL-nek való megfelelést, és az illetékes hatóságot tájékoztassák a MREL megsértésének eseteiről és az egyéb releváns eseményekről, amelyek érinthetik a hitelintézet MREL-nek vagy MREL iránymutatásnak való megfelelésre való képességét. |
| --- | --- |

2.5.

Az EKB azt ajánlja, hogy a BRRD és az SRMR javasolt módosításai tegyék egyértelművé, hogy a szanálási hatóságok feladata – a levonásokkal kapcsolatos valamennyi számítás figyelembevételével – a rendelkezésre álló, a MREL céljára elismerhető instrumentumok szintjének, valamint magának a MREL mutatónak a figyelemmel kísérése. Hasonlóképpen pontosítani kell, hogy a szanálási hatóságok feladata az is, hogy figyelemmel kísérjék a MREL-nek való megfelelést, és az illetékes hatóságot tájékoztassák a MREL megsértésének eseteiről és az egyéb releváns eseményekről, amelyek érinthetik a hitelintézet MREL-nek vagy MREL iránymutatásnak való megfelelésre való képességét.

| 2.6. | A MREL olyan megsértése esetén, amely egybeesik a tőkekövetelmények megsértésével, az illetékes hatóságnak először a tőkekövetelmények megsértését kell kezelnie a vonatkozó intézkedések elfogadása útján, vagyis felügyeleti intézkedések elfogadásával vagy – a szanálási hatósággal konzultálva – a korai beavatkozási hatáskörök igénybevételével. E konzultációnak rövidnek kell lennie, hogy biztosítsa a tőkekövetelmények megsértésére való gyors reagálást. Ezenkívül a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie az illetékes hatóság által hozott intézkedéseket, amikor a MREL megsértésének kezelése érdekében gyakorolja a hatáskörét. |
| --- | --- |

2.6.

A MREL olyan megsértése esetén, amely egybeesik a tőkekövetelmények megsértésével, az illetékes hatóságnak először a tőkekövetelmények megsértését kell kezelnie a vonatkozó intézkedések elfogadása útján, vagyis felügyeleti intézkedések elfogadásával vagy – a szanálási hatósággal konzultálva – a korai beavatkozási hatáskörök igénybevételével. E konzultációnak rövidnek kell lennie, hogy biztosítsa a tőkekövetelmények megsértésére való gyors reagálást. Ezenkívül a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie az illetékes hatóság által hozott intézkedéseket, amikor a MREL megsértésének kezelése érdekében gyakorolja a hatáskörét.

| 2.7. | A tőkekövetelményekről szóló rendelet (19) (CRR) javasolt módosításai értelmében a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek korai visszaváltásához előzetes engedélyre van szükség a hitelezői feltőkésítésbe bevonható kötelezettségek erodálódásának elkerülése érdekében. Az ilyen engedély megadása a szanálási hatóság feladata kell legyen, mivel e hatóság felelős a MREL meghatározásáért és azon eszközök mennyiségének és minőségének meghatározásáért is, amelyekre az előnyben részesített szanálási stratégiához szükség lesz (20).
  A szanálási hatóság számára elő kell írni az illetékes hatósággal való konzultációt azokban az esetekben, amikor a hitelintézet a tőkekövetelményeknek való megfelelés érdekében a MREL céljára elismerhető kötelezettségeket szavatolótőke-instrumentumokká alakítja át, mivel az ilyen intézkedés jóváhagyására lehet szükség az intézmény folyamatos működés melletti tőkepozíciójának megőrzéséhez. Végül, a módosításoknak egyértelművé kell tenniük, hogy ezen előzetes engedélyezési követelmény az egy évnél rövidebb hátralévő futamidővel rendelkező leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumokra is vonatkozik, amennyiben a szervezet vagy szanálandó csoport megsérti a rá vonatkozó MREL-t. |
| --- | --- |

2.7.

A tőkekövetelményekről szóló rendelet (19) (CRR) javasolt módosításai értelmében a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek korai visszaváltásához előzetes engedélyre van szükség a hitelezői feltőkésítésbe bevonható kötelezettségek erodálódásának elkerülése érdekében. Az ilyen engedély megadása a szanálási hatóság feladata kell legyen, mivel e hatóság felelős a MREL meghatározásáért és azon eszközök mennyiségének és minőségének meghatározásáért is, amelyekre az előnyben részesített szanálási stratégiához szükség lesz (20).

A szanálási hatóság számára elő kell írni az illetékes hatósággal való konzultációt azokban az esetekben, amikor a hitelintézet a tőkekövetelményeknek való megfelelés érdekében a MREL céljára elismerhető kötelezettségeket szavatolótőke-instrumentumokká alakítja át, mivel az ilyen intézkedés jóváhagyására lehet szükség az intézmény folyamatos működés melletti tőkepozíciójának megőrzéséhez. Végül, a módosításoknak egyértelművé kell tenniük, hogy ezen előzetes engedélyezési követelmény az egy évnél rövidebb hátralévő futamidővel rendelkező leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumokra is vonatkozik, amennyiben a szervezet vagy szanálandó csoport megsérti a rá vonatkozó MREL-t.

| 2.8. | Az EKB hasznosnak találja a CRD azon javasolt módosításait, amelyek úgy rendelkeznek, hogy az automatikus MDA korlátozások nem alkalmazandók, amennyiben a kombinált pufferkövetelmény megsértése annak következménye, hogy az intézmény nem képes pótolni azokat a kötelezettségeket, amelyek már nem felelnek meg a MREL elismerhetőségi vagy futamidőre vonatkozó kritériumainak (21). E mentességet ki kell terjeszteni arra a helyzetre, amikor az intézmény a szavatolótőkéje csökkenése következtében megsérti a MREL követelmény fölött elhelyezkedő kombinált pufferkövetelményt (22), a tőkekövetelmények fölött elhelyezkedő kombinált pufferkövetelményt azonban nem sérti meg. Az ilyen helyzetben a hitelintézet még a szavatolótőke viszonylag magas szintjével rendelkezhet, ami önmagában, a MREL nélkül tekintve elegendő lenne a szavatolótőke-követelményei és a kombinált pufferkövetelmény teljesítéséhez. |
| --- | --- |

2.8.

Az EKB hasznosnak találja a CRD azon javasolt módosításait, amelyek úgy rendelkeznek, hogy az automatikus MDA korlátozások nem alkalmazandók, amennyiben a kombinált pufferkövetelmény megsértése annak következménye, hogy az intézmény nem képes pótolni azokat a kötelezettségeket, amelyek már nem felelnek meg a MREL elismerhetőségi vagy futamidőre vonatkozó kritériumainak (21). E mentességet ki kell terjeszteni arra a helyzetre, amikor az intézmény a szavatolótőkéje csökkenése következtében megsérti a MREL követelmény fölött elhelyezkedő kombinált pufferkövetelményt (22), a tőkekövetelmények fölött elhelyezkedő kombinált pufferkövetelményt azonban nem sérti meg. Az ilyen helyzetben a hitelintézet még a szavatolótőke viszonylag magas szintjével rendelkezhet, ami önmagában, a MREL nélkül tekintve elegendő lenne a szavatolótőke-követelményei és a kombinált pufferkövetelmény teljesítéséhez.

| 2.9. | Az EKB azt ajánlja, hogy az MDA korlátozások alkalmazása alól arra az esetre javasolt mentesség, amikor a hitelintézet nem rendelkezik elegendő MREL instrumentummal, ne korlátozódjon hat hónapos időszakra, mivel előfordulhat, hogy ez nem jelenti az MDA korlátozások automatikus alkalmazásának elegendő mértékű elhalasztását, és így még mindig tovább súlyosbíthatja a stresszt a finanszírozási piacokon, amikor új tőke- vagy adósságinstrumentumok kibocsátására van szükség (23). A mentességnek ehelyett tizenkét hónapos időszakra kellene szólnia, ami további időt fog adni az intézménynek a MREL céljára elismerhető instrumentumok kibocsátására. Ez különösen releváns, mivel a MREL instrumentumok általában rövidebb futamidővel rendelkeznek, mint a szavatolótőke-instrumentumok, és így nagyobb refinanszírozási kockázattal járnak, amely egybeeshet a finanszírozási piacokon fellépő jövőbeli stresszel. |
| --- | --- |

2.9.

Az EKB azt ajánlja, hogy az MDA korlátozások alkalmazása alól arra az esetre javasolt mentesség, amikor a hitelintézet nem rendelkezik elegendő MREL instrumentummal, ne korlátozódjon hat hónapos időszakra, mivel előfordulhat, hogy ez nem jelenti az MDA korlátozások automatikus alkalmazásának elegendő mértékű elhalasztását, és így még mindig tovább súlyosbíthatja a stresszt a finanszírozási piacokon, amikor új tőke- vagy adósságinstrumentumok kibocsátására van szükség (23). A mentességnek ehelyett tizenkét hónapos időszakra kellene szólnia, ami további időt fog adni az intézménynek a MREL céljára elismerhető instrumentumok kibocsátására. Ez különösen releváns, mivel a MREL instrumentumok általában rövidebb futamidővel rendelkeznek, mint a szavatolótőke-instrumentumok, és így nagyobb refinanszírozási kockázattal járnak, amely egybeeshet a finanszírozási piacokon fellépő jövőbeli stresszel.

| 2.10. | Pénzügyi stabilitási szempontból nem kívánatosak a MREL kötelezettségek hitelintézetek közötti keresztrészesedései. A kétszeres beszámítás megelőzése és az átterjedési hatások korlátozása érdekében a levonási szabályoknak a hitelintézet típusától függetlenül vonatkozniuk kell a külső – vagyis a szanálási csoporton kívüli szervezetek részére kibocsátott – MREL kötelezettségek valamennyi állományára, azaz ennek nem szabad a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre korlátozódnia. A globálisan rendszerszinten jelentős intézmények tekintetében jelenleg javasolt módszert valamennyi hitelintézet tekintetében alkalmazni kell, vagyis a levonásokat a MREL céljára elismerhető kötelezettségekből és a szavatolótőkéből kell végrehajtani a megfelelő levonási megközelítés alapján. Általában véve a levonási szabályok más aspektusainak összeegyeztethetőnek kell lenniük a nemzetközi szinten a TLAC-ra vonatkozóan megállapodottakkal, nevezetesen az FSB TLAC keretelvekben és a Bázel III keretrendszerben (24), többek között az egynél több szanálandó szervezetet és szanálási csoportot magában foglaló bankcsoportok tekintetében is. |
| --- | --- |

2.10.

Pénzügyi stabilitási szempontból nem kívánatosak a MREL kötelezettségek hitelintézetek közötti keresztrészesedései. A kétszeres beszámítás megelőzése és az átterjedési hatások korlátozása érdekében a levonási szabályoknak a hitelintézet típusától függetlenül vonatkozniuk kell a külső – vagyis a szanálási csoporton kívüli szervezetek részére kibocsátott – MREL kötelezettségek valamennyi állományára, azaz ennek nem szabad a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre korlátozódnia. A globálisan rendszerszinten jelentős intézmények tekintetében jelenleg javasolt módszert valamennyi hitelintézet tekintetében alkalmazni kell, vagyis a levonásokat a MREL céljára elismerhető kötelezettségekből és a szavatolótőkéből kell végrehajtani a megfelelő levonási megközelítés alapján. Általában véve a levonási szabályok más aspektusainak összeegyeztethetőnek kell lenniük a nemzetközi szinten a TLAC-ra vonatkozóan megállapodottakkal, nevezetesen az FSB TLAC keretelvekben és a Bázel III keretrendszerben (24), többek között az egynél több szanálandó szervezetet és szanálási csoportot magában foglaló bankcsoportok tekintetében is.

| 2.11. | Pénzügyi stabilitási szempontból a szanálhatóság csökkenhet, ha az új, előresorolt, de nem elsőbbségi, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, valamint az alárendelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat lakossági befektetők tartják. Ezért a befektetőknek az ilyen eszközökhöz kapcsolódó kockázatokról való tájékoztatása érdekében meg lehetne fontolni a világos és könnyen érthető nyilvánosságra hozatali követelményeket és egyéb biztosítékokat. Hasonlóképpen, célszerű lehet megfontolni minden eszköz tekintetében egységenként legalább 100 000 eurós minimális címlet megkövetelését. Ez növelné a befektetési küszöböt és így fokozná a befektetők tájékozottságát is, ezáltal korlátozva a közvetlen lakossági befektetést. E kérdésekben uniós szinten közös keretet kell alkalmazni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok eltérő megközelítéseket kövessenek, ami az ezen eszközök uniós piacának fragmentálódásához vezetne (25). |
| --- | --- |

2.11.

Pénzügyi stabilitási szempontból a szanálhatóság csökkenhet, ha az új, előresorolt, de nem elsőbbségi, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, valamint az alárendelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat lakossági befektetők tartják. Ezért a befektetőknek az ilyen eszközökhöz kapcsolódó kockázatokról való tájékoztatása érdekében meg lehetne fontolni a világos és könnyen érthető nyilvánosságra hozatali követelményeket és egyéb biztosítékokat. Hasonlóképpen, célszerű lehet megfontolni minden eszköz tekintetében egységenként legalább 100 000 eurós minimális címlet megkövetelését. Ez növelné a befektetési küszöböt és így fokozná a befektetők tájékozottságát is, ezáltal korlátozva a közvetlen lakossági befektetést. E kérdésekben uniós szinten közös keretet kell alkalmazni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok eltérő megközelítéseket kövessenek, ami az ezen eszközök uniós piacának fragmentálódásához vezetne (25).

| 2.12. | Egyértelművé kell tenni a több pontból kiinduló megközelítés alapján szanálás alá vonandó csoportok kezelését. Először is, a „szanálandó csoport” meghatározásából ki kell zárni azon harmadik országbeli leányvállalatokat, amelyek maguk is belépési pontok, mivel ezeket szanálás esetén a csoport többi részétől elkülönítve fogják kezelni (26). Másodszor, a módosításoknak egyértelművé kell tenniük, hogy a MREL-nek szanálandó szervezet szintjén való megfelelést összevont alapon a szanálandó csoport szintjén kell elérni (27). Harmadszor, a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekből való levonásokra vonatkozó, a több pontból kiinduló megközelítés alapján szanálás alá vonandó csoportokra alkalmazandó javasolt szabályoknak (28) teljes mértékben tükrözniük kell a TLAC keretelveket a megengedett kiigazítások és a képlet összetevői tekintetében. |
| --- | --- |

2.12.

Egyértelművé kell tenni a több pontból kiinduló megközelítés alapján szanálás alá vonandó csoportok kezelését. Először is, a „szanálandó csoport” meghatározásából ki kell zárni azon harmadik országbeli leányvállalatokat, amelyek maguk is belépési pontok, mivel ezeket szanálás esetén a csoport többi részétől elkülönítve fogják kezelni (26). Másodszor, a módosításoknak egyértelművé kell tenniük, hogy a MREL-nek szanálandó szervezet szintjén való megfelelést összevont alapon a szanálandó csoport szintjén kell elérni (27). Harmadszor, a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekből való levonásokra vonatkozó, a több pontból kiinduló megközelítés alapján szanálás alá vonandó csoportokra alkalmazandó javasolt szabályoknak (28) teljes mértékben tükrözniük kell a TLAC keretelveket a megengedett kiigazítások és a képlet összetevői tekintetében.

3.   A MREL-re vonatkozó átmeneti szabályozás

| 3.1. | A szervezetspecifikus MREL végrehajtásában kulcsfontosságú tényező egy megfelelő átmeneti időszak meghatározása. A MREL hiányok potenciálisan magas szintje, amely az új harmonizált szintek bevezetésének kezdetekor mutatkozhat, jelentős kihívásokat jelenthet bizonyos hitelintézetek számára a tekintetben, hogy a jelenlegi makrogazdasági környezetben megfelelő időben eleget tudnak-e tenni e követelményeknek. Ezért az EKB valamennyi hitelintézetre vonatkozó megfelelő minimális átmeneti időszak bevezetését javasolja, amely időszak ne legyen rövidebb, mint a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények számára a TLAC keretelvekben meghatározott időszak. Ezenkívül a szanálási hatóság számára rugalmasságot kell biztosítani a tekintetben, hogy a megfelelésre eseti alapon olyan végső időszakot határozhasson meg, amely hosszabb, mint e harmonizált minimum. Az EKB javasolja annak pontosítását, hogy az adott intézményre vonatkozó minimális átmeneti időszakon túli bármely meghosszabbításnak a MREL követelménynek való megfelelést érintő azon kihívások értékelésén kell alapulnia, amelyekkel az adott intézmény a korlátozott piaci hozzáférés vagy piaci kapacitás, vagy a vonatkozó makrogazdasági környezetet jellemző hasonló korlátozások következtében szembesülne. |
| --- | --- |

3.1.

A szervezetspecifikus MREL végrehajtásában kulcsfontosságú tényező egy megfelelő átmeneti időszak meghatározása. A MREL hiányok potenciálisan magas szintje, amely az új harmonizált szintek bevezetésének kezdetekor mutatkozhat, jelentős kihívásokat jelenthet bizonyos hitelintézetek számára a tekintetben, hogy a jelenlegi makrogazdasági környezetben megfelelő időben eleget tudnak-e tenni e követelményeknek. Ezért az EKB valamennyi hitelintézetre vonatkozó megfelelő minimális átmeneti időszak bevezetését javasolja, amely időszak ne legyen rövidebb, mint a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények számára a TLAC keretelvekben meghatározott időszak. Ezenkívül a szanálási hatóság számára rugalmasságot kell biztosítani a tekintetben, hogy a megfelelésre eseti alapon olyan végső időszakot határozhasson meg, amely hosszabb, mint e harmonizált minimum. Az EKB javasolja annak pontosítását, hogy az adott intézményre vonatkozó minimális átmeneti időszakon túli bármely meghosszabbításnak a MREL követelménynek való megfelelést érintő azon kihívások értékelésén kell alapulnia, amelyekkel az adott intézmény a korlátozott piaci hozzáférés vagy piaci kapacitás, vagy a vonatkozó makrogazdasági környezetet jellemző hasonló korlátozások következtében szembesülne.

| 3.2. | Az EKB továbbá célszerűnek tartja a MREL céljára elismerhető instrumentumokra vonatkozó olyan új elismerhetőségi kritériumok meghatározását, amelyek a MREL elismerhetőségi kritériumokat összehangolják a TLAC elismerhetőségi kritériumokkal (29), valamint a MREL céljára elismerhető instrumentumok állandóságát javító további jellemzőket vezetnek be (30). Ezek elő fogják segíteni a MREL szanáláskori veszteségviselő képességének biztosítását. Ugyanakkor a TLAC elismerhetőségi kritériumokon túlterjedő további jellemzők további hiányokhoz vezethetnek, például azáltal, hogy az azonnali visszafizetésre jogosító záradékkal rendelkező kötelezettségeket nem elismerhetővé teszik, amit figyelembe kell venni a MREL-nek való megfelelésre vonatkozó végső átmeneti időszak eseti alapon történő meghatározása során. Alternatívaként a CRR javasolt módosításait át lehetne fogalmazni annak rögzítése érdekében, hogy a MREL céljára korábban elismerhető, azonban valamely új jellemzőknek nem megfelelő kötelezettségek szerzett jogokra vonatkozó rendelkezések hatálya alá fognak tartozni, azaz – mivel a jelenlegi rendszerben elismerhetőek – továbbra is elismerhetőek lesznek. E szerzett jogokra vonatkozó rendelkezéseket észszerű idő alatt fokozatosan kell majd megszüntetni. |
| --- | --- |

3.2.

Az EKB továbbá célszerűnek tartja a MREL céljára elismerhető instrumentumokra vonatkozó olyan új elismerhetőségi kritériumok meghatározását, amelyek a MREL elismerhetőségi kritériumokat összehangolják a TLAC elismerhetőségi kritériumokkal (29), valamint a MREL céljára elismerhető instrumentumok állandóságát javító további jellemzőket vezetnek be (30). Ezek elő fogják segíteni a MREL szanáláskori veszteségviselő képességének biztosítását. Ugyanakkor a TLAC elismerhetőségi kritériumokon túlterjedő további jellemzők további hiányokhoz vezethetnek, például azáltal, hogy az azonnali visszafizetésre jogosító záradékkal rendelkező kötelezettségeket nem elismerhetővé teszik, amit figyelembe kell venni a MREL-nek való megfelelésre vonatkozó végső átmeneti időszak eseti alapon történő meghatározása során. Alternatívaként a CRR javasolt módosításait át lehetne fogalmazni annak rögzítése érdekében, hogy a MREL céljára korábban elismerhető, azonban valamely új jellemzőknek nem megfelelő kötelezettségek szerzett jogokra vonatkozó rendelkezések hatálya alá fognak tartozni, azaz – mivel a jelenlegi rendszerben elismerhetőek – továbbra is elismerhetőek lesznek. E szerzett jogokra vonatkozó rendelkezéseket észszerű idő alatt fokozatosan kell majd megszüntetni.

| 3.3. | Azon követelményt illetően, hogy a beágyazott származékos terméket tartalmazó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból származó kötelezettségeket ki kell zárni a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek köréből, tovább kell pontosítani a „beágyazott származékos termékek” meghatározását. Ez megvalósítható lehet a megfelelő szabályozástechnikai standardok kidolgozása útján (31). |
| --- | --- |

3.3.

Azon követelményt illetően, hogy a beágyazott származékos terméket tartalmazó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból származó kötelezettségeket ki kell zárni a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek köréből, tovább kell pontosítani a „beágyazott származékos termékek” meghatározását. Ez megvalósítható lehet a megfelelő szabályozástechnikai standardok kidolgozása útján (31).

4.   Korai beavatkozási intézkedések

| 4.1. | Jelentős átfedések mutatkoznak a CRD (32) és az SSM-rendelet (33) (SSMR) szerinti felügyeleti intézkedések és a BRRD szerinti korai beavatkozási intézkedések között mind azok tartalmát, mind alkalmazási feltételeiket illetően. Ezek az átfedések jelentős kihívásokat teremtenek a korai beavatkozási keret gyakorlati végrehajtását illetően, különösen a korai beavatkozás feltételeivel kapcsolatos egyértelműség hiányára tekintettel. |
| --- | --- |

4.1.

Jelentős átfedések mutatkoznak a CRD (32) és az SSM-rendelet (33) (SSMR) szerinti felügyeleti intézkedések és a BRRD szerinti korai beavatkozási intézkedések között mind azok tartalmát, mind alkalmazási feltételeiket illetően. Ezek az átfedések jelentős kihívásokat teremtenek a korai beavatkozási keret gyakorlati végrehajtását illetően, különösen a korai beavatkozás feltételeivel kapcsolatos egyértelműség hiányára tekintettel.

| 4.2. | Az EKB korai beavatkozási hatáskörét továbbá a BRRD-t átültető egyes nemzeti jogszabályok alapján kell gyakorolni (34). Ez bizonytalanságot eredményez az egyes tagállamokban rendelkezésre álló intézkedéseket és gyakorlásuk feltételeit illetően. |
| --- | --- |

4.2.

Az EKB korai beavatkozási hatáskörét továbbá a BRRD-t átültető egyes nemzeti jogszabályok alapján kell gyakorolni (34). Ez bizonytalanságot eredményez az egyes tagállamokban rendelkezésre álló intézkedéseket és gyakorlásuk feltételeit illetően.

| 4.3. | Következésképpen az EKB javasolja azon korai beavatkozási intézkedések eltávolítását a BRRD-ből, amelyek a CRD-ben és az SSMR-ben már megtalálhatók, valamint az SRMR olyan módosítását, hogy az rendeleti jogalapot biztosítson az EKB korai beavatkozási hatásköréhez a következetes alkalmazásának megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

4.3.

Következésképpen az EKB javasolja azon korai beavatkozási intézkedések eltávolítását a BRRD-ből, amelyek a CRD-ben és az SSMR-ben már megtalálhatók, valamint az SRMR olyan módosítását, hogy az rendeleti jogalapot biztosítson az EKB korai beavatkozási hatásköréhez a következetes alkalmazásának megkönnyítése érdekében.

5.   Szanálás előtti moratóriumi eszköz

| 5.1. | A BRRD javasolt módosításai a fizetési és szállítási kötelezettségek felfüggesztésére vonatkozó új hatáskört ruháznak mind az illetékes hatóságokra, mind a szanálási hatóságokra. Míg az EKB általában véve üdvözli az e hatáskörök uniós szintű harmonizálását, az EKB arra számít, hogy e messzemenő hatásköröket csak szélsőséges körülmények között fogják gyakorolni, ha egyáltalán. Kivételes jellegére és a szerződésekre gyakorolt diszruptív hatására tekintettel a moratóriumi eszközről valamennyi érintett hatóság közötti szoros együttműködésben kell dönteni. Az EKB javasolja olyan eljárás bevezetését, amely a moratóriumért való felelősséget vagy az illetékes hatóságra, vagy a szanálási hatóságra ruházza, attól függően, hogy a moratóriumot a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritérium fennállásának megállapítása előtt vagy után rendelik el. Az ilyen eljárásnak főszabályként el kell kerülnie az egymást követő moratóriumok elrendelését. A szanálási hatóságnak csak kivételesen, ha ezt a konkrét körülmények indokolják és az arányosság elvével összhangban kell lehetősége legyen arra, hogy további moratóriumot írjon elő a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritérium fennállásának megállapítása és a szanálási intézkedések meghozatala közötti időszak áthidalására. |
| --- | --- |

5.1.

A BRRD javasolt módosításai a fizetési és szállítási kötelezettségek felfüggesztésére vonatkozó új hatáskört ruháznak mind az illetékes hatóságokra, mind a szanálási hatóságokra. Míg az EKB általában véve üdvözli az e hatáskörök uniós szintű harmonizálását, az EKB arra számít, hogy e messzemenő hatásköröket csak szélsőséges körülmények között fogják gyakorolni, ha egyáltalán. Kivételes jellegére és a szerződésekre gyakorolt diszruptív hatására tekintettel a moratóriumi eszközről valamennyi érintett hatóság közötti szoros együttműködésben kell dönteni. Az EKB javasolja olyan eljárás bevezetését, amely a moratóriumért való felelősséget vagy az illetékes hatóságra, vagy a szanálási hatóságra ruházza, attól függően, hogy a moratóriumot a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritérium fennállásának megállapítása előtt vagy után rendelik el. Az ilyen eljárásnak főszabályként el kell kerülnie az egymást követő moratóriumok elrendelését. A szanálási hatóságnak csak kivételesen, ha ezt a konkrét körülmények indokolják és az arányosság elvével összhangban kell lehetősége legyen arra, hogy további moratóriumot írjon elő a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritérium fennállásának megállapítása és a szanálási intézkedések meghozatala közötti időszak áthidalására.

| 5.2. | A szanálás előtti moratóriumi eszköznek általában véve el kell különülnie a korai beavatkozási intézkedésektől és azoktól függetlennek kell lennie. A szanálás előtti moratórium elsődleges célja az kell legyen, hogy megelőzze a hitelintézet mérlegének súlyos romlását. Így a szanálás előtti moratóriumi eszköz szükség esetén elegendő időt biztosítana az illetékes hatóság számára, hogy véglegesítse a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritériumra vonatkozó értékelést, figyelembe véve az ezen – a szanálási hatósággal való konzultációt is igénylő – formális határozat meghozatalához szükséges időt is. A moratórium továbbá több időt biztosít a szanálási hatóságnak arra, hogy párhuzamosan megkezdje a szanálási feladataira való felkészülést. A moratórium maximális időtartama összesen öt munkanap kell legyen; e korlátozás a moratóriumnak a hitelezői jogokra gyakorolt jelentős hatására figyelemmel is szükséges. Az EKB figyelmeztet arra, hogy az olyan hosszabb időszakok, amelyek alatt a betétesek nem férhetnek hozzá a betéteikhez, aláássák a bankrendszerbe vetett bizalmat és végső soron a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatot teremthetnek. |
| --- | --- |

5.2.

A szanálás előtti moratóriumi eszköznek általában véve el kell különülnie a korai beavatkozási intézkedésektől és azoktól függetlennek kell lennie. A szanálás előtti moratórium elsődleges célja az kell legyen, hogy megelőzze a hitelintézet mérlegének súlyos romlását. Így a szanálás előtti moratóriumi eszköz szükség esetén elegendő időt biztosítana az illetékes hatóság számára, hogy véglegesítse a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritériumra vonatkozó értékelést, figyelembe véve az ezen – a szanálási hatósággal való konzultációt is igénylő – formális határozat meghozatalához szükséges időt is. A moratórium továbbá több időt biztosít a szanálási hatóságnak arra, hogy párhuzamosan megkezdje a szanálási feladataira való felkészülést. A moratórium maximális időtartama összesen öt munkanap kell legyen; e korlátozás a moratóriumnak a hitelezői jogokra gyakorolt jelentős hatására figyelemmel is szükséges. Az EKB figyelmeztet arra, hogy az olyan hosszabb időszakok, amelyek alatt a betétesek nem férhetnek hozzá a betéteikhez, aláássák a bankrendszerbe vetett bizalmat és végső soron a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatot teremthetnek.

| 5.3. | Egy eredményes szanálás előtti moratóriumnak a lehető legszélesebb hatállyal kell rendelkeznie, hogy lehetővé tegye a likviditáskiáramlásokra való kellő időben történő reagálást. A fedezett betétekre és befektetővédelmi rendszer hatálya alá tartozó követelésekre vonatkozó általános kivétel helyett az illetékes hatóság által mérlegelési jogkörben biztosítható, korlátozott mentességeket kell bevezetni a bizonyos fokú rugalmasság megőrzése érdekében. E megközelítés alapján az illetékes hatóság például engedélyezhetné a betétesek számára – a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelv (DGSD) (35) által biztosított védelem szintjével összeegyeztethető módon – naponta korlátozott összegű betét felvételét, figyelembe véve ugyanakkor az esetleges likviditási és technikai korlátozásokat. A betétesek jogainak védelmére szolgáló bizonyos biztosítékokat kell bevezetni, például az arról való egyértelmű tájékoztatást, hogy mikor állítják helyre a betétekhez való hozzáférést. Végül értékelni kell a DGSD-t érintő esetleges következményeket, mivel a szanálás előtti moratóriumi eszköz nem lenne hasznos, ha a DGSD alapján úgy kellene tekinteni, hogy az a betétek befagyását váltja ki. |
| --- | --- |

5.3.

Egy eredményes szanálás előtti moratóriumnak a lehető legszélesebb hatállyal kell rendelkeznie, hogy lehetővé tegye a likviditáskiáramlásokra való kellő időben történő reagálást. A fedezett betétekre és befektetővédelmi rendszer hatálya alá tartozó követelésekre vonatkozó általános kivétel helyett az illetékes hatóság által mérlegelési jogkörben biztosítható, korlátozott mentességeket kell bevezetni a bizonyos fokú rugalmasság megőrzése érdekében. E megközelítés alapján az illetékes hatóság például engedélyezhetné a betétesek számára – a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelv (DGSD) (35) által biztosított védelem szintjével összeegyeztethető módon – naponta korlátozott összegű betét felvételét, figyelembe véve ugyanakkor az esetleges likviditási és technikai korlátozásokat. A betétesek jogainak védelmére szolgáló bizonyos biztosítékokat kell bevezetni, például az arról való egyértelmű tájékoztatást, hogy mikor állítják helyre a betétekhez való hozzáférést. Végül értékelni kell a DGSD-t érintő esetleges következményeket, mivel a szanálás előtti moratóriumi eszköz nem lenne hasznos, ha a DGSD alapján úgy kellene tekinteni, hogy az a betétek befagyását váltja ki.

| 5.4. | Az EKB javasolja a moratórium alóli, a pénzügyi piaci infrastruktúrákhoz (FMI-k) kapcsolódó (a központi szerződő feleket is ideértve) fennálló mentességek kiterjesztését a) az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a központi értéktárakról szóló rendelet (36) alapján elismert harmadik országbeli központi értéktárakra, és b) azon harmadik országbeli fizetési rendszerekre, amelyek legalább egy a Központi Bankok Európai Rendszeréhez tartozó központi bankot magában foglaló, a felvigyázásra vonatkozó együttműködési megállapodás hatálya alatt állnak. A valamely résztvevő (hitelintézet) számára a pénzügyi piaci infrastruktúra felé történő fizetések teljesítését megtiltó felfüggesztés de facto ahhoz fog vezetni, hogy a résztvevő a továbbiakban nem fogja tudni teljesíteni az esedékessé váló kötelezettségeit. Az FMI-kkel szembeni fizetési kötelezettségek esetében ez azt jelentené, hogy a résztvevő tekintetében beáll a nemteljesítés. Az ilyen típusú fizetésekre vonatkozó mentesség nélkül a moratórium valójában rendszerkockázat kialakulását és terjedését okozhatná, még mielőtt az FMI-khez kapcsolódó biztosítékok működésbe lépnének (37). |
| --- | --- |

5.4.

Az EKB javasolja a moratórium alóli, a pénzügyi piaci infrastruktúrákhoz (FMI-k) kapcsolódó (a központi szerződő feleket is ideértve) fennálló mentességek kiterjesztését a) az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a központi értéktárakról szóló rendelet (36) alapján elismert harmadik országbeli központi értéktárakra, és b) azon harmadik országbeli fizetési rendszerekre, amelyek legalább egy a Központi Bankok Európai Rendszeréhez tartozó központi bankot magában foglaló, a felvigyázásra vonatkozó együttműködési megállapodás hatálya alatt állnak. A valamely résztvevő (hitelintézet) számára a pénzügyi piaci infrastruktúra felé történő fizetések teljesítését megtiltó felfüggesztés de facto ahhoz fog vezetni, hogy a résztvevő a továbbiakban nem fogja tudni teljesíteni az esedékessé váló kötelezettségeit. Az FMI-kkel szembeni fizetési kötelezettségek esetében ez azt jelentené, hogy a résztvevő tekintetében beáll a nemteljesítés. Az ilyen típusú fizetésekre vonatkozó mentesség nélkül a moratórium valójában rendszerkockázat kialakulását és terjedését okozhatná, még mielőtt az FMI-khez kapcsolódó biztosítékok működésbe lépnének (37).

| 5.5. | A szanálás előtti moratóriummal kapcsolatos hatáskörök javasolt harmonizálása nem érintheti továbbá a fizetésképtelenség miatt eljárások megindítása során a par condicio creditorum (a hitelezők közötti egyenlő bánásmód) elv védelme érdekében nemzeti szinten bevezetett egyéb moratóriumokkal kapcsolatos hatásköröket, például felügyeleti vagy bírósági hatásköröket. Ha egy hitelintézet esetében a moratórium előírását követően nem kerül sor szanálásra, például mert a szanálási hatóság megállapítja, hogy a szanálás nem szolgálná a közérdeket, e nemzeti eszközök ismét relevánssá válhatnak. Hasonló helyzet állhat elő, ha a fizetésképtelen szervezet tekintetében a szanálási eszközök alkalmazását követően fizetésképtelenségi eljárás indul. |
| --- | --- |

5.5.

A szanálás előtti moratóriummal kapcsolatos hatáskörök javasolt harmonizálása nem érintheti továbbá a fizetésképtelenség miatt eljárások megindítása során a par condicio creditorum (a hitelezők közötti egyenlő bánásmód) elv védelme érdekében nemzeti szinten bevezetett egyéb moratóriumokkal kapcsolatos hatásköröket, például felügyeleti vagy bírósági hatásköröket. Ha egy hitelintézet esetében a moratórium előírását követően nem kerül sor szanálásra, például mert a szanálási hatóság megállapítja, hogy a szanálás nem szolgálná a közérdeket, e nemzeti eszközök ismét relevánssá válhatnak. Hasonló helyzet állhat elő, ha a fizetésképtelen szervezet tekintetében a szanálási eszközök alkalmazását követően fizetésképtelenségi eljárás indul.

| 5.6. | A BRRD-ben szereplő, központi bankokra alkalmazandó kivételeket – a szanálás előtti moratóriumi eszköz tekintetében is – ki kell terjeszteni a Nemzetközi Fizetések Bankjára (BIS) is. A Nemzetközi Fizetések Bankját azzal a feladattal bízták meg, hogy előmozdítsa a központi bankok közötti együttműködést, további infrastruktúrákat biztosítson a nemzetközi pénzügyi műveletekhez, valamint, hogy megbízottként vagy ügynökként járjon el a nemzetközi pénzügyi elszámolásokban. Ezért helyénvaló, hogy a BRRD keretében központi bankhoz hasonlóan kezeljék. |
| --- | --- |

5.6.

A BRRD-ben szereplő, központi bankokra alkalmazandó kivételeket – a szanálás előtti moratóriumi eszköz tekintetében is – ki kell terjeszteni a Nemzetközi Fizetések Bankjára (BIS) is. A Nemzetközi Fizetések Bankját azzal a feladattal bízták meg, hogy előmozdítsa a központi bankok közötti együttműködést, további infrastruktúrákat biztosítson a nemzetközi pénzügyi műveletekhez, valamint, hogy megbízottként vagy ügynökként járjon el a nemzetközi pénzügyi elszámolásokban. Ezért helyénvaló, hogy a BRRD keretében központi bankhoz hasonlóan kezeljék.

| 5.7. | Ezenkívül további értékeléseket kell lefolytatni a moratóriumi eszköz harmadik országok joga alapján történő elismerését illetően, különösen azokban az esetekben, ahol elismerési mechanizmus még nem került kialakításra. Így különösen körültekintő figyelmet kell fordítani a moratóriumi eszköz lehetséges következményeire az International Swaps and Derivatives Association 2015. évi általános szanálásfelfüggesztési jegyzőkönyve szempontjából, amely csak rövid időtartamú felfüggesztést ismer el, a kívülmaradás lehetőségével azon országok tekintetében, amelyek később módosítják a jogszabályon alapuló felfüggesztés időtartamát. |
| --- | --- |

5.7.

Ezenkívül további értékeléseket kell lefolytatni a moratóriumi eszköz harmadik országok joga alapján történő elismerését illetően, különösen azokban az esetekben, ahol elismerési mechanizmus még nem került kialakításra. Így különösen körültekintő figyelmet kell fordítani a moratóriumi eszköz lehetséges következményeire az International Swaps and Derivatives Association 2015. évi általános szanálásfelfüggesztési jegyzőkönyve szempontjából, amely csak rövid időtartamú felfüggesztést ismer el, a kívülmaradás lehetőségével azon országok tekintetében, amelyek később módosítják a jogszabályon alapuló felfüggesztés időtartamát.

| 5.8. | Végül, a moratóriumi eszközök javasolt tartamára és a felmondási vagy nettósítási/beszámítási jogok felfüggesztésére figyelemmel körültekintően értékelni kell a prudenciális szabályozási követelmények lehetséges vonzatait. |
| --- | --- |

5.8.

Végül, a moratóriumi eszközök javasolt tartamára és a felmondási vagy nettósítási/beszámítási jogok felfüggesztésére figyelemmel körültekintően értékelni kell a prudenciális szabályozási követelmények lehetséges vonzatait.

6.   A „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritérium értékelése az Egységes Szanálási Testületet (SRB) közvetlen felelősségi körébe tartozó kevésbé jelentős hitelintézetek tekintetében

Noha az SRMR Bizottság által javasolt módosításai ezt nem érintik, sürgősen figyelmet kell fordítani az SRMR-ben kialakított szanálási eljárásra. Az EKB, illetve az SRB intézményspecifikus feladatai közötti összehangolás hiánya, az SRMR jelenlegi szövegével együtt, jogbizonytalansághoz vezet a tekintetben, hogy melyik hatóság felelős annak értékeléséért, hogy valamely az SRB közvetlen felelősségi körébe tartozó kevésbé jelentős hitelintézet fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik-e. Noha a 18. cikk szó szerinti olvasata arra enged következtetni, hogy az EKB felelős a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritérium értékeléséért egyes kevésbé jelentős hitelintézetek tekintetében, ez az értelmezés nem veszi figyelembe az uniós elsődleges jogból eredő korlátokat. Az uniós jogi keret rendszertani értelmezése ugyanis arra enged következtetni, hogy a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritérium értékelésének az SRB közvetlen felelősségi körébe tartozó kevésbé jelentős határokon átnyúló csoportok és egyéb kevésbé jelentős hitelintézetek tekintetében egyaránt az EKB közvetlen hatáskörén kívül kell esnie, és inkább az illetékes nemzeti hatóságok – mint az SSMR alapján (38) a kevésbé jelentős hitelintézetek illetékes felügyeleti hatóságai – hatáskörébe kell tartoznia. Az EKB azt javasolja, hogy az SRMR javasolt módosításait bővítsék ki oly módon, hogy kifejezetten kerüljön rögzítésre, hogy a megfelelő illetékes nemzeti hatóság felelős a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritérium értékeléséért az SRB hatáskörébe tartozó kevésbé jelentős hitelintézetek esetében (39).

A javasolt módosító rendeletek és irányelvek módosítására vonatkozó, az EKB alkalmazottai által megfogalmazott szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot külön technikai munkadokumentum tartalmazza. A technikai munkadokumentumot a Kormányzótanács nem fogadta el. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EKB honlapján.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. november 8-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2016) 850 final.

1

(2)  Az EKB külön véleményt fogadott el a tőkekövetelményekről szóló rendelet és a tőkekövetelményekről szóló irányelv bizonyos javasolt módosításairól, lásd a CON/2017/46 véleményt. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

2

(3)  COM(2016) 854 final.

3

(4)  COM(2016) 851 final.

4

(5)  COM(2016) 852 final.

5

(6)  Lásd FSB: Principles on Loss-absorbing and Recapitalisation Capacity of G-SIBs in Resolution Total Loss-absorbing Capacity (TLAC) Term Sheet, 2015. november 9. (a továbbiakban: FSB TLAC keretelvek), elérhető az FSB honlapján: www.fsb.org.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

8

(9)  A BRRD javasolt új 45c. cikkének (3) bekezdése és az SRMR javasolt új 12d. cikkének (3) bekezdése.

9

(10)  Lásd a BRRD javasolt új 45e. cikkének (1) bekezdését és az SRMR javasolt új 12f. cikkének (1) bekezdését.

10

(11)  Lásd a BRRD javasolt új 45e. cikkének (3) bekezdését.

11

(12)  Lásd a 2.9. és a 2.10. bekezdést.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

13

(14)  Lásd a CRD javasolt új 141a. cikkét.

14

(15)  Lásd a CRD javasolt új 141a. cikke (1) bekezdésének d) pontját.

15

(16)  Lásd a CRD javasolt új 141a. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontját.

16

(17)  Lásd a BRRD 17. cikke (5) bekezdésének javasolt új h1) pontját.

17

(18)  Lásd a BRRD 17. cikke (5) bekezdésének javasolt új j1) pontját.

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

19

(20)  Ez összhangban áll a 2.6. pontban kifejezett állásponttal.

20

(21)  Lásd a CRD javasolt új 141a. cikkének (2) bekezdését.

21

(22)  Lásd a CRD javasolt új 141a. cikke (1) bekezdésének d) pontját.

22

(23)  Megjegyzendő, hogy a kombinált pufferkövetelmény megsértésére a szabályozói tőke magas szintjei mellett is sor kerülhet, amikor a hitelintézet MREL-je jelentős részének valójában szavatolótőke révén felel meg, és nem egyéb, a MREL céljára elismerhető kötelezettségek révén.

23

(24)  Elérhető a Nemzetközi Fizetések Bankja honlapján: www.bis.org

24

(25)  Lásd még a CON/2017/23 vélemény 3.5. pontját.

25

(26)  A harmadik országbeli leányvállalatok kezelésére vonatkozó e pontosítás az ilyen csoporttípusok számára jelentős hatással lehet a MREL-re.

26

(27)  Lásd a CRR javasolt új 11. cikkének (3) bekezdését.

27

(28)  Lásd a CRR javasolt új 72e. cikkének (4) bekezdését.

28

(29)  A fennmaradó fő különbség az, hogy az alárendelés nincs előírva valamennyi intézmény esetében, és hogy a strukturált értékpapírok bizonyos feltételek mellett elismerhetőek a MREL céljára.

29

(30)  Lásd a CRR javasolt új 72b. cikke (2) bekezdésének h) pontját a visszaváltásra vonatkozó ösztönzésről, j) pontját a kibocsátó kizárólagos mérlegelése alapján gyakorolható lehívási opciókról, k) pontját a CRR 77. és 78. cikkének való megfelelésről, l) pontját a korai visszafizetés említésének hiányáról, m) pontját a tulajdonos felgyorsításhoz való jogának hiányáról, és n) pontját arról, hogy a fizetések szintje nem függ az intézmény hitelképességétől.

30

(31)  Lásd még a CON/2017/6 vélemény 2.1.2. pontját.

31

(32)  Lásd különösen a CRD 104. cikkét.

32

(33)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.), különösen a 16. cikk.

33

(34)  Az SSMR 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/49/EU irányelve (2014. április 16.) a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 173., 2014.6.12., 149. o.). Ezen irányelv 8. cikkének (4) bekezdése például úgy rendelkezik, hogy a betéteseknek egy átmeneti időszak során az erre vonatkozó kérelem benyújtásától számított öt munkanapon belül hozzá kell férniük fedezett betéteik megfelelő, a megélhetési költségeiket fedező részéhez.

35

(36)  Lásd az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 23-i 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.) 25. cikkét.

36

(37)  Ezért uniós és nemzetközi szinten egyaránt (az elszámolások véglegességéről szóló jogszabályok és az FSB által elfogadott Key Attributes) egyetértés áll fenn az FMI-khez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségek moratóriumtól való védelmének szükségességét illetően.

37

(38)  Lásd az SSMR 6. cikkének (4) bekezdését.

38

(39)  Ugyanezen megfontolások megfelelően vonatkoznak az SRMR 21. cikkének rendelkezéseire is.

39

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/24

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2018. január 29.)

az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala fellebbezési tanácsai elnökének hivatali ideje meghosszabbításáról

(2018/C 34/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 166. cikke (2) bekezdésére,

mivel

az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala igazgatótanácsa 2017. november 21-én úgy döntött, hogy javasolja a Tanácsnak, hogy Teófilosz MARIÉLLOSZ, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala fellebbezési tanácsai elnöke hivatali idejét hosszabbítsa meg öt évvel vagy a nyugdíjkorhatárig, amennyiben a nyugdíjkorhatárt hivatali ideje alatt eléri,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács meghosszabbítja Teófilosz MARIÉLLOSZ, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala fellebbezési tanácsai elnöke hivatali idejét a 2018. október 1-jétől2023. szeptember 30-ig terjedő időszakra, illetve amennyiben hivatali ideje alatt eléri a nyugdíjkorhatárt, addig az időpontig.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. PORODZANOV

---

(1)  HL L 154., 2017.6.16., 1. o.

1

---

Európai Bizottság

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/25

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2018. január 30.

(2018/C 34/08)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2421 |
| JPY | Japán yen | 134,98 |
| DKK | Dán korona | 7,4415 |
| GBP | Angol font | 0,87930 |
| SEK | Svéd korona | 9,7825 |
| CHF | Svájci frank | 1,1589 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,5628 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,330 |
| HUF | Magyar forint | 310,38 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1449 |
| RON | Román lej | 4,6513 |
| TRY | Török líra | 4,6833 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5345 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5304 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,7117 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6937 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6280 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 329,25 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,7979 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8566 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4188 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 630,48 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8448 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,753 |
| RUB | Orosz rubel | 69,5888 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,014 |
| BRL | Brazil real | 3,9280 |
| MXN | Mexikói peso | 23,1289 |
| INR | Indiai rúpia | 79,0570 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2421

JPY

Japán yen

134,98

DKK

Dán korona

7,4415

GBP

Angol font

0,87930

SEK

Svéd korona

9,7825

CHF

Svájci frank

1,1589

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,5628

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,330

HUF

Magyar forint

310,38

PLN

Lengyel zloty

4,1449

RON

Román lej

4,6513

TRY

Török líra

4,6833

AUD

Ausztrál dollár

1,5345

CAD

Kanadai dollár

1,5304

HKD

Hongkongi dollár

9,7117

NZD

Új-zélandi dollár

1,6937

SGD

Szingapúri dollár

1,6280

KRW

Dél-Koreai won

1 329,25

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,7979

CNY

Kínai renminbi

7,8566

HRK

Horvát kuna

7,4188

IDR

Indonéz rúpia

16 630,48

MYR

Maláj ringgit

4,8448

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,753

RUB

Orosz rubel

69,5888

THB

Thaiföldi baht

39,014

BRL

Brazil real

3,9280

MXN

Mexikói peso

23,1289

INR

Indiai rúpia

79,0570

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/26

---

Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

(2018/C 34/09)

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának C 180. számában 2017. június 8-án közzétett értesítéssel a „2309 Állatok etetésére szolgáló készítmény” vámtarifaszámhoz tartozó magyarázat helyébe új szöveg lépett. A szöveg nem volt teljesen pontos, ezért azt magát is fel kell váltani, és nem képezheti hivatkozás alapját.

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata (2) a következőképpen módosul:

A 106. oldalon a „2309 Állatok etetésére szolgáló készítmény” vámtarifaszámhoz tartozó módosított magyarázat
   (3)
  helyébe a következő szöveg lép:

| „2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény

  Lásd az árucsoporthoz tartozó Megjegyzés 1. pontját.
  A tejtermékeket illetően lásd az árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések 4. pontját.
  A tejtermék-, keményítő- és glükóz-, glükózszirup-, maltodextrin- és maltodextrinszirup-tartalmat forrásuktól függetlenül a termék azon állapotában kell kiszámolni, ahogyan beérkezett.
  A keményítőre a következő vonatkozik:






  — | Ha a keményítő jelenléte nem egyértelmű, kvalitatív mikroszkópos módszer vagy jódoldattal végzett kvalitatív színreakciós módszer is használható a keményítő jelenlétének igazolására. |
| --- | --- | --- |

„2309

Állatok etetésére szolgáló készítmény

Lásd az árucsoporthoz tartozó Megjegyzés 1. pontját.

A tejtermékeket illetően lásd az árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések 4. pontját.

A tejtermék-, keményítő- és glükóz-, glükózszirup-, maltodextrin- és maltodextrinszirup-tartalmat forrásuktól függetlenül a termék azon állapotában kell kiszámolni, ahogyan beérkezett.

A keményítőre a következő vonatkozik:

—

Ha a keményítő jelenléte nem egyértelmű, kvalitatív mikroszkópos módszer vagy jódoldattal végzett kvalitatív színreakciós módszer is használható a keményítő jelenlétének igazolására.

| — | A keményítőtartalmat a 152/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 54., 2009.2.26., 1. o.) III. mellékletének L. részében megállapított polarimetriás módszerrel (más néven: a módosított Ewers-módszer) kell meghatározni.
  Ha a polarimetriás módszer – pl. az alábbiakban felsorolt anyagok nagy mennyiségű jelenléte miatt – nem alkalmazható, a keményítőtartalmat a 121/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 37., 2008.2.12., 3. o.) mellékletében megállapított enzimatikus analitikai módszerrel kell meghatározni.
  A következő anyagokról ismeretes, hogy interferenciákat idéznek elő a polarimetriás módszer alkalmazása során:






  a) | (cukor)répakészítmények, pl. (cukor)répapép, (cukor)répamelasz, (cukor)répapép-melasz, (cukor)répaseprő, (répa)cukor; |
| --- | --- | --- |

—

A keményítőtartalmat a 152/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 54., 2009.2.26., 1. o.) III. mellékletének L. részében megállapított polarimetriás módszerrel (más néven: a módosított Ewers-módszer) kell meghatározni.

Ha a polarimetriás módszer – pl. az alábbiakban felsorolt anyagok nagy mennyiségű jelenléte miatt – nem alkalmazható, a keményítőtartalmat a 121/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 37., 2008.2.12., 3. o.) mellékletében megállapított enzimatikus analitikai módszerrel kell meghatározni.

A következő anyagokról ismeretes, hogy interferenciákat idéznek elő a polarimetriás módszer alkalmazása során:

a)

(cukor)répakészítmények, pl. (cukor)répapép, (cukor)répamelasz, (cukor)répapép-melasz, (cukor)répaseprő, (répa)cukor;

| b) | citruspép; |
| --- | --- |

b)

citruspép;

| c) | lenmag; lenmagpogácsa; extrahált lenmag; |
| --- | --- |

c)

lenmag; lenmagpogácsa; extrahált lenmag;

| d) | repcemag; repcemagpogácsa; extrahált repcemag; repcemaghéj; |
| --- | --- |

d)

repcemag; repcemagpogácsa; extrahált repcemag; repcemaghéj;

| e) | napraforgómag; extrahált napraforgómag; részlegesen hántolt, extrahált napraforgómag; |
| --- | --- |

e)

napraforgómag; extrahált napraforgómag; részlegesen hántolt, extrahált napraforgómag;

| f) | koprapogácsa; extrahált kopra; |
| --- | --- |

f)

koprapogácsa; extrahált kopra;

| g) | burgonyapép; |
| --- | --- |

g)

burgonyapép;

| h) | szárított élesztő; |
| --- | --- |

h)

szárított élesztő;

| i) | inulinban gazdag termékek (pl. csicsókaszeletek és csicsókadara); |
| --- | --- |

i)

inulinban gazdag termékek (pl. csicsókaszeletek és csicsókadara);

| j) | töpörtyű; |
| --- | --- |

j)

töpörtyű;

| k) | szójatermékek. |
| --- | --- |

k)

szójatermékek.

| — | A keményítőt 0,5 tömegszázaléknál kisebb mértékben tartalmazó termékek nem tekinthetők keményítőtartalmú terméknek. |
| --- | --- |

—

A keményítőt 0,5 tömegszázaléknál kisebb mértékben tartalmazó termékek nem tekinthetők keményítőtartalmú terméknek.

A szőlőcukor-tartalom meghatározására nagy hatékonyságú folyadék-kromatográfia (HPLC) alkalmazható (904/2008/EK bizottsági rendelet, HL L 249., 2008.9.18., 9. o.).”

---

(1)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

1

(2)  HL C 76., 2015.3.4., 1. o.

2

(3)  HL C 180., 2017.6.8., 35. o.

3

---

Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/27

---

Az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságának határozata

(2017. augusztus 31.)

az Európai Keresztény Politikai Mozgalom bejegyzéséről

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2018/C 34/10)

AZ EURÓPAI POLITIKAI PÁRTOK ÉS EURÓPAI POLITIKAI ALAPÍTVÁNYOK HATÓSÁGA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel az Európai Keresztény Politikai Mozgalom kérelmére,

mivel:

| (1) | az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága (továbbiakban: a hatóság) 2017. július 11-én megkapta az Európai Keresztény Politikai Mozgalom (továbbiakban: a kérelmező) arra irányuló kérelmét, hogy az 1141/2014/EU, Euratom rendelet (a rendelet) 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban európai politikai pártként jegyezzék be, |
| --- | --- |

(1)

az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága (továbbiakban: a hatóság) 2017. július 11-én megkapta az Európai Keresztény Politikai Mozgalom (továbbiakban: a kérelmező) arra irányuló kérelmét, hogy az 1141/2014/EU, Euratom rendelet (a rendelet) 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban európai politikai pártként jegyezzék be,

| (2) | az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 9. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a hatóság 2017. augusztus 8-án felhívta a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a kérelem kiegészítéséhez szükséges további információkat, |
| --- | --- |

(2)

az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 9. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a hatóság 2017. augusztus 8-án felhívta a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a kérelem kiegészítéséhez szükséges további információkat,

| (3) | a kérelmező 2017. augusztus 15-én, 2017. augusztus 22-én, 2017. augusztus 24-én és 2017. augusztus 29-én benyújtotta a kérelem egyes részeinek felülvizsgált változatát, |
| --- | --- |

(3)

a kérelmező 2017. augusztus 15-én, 2017. augusztus 22-én, 2017. augusztus 24-én és 2017. augusztus 29-én benyújtotta a kérelem egyes részeinek felülvizsgált változatát,

| (4) | a kérelmező benyújtotta az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 3. cikkében rögzített feltételek teljesítését igazoló dokumentumokat, jelesül arra vonatkozóan, hogy képviselteti magát a tagállamok legalább egynegyedében az alábbi európai parlamenti, nemzeti parlamenti, regionális parlamenti képviselők vagy regionális közgyűlési tagok révén: Hrvoje Zekanović (Hrvatski rast, Horvátország), Franck Margain (Parti Chrétien-Démocrate, Franciaország), Ivars Brivers (Kristīgi demokrātiskā savienība, Lettország), Bastiaan Belder (Staatkundig Gereformeerde Partij, Hollandia), Marek Jurek (Prawica Rzeczypospolitej, Lengyelország), és Petronela-Mihaela Csokany (Uniunea Bulgară din Banat, Románia), akik tagjai a kérelmező tagpártjainak, és Branislav Škripek (Szlovákia), aki közvetlenül tagja a kérelmezőnek, |
| --- | --- |

(4)

a kérelmező benyújtotta az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 3. cikkében rögzített feltételek teljesítését igazoló dokumentumokat, jelesül arra vonatkozóan, hogy képviselteti magát a tagállamok legalább egynegyedében az alábbi európai parlamenti, nemzeti parlamenti, regionális parlamenti képviselők vagy regionális közgyűlési tagok révén: Hrvoje Zekanović (Hrvatski rast, Horvátország), Franck Margain (Parti Chrétien-Démocrate, Franciaország), Ivars Brivers (Kristīgi demokrātiskā savienība, Lettország), Bastiaan Belder (Staatkundig Gereformeerde Partij, Hollandia), Marek Jurek (Prawica Rzeczypospolitej, Lengyelország), és Petronela-Mihaela Csokany (Uniunea Bulgară din Banat, Románia), akik tagjai a kérelmező tagpártjainak, és Branislav Škripek (Szlovákia), aki közvetlenül tagja a kérelmezőnek,

| (5) | a kérelmező benyújtotta az 1141/2014/EU, Euratom rendelet melléklete szerinti nyilatkozatot az ott rögzített formában, valamint alapszabályát, amely tartalmazza az említett rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket, |
| --- | --- |

(5)

a kérelmező benyújtotta az 1141/2014/EU, Euratom rendelet melléklete szerinti nyilatkozatot az ott rögzített formában, valamint alapszabályát, amely tartalmazza az említett rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket,

| (6) | a kérelmező az (EU, Euratom) 2015/2401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 1. és 2. cikkével összhangban kiegészítő dokumentumokat nyújtott be, |
| --- | --- |

(6)

a kérelmező az (EU, Euratom) 2015/2401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 1. és 2. cikkével összhangban kiegészítő dokumentumokat nyújtott be,

| (7) | Az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 9. cikke értelmében a hatóság megvizsgálta a kérelmet és a benyújtott alátámasztó dokumentumokat, és úgy véli, hogy a kérelmező teljesíti a rendelet 3. cikkében meghatározott bejegyzési feltételeket, valamint hogy az alapszabálya tartalmazza a rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket, |
| --- | --- |

(7)

Az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 9. cikke értelmében a hatóság megvizsgálta a kérelmet és a benyújtott alátámasztó dokumentumokat, és úgy véli, hogy a kérelmező teljesíti a rendelet 3. cikkében meghatározott bejegyzési feltételeket, valamint hogy az alapszabálya tartalmazza a rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Keresztény Politikai Mozgalom bejegyzésre kerül mint európai politikai párt.

A párt e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján európai jogi személyiséget szerez.

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

E határozat címzettje:

| Európai Keresztény Politikai Mozgalom |
| --- |
| Bergstraat 33 |
| 3811 NG Amersfoort |
| Hollandia |

Európai Keresztény Politikai Mozgalom

Bergstraat 33

3811 NG Amersfoort

Hollandia

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 31-én.

Az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága nevében

az igazgató

M. ADAM

---

(1)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/2401 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 2.) az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának tartalmáról és működéséről (HL L 333., 2015.12.19., 50. o.).

2

---

MELLÉKLET

Article 1

Name and logo

1.   The name of the association is European Christian Political Movement (EPCM).

2.   The logo exists out of the letters E, C, P, M, in blue and green.

Article 2

Registered office

The registered office of the Association is located at The Hague, The Netherlands (Chamber of Commerce, Koninginnegracht 13, 2514 AA Den Haag). The ECPM head office is at the Bergstraat 33, 3811 NG, Amersfoort, The Netherlands.

Article 3

Objects

1.   The objects of the association are to reinforce Christian politics on a European, national, regional and local level, as expressed in the basic programme of the association.

2.   The association may pursue its objects with all legal means, including in particular by:

| a. | promoting mutual contacts among political parties endorsing the association’s objects; |
| --- | --- |

a.

promoting mutual contacts among political parties endorsing the association’s objects;

| b. | promoting and exchanging knowledge and experience that may contribute to achieving the association’s objects; |
| --- | --- |

b.

promoting and exchanging knowledge and experience that may contribute to achieving the association’s objects;

| c. | organizing trainings in order to increase the knowledge and skills of the members and their officers; |
| --- | --- |

c.

organizing trainings in order to increase the knowledge and skills of the members and their officers;

| d. | promoting the further shaping of Christian politics in Europe; |
| --- | --- |

d.

promoting the further shaping of Christian politics in Europe;

| e. | promoting concrete legislation to conform to the basic programme of the association; |
| --- | --- |

e.

promoting concrete legislation to conform to the basic programme of the association;

| f. | participating in European elections. |
| --- | --- |

f.

participating in European elections.

3.   The organisation does not pursue profit goals.

Article 4

Members

Members may be:

| a. | Political parties in Europe endorsing the basic programme, as mentioned in article 3; |
| --- | --- |

a.

Political parties in Europe endorsing the basic programme, as mentioned in article 3;

| b. | politicians who qualify for Article 3(1)(b) of Regulation (EC) No 2004/2003 (including amendments from Regulation (EC) No 1524/2007) of the European Parliament and of the Council of the fourth day of November two thousand and three on the regulations governing political parties at European level and the rules regarding their funding and who are also endorsing the basic programme, as mentioned in article 3 and members of national parliaments from nations which have full membership in the Council of Europe. |
| --- | --- |

b.

politicians who qualify for Article 3(1)(b) of Regulation (EC) No 2004/2003 (including amendments from Regulation (EC) No 1524/2007) of the European Parliament and of the Council of the fourth day of November two thousand and three on the regulations governing political parties at European level and the rules regarding their funding and who are also endorsing the basic programme, as mentioned in article 3 and members of national parliaments from nations which have full membership in the Council of Europe.

| c. | The association with limited legal competence: European Christian Political Youth (ECPYouth) with its registered office in the Hague, the Netherlands. |
| --- | --- |

c.

The association with limited legal competence: European Christian Political Youth (ECPYouth) with its registered office in the Hague, the Netherlands.

Article 5

Associated Bodies

1.   Associated bodies are organizations or individual members of the European Parliament that (can) support the association’s work, either financially or by contributing expertise or otherwise.

2.   Associated bodies do not have any rights and obligations other than those conferred and imposed on them by or pursuant to this charter.

Article 6

Admission

1.   The board shall decide on the admission of members and associated bodies.

2.   In the event of non-admission as a member, the general assembly may still decide to admit the relevant party or individual.

Article 7

Termination of membership

1.   The membership shall end:

| a. | by the member’s notice of termination; |
| --- | --- |

a.

by the member’s notice of termination;

| b. | by notice of termination by or on behalf of the association, which may be given if a member has ceased to meet the requirements for membership as set in this charter, if the member fails to perform its obligations vis-à-vis the association, as well as if the association cannot reasonably be required to continue the membership; |
| --- | --- |

b.

by notice of termination by or on behalf of the association, which may be given if a member has ceased to meet the requirements for membership as set in this charter, if the member fails to perform its obligations vis-à-vis the association, as well as if the association cannot reasonably be required to continue the membership;

| c. | by disqualification, which may be pronounced only if a member acts contrary to the association’s charter, the regulations or the resolutions, or prejudices the association. |
| --- | --- |

c.

by disqualification, which may be pronounced only if a member acts contrary to the association’s charter, the regulations or the resolutions, or prejudices the association.

2.   Notice of termination on behalf of the association shall be given by the board.

3.   Notice of termination of the membership by the member may be given only with effect from the end of the association year and with due observance of a four-week notice period. The membership may, however, be terminated with immediate effect if the association or the member cannot reasonably be required to continue the membership.

4.   Notice of termination contrary to the provisions of the foregoing paragraph shall result in termination as per the earliest possible time following the effective date of termination stated in the notice.

5.   A member shall not be authorized by means of notice of termination of its membership to exclude vis-à-vis itself a resolution imposing more stringent financial obligations on the members.

6.   Disqualification from the membership shall be effectuated by then board.

7.   The person involved may lodge an appeal against a resolution of the association to terminate the membership based on the argument that the association cannot reasonably be required to continue the membership, and against a resolution to disqualify a member from membership within one month of receipt of the notice of the resolution at the general assembly. The person involved shall be notified of the resolution in writing, stating the reasons, as soon as possible. During the appeal period and pending the appeal, the member will be suspended.

8.   In the event of termination of the membership in the course of any association year, the annual contribution shall, nevertheless, remain due in full.

Article 8

Termination of the rights and obligations of associated bodies

An associated body’s rights and obligations may at all times mutually be terminated by giving notice, provided that a financial contribution for the current association year promised shall remain due in full.

Article 9

Notice of termination on behalf of the association shall be given by the board.

Article 10

Annual contributions

1.   The members shall pay an annual contribution to be determined by the general assembly.

2.   Under special circumstances the board may grant a full or partial exemption from the obligation to pay a contribution.

Article 11

Board

1.   The board shall consist of at least four private individuals who are either a:

| a. | member; |
| --- | --- |

a.

member;

| b. | member of a member-party or; |
| --- | --- |

b.

member of a member-party or;

| c. | member or staff member of an associate or an individual member, and who are to be elected by the general assembly. |
| --- | --- |

c.

member or staff member of an associate or an individual member, and who are to be elected by the general assembly.

2.   The number of board members shall be determined by the general assembly based on a motion of the board.

3.   Board members will be appointed by the general assembly.

4.   The standing orders may give further regulations on the appointment of board members.

Article 12

Termination of board membership - Periodic membership - Suspension

1.   Every board member shall retire ultimately four years after appointment. The retiring board member shall be eligible for reappointment once

2.   Every board member, even if appointed for a limited period of time, may at all times be dismissed or suspended by the general assembly. Any suspension not followed by a dismissal resolution within three months shall end by expiry of such term. The retiring board member shall be eligible for reappointment. A person appointed to fill a temporary vacancy shall take the place of his predecessor in the rotation schedule.

3.   Furthermore, a board membership shall end:

| a. | by termination of a member’s membership of the association; |
| --- | --- |

a.

by termination of a member’s membership of the association;

| b. | by resignation. |
| --- | --- |

b.

by resignation.

Article 13

Board offices - Board decision - Making process

1.   The chairman shall be appointed to office by the general assembly. The other offices shall be divided among the board members in mutual consultation, provided that the board may also assign the duties of the secretary and the treasurer to non-board members.

2.   Standing orders may set additional regulations in respect of the meetings and decision-making process of the board.

Article 14

Board duties - Representation

1.   Save as restricted in this charter, the board shall be responsible for the management of the association.

2.   In the event of vacancies on the board, the board shall retain its powers. It shall, however, convene a general assembly as soon as possible to discuss the filling of the vacancy or vacancies.

3.   The board shall be authorized to have committees to be appointed by the board perform certain parts of the board’s duties under the responsibility of the board.

4.   The board shall be authorized to enter into agreements to purchase, alienate or encumber property subject to public registration, to enter into agreements in which the association binds itself as a guarantor or as joint and several debtor, warrants performance by third parties, or binds itself as security for a third-party debt.

5.   The association shall be represented both in and out of court either by the board or by the chairman acting jointly together with another board member.

6.   With regard to daily management, the association is validly represented by the General Director.

Article 15

Financial management, annual report and reporting

1.   The General Director is responsible for the daily financial management, including expenditure and fundraising and is fully authorized with regard to bank matters and loans below €25.000. In consultation with the Board, the General Director appoints an independent administrator to conduct the administration. The administrator can transfer funds only with written approval of the General Director. The General Director will inform the Board of the financial developments and reports on all transfers over €1.000. The independent administrator prepares the accounts after which they are adopted by the General Director and verified by the Board. The Board will be fully transparent to its members and the European Parliament regarding donations and the financial accounts while maintaining the protection of personal data and privacy as long as this does not conflict with any ruling in this charter.

2.   The General Director will sign off spending which will be recorded by the administrator. All expenditure will be conducted in accordance with the rules and guidelines for expenditure concerning European political parties. Other staff members can only do expenditure within an established limit and with the sole purpose of arranging travel and stay and meeting rooms.

3.   The board remains the final administrative and financial representation of the association and shall keep records of the association’s financial position, so as to show its rights and obligations at all times.

4.   The board shall issue its annual report at a congress within six months of the end of the association year - save an extension of such term by the general assembly -, reporting on its management as conducted over the past financial year, under simultaneous submission of a balance sheet and a statement of income and expenditure. After expiry of the said term any member may demand in court that the board report in accordance with the foregoing sentence.

5.   The European Parliament appoints the auditor. The General Director and administrator will cooperate with the auditor to establish the annual accounts. These accounts will be submitted to the Board and General Assembly for approval.

6.   The association year shall run from the first day of January until the thirty-first day of December. (change of order, was article 15.1)

Article 16

The General Assembly

1.   The general assembly is the general meeting by law. All powers in the association not conferred on the board by law or in this charter shall vest in the General Assembly.

2.   Ultimately six months after the end of each association year, a congress – the annual meeting - shall be held to discuss, inter alia:

| a. | the annual report and the report as referred to in article 15, as well as the report of the committee referred to in such article; |
| --- | --- |

a.

the annual report and the report as referred to in article 15, as well as the report of the committee referred to in such article;

| b. | the appointment of the committee referred to in article 15 for the following association year; |
| --- | --- |

b.

the appointment of the committee referred to in article 15 for the following association year;

| c. | the filling of vacancies, if any; |
| --- | --- |

c.

the filling of vacancies, if any;

| d. | motions submitted by the board or by the members, if any, as announced in the notice convening the meeting. |
| --- | --- |

d.

motions submitted by the board or by the members, if any, as announced in the notice convening the meeting.

3.   Any other assemblies shall be held as often as the board deems appropriate.

4.   Furthermore, on the written request of at least such number of members as are entitled to cast one tenth of the votes, the board shall convene a congress within a maximum term of four weeks. If the request is not complied with within fourteen days, the requesting members may convene the meeting themselves by giving notice in accordance with article 20 or by placing an advertisement in a daily newspaper at least widely read in the place where the association has its registered office.

Article 17

Access and voting right

1.   In compliance with article 20, the general assembly shall be open to members of the association, board members, representatives of the associated bodies and invited guests. Suspended members and suspended board members shall not have access to the congress.

2.   Other than those referred to in paragraph 1 have admission to the general assembly, unless casu quo the general assembly decides to meet in camera.

3.   Every member of the association who is not suspended shall have the right to cast a vote.

4.   Every associated body has a right to cast a vote on subjects concerning: political content.

5.   In the general assembly each member party has three votes and every individual member has one vote. Every associate body has one vote. The number of votes by individual members and associates can only make up for forty-nine percent (49 %) of the total votes. If the votes of individual members exceed forty-nine percent (49 %) of the total votes then the chairman of the association (or his substitute) is allowed to determine an alternative division of the votes that ensures that the individual members will receive forty-nine percent (49 %) of the total votes.

6.   A memberparty may cast his vote only through a representative having power of attorney to the satisfaction of the chairman of the meeting.

Article 18

Chair - Minutes

1.   The general assembly shall be chaired by the chairman of the association or his deputy. In the absence of the chairman and his deputy, one of the other board members to be designated by the board shall act as chairman. If the chair is not filled according to this procedure either, the meeting shall appoint its own chairman.

2.   The secretary or another person designated for such purpose by the chairman shall keep minutes of the proceedings at each meeting, to be adopted and signed by the chairman and the person keeping the minutes.

Article 19

Congress decision - Making process

1.   The decision pronounced at the general assembly by the chairman to the effect that a resolution has been adopted shall be decisive. The same shall be true for the substance of a resolution adopted to the extent that a vote was taken on a motion not set forth in writing.

2.   If, however, immediately after the decision referred to in paragraph 1 is pronounced, the correctness thereof is challenged, a new vote shall be taken if the majority of the meeting or, if the original vote was not taken by roll-call or by ballot, a person entitled to vote so requires. Such new vote shall supersede the legal consequences of the original vote.

3.   To the extent not provided otherwise by law or in this charter, all resolutions of the general assembly shall be adopted by an absolute majority of the votes cast.

4.   Blank votes shall be deemed not to have been cast.

5.   If, in an election of persons, none of the candidates has obtained an absolute majority of the votes, a second vote or, in the event of a binding nomination, a second vote between the nominated candidates, shall be held. If in such second vote none of the candidates has obtained an absolute majority either, revotes shall be taken until either one person has obtained an absolute majority of the votes or a vote held between two persons ends in a tie. Such revotes (not including the second vote) shall at all times be held between the persons between whom the preceding vote had been held, with the exception of the person who had obtained the least votes during such preceding vote. If during the preceding vote the least votes had been obtained by more than one person, a drawing of lots shall decide who of such persons can no longer be voted for in the new vote. In the event that a vote between two persons ends in a tie, a drawing of lots shall decide who of such two persons is elected.

6.   In the event that a vote on a motion other than on an election of persons ends in a tie, the motion shall be deemed to have been rejected.

7.   All votes shall be taken orally, unless the chairman deems a vote by ballot appropriate or if any of the persons entitled to vote so requires prior to the vote. Written votes shall be taken by secret, unsigned ballot. Resolutions may be adopted by acclamation, unless any of the persons entitled to vote requires a vote by roll-call.

8.   A unanimous resolution of all members, even outside a meeting, shall have the same force as a resolution of the congress of the general assembly, provided adopted with the prior knowledge of the board.

9.   As long as all members are present or represented at a general assembly, valid resolutions may be adopted, provided unanimously, with respect to all items to be discussed - thus, including a motion to amend this charter or to dissolve the association - even if no notice convening a congress has been sent or has been sent in accordance with the requirements in that respect or any other requirements with respect to convening and holding meetings, or any related formalities, have not been observed.

10.   Decisions are only valid if at least one quarter of the members are present during the meeting.

Article 20

Convening the General Assembly

1.   The general assembly shall be convened by the board. The notice convening the general assembly shall be sent to the addresses of the members according to the membership register as referred to in article 4. The term for convening a congress shall be at least seven days.

2.   The notice convening the general assembly shall state the items to be discussed, without prejudice to the provisions of article 21. In the notice convening the general assembly, the board can indicate some items that shall exclusively be discussed by the members. Items mentioned in article 17.4 can never be indicated by the board as to be discussed exclusively.

Article 21

Amendment of the Charter

1.   This charter of the association may be amended only by a resolution of the general assembly, the notice convening such meeting stating that a motion to amend the charter shall be discussed at such meeting.

2.   Those who had convened the congress of the general assembly to discuss a motion to amend the charter shall deposit a copy of such motion in which the proposed amendment is quoted verbatim, at a suitable location, for inspection by the members, at least five days prior to the meeting until the end of the day of the meeting. Furthermore, a copy as referred to above shall be sent to all members.

3.   A resolution to amend the charter shall require at least two thirds of the votes cast in a meeting at which at least two thirds of the members are present or represented. If two thirds of the members are not present or represented, a second meeting shall be convened and held within four weeks thereafter, in which a resolution may be passed on the motion as discussed in the previous meeting, irrespective of the number of members present or represented, provided by a majority of at least two thirds of the votes cast.

4.   An amendment of the charter shall not take effect until after having been set forth in an instrument executed before a civil-law notary. Every board member shall be authorized to have the instrument executed, in accordance with the of the general assembly.

Article 22

Dissolution

1.   The association may be dissolved by a resolution of the general assembly. The provisions of paragraphs 1, 2 and 3 of the foregoing article shall apply mutatis mutandis.

2.   The appropriation of any credit balance after liquidation shall be determined by the general assembly in the resolution to dissolve the association.

Article 23

Standing orders

1.   The general assembly may adopt standing orders.

2.   The standing orders may not be contrary to the law, even where nonmandatory, or with this charter.

Article 24

Affiliated foundation

Sallux is the foundation affiliated to ECPM and will function as its sole European political foundation in accordance with the Regulation (EC) No 1141/2014 of the European Parliament and of the Council on the regulations governing political foundations and the rules regarding their funding.

Annex I

List of Members of the European Christian Political Movement on June 1, 2017

| Full name | English translation | Acronym | Type of membership | Member state |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hayastani Qristonea-Demokratakan Miowt'yown | Christian Democratic Union of Armenia | HQDM | Full membership | Armenia |
| Hrvatski rast | Croatian Growth | HRAST | Full membership | Croatia |
| Eesti Kristlikud Demokraadid | Estionian Christian Democrats | EKD | Full membership | Estonia |
| Parti Chrétien-Démocrate | Christian Democratic Party | PCD | Full membership | France |
| Christian Democratic People’s party | | CDPP | Full membership | Georgia |
| Bündnis C – Christen für Deutschland | Alliance C – Christians for Germanny | Bundnis-C | Full membership | Germany |
| Kristigi Demokratiska Savieniba | Christian Democratic Union | KDS | Full membership | Latvia |
| Partidul Popular Crestin Democrat | Christian Democratic People's party | PPCD | Full membership | Moldova |
| ChristenUnie | Christian Union | CU | Full membership | The Netherlands |
| Staatkundig Gereformeerde Partij | Politically Reformed Party | SGP | Full membership | The Netherlands |
| Prawica Rzeczypospolitej | Right Wing of the Republic | PR | Full membership | Poland |
| Uniunea Bulgara din Banat | Bulgarian Union in Banat | UBB | Full membership | Romania |
| Evangelische Volkspartei | Evangelical People's Party | EVP | Full membership | Switzerland |
| Khrystiyansko Demokratichnyj Soyuz | Christian-Democratic Union | KDS | Full membership | Ukraine |
| Christian Peoples Alliance | | CPA | Full membership | United Kingdom |

Full name

English translation

Acronym

Type of membership

Member state

Hayastani Qristonea-Demokratakan Miowt'yown

Christian Democratic Union of Armenia

HQDM

Full membership

Armenia

Hrvatski rast

Croatian Growth

HRAST

Full membership

Croatia

Eesti Kristlikud Demokraadid

Estionian Christian Democrats

EKD

Full membership

Estonia

Parti Chrétien-Démocrate

Christian Democratic Party

PCD

Full membership

France

Christian Democratic People’s party

CDPP

Full membership

Georgia

Bündnis C – Christen für Deutschland

Alliance C – Christians for Germanny

Bundnis-C

Full membership

Germany

Kristigi Demokratiska Savieniba

Christian Democratic Union

KDS

Full membership

Latvia

Partidul Popular Crestin Democrat

Christian Democratic People's party

PPCD

Full membership

Moldova

ChristenUnie

Christian Union

CU

Full membership

The Netherlands

Staatkundig Gereformeerde Partij

Politically Reformed Party

SGP

Full membership

The Netherlands

Prawica Rzeczypospolitej

Right Wing of the Republic

PR

Full membership

Poland

Uniunea Bulgara din Banat

Bulgarian Union in Banat

UBB

Full membership

Romania

Evangelische Volkspartei

Evangelical People's Party

EVP

Full membership

Switzerland

Khrystiyansko Demokratichnyj Soyuz

Christian-Democratic Union

KDS

Full membership

Ukraine

Christian Peoples Alliance

CPA

Full membership

United Kingdom

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/37

---

Értesítés az Argentínából származó biodízel behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról

(2018/C 34/11)

Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikke alapján panaszt nyújtottak be, amely szerint az Argentínából származó biodízel behozatala támogatott formában történik, és ezáltal kárt (2) okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   Panasz

A panaszt 2017. december 18-án az Európai Biodízeltanács (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a biodízel teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

2.   Vizsgált termék

A vizsgálat tárgyát képező termék: szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterek és/vagy paraffingázolajok akár tisztán, akár keverék formájában (közismert nevén „biodízel”) (a továbbiakban: vizsgált termék).

3.   A támogatásra vonatkozó állítás

Az állítólagosan támogatott termék az Argentínából (a továbbiakban: érintett ország) származó, jelenleg az ex 1516 20 98 (TARIC-kódok: 1516209821, 1516209829 és 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC-kódok: 1518009121, 1518009129 és 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC-kód: 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC-kódok: 1518009921, 1518009929 és 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC-kódok: 2710194321, 2710194329 és 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC-kódok: 2710194621, 2710194629 és 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC-kódok: 2710194721, 2710194729 és 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARIC-kódok: 3824999210, 3824999212 és 3824999220), 3826 00 10 és ex 3826 00 90 (TARIC-kódok: 3826009011, 3826009019 és 3826009030) KN-kódok alá tarozó vizsgált termék. A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

A panasz elegendő bizonyítékot tartalmaz azt illetően, hogy a vizsgált termék Argentínában működő gyártói számos, az argentin kormány által nyújtott támogatásban részesültek.

A támogatási gyakorlatok – többek között – az alábbiakat foglalják magukban:

| i. | áruk vagy szolgáltatások kormányzat általi nyújtása a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében, például a szójababellátás esetében; |
| --- | --- |

i.

áruk vagy szolgáltatások kormányzat általi nyújtása a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében, például a szójababellátás esetében;

| ii. | áruk kormányzat általi vétele a megfelelő nagyságú díjazásnál magasabb összeg megfizetése ellenében és/vagy jövedelem- vagy ártámogatás mellett, így a biodízel kormányzati megbízásban történő felvásárlása (biodízel-ellátási megállapodás); |
| --- | --- |

ii.

áruk kormányzat általi vétele a megfelelő nagyságú díjazásnál magasabb összeg megfizetése ellenében és/vagy jövedelem- vagy ártámogatás mellett, így a biodízel kormányzati megbízásban történő felvásárlása (biodízel-ellátási megállapodás);

| iii. | közvetlen transzferek, így kedvezményes feltételek mellett nyújtott hitelek és exportfinanszírozás, beleértve az Argentin Nemzeti Bank (Banco de la Nación Argentina, BNA) általi kedvezményes hitelnyújtást; valamint |
| --- | --- |

iii.

közvetlen transzferek, így kedvezményes feltételek mellett nyújtott hitelek és exportfinanszírozás, beleértve az Argentin Nemzeti Bank (Banco de la Nación Argentina, BNA) általi kedvezményes hitelnyújtást; valamint

| iv. | kormányzati bevételek elengedése vagy be nem szedése, így a biodízelgyártók számára a 2006. évi bioüzemanyag-törvény alapján biztosított gyorsított értékcsökkenés, valamint a feltételezett minimális nyereségadó terén biztosított mentesség és halasztás a biodízelgyártók számára a 2006. évi bioüzemanyag-törvény alapján, valamint több tartományi adó alóli mentesség. |
| --- | --- |

iv.

kormányzati bevételek elengedése vagy be nem szedése, így a biodízelgyártók számára a 2006. évi bioüzemanyag-törvény alapján biztosított gyorsított értékcsökkenés, valamint a feltételezett minimális nyereségadó terén biztosított mentesség és halasztás a biodízelgyártók számára a 2006. évi bioüzemanyag-törvény alapján, valamint több tartományi adó alóli mentesség.

A panaszos továbbá azt állítja, hogy a fent említett intézkedések támogatásoknak minősülnek, mivel Argentína kormányának, illetve egyéb regionális kormányzatoknak (többek között közjogi szerveknek) a pénzügyi hozzájárulását foglalják magukban, és gazdasági előnyt ruháznak át a vizsgált termék exportáló gyártóira. A programok állítólag bizonyos vállalkozásokra, gazdasági ágazatra vagy vállalkozáscsoportra korlátozódnak, és ezért egyediek, illetve kiegyenlíthetők. Ennek alapján az állítólagos támogatási összegek az érintett ország vonatkozásában jelentősnek tűnnek.

Tekintettel az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdésére és 10. cikkének (3) bekezdésére, a Bizottság a bizonyítékok elegendő jellegéről feljegyzést készített, melyben szerepeltette a Bizottság rendelkezésére álló és a vizsgálat Bizottság általi megindításának alapját jelentő bizonyítékok teljes körének bizottsági értékelését. A szóban forgó feljegyzés megtalálható az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában.

A Bizottság fenntartja a jogot, hogy kivizsgálja a vizsgálat során esetlegesen feltárt egyéb kapcsolódó támogatásokat is.

4.   A fenyegető kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó állítás

A panaszos bizonyítékkal szolgált arról, hogy a vizsgált termék érintett országból érkező behozatala összességében abszolút értelemben és piaci részesedését tekintve egyaránt számottevően növekedett, ami a behozatal valószínűsíthető jelentős mértékű növekedését jelezheti. Továbbá állítása szerint a behozatal olyan árszinten lép be az Unióba, amely – egyéb következmények mellett – már eddig is kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott értékesítési árak szintjére, az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségekre, valamint az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére és nyereségére.

A panaszos továbbá bizonyítékkal szolgál arról, hogy megfelelő nagyságú lekötetlen kapacitás áll rendelkezésre Argentínában, ami a behozatal valószínűsíthető jelentős mértékű növekedését jelezheti.

Ezenkívül a szóban forgó állítólagos támogatások jellegükből fakadóan valószínűsíthetően negatív hatással vannak a kereskedelemre.

Emellett azt is állította, hogy a támogatott behozatal beáramlása valószínűsíthetően számottevően megnövekszik a vizsgált termék Unióba történő behozatalára vonatkozó, hatályos dömpingellenes intézkedések közelmúltbeli csökkentése (3), illetőleg a vizsgált termékre vonatkozóan az Amerikai Egyesült Államok által a közelmúltban bevezetett kiegyenlítő intézkedések következtében. Mindez annak a valószínűségét jelzi, hogy a kivitelt – a támogatott behozatal számottevő növekedése mellett – átirányítják az Unióba. A panaszos állítása szerint mindenképpen várható, illetve a közeljövőben bekövetkezik a körülmények fentiek szerinti átalakulása. A közelgő további támogatott behozatal következtében pedig jelentős mértékű kárra lehet számítani.

A panaszos azt is állítja, hogy a tisztességtelen behozatal beáramlásának perspektívája a fő oka a közvetlenül fenyegető kárnak, és nincsenek olyan egyéb tényezők, amelyek láthatólag befolyásolnák az ok-okozati összefüggést.

5.   Eljárás

Minthogy a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat részéről vagy nevében nyújtották be, és hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság az alaprendelet 10. cikke alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az érintett országból származó vizsgált termék behozatala támogatott formában történik-e, és ha igen, a támogatott behozatal okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak, vagy ilyen károkozással fenyeget-e. Amennyiben a következtetések ezeket alátámasztják, a vizsgálat feltárja, hogy nem ellentétes-e az uniós érdekkel, ha intézkedések bevezetésére kerül sor.

A Bizottság konzultációkra kérte fel Argentína kormányát.

5.1.   
  Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A támogatásra és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2017. január 1-jétől2017. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjed ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjed ki.

5.2.   
  A támogatás megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri a vizsgált termék érintett országban működő exportáló gyártóit (4), valamint az érintett ország hatóságait az általa folytatott vizsgálatban való részvételre. A Bizottság emellett a lehető legteljesebb együttműködést kéri azon további felektől, amelyeket a vizsgált termékhez kapcsolódó kiegyenlíthető támogatások létének és összegének meghatározása céljából információszolgáltatásra kér fel.

5.2.1.   Az exportáló gyártókra vonatkozó vizsgálat

Az érintett ország vizsgálat alá vonandó exportáló gyártóinak kiválasztására irányuló eljárás

a)   Mintavétel

Tekintettel az ezen eljárásban érintett, az érintett országban működő exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó exportáló gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 27. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes exportáló gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés I. mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

Az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felveszi a kapcsolatot az érintett ország hatóságaival, és kapcsolatba léphet az exportáló gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban további releváns, a fentiekben kérttől eltérő információt kívánnak benyújtani, ezt – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül kell megtenniük.

Ha mintavételre van szükség, akkor az exportáló gyártók kiválasztása történhet az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert exportáló gyártót, az érintett ország hatóságait és az exportáló gyártók szervezeteit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Az exportáló gyártókkal kapcsolatos vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintába felvett exportáló gyártóknak, az exportáló gyártók valamennyi ismert szervezetének, valamint az érintett ország hatóságainak.

A mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak és az érintett ország hatóságainak – eltérő rendelkezés hiányában – a minta kiválasztásáról szóló értesítés dátumától számított 37 napon belül kell benyújtaniuk a kitöltött kérdőívet.

Az alaprendelet 28. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való lehetséges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek (a továbbiakban: a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók). Az alábbi b) pont sérelme nélkül, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatalra kivethető kiegyenlítő vám nem fogja meghaladni a mintában szereplő exportáló gyártók esetében megállapított támogatási összegek súlyozott átlagát (5).

b)   A kiegyenlíthető támogatás egyedi összege a mintában nem szereplő vállalatok esetében

Az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók kérhetik, hogy a Bizottság állapítsa meg a rájuk vonatkozó, egyedi támogatási összegeket. Azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek a támogatás egyedi összegének megállapítását kívánják kérni, kérdőívet kell igényelniük, és azt – eltérő rendelkezés hiányában – a minta kiválasztásáról szóló értesítés dátumától számított 37 napon belül megfelelően kitöltve vissza kell küldeniük.

Az egyedi támogatási összeg megállapítását kérő exportáló gyártóknak ugyanakkor tudatában kell lenniük annak, hogy a Bizottság határozhat úgy, hogy nem állapít meg egyedi támogatási összeget számukra, például ha az exportáló gyártók száma olyan nagy, hogy az egyedi támogatási összeg megállapítása túl nagy terhet jelentene, és késleltetné a vizsgálat időben történő lezárását.

5.2.2.   A független importőrökre
   (6)
  vonatkozó vizsgálat
   (7)

A Bizottság felkéri a vizsgált terméket az érintett országból az Unióba importáló független importőröket a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az ezen eljárásban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 27. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés II. mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

A független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban további releváns, a fentiekben kérttől eltérő információt kívánnak benyújtani, ezt – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül kell megtenniük.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet az érintett országból származó vizsgált termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszervezetet értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

A vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintában szereplő független importőröknek és valamennyi ismert importőrszervezetnek. Eltérő rendelkezés hiányában ezeknek a feleknek a minta kiválasztásáról szóló értesítés dátumától számított 37 napon belül kell benyújtaniuk a kitöltött kérdőívet.

5.3.   
  A kár megállapítására irányuló eljárás és az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

A kár megállapítása egyértelmű bizonyítékok alapján történik, és magában foglalja a támogatott behozatal volumenének, az uniós piac áraira gyakorolt hatásának, valamint az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának tárgyilagos vizsgálatát. Annak megállapítása érdekében, hogy érte-e jelentős mértékű kár az uniós gazdasági ágazatot, a Bizottság felkéri a vizsgált termék uniós gyártóit az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

Az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az ezen eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 27. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába (e célból lépjenek kapcsolatba a Bizottsággal az 5.7. pontban megadott elérhetőségen). Azoknak a további uniós gyártóknak, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell kapcsolatba lépniük a Bizottsággal. Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban további releváns információt kívánnak benyújtani, ezt – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül kell megtenniük.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és/vagy az uniós gyártók összes ismert szervezetét értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a végleges mintába.

A vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintában szereplő uniós gyártóknak és az uniós gyártók valamennyi ismert szervezetének. Eltérő rendelkezés hiányában ezeknek a feleknek a minta kiválasztásáról szóló értesítés dátumától számított 37 napon belül kell benyújtaniuk a kitöltött kérdőívet.

5.4.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 31. cikkének megfelelően, abban az esetben, ha a támogatásra és az általa okozott kárra vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, határozni kell arról, hogy nem ellentétes-e az uniós érdekkel, ha szubvencióellenes intézkedések elfogadására kerül sor. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek. A vizsgálatban való részvételhez a fogyasztói képviseleti szervezeteknek – ugyanezen határidőn belül – bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

A fenti határidőn belül jelentkező felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül információt szolgáltathatnak a Bizottság részére az uniós érdekre vonatkozóan. Az információ tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújtható be. A 31. cikk alapján közölt információk mindazonáltal csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

5.5.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.6.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszához tartozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt a meghallgatás iránti kérelem benyújtására.

5.7.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információkat lehet benyújtani. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Limited” (8) (korlátozott hozzáférésű) jelöléssel kell ellátni. Az e vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Limited” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek azokról az alaprendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle.

Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket e-mailben – a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában csatolva – nyújtsák be, kivéve a terjedelmes válaszokat, amelyeket CD-ROM/DVD lemezen személyesen vagy könyvelt levélpostai küldeményben kell benyújtani. Az e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság weblapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf

Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük az e-mailben eljuttatott küldeményekre vonatkozó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: |
| Támogatás – TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu |
| Kár – TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail:

Támogatás – TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu

Kár – TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu

6.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálat lefolytatását jelentős mértékben akadályozza, az alaprendelet 28. cikkének megfelelően ideiglenes vagy végleges, jóváhagyó vagy elutasító megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike valótlan vagy félrevezető információkat közölt, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járt volna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul a Bizottsághoz kell fordulnia.

7.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatás iránti kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást szervezhet az érdekelt felek számára, és közbenjárhat annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszához tartozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt a meghallgatás iránti kérelem benyújtására.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és honlapja a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán található: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

8.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megfelelően az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 13 hónapon belül lezárul. Az alaprendelet 12. cikke (1) bekezdésének megfelelően ideiglenes intézkedéseket ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított kilenc hónapon belül lehet bevezetni.

9.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően fogja kezelni.

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

(2)  Az alaprendelet 2. cikkének d) pontjában foglaltak szerint a „kár” általános kifejezés jelentős mértékű kárra, jelentős mértékű kár bekövetkeztének lehetőségére vagy egy gazdasági ágazat létrehozásában elszenvedett jelentős hátráltatásra utal.

(3)  HL L 239., 2017.9.19., 9. o.

(4)  Exportáló gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a vizsgált termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a vizsgált terméket gyártja és közvetlenül vagy harmadik félen keresztül az Unió piacára exportálja.

(5)  Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság figyelmen kívül hagy minden nulla, csekély összegű, valamint az alaprendelet 28. cikkében foglalt körülmények között megállapított kiegyenlíthető támogatást.

(6)  A mintában kizárólag független, azaz az exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök szerepelhetnek. Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek az exportáló gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.) 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri.

(7)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a támogatás megállapításán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(8)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 12. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(9)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

I. MELLÉKLET

Image

☐ „Limited version” (korlátozott hozzáférésű változat) (1)

☐ „Version for inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő rovatot!)

SZUBVENCIÓELLENES ELJÁRÁS AZ ARGENTÍNÁBÓL SZÁRMAZÓ BIODÍZEL BEHOZATALÁRA VONATKOZÓAN

INFORMÁCIÓK AZ ARGENTÍNÁBAN MŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson az Argentínában működő exportáló gyártóknak az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2.1. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Limited” (korlátozott hozzáférésű), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) megjelöléssel ellátott változatot vissza kell küldeni a Bizottságnak a következő e-mail-címre: TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu.

1. NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Kérjük, adja meg vállalatáról a következő adatokat:

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail-cím

Telefonszám

Honlap

2. FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Kérjük, hogy adja meg a vállalat elszámolási pénznemében a vizsgálati időszakra vonatkozóan (2017. január 1-jétől 2017. december 31-ig) az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott, a vállalata által előállított biodízel értékesítéséből származó forgalmat (az Unió 28 tagállamába (2) irányuló exportértékesítést országonként lebontva, illetve összesítve, valamint a belföldi értékesítést) és az annak megfelelő tömeget vagy volument. Kérjük, adja meg a használt pénznemet.

Tonna

Érték az elszámolási pénznemben

Kérjük, adja meg a használt pénznemet

A vizsgált termék uniós exportértékesítésére vonatkozó adatok a 28 tagállamra országonként lebontva és összesítve

Összesen:

A tagállamok egyenkénti felsorolása (1):

EU-n kívüli egyéb rendeltetési országokba irányuló exportértékesítések

Összesen:

Az országok egyenkénti felsorolása:

A vizsgált termék belföldi értékesítésére vonatkozó adatok

(1) Szükség esetén illesszen be további sorokat.

(1) Csak belső használatra szolgáló dokumentum. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. A dokumentum az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.) 29. cikke értelmében és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 12. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(2) Az Európai Unió 28 tagállama a következő: Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság.

Image

3. VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1) VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE

Kérjük, adja meg a vállalata, valamint a vizsgált termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalatával kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (kérjük, sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a vizsgált termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve a vizsgált termék feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4. EGYÉB INFORMÁCIÓK

Kérjük, bocsássa a Bizottság rendelkezésére a vállalat 2016. évre vonatkozó üzleti jelentését és/vagy éves pénzügyi kimutatását (spanyol nyelven, valamint ha rendelkezésre áll, angolul).

Kérjük, adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5. EGYÉNI TÁMOGATÁSKÜLÖNBÖZET

A vállalat kijelenti, hogy – amennyiben nem kerül be a mintába – szeretne kérdőívet kapni, melyet kitöltve egyéni támogatáskülönbözet megállapítását kérelmezheti.

☐ Igen

☐ Nem

6. NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak kell tekinteni. A nem együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság megállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet e vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

(1) Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.) 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri.

---

II. MELLÉKLET

Image

☐ „Limited version” (korlátozott hozzáférésű változat) (1)

☐ „Version for inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő rovatot!)

SZUBVENCIÓELLENES ELJÁRÁS AZ ARGENTÍNÁBÓL SZÁRMAZÓ BIODÍZEL BEHOZATALÁRA VONATKOZÓAN

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2.2. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Limited” (korlátozott hozzáférésű), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) megjelöléssel ellátott változatot vissza kell küldeni a Bizottságnak a következő e-mail-címre: TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu.

1. NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Kérjük, adja meg vállalatáról a következő adatokat:

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail-cím

Telefonszám

Honlap

2. FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Kérjük, hogy adja meg euróban (EUR) a vizsgálati időszakra vonatkozóan (2017. január 1-jétől december 31-ig) a vállalat teljes forgalmát, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott biodízel Unióba (2) irányuló behozatalával elért forgalmat és e behozatal tömegét vagy volumenét, valamint az Argentínából történő behozatalt követően a behozatal uniós piacon történő viszonteladásával elért forgalmat és e viszonteladás tömegét vagy volumenét.

Tonna

Érték euróban (EUR)

A vállalat teljes forgalma euróban (EUR)

A vizsgált termék Unióba történő behozatala Argentínából

A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása az Argentínából történő behozatalt követően

(1) Csak belső használatra szolgáló dokumentum. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. A dokumentum az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.) 29. cikke értelmében és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 12. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(2) Az Európai Unió 28 tagállama a következő: Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság.

Image

3. VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1) VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE

Kérjük, adja meg a vállalat, valamint a vizsgált termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (kérjük, sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a vizsgált termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve a vizsgált termék feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4. EGYÉB INFORMÁCIÓK

Kérjük, adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5. NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak kell tekinteni.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

(1) Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.) 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/48

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 34/12)

| 1. | 2018. január 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.
  E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:






  — | Bain Capital Investors LLC (a továbbiakban: Bain Capital, Egyesült Államok), |
| --- | --- | --- |

1.

2018. január 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

—

Bain Capital Investors LLC (a továbbiakban: Bain Capital, Egyesült Államok),

| — | Fedrigoni SpA (a továbbiakban: Fedrigoni, Olaszország) |
| --- | --- |

—

Fedrigoni SpA (a továbbiakban: Fedrigoni, Olaszország)

A Bain Capital az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a Fedrigoni felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Bain Capital esetében: magántőke-befektetési társaság, amely számos ágazatba tartozó vállalkozásokba fektet be, ideértve többek között az információtechnológia, az egészségügy, a kiskereskedelmi termékek és fogyasztási cikkek, a kommunikáció, a pénzügy és az ipar/gyártás területét,
  —   a Fedrigoni esetében: különböző típusú papírok – köztük a grafikai célra szánt és finompapír, biztonsági papír és megoldások (például bankjegyek, kereskedés tárgyát képező értékpapírok és biztonsági elemek), öntapadós címkék, valamint irodaszerek – előállítása és értékesítése területén tevékenykedő olasz vállalkozás. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Bain Capital esetében: magántőke-befektetési társaság, amely számos ágazatba tartozó vállalkozásokba fektet be, ideértve többek között az információtechnológia, az egészségügy, a kiskereskedelmi termékek és fogyasztási cikkek, a kommunikáció, a pénzügy és az ipar/gyártás területét,

—   a Fedrigoni esetében: különböző típusú papírok – köztük a grafikai célra szánt és finompapír, biztonsági papír és megoldások (például bankjegyek, kereskedés tárgyát képező értékpapírok és biztonsági elemek), öntapadós címkék, valamint irodaszerek – előállítása és értékesítése területén tevékenykedő olasz vállalkozás.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.
  A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozást minden esetben fel kell tüntetni:
  M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni
  Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:





  E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozást minden esetben fel kell tüntetni:

M.8804 – Bain Capital/Fedrigoni

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/50

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8775 – Shell/Impello)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 34/13)

| 1. | 2018. január 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.
  E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:






  — | a Royal Dutch Shell plc. (a továbbiakban: Shell, Egyesült Királyság) irányítása alá tartozó Shell vállalatcsoporthoz tartozó The Shell Petroleum Company (a továbbiakban: Shell Petroleum, Egyesült Királyság), |
| --- | --- | --- |

1.

2018. január 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

—

a Royal Dutch Shell plc. (a továbbiakban: Shell, Egyesült Királyság) irányítása alá tartozó Shell vállalatcsoporthoz tartozó The Shell Petroleum Company (a továbbiakban: Shell Petroleum, Egyesült Királyság),

| — | Impello Limited (a továbbiakban: Impello, Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

—

Impello Limited (a továbbiakban: Impello, Egyesült Királyság).

A Shell az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást szerez az Impello felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Shell esetében: energetikai és petrolkémiai vállalkozások globális csoportja, melynek tevékenysége kiterjed az olaj- és gázfeltárásra, a kőolajtermékek és vegyipari termékek, valamint megújuló energiatermékek termelésére, gyártására, forgalmazására és szállítására. A Shell ezenfelül a villamos energia és gáz kereskedelmével és nagykereskedelmi szolgáltatásával is foglalkozik, többek között az Egyesült Királyságban és Németországban,
  —   az Impello esetében: független energiaszolgáltató az egyesült királysági és németországi lakossági fogyasztók számára (First Utility néven). |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Shell esetében: energetikai és petrolkémiai vállalkozások globális csoportja, melynek tevékenysége kiterjed az olaj- és gázfeltárásra, a kőolajtermékek és vegyipari termékek, valamint megújuló energiatermékek termelésére, gyártására, forgalmazására és szállítására. A Shell ezenfelül a villamos energia és gáz kereskedelmével és nagykereskedelmi szolgáltatásával is foglalkozik, többek között az Egyesült Királyságban és Németországban,

—   az Impello esetében: független energiaszolgáltató az egyesült királysági és németországi lakossági fogyasztók számára (First Utility néven).

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.
  A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:
  M.8775 – Shell/Impello
  Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:





  E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax: +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.8775 – Shell/Impello

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 31.1.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/51

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8783 – Repsol/Kia/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 34/14)

| 1. | 2018. január 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.
  E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:






  — | Repsol Comercial de Productos Petrolíferos, SA (Repsol, Spanyolország), |
| --- | --- | --- |

1.

2018. január 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

—

Repsol Comercial de Productos Petrolíferos, SA (Repsol, Spanyolország),

| — | KIA Motors Iberia, SLU (Kia, Spanyolország). |
| --- | --- |

—

KIA Motors Iberia, SLU (Kia, Spanyolország).

A Repsol és a KIA az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: a közös vállalkozás) felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Repsol esetében: tőzsdén jegyzett, integrált energetikai társaság,
  —   a Kia esetében: gépjármű-forgalmazás Spanyolországban. A Kia a Kia Motors Company 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata. A Kia Motors Company a Kia vállalatcsoport legfelső szintű anyavállalata, amely végső soron a Hyundai Motor Company irányítása alá tartozik,
  —   a közös vállalkozás esetében: közös gépkocsihasználat Madridban. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Repsol esetében: tőzsdén jegyzett, integrált energetikai társaság,

—   a Kia esetében: gépjármű-forgalmazás Spanyolországban. A Kia a Kia Motors Company 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata. A Kia Motors Company a Kia vállalatcsoport legfelső szintű anyavállalata, amely végső soron a Hyundai Motor Company irányítása alá tartozik,

—   a közös vállalkozás esetében: közös gépkocsihasználat Madridban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.
  A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:
  M.8783 – Repsol/Kia/JV
  Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:





  E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.8783 – Repsol/Kia/JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---