# Euroopa Liidu C 58/15.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 58 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik15. veebruar 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 58

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik15. veebruar 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2016–201711.–14. aprilli 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 181, 8.6.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2016–201711.–14. aprilli 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 181, 8.6.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 181, 8.6.2017 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 12. aprill 2016 |
| 2018/C 58/01 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon kalandusalaste aspektide kohta seoses riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust käsitleva rahvusvahelise kokkuleppega (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon) (2015/2109(INI)) | 2 |
| 2018/C 58/02 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (2015/2095(INI)) | 9 |
| 2018/C 58/03 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon subsidiaarsust ja proportsionaalsust käsitlevate 2012.–2013. aasta aruannete kohta (2014/2252(INI)) | 33 |
| 2018/C 58/04 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (2014/2150(INI)) | 39 |
| 2018/C 58/05 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ühtse turu tulevase parema reguleerimise kohta (2015/2089(INI)) | 48 |
| 2018/C 58/06 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi käsitleva õppe kohta koolides (2015/2138(INI)) | 57 |
| 2018/C 58/07 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (2015/2257(INI)) | 65 |
| 2018/C 58/08 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi rolli kohta rahvusvaheliste finants-, rahandus- ja reguleerivate asutuste ja organite raamistikus (2015/2060(INI)) | 76 |
| 2018/C 58/09 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon väikesemahulise rannapüügi uuendamise ja mitmekesistamise kohta kalapüügist sõltuvates piirkondades (2015/2090(INI)) | 82 |
| 2018/C 58/10 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (2015/2091(INI)) | 93 |
| | Kolmapäev, 13. aprill 2016 |
| 2018/C 58/11 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D044281/01 – 2016/2624(RSP)) | 102 |
| 2018/C 58/12 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (2015/2272(INI)) | 109 |
| 2018/C 58/13 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise ja läbivaatamise kohta (2015/2220(INI)) | 119 |
| 2018/C 58/14 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon Zika viiruse puhangu kohta (2016/2584(RSP)) | 142 |
| 2018/C 58/15 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Poolas (2015/3031(RSP)) | 148 |
| | Neljapäev, 14. aprill 2016 |
| 2018/C 58/16 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Pakistani ja eelkõige Lahore’is toimunud rünnaku kohta (2016/2644(RSP)) | 151 |
| 2018/C 58/17 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Hondurases (2016/2648(RSP)) | 155 |
| 2018/C 58/18 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Nigeeria kohta (2016/2649(RSP)) | 159 |
| 2018/C 58/19 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Türgi 2015. aasta aruande kohta (2015/2898(RSP)) | 164 |
| 2018/C 58/20 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Albaania 2015. aasta aruande kohta (2015/2896(RSP)) | 175 |
| 2018/C 58/21 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2015. aasta aruande kohta (2015/2897(RSP)) | 182 |
| 2018/C 58/22 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon vaesusevastase eesmärgi saavutamise kohta majapidamiskulude kasvu kontekstis (2015/2223(INI)) | 192 |
| 2018/C 58/23 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon erasektori ja arengu kohta (2014/2205(INI)) | 209 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. aprill 2016

2018/C 58/01

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon kalandusalaste aspektide kohta seoses riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust käsitleva rahvusvahelise kokkuleppega (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon) (2015/2109(INI))

2

2018/C 58/02

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (2015/2095(INI))

9

2018/C 58/03

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon subsidiaarsust ja proportsionaalsust käsitlevate 2012.–2013. aasta aruannete kohta (2014/2252(INI))

33

2018/C 58/04

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (2014/2150(INI))

39

2018/C 58/05

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ühtse turu tulevase parema reguleerimise kohta (2015/2089(INI))

48

2018/C 58/06

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi käsitleva õppe kohta koolides (2015/2138(INI))

57

2018/C 58/07

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (2015/2257(INI))

65

2018/C 58/08

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi rolli kohta rahvusvaheliste finants-, rahandus- ja reguleerivate asutuste ja organite raamistikus (2015/2060(INI))

76

2018/C 58/09

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon väikesemahulise rannapüügi uuendamise ja mitmekesistamise kohta kalapüügist sõltuvates piirkondades (2015/2090(INI))

82

2018/C 58/10

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (2015/2091(INI))

93

Kolmapäev, 13. aprill 2016

2018/C 58/11

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D044281/01 – 2016/2624(RSP))

102

2018/C 58/12

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (2015/2272(INI))

109

2018/C 58/13

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise ja läbivaatamise kohta (2015/2220(INI))

119

2018/C 58/14

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon Zika viiruse puhangu kohta (2016/2584(RSP))

142

2018/C 58/15

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Poolas (2015/3031(RSP))

148

Neljapäev, 14. aprill 2016

2018/C 58/16

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Pakistani ja eelkõige Lahore’is toimunud rünnaku kohta (2016/2644(RSP))

151

2018/C 58/17

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Hondurases (2016/2648(RSP))

155

2018/C 58/18

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Nigeeria kohta (2016/2649(RSP))

159

2018/C 58/19

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Türgi 2015. aasta aruande kohta (2015/2898(RSP))

164

2018/C 58/20

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Albaania 2015. aasta aruande kohta (2015/2896(RSP))

175

2018/C 58/21

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2015. aasta aruande kohta (2015/2897(RSP))

182

2018/C 58/22

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon vaesusevastase eesmärgi saavutamise kohta majapidamiskulude kasvu kontekstis (2015/2223(INI))

192

2018/C 58/23

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon erasektori ja arengu kohta (2014/2205(INI))

209

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 12. aprill 2016 |
| 2018/C 58/24 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta otsus Hermann Winkleri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2000(IMM)) | 223 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. aprill 2016

2018/C 58/24

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta otsus Hermann Winkleri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2000(IMM))

223

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 12. aprill 2016 |
| 2018/C 58/25 | P8_TA(2016)0094Teatavatest AKV riikidest pärit tooted ***IEuroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (uuesti sõnastatud) (COM(2015)0282 – C8-0154/2015 – 2015/0128(COD))P8_TC1-COD(2015)0128Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodetele kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (uuesti sõnastatud) | 225 |
| 2018/C 58/26 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11634/2015 – C8-0377/2015 – 2015/0152(NLE)) | 227 |
| 2018/C 58/27 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi Macau erihalduspiirkonna valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (05255/2014 – C8-0040/2015 – 2012/0015(NLE)) | 228 |
| 2018/C 58/28 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega (COM(2015)0646 – C8-0009/2016 – 2015/0296(CNS)) | 229 |
| 2018/C 58/29 | Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Brasiilia Liitvabariigi ja Europoli vahelise strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (13980/2015 – C8-0010/2016 – 2016/0801(CNS)) | 230 |
| 2018/C 58/30 | P8_TA(2016)0101Aretusloomad ja aretusmaterjal ***IEuroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus aretusloomade ja aretusmaterjaliga liidus kauplemise ning nende liitu importimise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta (COM(2014)0005 – C7-0032/2014 – 2014/0032(COD))P8_TC1-COD(2014)0032Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus) | 231 |
| | Kolmapäev, 13. aprill 2016 |
| 2018/C 58/31 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Rootsi taotlus – EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks) (COM(2016)0061 – C8-0033/2016 – 2016/2022(BUD)) | 232 |
| 2018/C 58/32 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist (EGF/2016/000 TA 2016 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2016)0078 – C8-0095/2016 – 2016/2025(BUD)) | 237 |
| 2018/C 58/33 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2016 kohta – uus rahastamisvahend erakorralise toetuse andmiseks liidu territooriumil (07068/2016 – C8-0122/2016 – 2016/2037(BUD)) | 242 |
| 2018/C 58/34 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Samo Jereb kontrollikoja liikmeks (C8-0025/2016 – 2016/0804(NLE)) | 245 |
| 2018/C 58/35 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Mihails Kozlovs kontrollikoja liikmeks (C8-0411/2015 – 2015/0814(NLE)) | 246 |
| 2018/C 58/36 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Jan Gregor kontrollikoja liikmeks (C8-0412/2015 – 2015/0815(NLE)) | 247 |
| 2018/C 58/37 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ladislav Balko kontrollikoja liikmeks (C8-0413/2015 – 2015/0816(NLE)) | 248 |
| 2018/C 58/38 | Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Janusz Wojciechowski kontrollikoja liikmeks (C8-0414/2015 – 2015/0817(NLE)) | 249 |
| | Neljapäev, 14. aprill 2016 |
| 2018/C 58/39 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 5. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrusele, millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (C(2016)01934 – 2016/2639(DEA)) | 250 |
| 2018/C 58/40 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (Isikuandmete kaitse üldmäärus) (05419/1/2016 – C8-0140/2016 – 2012/0011(COD)) | 252 |
| 2018/C 58/41 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (05418/1/2016 – C8-0139/2016 – 2012/0010(COD)) | 253 |
| 2018/C 58/42 | P8_TA(2016)0127Broneeringuinfo kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (COM(2011)0032 – C7-0039/2011 – 2011/0023(COD))P8_TC1-COD(2011)0023Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks | 254 |
| 2018/C 58/43 | P8_TA(2016)0131Ärisaladuste ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastane kaitse ***IEuroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset (COM(2013)0813 – C7-0431/2013 – 2013/0402(COD))P8_TC1-COD(2013)0402Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset | 256 |
| 2018/C 58/44 | Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2016/2019(BUD)) | 257 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. aprill 2016

2018/C 58/25

P8_TA(2016)0094Teatavatest AKV riikidest pärit tooted ***IEuroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (uuesti sõnastatud) (COM(2015)0282 – C8-0154/2015 – 2015/0128(COD))P8_TC1-COD(2015)0128Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodetele kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (uuesti sõnastatud)

225

2018/C 58/26

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11634/2015 – C8-0377/2015 – 2015/0152(NLE))

227

2018/C 58/27

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi Macau erihalduspiirkonna valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (05255/2014 – C8-0040/2015 – 2012/0015(NLE))

228

2018/C 58/28

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega (COM(2015)0646 – C8-0009/2016 – 2015/0296(CNS))

229

2018/C 58/29

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Brasiilia Liitvabariigi ja Europoli vahelise strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (13980/2015 – C8-0010/2016 – 2016/0801(CNS))

230

2018/C 58/30

P8_TA(2016)0101Aretusloomad ja aretusmaterjal ***IEuroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus aretusloomade ja aretusmaterjaliga liidus kauplemise ning nende liitu importimise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta (COM(2014)0005 – C7-0032/2014 – 2014/0032(COD))P8_TC1-COD(2014)0032Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus)

231

Kolmapäev, 13. aprill 2016

2018/C 58/31

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Rootsi taotlus – EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks) (COM(2016)0061 – C8-0033/2016 – 2016/2022(BUD))

232

2018/C 58/32

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist (EGF/2016/000 TA 2016 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2016)0078 – C8-0095/2016 – 2016/2025(BUD))

237

2018/C 58/33

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2016 kohta – uus rahastamisvahend erakorralise toetuse andmiseks liidu territooriumil (07068/2016 – C8-0122/2016 – 2016/2037(BUD))

242

2018/C 58/34

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Samo Jereb kontrollikoja liikmeks (C8-0025/2016 – 2016/0804(NLE))

245

2018/C 58/35

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Mihails Kozlovs kontrollikoja liikmeks (C8-0411/2015 – 2015/0814(NLE))

246

2018/C 58/36

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Jan Gregor kontrollikoja liikmeks (C8-0412/2015 – 2015/0815(NLE))

247

2018/C 58/37

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ladislav Balko kontrollikoja liikmeks (C8-0413/2015 – 2015/0816(NLE))

248

2018/C 58/38

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Janusz Wojciechowski kontrollikoja liikmeks (C8-0414/2015 – 2015/0817(NLE))

249

Neljapäev, 14. aprill 2016

2018/C 58/39

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 5. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrusele, millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (C(2016)01934 – 2016/2639(DEA))

250

2018/C 58/40

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (Isikuandmete kaitse üldmäärus) (05419/1/2016 – C8-0140/2016 – 2012/0011(COD))

252

2018/C 58/41

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (05418/1/2016 – C8-0139/2016 – 2012/0010(COD))

253

2018/C 58/42

P8_TA(2016)0127Broneeringuinfo kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (COM(2011)0032 – C7-0039/2011 – 2011/0023(COD))P8_TC1-COD(2011)0023Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks

254

2018/C 58/43

P8_TA(2016)0131Ärisaladuste ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastane kaitse ***IEuroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset (COM(2013)0813 – C7-0431/2013 – 2013/0402(COD))P8_TC1-COD(2013)0402Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset

256

2018/C 58/44

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2016/2019(BUD))

257

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

15.2.2018

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2016–2017

11.–14. aprilli 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 181, 8.6.2017.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. aprill 2016

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/2

---

P8_TA(2016)0100

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni kalandusalased aspektid

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon kalandusalaste aspektide kohta seoses riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust käsitleva rahvusvahelise kokkuleppega (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon) (2015/2109(INI))

(2018/C 058/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle kahte rakenduskokkulepet: XI osa rakenduskokkulepet ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle kahte rakenduskokkulepet: XI osa rakenduskokkulepet ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni rahvusvaheliselt siduva õigusakti väljatöötamise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni raames, milles käsitletakse merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni rahvusvaheliselt siduva õigusakti väljatöötamise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni raames, milles käsitletakse merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades,

| — | võttes arvesse 2012. aastal Rio de Janeiros toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi lõppdokumenti „Soovitud tulevikuvisioon“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aastal Rio de Janeiros toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi lõppdokumenti „Soovitud tulevikuvisioon“,

| — | võttes arvesse ÜRO ajutise avatud mitteametliku töörühma aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ajutise avatud mitteametliku töörühma aruandeid,

| — | võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke, mille bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalised on vastu võtnud, eelkõige eesmärke 6, 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke, mille bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalised on vastu võtnud, eelkõige eesmärke 6, 10 ja 11,

| — | võttes arvesse 2009. aasta Assooride teaduslikke kriteeriume ja suuniseid ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade kindlaksmääramiseks ja merekaitsealade representatiivse võrgustiku loomiseks bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sätestatud ookeanide ja süvamere elupaikades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta Assooride teaduslikke kriteeriume ja suuniseid ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade kindlaksmääramiseks ja merekaitsealade representatiivse võrgustiku loomiseks bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sätestatud ookeanide ja süvamere elupaikades,

| — | võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni protsessi ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade kirjeldamiseks, mille tulemusel on juba kirjeldatud 204 kriteeriumidele vastavat ala, millest paljud asuvad riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni protsessi ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade kirjeldamiseks, mille tulemusel on juba kirjeldatud 204 kriteeriumidele vastavat ala, millest paljud asuvad riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades,

| — | võttes arvesse asjaolu, et ökoloogiliselt või bioloogiliselt olulisi merealasid on kirjeldatud India ookeani lõunaosas, Vaikse ookeani troopilises ja parasvöötme idaosas, Vaikse ookeani põhjaosas, Atlandi ookeani kaguosas, Arktika piirkonnas, Atlandi ookeani loodeosas, Vahemere piirkonnas, Vaikse ookeani edelaosas, laiemas Kariibi mere piirkonnas ja Lääne-Atlandi keskosas, ent muud piirkonnad ei ole veel kaetud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et ökoloogiliselt või bioloogiliselt olulisi merealasid on kirjeldatud India ookeani lõunaosas, Vaikse ookeani troopilises ja parasvöötme idaosas, Vaikse ookeani põhjaosas, Atlandi ookeani kaguosas, Arktika piirkonnas, Atlandi ookeani loodeosas, Vahemere piirkonnas, Vaikse ookeani edelaosas, laiemas Kariibi mere piirkonnas ja Lääne-Atlandi keskosas, ent muud piirkonnad ei ole veel kaetud,

| — | võttes arvesse Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni, programmi Agenda 21, Agenda 21 edasist rakendusprogrammi, ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise rakenduskava (säästva arengu Johannesburgi deklaratsiooni ja rakenduskava), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni, programmi Agenda 21, Agenda 21 edasist rakendusprogrammi, ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise rakenduskava (säästva arengu Johannesburgi deklaratsiooni ja rakenduskava),

| — | võttes arvesse 1995. aasta oktoobris ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit ja sellega seotud õigusakte, eelkõige 1995. aasta kokkulepet, millega ergutatakse avamerel tegutsevaid kalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta oktoobris ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit ja sellega seotud õigusakte, eelkõige 1995. aasta kokkulepet, millega ergutatakse avamerel tegutsevaid kalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu tegevuskava aastani 2030 (ÜRO Peaassamblee 2015. aasta resolutsioon A/RES/70/1) ning säästva arengu 14. eesmärki kaitsta ja kasutada säästvalt ookeane, meresid ja mereressursse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu tegevuskava aastani 2030 (ÜRO Peaassamblee 2015. aasta resolutsioon A/RES/70/1) ning säästva arengu 14. eesmärki kaitsta ja kasutada säästvalt ookeane, meresid ja mereressursse,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu programmi 14. eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu programmi 14. eesmärki,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0042/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0042/2016),

| A. | arvestades, et meri katab 71 % Maa pindalast ja sisaldab 97 % planeedi veest; arvestades, et meredesse on koondunud suur hulk maailma bioloogilisest mitmekesisusest, millest suurt osa ei ole siiani uuritud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meri katab 71 % Maa pindalast ja sisaldab 97 % planeedi veest; arvestades, et meredesse on koondunud suur hulk maailma bioloogilisest mitmekesisusest, millest suurt osa ei ole siiani uuritud;

| B. | arvestades, et hinnanguliselt 64 % merest, eelkõige avameri ja süvamerepõhi kuuluvad riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade hulka ja nende suhtes kohaldatakse rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hinnanguliselt 64 % merest, eelkõige avameri ja süvamerepõhi kuuluvad riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade hulka ja nende suhtes kohaldatakse rahvusvahelist õigust;

| C. | arvestades, et ookeanidel on oluline roll paljudes Maa süsteemides, sealhulgas kliima ja ilmastiku puhul ning ookeaniga on seotud suur hulk inimtegevusi ja valdkondi, nagu kalapüük, energeetika, transport ja kaubandus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ookeanidel on oluline roll paljudes Maa süsteemides, sealhulgas kliima ja ilmastiku puhul ning ookeaniga on seotud suur hulk inimtegevusi ja valdkondi, nagu kalapüük, energeetika, transport ja kaubandus;

| D. | arvestades, et vähem kui 1 % riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävatest piirkondadest on merekaitsealade loomise tulemusena kaitstud ning arvestades, et valdavas osas ookeanipiirkondades ei ole kehtestatud majandamisraamistikku, millel oleksid õiguslikud volitused luua merekaitsealasid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vähem kui 1 % riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävatest piirkondadest on merekaitsealade loomise tulemusena kaitstud ning arvestades, et valdavas osas ookeanipiirkondades ei ole kehtestatud majandamisraamistikku, millel oleksid õiguslikud volitused luua merekaitsealasid;

| E. | arvestades, et mere elurikkuse kaitse ja säilitamine on kogu inimkonna ühine mure ning selliselt tuleks neid ka käsitada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mere elurikkuse kaitse ja säilitamine on kogu inimkonna ühine mure ning selliselt tuleks neid ka käsitada;

| F. | arvestades, et mereelupaikade hea seisundi ja jätkusuutlike kalavarude säilitamine on kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast väga oluline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mereelupaikade hea seisundi ja jätkusuutlike kalavarude säilitamine on kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast väga oluline;

| G. | arvestades, et 2014. aastal hõlmasid kaitsealused ökosüsteemid 15,2 % maismaa- ja üksnes 8,4 % merealadest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2014. aastal hõlmasid kaitsealused ökosüsteemid 15,2 % maismaa- ja üksnes 8,4 % merealadest;

| H. | arvestades, et kliimamuutused ja hapestumine süvendavad ülekasutamise, saaste, mereprügi ning mereelupaikade ja -ökosüsteemide hävimise negatiivset mõju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutused ja hapestumine süvendavad ülekasutamise, saaste, mereprügi ning mereelupaikade ja -ökosüsteemide hävimise negatiivset mõju;

| I. | arvestades, et Rio de Janeiros 2012. aastal toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi lõppdokumendis „Soovitud tulevikuvisioon“ rõhutatakse, et majandusliku ja sotsiaalse arengu aluseks olevate loodusvarade kaitsmine ja haldamine on säästva arengu üldine eesmärk ja põhinõue; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Rio de Janeiros 2012. aastal toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi lõppdokumendis „Soovitud tulevikuvisioon“ rõhutatakse, et majandusliku ja sotsiaalse arengu aluseks olevate loodusvarade kaitsmine ja haldamine on säästva arengu üldine eesmärk ja põhinõue;

| J. | arvestades, et meredel ja ookeanidel on suur sinise majanduskasvu potentsiaal, mis on suures osas veel kasutamata, näiteks taastuvenergia ja ravimite valdkonnas, mida võiks pidada mõistlikuks arengusuunaks praeguste arengumaade jaoks; arvestades, et merekeskkonna arendamise ja selle sinise majanduskasvu potentsiaali eeltingimus on mereliikide ja merekeskkonna ning merepõhja koostise alaste teadmiste parandamine ja ohualdiste mereökosüsteemide kaardistamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et meredel ja ookeanidel on suur sinise majanduskasvu potentsiaal, mis on suures osas veel kasutamata, näiteks taastuvenergia ja ravimite valdkonnas, mida võiks pidada mõistlikuks arengusuunaks praeguste arengumaade jaoks; arvestades, et merekeskkonna arendamise ja selle sinise majanduskasvu potentsiaali eeltingimus on mereliikide ja merekeskkonna ning merepõhja koostise alaste teadmiste parandamine ja ohualdiste mereökosüsteemide kaardistamine;

| K. | arvestades, et mere elurikkuse kaitse ja säästev kasutamine on otseselt seotud pikaajalise säästva arenguga, mistõttu on need sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt olulised kõikide riikide ja piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mere elurikkuse kaitse ja säästev kasutamine on otseselt seotud pikaajalise säästva arenguga, mistõttu on need sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt olulised kõikide riikide ja piirkondade jaoks;

| L. | arvestades, et riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävaid piirkondi käsitlevat kehtivat asjaomast õigusraamistikku, mis töötati välja rohkem kui 30 aastat tagasi ning mis põhineb avamerevabaduse doktriinil, tuleb edasi arendada, et edukalt edendada riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitset ja säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävaid piirkondi käsitlevat kehtivat asjaomast õigusraamistikku, mis töötati välja rohkem kui 30 aastat tagasi ning mis põhineb avamerevabaduse doktriinil, tuleb edasi arendada, et edukalt edendada riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitset ja säästvat kasutamist;

| M. | arvestades, et merekeskkonnas teostatavate tegevuste hulk on viimaste aastakümnete jooksul kasvanud; arvestades, et on aru saadud dünaamikast, mis valitseb avamerel teostatavate tegevuste ja selle vahel, kuidas nimetatud tegevused mõjutavad mere elurikkust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et merekeskkonnas teostatavate tegevuste hulk on viimaste aastakümnete jooksul kasvanud; arvestades, et on aru saadud dünaamikast, mis valitseb avamerel teostatavate tegevuste ja selle vahel, kuidas nimetatud tegevused mõjutavad mere elurikkust;

| N. | arvestades, et on aru saadud avamerel teostatavate tegevuste koostoimest ja kumulatiivsest mõjust ning arvestades, et nimetatud tegevused mõjutavad mere elurikkust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on aru saadud avamerel teostatavate tegevuste koostoimest ja kumulatiivsest mõjust ning arvestades, et nimetatud tegevused mõjutavad mere elurikkust;

| O. | arvestades, et 2004. aastal asutas ÜRO Peaassamblee ajutise avatud mitteametliku töörühma, mille eesmärk on uurida ja analüüsida riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitset ja säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2004. aastal asutas ÜRO Peaassamblee ajutise avatud mitteametliku töörühma, mille eesmärk on uurida ja analüüsida riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitset ja säästvat kasutamist;

| P. | arvestades, et 2011. aastal soovitas töörühm algatada protsessi puudujääkide ja lahendusvõimaluste kindlakstegemiseks, sealhulgas võimaliku mitmepoolse kokkuleppe väljatöötamiseks ÜRO mereõiguse konventsiooni raames, ning et nimetatud protsessi raames tuleks käsitleda üheaegselt selliseid küsimusi, nagu merelist päritolu geneetilised ressursid (sh tulu jaotamisega seotud küsimused), sellised meetmed nagu piirkonnapõhised (sh merekaitsealad) majandamisvahendid, keskkonnamõju hindamise protsessid, suutlikkuse suurendamine ja meretehnoloogia edasiandmine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2011. aastal soovitas töörühm algatada protsessi puudujääkide ja lahendusvõimaluste kindlakstegemiseks, sealhulgas võimaliku mitmepoolse kokkuleppe väljatöötamiseks ÜRO mereõiguse konventsiooni raames, ning et nimetatud protsessi raames tuleks käsitleda üheaegselt selliseid küsimusi, nagu merelist päritolu geneetilised ressursid (sh tulu jaotamisega seotud küsimused), sellised meetmed nagu piirkonnapõhised (sh merekaitsealad) majandamisvahendid, keskkonnamõju hindamise protsessid, suutlikkuse suurendamine ja meretehnoloogia edasiandmine;

| Q. | arvestades, et töörühma kaasjuhtide 2011. aasta kokkuvõttes tunnistati lõhet ökoloogiliselt ja bioloogiliselt oluliste alade kirjeldamise teaduslike protsesside ja selliste alade tegeliku tuvastamise/määramise vahel, kuna ühelgi ülemaailmsel foorumil ei olnud sel ajal ametlikku mandaati ning olemasolevatel piirkondlikel ja valdkonnapõhistel foorumidel tekkisid selles vallas tegutsedes probleemid legitiimsusega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et töörühma kaasjuhtide 2011. aasta kokkuvõttes tunnistati lõhet ökoloogiliselt ja bioloogiliselt oluliste alade kirjeldamise teaduslike protsesside ja selliste alade tegeliku tuvastamise/määramise vahel, kuna ühelgi ülemaailmsel foorumil ei olnud sel ajal ametlikku mandaati ning olemasolevatel piirkondlikel ja valdkonnapõhistel foorumidel tekkisid selles vallas tegutsedes probleemid legitiimsusega;

| R. | arvestades, et töörühma kaasjuhtide 2011. aasta kokkuvõttes tunnistati üldiselt praeguse olukorraga seotud piiranguid ja puudujääke; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et töörühma kaasjuhtide 2011. aasta kokkuvõttes tunnistati üldiselt praeguse olukorraga seotud piiranguid ja puudujääke;

| S. | arvestades, et 2012. aasta juunis avaldatud Rio+20 lõppdokumendis võtsid riigi- ja valitsusjuhid kohustuse jätkata kiiremas korras töörühma tööd ning käsitleda enne ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu lõppu mere elurikkuse säilitamist ja säästvat kasutamist väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel, võttes muu hulgas vastu otsuse töötada mereõiguse konventsiooni raames välja rahvusvaheline õigusakt; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2012. aasta juunis avaldatud Rio+20 lõppdokumendis võtsid riigi- ja valitsusjuhid kohustuse jätkata kiiremas korras töörühma tööd ning käsitleda enne ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu lõppu mere elurikkuse säilitamist ja säästvat kasutamist väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel, võttes muu hulgas vastu otsuse töötada mereõiguse konventsiooni raames välja rahvusvaheline õigusakt;

| T. | arvestades, et kalapüügil iseenesest ja koostoimes kliimamuutustega, merereostusel või muul merega seotud inimtegevusel on oluline mõju veeorganismide biomassile ja mere elurikkusele, mistõttu kalapüügi mõju mere elurikkusele riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades tuleks igakülgselt käsitleda kõikide merega seotud kaitse- ja majandamismeetmete puhul, et sellist mõju vältida või minimeerida; arvestades, et peale selle ei ole kalapüük ainukene inimtegevusest tingitud ookeaniressursside suremuse põhjus ning see ei tohiks olla rahvusvahelisel tasandil võetavate meetmete ainukeseks ajendiks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kalapüügil iseenesest ja koostoimes kliimamuutustega, merereostusel või muul merega seotud inimtegevusel on oluline mõju veeorganismide biomassile ja mere elurikkusele, mistõttu kalapüügi mõju mere elurikkusele riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades tuleks igakülgselt käsitleda kõikide merega seotud kaitse- ja majandamismeetmete puhul, et sellist mõju vältida või minimeerida; arvestades, et peale selle ei ole kalapüük ainukene inimtegevusest tingitud ookeaniressursside suremuse põhjus ning see ei tohiks olla rahvusvahelisel tasandil võetavate meetmete ainukeseks ajendiks;

| U. | arvestades, et mineraalide kaevandamine, energiaallikate puurimine ja maa kasutamine linnaplatvormide poolt on hetkel muud kalavarude suremuse põhjused ning merekeskkonna tulevase arendamisega võivad kaasneda ootamatud suremuse tegurid, mida tuleb valvsalt jälgida; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et mineraalide kaevandamine, energiaallikate puurimine ja maa kasutamine linnaplatvormide poolt on hetkel muud kalavarude suremuse põhjused ning merekeskkonna tulevase arendamisega võivad kaasneda ootamatud suremuse tegurid, mida tuleb valvsalt jälgida;

| V. | arvestades, et mere elurikkus on juba märkimisväärselt vähenenud; arvestades, et tulevaste põlvkondade jaoks kalapüügivõimaluste säilitamine ning mere elurikkuse kaitse ja mereökosüsteemide säilitamine on omavahel tihedalt seotud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et mere elurikkus on juba märkimisväärselt vähenenud; arvestades, et tulevaste põlvkondade jaoks kalapüügivõimaluste säilitamine ning mere elurikkuse kaitse ja mereökosüsteemide säilitamine on omavahel tihedalt seotud;

| W. | arvestades, et säästvad ja valikulised kalapüügimeetodid on kalavarude säästva majandamise ja juhupüügi vähendamise seisukohalt väga olulised, mistõttu need aitavad säilitada mere elurikkust; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et säästvad ja valikulised kalapüügimeetodid on kalavarude säästva majandamise ja juhupüügi vähendamise seisukohalt väga olulised, mistõttu need aitavad säilitada mere elurikkust;

| X. | arvestades, et kõikide merendustegevuses osalejate vaheline kooskõlastamine ja nendega konsulteerimine on väga oluline mere elurikkuse kaitse ja ressursside säästva kasutamise seisukohalt; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kõikide merendustegevuses osalejate vaheline kooskõlastamine ja nendega konsulteerimine on väga oluline mere elurikkuse kaitse ja ressursside säästva kasutamise seisukohalt;

| Y. | arvestades, et ELi äärepoolseimad piirkonnad on oma olemuselt geograafilise asukoha ja mõnikord geopoliitilistest oludest tingitult erilises olukorras ning nad on integreeritud spetsiaalsetesse piirkondlikesse koostöömehhanismidesse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ELi äärepoolseimad piirkonnad on oma olemuselt geograafilise asukoha ja mõnikord geopoliitilistest oludest tingitult erilises olukorras ning nad on integreeritud spetsiaalsetesse piirkondlikesse koostöömehhanismidesse;

| Z. | arvestades, et kalapüük on väga oluline tegevus, millega tegeletakse nii riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates piirkondades kui ka riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kalapüük on väga oluline tegevus, millega tegeletakse nii riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates piirkondades kui ka riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades;

| AA. | arvestades, et ELil on juhtroll merede ja ookeanide ülemaailmses juhtimises ning tal on rahvusvaheliselt kalapüügi seisukohalt suur mõju muu hulgas ka seetõttu, et ta osaleb 17 piirkondlikus kalandusorganisatsioonis; arvestades, et juhtroll eeldab, et ELil on kohustus kujundada mere elurikkuse kaitse osas ülemaailmselt aktiivset poliitikat; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ELil on juhtroll merede ja ookeanide ülemaailmses juhtimises ning tal on rahvusvaheliselt kalapüügi seisukohalt suur mõju muu hulgas ka seetõttu, et ta osaleb 17 piirkondlikus kalandusorganisatsioonis; arvestades, et juhtroll eeldab, et ELil on kohustus kujundada mere elurikkuse kaitse osas ülemaailmselt aktiivset poliitikat;

| AB. | arvestades, et ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe, milles sätestatakse konventsiooniosaliste riikide õigused ja kohustused piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise osas, on põhjalik ja tulevikku suunatud dokument, mida ei tohiks muuta, hägustada või leebemaks muuta ning selle täielik rakendamine tuleb tagada tõhustatud koostööprotsessidega, mis tuleb integreerida uude rahvusvahelisse õigusakti; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe, milles sätestatakse konventsiooniosaliste riikide õigused ja kohustused piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise osas, on põhjalik ja tulevikku suunatud dokument, mida ei tohiks muuta, hägustada või leebemaks muuta ning selle täielik rakendamine tuleb tagada tõhustatud koostööprotsessidega, mis tuleb integreerida uude rahvusvahelisse õigusakti;

| AC. | arvestades, et ELi hiljutistest erimeelsustest Fääri saarte ja Islandiga tuleb õppust võtta, et võimaldada varude säästvat majandamist kogu maailmas; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ELi hiljutistest erimeelsustest Fääri saarte ja Islandiga tuleb õppust võtta, et võimaldada varude säästvat majandamist kogu maailmas;

| AD. | arvestades, et igal riigil on õigus saada kasu oma ressursside kaitsest ja säästvast kasutamisest, nagu on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et igal riigil on õigus saada kasu oma ressursside kaitsest ja säästvast kasutamisest, nagu on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis;

| AE. | arvestades, et tunnistatakse riikide kohustust kaitsta ja säilitada oma merekeskkonda, sealhulgas kohustust kaitsta haruldasi ja hapraid ökosüsteeme ning ohualdiste, kahanenud varudega, ohustatud ja väljasuremisohus liikide elupaiku ning muid mere eluvorme; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et tunnistatakse riikide kohustust kaitsta ja säilitada oma merekeskkonda, sealhulgas kohustust kaitsta haruldasi ja hapraid ökosüsteeme ning ohualdiste, kahanenud varudega, ohustatud ja väljasuremisohus liikide elupaiku ning muid mere eluvorme;

| AF. | arvestades, et ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppega on tagatud raamistik ettevaatusprintsiibi ja ökosüsteemipõhise kalavarude majandamise lähenemisviisi kohaldamiseks, piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate meetmete rakendamiseks, piirkondlike ja allpiirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu toimuvaks rahvusvaheliseks koostööks ja kokkulepeteks; arvestades, et rakenduskokkuleppe tulemuslikku rakendamist tuleks parandada; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppega on tagatud raamistik ettevaatusprintsiibi ja ökosüsteemipõhise kalavarude majandamise lähenemisviisi kohaldamiseks, piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate meetmete rakendamiseks, piirkondlike ja allpiirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu toimuvaks rahvusvaheliseks koostööks ja kokkulepeteks; arvestades, et rakenduskokkuleppe tulemuslikku rakendamist tuleks parandada;

| AG. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee resolutsioonidega 61/105 ja 64/72 kutsutakse riike ja piirkondlikke kalandusorganisatsioone üles võtma rida meetmeid, et tagada süvamereressursside tulemuslik kaitse ning vältida, et põhjapüügil on riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades asuvatele ohualdistele mereökosüsteemidele negatiivne mõju; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee resolutsioonidega 61/105 ja 64/72 kutsutakse riike ja piirkondlikke kalandusorganisatsioone üles võtma rida meetmeid, et tagada süvamereressursside tulemuslik kaitse ning vältida, et põhjapüügil on riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades asuvatele ohualdistele mereökosüsteemidele negatiivne mõju;

| AH. | arvestades, et suutlikkuse suurendamise raames tunnustatakse ja toetatakse arenguriikide õigusi ja erinõudeid, et võimaldada neil saada kasu ressursside ning piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitsest ja säästvast kasutamisest; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et suutlikkuse suurendamise raames tunnustatakse ja toetatakse arenguriikide õigusi ja erinõudeid, et võimaldada neil saada kasu ressursside ning piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitsest ja säästvast kasutamisest;

| AI. | arvestades, et nn Kobe protsessi raames võetavate meetmetega tunnistatakse jõupingutusi, mida on teinud tuunivarude majandamisega tegelevad ja sõltumatuid tulemuslikkuse hindamisi teostanud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, ning kutsub nimetatud piirkondlikke kalandusorganisatsioone üles selliseid hindamisi korrapäraselt läbi viima ja nende tulemusi avalikustama ning palub, et nimetatud organisatsioonide tehtud soovitused viiakse ellu täies ulatuses; arvestades, et sellised organid, nagu ÜRO Peaassamblee ja FAO kalanduskomisjon, on samuti kutsunud teisi piirkondlikke kalandusorganisatsioone üles sedasama tegema ning arvestades, et sellised tulemuslikkuse hindamised on läbi viidud; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et nn Kobe protsessi raames võetavate meetmetega tunnistatakse jõupingutusi, mida on teinud tuunivarude majandamisega tegelevad ja sõltumatuid tulemuslikkuse hindamisi teostanud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, ning kutsub nimetatud piirkondlikke kalandusorganisatsioone üles selliseid hindamisi korrapäraselt läbi viima ja nende tulemusi avalikustama ning palub, et nimetatud organisatsioonide tehtud soovitused viiakse ellu täies ulatuses; arvestades, et sellised organid, nagu ÜRO Peaassamblee ja FAO kalanduskomisjon, on samuti kutsunud teisi piirkondlikke kalandusorganisatsioone üles sedasama tegema ning arvestades, et sellised tulemuslikkuse hindamised on läbi viidud;

| AJ. | arvestades, et piirkondlikud kalandusorganisatsioonid eksisteerivad ning mõned neist on seadnud eesmärgiks merekaitsealade loomise, et säilitada kalavarud jätkusuutlikul tasemel või need selliselt taastada; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et piirkondlikud kalandusorganisatsioonid eksisteerivad ning mõned neist on seadnud eesmärgiks merekaitsealade loomise, et säilitada kalavarud jätkusuutlikul tasemel või need selliselt taastada;

| AK. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon on võimaldanud läbi viia mitu seminari ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade (sh riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades) kirjeldamise teemal ning nende seminaride tulemused on nüüd bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni veebilehel majandamisteemalise konsultatsiooni eesmärgil üldsusele laialdaselt kättesaadavaks tehtud; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon on võimaldanud läbi viia mitu seminari ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade (sh riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades) kirjeldamise teemal ning nende seminaride tulemused on nüüd bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni veebilehel majandamisteemalise konsultatsiooni eesmärgil üldsusele laialdaselt kättesaadavaks tehtud;

| AL. | arvestades, kui oluline on teaduslike andmete ja teadmiste kogumine ja jagamine, et teha otsuseid heas usus, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, kui oluline on teaduslike andmete ja teadmiste kogumine ja jagamine, et teha otsuseid heas usus, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele;

| AM. | arvestades, et merre kogunenud plastikprügiga seotud keskkonnaprobleem kujutab endast otsest ohtu mere elurikkusele ning arvestades, et nimetatud probleemiga võitlemise ulatust ja võimalusi ei ole piisavalt uuritud ning et probleemi lahendamine võib osutuda majanduslikult tulutoovaks; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et merre kogunenud plastikprügiga seotud keskkonnaprobleem kujutab endast otsest ohtu mere elurikkusele ning arvestades, et nimetatud probleemiga võitlemise ulatust ja võimalusi ei ole piisavalt uuritud ning et probleemi lahendamine võib osutuda majanduslikult tulutoovaks;

| AN. | arvestades, et töörühm rõhutas oma 23. jaanuari 2015. aasta dokumendis vajadust tervikliku ülemaailmse korra järele, et paremini tegeleda riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamise küsimusega; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et töörühm rõhutas oma 23. jaanuari 2015. aasta dokumendis vajadust tervikliku ülemaailmse korra järele, et paremini tegeleda riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamise küsimusega;

| AO. | arvestades, et EL töötab aktiivselt välja ja edendab parimaid tavasid kalavarude säästva kasutamise saavutamiseks ning edendab ja finantseerib selliste programmidega nagu Horisont 2020 andmete kogumist, teadusuuringuid ja säästvat arengut; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et EL töötab aktiivselt välja ja edendab parimaid tavasid kalavarude säästva kasutamise saavutamiseks ning edendab ja finantseerib selliste programmidega nagu Horisont 2020 andmete kogumist, teadusuuringuid ja säästvat arengut;

| AP. | arvestades, et töörühm väljendas 23. jaanuaril 2015. aastal toetust soovitusele töötada konventsiooni raames välja siduv õigusakt; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et töörühm väljendas 23. jaanuaril 2015. aastal toetust soovitusele töötada konventsiooni raames välja siduv õigusakt;

| AQ. | arvestades, et 19. juunil 2015. aastal võttis ÜRO Peaassamblee vastu resolutsiooni rahvusvaheliselt siduva õigusakti väljatöötamise kohta ÜRO mereõiguse konventsiooni raames, milles käsitletakse merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust ja säästvat kasutamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et 19. juunil 2015. aastal võttis ÜRO Peaassamblee vastu resolutsiooni rahvusvaheliselt siduva õigusakti väljatöötamise kohta ÜRO mereõiguse konventsiooni raames, milles käsitletakse merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust ja säästvat kasutamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades;

| 1. | tunneb heameelt ÜRO Peaassamblee otsuse üle töötada mereõiguse konventsiooni raames välja rahvusvaheliselt siduv õigusakt, milles käsitletakse muu hulgas merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades, eesmärgiga likvideerida praegused puudujäägid; rõhutab, et see protsess ei nõrgenda kehtivaid asjakohaseid õigusakte või raamistikke ega asjakohaseid ülemaailmseid, piirkondlikke või valdkondlikke organeid (nt piirkondlikke kalandusorganisatsioone); rõhutab, kui oluline on teha kiireid, ent läbimõtestatud edusamme selle uue õigusakti väljatöötamisel, et saavutada eesmärk saada esialgne tekst valmis 2017. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt ÜRO Peaassamblee otsuse üle töötada mereõiguse konventsiooni raames välja rahvusvaheliselt siduv õigusakt, milles käsitletakse muu hulgas merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades, eesmärgiga likvideerida praegused puudujäägid; rõhutab, et see protsess ei nõrgenda kehtivaid asjakohaseid õigusakte või raamistikke ega asjakohaseid ülemaailmseid, piirkondlikke või valdkondlikke organeid (nt piirkondlikke kalandusorganisatsioone); rõhutab, kui oluline on teha kiireid, ent läbimõtestatud edusamme selle uue õigusakti väljatöötamisel, et saavutada eesmärk saada esialgne tekst valmis 2017. aasta lõpuks;

| 2. | juhib tähelepanu riikidevaheliste heade suhetega ja ÜRO mereõiguse konventsioonist lähtuva ressursside säästva kasutamisega kaasnevatele perspektiividele, võimalustele ja nende tagajärgedele, tunnistades ühtlasi, et uued survetegurid ja võimalused eeldavad kohanduste tegemist; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu riikidevaheliste heade suhetega ja ÜRO mereõiguse konventsioonist lähtuva ressursside säästva kasutamisega kaasnevatele perspektiividele, võimalustele ja nende tagajärgedele, tunnistades ühtlasi, et uued survetegurid ja võimalused eeldavad kohanduste tegemist;

| 3. | rõhutab ookeanide ja merede ja nende ressursside kaitse ja säästva kasutamise tähtsust; kutsub ELi ja rahvusvahelist kogukonda üles edendama mere elurikkuse kaitset ja säästvat kasutamist, rakendades muude meetmete hulgas mere ökosüsteemide majandamise nüüdisaegseid ja säästlikke viise, ookeanide majandamise põhimõtteid, juhtides mereressursside kasutamist (olgu tegu siis mineraalide kaevandamise, energiaallikate puurimise või muuga) ja püügipiirkondade majandamist, lähtudes teaduspõhisest merede majandamisest, kalavarude hoidmisest tasemel, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mere elurikkuse ökosüsteemipõhisest majandamisest ja kaitsest, kehtivate õigusaktide jõustamisest ning ettevaatusprintsiibi kohaldamisest; |
| --- | --- |

3.

rõhutab ookeanide ja merede ja nende ressursside kaitse ja säästva kasutamise tähtsust; kutsub ELi ja rahvusvahelist kogukonda üles edendama mere elurikkuse kaitset ja säästvat kasutamist, rakendades muude meetmete hulgas mere ökosüsteemide majandamise nüüdisaegseid ja säästlikke viise, ookeanide majandamise põhimõtteid, juhtides mereressursside kasutamist (olgu tegu siis mineraalide kaevandamise, energiaallikate puurimise või muuga) ja püügipiirkondade majandamist, lähtudes teaduspõhisest merede majandamisest, kalavarude hoidmisest tasemel, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mere elurikkuse ökosüsteemipõhisest majandamisest ja kaitsest, kehtivate õigusaktide jõustamisest ning ettevaatusprintsiibi kohaldamisest;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et mere elurikkusele 2020. aastaks avalduva surve leevendamiseks peavad liikmesriigid võtma meetmeid majandamiskavade rakendamiseks, eeskirjade kohaldamise üle järelevalve teostamiseks, suurendama oma teadmusbaasi ning tõhustama teadusvõrgustikke ja mere elurikkuse alase teabe koordineerimist; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et mere elurikkusele 2020. aastaks avalduva surve leevendamiseks peavad liikmesriigid võtma meetmeid majandamiskavade rakendamiseks, eeskirjade kohaldamise üle järelevalve teostamiseks, suurendama oma teadmusbaasi ning tõhustama teadusvõrgustikke ja mere elurikkuse alase teabe koordineerimist;

| 5. | tunnustab ja toetab ELi ja komisjoni positiivset juhtrolli, võttes seejuures arvesse ELi kalatööstuse ja -turu võtmeosaleja positsiooni ning seda, et Euroopa kalanduspoliitika juhindub säästlikkusest; |
| --- | --- |

5.

tunnustab ja toetab ELi ja komisjoni positiivset juhtrolli, võttes seejuures arvesse ELi kalatööstuse ja -turu võtmeosaleja positsiooni ning seda, et Euroopa kalanduspoliitika juhindub säästlikkusest;

| 6. | tunnistab ELi olulist rolli mere elusressursside säästvas majandamises, eelkõige võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga; rõhutab, et ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük kujutab endast ohtu mere elurikkusele ning kahjustab tõsiselt mere ökosüsteemide kaitset; juhib tähelepanu asjaolule, et EL on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise prioriteediks seadnud ning rahvusvaheline koostöö on äärmiselt oluline selleks, et see võitlus annaks tulemusi; ergutab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning piirkondlikke kalandusorganisatsioone suurendama pingutusi mitmepoolse koostöö tugevdamiseks; |
| --- | --- |

6.

tunnistab ELi olulist rolli mere elusressursside säästvas majandamises, eelkõige võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga; rõhutab, et ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük kujutab endast ohtu mere elurikkusele ning kahjustab tõsiselt mere ökosüsteemide kaitset; juhib tähelepanu asjaolule, et EL on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise prioriteediks seadnud ning rahvusvaheline koostöö on äärmiselt oluline selleks, et see võitlus annaks tulemusi; ergutab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning piirkondlikke kalandusorganisatsioone suurendama pingutusi mitmepoolse koostöö tugevdamiseks;

| 7. | tõstab esile keskkonnamärgisega varustamise positiivset rolli mereandide tootmise sektoris, mis annab tarbijale teadliku valiku tegemisega võimaluse kaitsta ressursside jätkusuutlikkust ja mere elurikkust; |
| --- | --- |

7.

tõstab esile keskkonnamärgisega varustamise positiivset rolli mereandide tootmise sektoris, mis annab tarbijale teadliku valiku tegemisega võimaluse kaitsta ressursside jätkusuutlikkust ja mere elurikkust;

| 8. | ergutab komisjoni täiendavalt edendama, kooskõlastama ja tagama, et nimetatud uue rahvusvahelise kokkuleppe raames käsitletakse tulemuslikult küsimust, milline on inimtegevuse, sealhulgas kalapüügi ning merepõhja ja ookeanide uurimise mistahes vormide mõju riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade bioloogilisele mitmekesisusele; võtab seepärast teadmiseks vajaduse edendada täiendavalt kehtivate õigusaktide jõustamist ning töötada välja vajalikud majandamisvahendid sidususe ja järjepidevuse tagamiseks; |
| --- | --- |

8.

ergutab komisjoni täiendavalt edendama, kooskõlastama ja tagama, et nimetatud uue rahvusvahelise kokkuleppe raames käsitletakse tulemuslikult küsimust, milline on inimtegevuse, sealhulgas kalapüügi ning merepõhja ja ookeanide uurimise mistahes vormide mõju riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade bioloogilisele mitmekesisusele; võtab seepärast teadmiseks vajaduse edendada täiendavalt kehtivate õigusaktide jõustamist ning töötada välja vajalikud majandamisvahendid sidususe ja järjepidevuse tagamiseks;

| 9. | ergutab piirkondlikke kalandusorganisatsioone tagama oma soovituste täies ulatuses rakendamise, jätkama korrapäraste sõltumatute hindamiste teostamist ning tagama selliste hindamiste nõuetekohase elluviimise; |
| --- | --- |

9.

ergutab piirkondlikke kalandusorganisatsioone tagama oma soovituste täies ulatuses rakendamise, jätkama korrapäraste sõltumatute hindamiste teostamist ning tagama selliste hindamiste nõuetekohase elluviimise;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks ja edendaks merekaitsealade suhtes tervikliku ja ulatusliku lähenemisviisi kasutamist, sest kaitsealaste jõupingutuste tegelik kooskõlastamine ja nendeteemaline koostöö on võimalik üksnes mitmesugustes mere ja ookeaniga seotud inimtegevustes osalevate sidusrühmade võimalikult suures ulatuses osalemise abil; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks ja edendaks merekaitsealade suhtes tervikliku ja ulatusliku lähenemisviisi kasutamist, sest kaitsealaste jõupingutuste tegelik kooskõlastamine ja nendeteemaline koostöö on võimalik üksnes mitmesugustes mere ja ookeaniga seotud inimtegevustes osalevate sidusrühmade võimalikult suures ulatuses osalemise abil;

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles edendama ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade kindlaksmääramist ja rakendamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles edendama ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade kindlaksmääramist ja rakendamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades;

| 12. | kutsub komisjoni tungivalt üles tegema koostööd kõikide asjaomaste sidusrühmadega, et jätkata ÜRO mereõiguse konventsiooni raames väljatöötatud uue rahvusvahelise kokkuleppega tööd, millega toetatakse ja edendatakse sellise institutsionaalse mehhanismi väljatöötamist, mis tegeleb ühendatud, sidusaid, toimivaid ja representatiivseid merekaitsealade võrgustikke käsitlevate vajalike sätete kindlaksmääramise, haldamise ja kehtestamisega, sest sellised võrgustikud on ökoloogilise ja bioloogilise ühendatuse tagamiseks esmatähtsad; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni tungivalt üles tegema koostööd kõikide asjaomaste sidusrühmadega, et jätkata ÜRO mereõiguse konventsiooni raames väljatöötatud uue rahvusvahelise kokkuleppega tööd, millega toetatakse ja edendatakse sellise institutsionaalse mehhanismi väljatöötamist, mis tegeleb ühendatud, sidusaid, toimivaid ja representatiivseid merekaitsealade võrgustikke käsitlevate vajalike sätete kindlaksmääramise, haldamise ja kehtestamisega, sest sellised võrgustikud on ökoloogilise ja bioloogilise ühendatuse tagamiseks esmatähtsad;

| 13. | kutsub komisjoni üles koguma Euroopa merepiirkondades põhjalikke andmeid mere elurikkuse kohta; on arvamusel, et selliste andmete kogumine on vajalik, kuna 80 % merestrateegia raamdirektiivis hõlmatud liikidest ja elupaikadest peetakse tundmatuteks; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles koguma Euroopa merepiirkondades põhjalikke andmeid mere elurikkuse kohta; on arvamusel, et selliste andmete kogumine on vajalik, kuna 80 % merestrateegia raamdirektiivis hõlmatud liikidest ja elupaikadest peetakse tundmatuteks;

| 14. | nõuab, et EL võtaks juhtrolli merre kogunenud plastikprügi vastu võitlemisel ning et sinise majanduse raames finantseeritaks asjaomaseid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et EL võtaks juhtrolli merre kogunenud plastikprügi vastu võitlemisel ning et sinise majanduse raames finantseeritaks asjaomaseid teadusuuringuid;

| 15. | rõhutab, et see uus rahvusvaheline kokkulepe peaks tagama kõikide sidusrühmade jaoks võrdsed tingimused; on arvamusel, et uus rahvusvaheline kokkulepe peaks peale selle tegelema arenguriikide, eelkõige väikeste saareriikide erivajaduste küsimusega suutlikkuse suurendamise aspektist lähtuvalt, et saavutada muu hulgas rahvusvahelise kogukonna püstitatud eesmärgid merekaitsealade osas; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et see uus rahvusvaheline kokkulepe peaks tagama kõikide sidusrühmade jaoks võrdsed tingimused; on arvamusel, et uus rahvusvaheline kokkulepe peaks peale selle tegelema arenguriikide, eelkõige väikeste saareriikide erivajaduste küsimusega suutlikkuse suurendamise aspektist lähtuvalt, et saavutada muu hulgas rahvusvahelise kogukonna püstitatud eesmärgid merekaitsealade osas;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks süvendatud koostööd, kooskõlastamist, läbipaistvust ja aruandekohustust kõikide asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas läbiräägitavate uute õigusaktide puhul, kehtivate ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja muude selliste valdkondlike organite, nagu Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni vahendite puhul; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks süvendatud koostööd, kooskõlastamist, läbipaistvust ja aruandekohustust kõikide asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas läbiräägitavate uute õigusaktide puhul, kehtivate ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja muude selliste valdkondlike organite, nagu Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni vahendite puhul;

| 17. | kutsub ÜROd tegema riikidega koostööd, et tagada kehtivate eeskirjade tulemuslikum rakendamine ning vajaduse korral kehtestada täiendavaid eeskirju, mis võiksid kaudselt aidata kaitsta avamere bioloogilist mitmekesisust ning parandada sotsiaalseid ning ohutuse ja järelevalvega seotud tingimusi, võttes kasutusele sellised ülemaailmseid juhtimisvahendid nagu laevade registreerimise tsentraliseeritud vahend (nt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni alluvuses välja töötatud ülemaailmne kalapüügilaevade register), ent vältides samas kalurite halduskoormuse suurendamist; |
| --- | --- |

17.

kutsub ÜROd tegema riikidega koostööd, et tagada kehtivate eeskirjade tulemuslikum rakendamine ning vajaduse korral kehtestada täiendavaid eeskirju, mis võiksid kaudselt aidata kaitsta avamere bioloogilist mitmekesisust ning parandada sotsiaalseid ning ohutuse ja järelevalvega seotud tingimusi, võttes kasutusele sellised ülemaailmseid juhtimisvahendid nagu laevade registreerimise tsentraliseeritud vahend (nt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni alluvuses välja töötatud ülemaailmne kalapüügilaevade register), ent vältides samas kalurite halduskoormuse suurendamist;

| 18. | rõhutab, et piirkondlike kalandusorganisatsioonide mandaat peab hõlmama kalapüügi mõju mere elurikkusele riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et piirkondlike kalandusorganisatsioonide mandaat peab hõlmama kalapüügi mõju mere elurikkusele riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ja edendaksid ÜRO mereõiguse konventsiooni raames väljatöötatud uue rahvusvahelise kokkuleppe mandaadi raames sellise institutsionaalse mehhanismi väljatöötamist, millega teostada eelnevat keskkonnamõju hindamist tegevuste puhul, millel võib olla märkimisväärne mõju merekeskkonnale, nagu on sätestatud mereõiguse konventsiooni artiklis 206, sealhulgas mereressursside kasutamise puhul, tuginedes võimaluse korral kindlatele teaduslikele andmetele, ning et nimetatud tegevuste üle teostataks põhjalikku keskkonnaalast ja sotsiaalmajanduslikku järelevalvet; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ja edendaksid ÜRO mereõiguse konventsiooni raames väljatöötatud uue rahvusvahelise kokkuleppe mandaadi raames sellise institutsionaalse mehhanismi väljatöötamist, millega teostada eelnevat keskkonnamõju hindamist tegevuste puhul, millel võib olla märkimisväärne mõju merekeskkonnale, nagu on sätestatud mereõiguse konventsiooni artiklis 206, sealhulgas mereressursside kasutamise puhul, tuginedes võimaluse korral kindlatele teaduslikele andmetele, ning et nimetatud tegevuste üle teostataks põhjalikku keskkonnaalast ja sotsiaalmajanduslikku järelevalvet;

| 20. | kutsub komisjoni uue rahvusvahelise kokkuleppe raames üles nõudma merel tekitatud keskkonnakahju tunnistamist ning sellise kahju tekkimise vastutusahela tuvastamiseks; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni uue rahvusvahelise kokkuleppe raames üles nõudma merel tekitatud keskkonnakahju tunnistamist ning sellise kahju tekkimise vastutusahela tuvastamiseks;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks riike, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerima ÜRO mereõiguse konventsiooni või sellega ühinema; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks riike, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerima ÜRO mereõiguse konventsiooni või sellega ühinema;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ÜRO Peaassambleele ja tulevase rahvusvahelise kokkuleppe teksti koostamise eest vastutavale ettevalmistuskomiteele. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ÜRO Peaassambleele ja tulevase rahvusvahelise kokkuleppe teksti koostamise eest vastutavale ettevalmistuskomiteele.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/9

---

P8_TA(2016)0102

Olukord Vahemerel ja vajadus töötada välja ELi terviklik rändekäsitus

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (2015/2095(INI))

(2018/C 058/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle lisaprotokolli, ja eelkõige õigust mitte saada tagasi ja välja saadetud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle lisaprotokolli, ja eelkõige õigust mitte saada tagasi ja välja saadetud,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (1),

| — | võttes arvesse ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni, 1974. aasta rahvusvahelist konventsiooni inimelude ohutusest merel ning 1979. aasta rahvusvahelist mereotsingute ja -pääste konventsiooni muudetud kujul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni, 1974. aasta rahvusvahelist konventsiooni inimelude ohutusest merel ning 1979. aasta rahvusvahelist mereotsingute ja -pääste konventsiooni muudetud kujul,

| — | võttes arvesse 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Saatjata alaealisi käsitlev tegevuskava (2010–2014)“ (COM(2010)0213) ja Euroopa Parlamendi 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Saatjata alaealisi käsitlev tegevuskava (2010–2014)“ (COM(2010)0213) ja Euroopa Parlamendi 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni rände ja pagulaste kohta Euroopas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni rände ja pagulaste kohta Euroopas (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 2015. aasta 14. aprilli arutelu volinik Avramopoulose osalusel; 6. mai arutelu solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise, sealhulgas otsingu- ja päästekohustuste teemal; 26. mai arutelu kolmandate riikidega tehtava koostöö strateegia teemal; 4. juuni arutelu ELi saabuvatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele turvaliste ja seaduslike rändeteede loomise ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamise teemal; 25. juuni arutelu ebaseaduslike rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemise, asjakohaste legaalse majandusrände kanalite väljatöötamise ning piirihalduse ja viisapoliitika teemal; 2. juuli arutelu siseküsimuste jaoks eraldatud rahaliste vahendite rände ja arengu valdkonnas kasutamise teemal; 6. juuli arutelu rände tegevuskava järel esitatud komisjoni esimese ettepanekute paketi ning solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise, sealhulgas otsingu- ja päästekohustuste ning ELi saabuvatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele turvaliste ja seaduslike rändeteede loomise teemal; 16. juuli arutelu ekspertide osalusel rändepoliitika jaoks ette nähtud ELi vahendite, saatjata alaealisi käsitlevate ELi liikmeriikide ja Norra poliitika, tavade ja andmete, rände valdkonnas kolmandate riikidega tehtava ELi koostöö ning majandusliku rände alaste õigusaktide jaoks uute võimaluste otsimise teemal; 22. septembri arutelu rände tegevuskava järel esitatud komisjoni teise ettepanekute paketi teemal; 23. septembri arutelu riikide parlamentidega esmase vastuvõtu süsteemi ning rändeküsimusega riigi ja kohalikul tasandil tegelemise teemal; 19. oktoobri arutelu ebaseaduslike rändajate salaja üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemise teemal; 10. novembri arutelu komisjoni teatise „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast“ (COM(2015)0510) teemal; 19. novembri arutelu rände- ja varjupaigapoliitikaga seotud ELi sise- ja välisrahastamise vahendite teemal; 10. detsembri arutelu rände valdkonnas kolmandate riikidega tehtava ELi koostöö teemal; 21. detsembri arutelu piirihalduse ja viisapoliitika, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tulemusliku rakendamise ning asjakohaste legaalse majandusrände kanalite väljatöötamise teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 2015. aasta 14. aprilli arutelu volinik Avramopoulose osalusel; 6. mai arutelu solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise, sealhulgas otsingu- ja päästekohustuste teemal; 26. mai arutelu kolmandate riikidega tehtava koostöö strateegia teemal; 4. juuni arutelu ELi saabuvatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele turvaliste ja seaduslike rändeteede loomise ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamise teemal; 25. juuni arutelu ebaseaduslike rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemise, asjakohaste legaalse majandusrände kanalite väljatöötamise ning piirihalduse ja viisapoliitika teemal; 2. juuli arutelu siseküsimuste jaoks eraldatud rahaliste vahendite rände ja arengu valdkonnas kasutamise teemal; 6. juuli arutelu rände tegevuskava järel esitatud komisjoni esimese ettepanekute paketi ning solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise, sealhulgas otsingu- ja päästekohustuste ning ELi saabuvatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele turvaliste ja seaduslike rändeteede loomise teemal; 16. juuli arutelu ekspertide osalusel rändepoliitika jaoks ette nähtud ELi vahendite, saatjata alaealisi käsitlevate ELi liikmeriikide ja Norra poliitika, tavade ja andmete, rände valdkonnas kolmandate riikidega tehtava ELi koostöö ning majandusliku rände alaste õigusaktide jaoks uute võimaluste otsimise teemal; 22. septembri arutelu rände tegevuskava järel esitatud komisjoni teise ettepanekute paketi teemal; 23. septembri arutelu riikide parlamentidega esmase vastuvõtu süsteemi ning rändeküsimusega riigi ja kohalikul tasandil tegelemise teemal; 19. oktoobri arutelu ebaseaduslike rändajate salaja üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemise teemal; 10. novembri arutelu komisjoni teatise „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast“ (COM(2015)0510) teemal; 19. novembri arutelu rände- ja varjupaigapoliitikaga seotud ELi sise- ja välisrahastamise vahendite teemal; 10. detsembri arutelu rände valdkonnas kolmandate riikidega tehtava ELi koostöö teemal; 21. detsembri arutelu piirihalduse ja viisapoliitika, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tulemusliku rakendamise ning asjakohaste legaalse majandusrände kanalite väljatöötamise teemal,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning arengukomisjoni 1. aprilli 2015. aasta ühisel koosolekul toimunud arutelu arengu ja rände vahelise seose teemal ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni 15. septembri 2015. aasta ühisel koosolekul toimunud arutelu Vahemere piirkonna rändevoogude kontekstis inimõiguste austamise teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning arengukomisjoni 1. aprilli 2015. aasta ühisel koosolekul toimunud arutelu arengu ja rände vahelise seose teemal ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni 15. septembri 2015. aasta ühisel koosolekul toimunud arutelu Vahemere piirkonna rändevoogude kontekstis inimõiguste austamise teemal,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruandeid komisjoni delegatsioonide 2015. aasta septembris toimunud lähetuse kohta Lampedusale otsingu- ja päästeoperatsioonide küsimuses ning 2015. aasta oktoobris toimunud lähetuse kohta Tuneesiasse kolmandate riikidega rände, varjupaiga ja piirikontrolli valdkonnas tehtava koostöö küsimuses, ning võttes arvesse eelarvekomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruannet ühise delegatsiooni 2015. aasta juulis toimunud lähetuse kohta Sitsiiliasse asjaomases piirkonnas rändesurvega toimetuleku küsimuses, sealhulgas eelkõige eelarve seisukohast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruandeid komisjoni delegatsioonide 2015. aasta septembris toimunud lähetuse kohta Lampedusale otsingu- ja päästeoperatsioonide küsimuses ning 2015. aasta oktoobris toimunud lähetuse kohta Tuneesiasse kolmandate riikidega rände, varjupaiga ja piirikontrolli valdkonnas tehtava koostöö küsimuses, ning võttes arvesse eelarvekomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruannet ühise delegatsiooni 2015. aasta juulis toimunud lähetuse kohta Sitsiiliasse asjaomases piirkonnas rändesurvega toimetuleku küsimuses, sealhulgas eelkõige eelarve seisukohast,

| — | võttes arvesse komisjoni kümnest meetmest koosnevat rändeteemalist tegevuskava, mis esitati 20. aprillil 2015 Luxembourgis toimunud välisasjade ja siseküsimuste nõukogu ühisistungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kümnest meetmest koosnevat rändeteemalist tegevuskava, mis esitati 20. aprillil 2015 Luxembourgis toimunud välisasjade ja siseküsimuste nõukogu ühisistungil,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015)0240),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. mai 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas,

| — | võttes arvesse poliitika- ja julgeolekukomitees kokku tulnud ELi suursaadikute otsust (5) käivitada operatsiooni EUNAVFOR MED teine etapp, mis nimetati ümber operatsiooniks Sophia, ja võttes arvesse NATO juhitud operatsioone Egeuse merel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitika- ja julgeolekukomitees kokku tulnud ELi suursaadikute otsust (5) käivitada operatsiooni EUNAVFOR MED teine etapp, mis nimetati ümber operatsiooniks Sophia, ja võttes arvesse NATO juhitud operatsioone Egeuse merel,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 9. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni 2240 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 9. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni 2240 (2015),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020)“ (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020)“ (COM(2015)0285),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti Eurodaci määruse rakendamise kohta sõrmejälgede võtmise kohustuse osas (SWD(2015)0150), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti Eurodaci määruse rakendamise kohta sõrmejälgede võtmise kohustuse osas (SWD(2015)0150),

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust Euroopa ümberasustamiskava kohta (C(2015)3560) ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi 20 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberasustamise kohta mitmepoolsete ja riigi tasandi kavade abil, mis esitati justiits- ja siseküsimuste nõukogu 20. juuli 2015. aasta istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust Euroopa ümberasustamiskava kohta (C(2015)3560) ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi 20 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberasustamise kohta mitmepoolsete ja riigi tasandi kavade abil, mis esitati justiits- ja siseküsimuste nõukogu 20. juuli 2015. aasta istungil,

| — | võttes arvesse komisjoni selgitavat märkust esmase vastuvõtu süsteemi kohta ning 10. veebruari 2016. aasta aruandeid olukorra kohta Kreekas ja Itaalias, samuti 4. märtsi 2016. aasta eduaruannet Kreeka kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni selgitavat märkust esmase vastuvõtu süsteemi kohta ning 10. veebruari 2016. aasta aruandeid olukorra kohta Kreekas ja Itaalias, samuti 4. märtsi 2016. aasta eduaruannet Kreeka kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriisiolukorras ümberpaigutamise mehhanism ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (COM(2015)0450), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriisiolukorras ümberpaigutamise mehhanism ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (COM(2015)0450),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta) kohaldamise eesmärgil ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri ja muudetakse direktiivi 2013/32/EL (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta) kohaldamise eesmärgil ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri ja muudetakse direktiivi 2013/32/EL (COM(2015)0452),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi tagasisaatmisalane tegevuskava“ (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi tagasisaatmisalane tegevuskava“ (COM(2015)0453),

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust tagasisaatmise käsiraamatu kohta, mis on mõeldud liikmesriikide pädevatele asutustele tagasisaatmisega seotud küsimuste lahendamisel (C(2015)6250), ja selle lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust tagasisaatmise käsiraamatu kohta, mis on mõeldud liikmesriikide pädevatele asutustele tagasisaatmisega seotud küsimuste lahendamisel (C(2015)6250), ja selle lisa,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist riigihanke-eeskirjade kohta seoses praeguse varjupaigakriisiga (COM(2015)0454), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist riigihanke-eeskirjade kohta seoses praeguse varjupaigakriisiga (COM(2015)0454),

| — | võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll“ (JOIN(2015)0040), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll“ (JOIN(2015)0040),

| — | võttes arvesse komisjoni otsust Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise kohta (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsust Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise kohta (C(2015)7293),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisiga toime tulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed“ (COM(2015)0490) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisiga toime tulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed“ (COM(2015)0490) ja selle lisasid,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast“ (COM(2015)0510) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast“ (COM(2015)0510) ja selle lisasid,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa piiri- ja rannikuvalveamet ning Euroopa välispiiride tõhus haldamine“ (COM(2015)0673) ning ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ (COM(2015)0671), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa reisidokumendi kohta ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (COM(2015)0668), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 seoses asjaomastes andmebaasides tehtavate kontrollide tugevdamisega välispiiridel (COM(2015)0670), komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Rootsi toetamiseks vastavalt nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) artiklile 9 ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) artiklile 9 (COM(2015)0677), ning komisjoni soovitust, mis käsitleb Türgiga kokkulepitavat vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava (C(2015)9490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa piiri- ja rannikuvalveamet ning Euroopa välispiiride tõhus haldamine“ (COM(2015)0673) ning ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ (COM(2015)0671), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa reisidokumendi kohta ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (COM(2015)0668), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 seoses asjaomastes andmebaasides tehtavate kontrollide tugevdamisega välispiiridel (COM(2015)0670), komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Rootsi toetamiseks vastavalt nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) artiklile 9 ja nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) artiklile 9 (COM(2015)0677), ning komisjoni soovitust, mis käsitleb Türgiga kokkulepitavat vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava (C(2015)9490),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles antakse ülevaade Euroopa rände tegevuskava prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast (COM(2016)0085), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles antakse ülevaade Euroopa rände tegevuskava prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast (COM(2016)0085),

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016)0871), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016)0871),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu rakendusotsus, mis käsitleb 30 % nõukogu otsusega (EL) 2015/1601 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) Austriale määratud taotlejate ümberpaigutamise ajutist peatamist (COM(2016)0080), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu rakendusotsus, mis käsitleb 30 % nõukogu otsusega (EL) 2015/1601 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) Austriale määratud taotlejate ümberpaigutamise ajutist peatamist (COM(2016)0080),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde““ (COM(2016)0120), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde““ (COM(2016)0120),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Teine aruanne Türgi edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel“ (COM(2016)0140) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0097), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Teine aruanne Türgi edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel“ (COM(2016)0140) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0097),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus erakorralise toetuse andmise kohta liidus (COM(2016)0115) ja eelseisvat paranduseelarvet nr 1/2016 kõnealusele vahendile eelarverea loomiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus erakorralise toetuse andmise kohta liidus (COM(2016)0115) ja eelseisvat paranduseelarvet nr 1/2016 kõnealusele vahendile eelarverea loomiseks,

| — | võttes arvesse järeldusi, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma 23. aprilli 2015. aasta erakorralisel kohtumisel, 25. ja 26. juuni 2015. aasta kohtumisel, ELi riigipeade ja valitsusjuhtide 23. septembri 2015. aasta mitteametlikul rändeteemalisel kohtumisel, oma 15. oktoobri 2015. aasta kohtumisel, 17. ja 18. detsembri 2015. aasta kohtumisel ning 18. ja 19. veebruari 2016. aasta kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järeldusi, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma 23. aprilli 2015. aasta erakorralisel kohtumisel, 25. ja 26. juuni 2015. aasta kohtumisel, ELi riigipeade ja valitsusjuhtide 23. septembri 2015. aasta mitteametlikul rändeteemalisel kohtumisel, oma 15. oktoobri 2015. aasta kohtumisel, 17. ja 18. detsembri 2015. aasta kohtumisel ning 18. ja 19. veebruari 2016. aasta kohtumisel,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi turvaliste päritoluriikide kohta, 20. juuli 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi rände kohta, 8. oktoobri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi tagasisaatmispoliitika tuleviku kohta, 12. oktoobri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi rände kohta, 9. novembri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta, 4. detsembri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi kodakondsusetuse kohta ning 10. märtsi 2016. aasta istungil vastu võetud järeldusi rändajate smugeldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi turvaliste päritoluriikide kohta, 20. juuli 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi rände kohta, 8. oktoobri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi tagasisaatmispoliitika tuleviku kohta, 12. oktoobri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi rände kohta, 9. novembri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta, 4. detsembri 2015. aasta istungil vastu võetud järeldusi kodakondsusetuse kohta ning 10. märtsi 2016. aasta istungil vastu võetud järeldusi rändajate smugeldamise kohta,

| — | võttes arvesse eesistujariigi järeldusi, mis võeti vastu 14. septembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi, mis võeti vastu 14. septembril 2015,

| — | võttes arvesse järeldusi, mille oma 20. juuli 2015. aasta kohtumisel võtsid vastu nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad 20 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberasustamise kohta mitmepoolsete ja riigi tasandi kavade abil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järeldusi, mille oma 20. juuli 2015. aasta kohtumisel võtsid vastu nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad 20 000 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberasustamise kohta mitmepoolsete ja riigi tasandi kavade abil,

| — | võttes arvesse 15. oktoobri 2015. aasta ELi-Türgi ühist tegevuskava ja selle 10. veebruari ja 4. märtsi 2016. aasta rakendusaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. oktoobri 2015. aasta ELi-Türgi ühist tegevuskava ja selle 10. veebruari ja 4. märtsi 2016. aasta rakendusaruandeid,

| — | võttes arvesse ELi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide 7. märtsi 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide 7. märtsi 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändetee teemalise kõrgetasemelise konverentsi 8. oktoobril 2015 vastu võetud deklaratsiooni ning 25. oktoobri 2015. aasta kohtumisel vastu võetud juhtide avaldust Lääne-Balkani rändeteel kulgevate pagulasvoogude kohta ning selle 10. veebruari 2016. aasta eduaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändetee teemalise kõrgetasemelise konverentsi 8. oktoobril 2015 vastu võetud deklaratsiooni ning 25. oktoobri 2015. aasta kohtumisel vastu võetud juhtide avaldust Lääne-Balkani rändeteel kulgevate pagulasvoogude kohta ning selle 10. veebruari 2016. aasta eduaruannet,

| — | võttes arvesse tegevuskava ja poliitilist deklaratsiooni, mis võeti vastu 11. ja 12. novembril 2015 Vallettas toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava ja poliitilist deklaratsiooni, mis võeti vastu 11. ja 12. novembril 2015 Vallettas toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) tööd ja aruandeid ning eelkõige 2014. aasta aruannet varjupaigaküsimuste olukorra kohta Euroopa Liidus ning igakuiseid ülevaateid varjupaigaalaste suundumuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) tööd ja aruandeid ning eelkõige 2014. aasta aruannet varjupaigaküsimuste olukorra kohta Euroopa Liidus ning igakuiseid ülevaateid varjupaigaalaste suundumuste kohta,

| — | võttes arvesse Frontexi tööd ja aruandeid ning eelkõige 2015. aasta riskianalüüsi ja riskianalüüsi võrgustiku kvartaliaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Frontexi tööd ja aruandeid ning eelkõige 2015. aasta riskianalüüsi ja riskianalüüsi võrgustiku kvartaliaruandeid,

| — | võttes arvesse Europoli tööd ja aruandeid ning eelkõige ühist operatiivrühma MARE ning sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase Euroopa keskuse (EMSC) asutamist Europoli juurde, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli tööd ja aruandeid ning eelkõige ühist operatiivrühma MARE ning sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase Euroopa keskuse (EMSC) asutamist Europoli juurde,

| — | võttes arvesse Eurojusti tööd ja aruandeid ning eelkõige aruandeid inimkaubanduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurojusti tööd ja aruandeid ning eelkõige aruandeid inimkaubanduse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) tööd, iga-aastaseid aruandeid ja uuringuid ning eelkõige uuringuid tööalase ärakasutamise tõsiste vormide kohta ja ebaseaduslike rändajate ja nendega seotud isikute kriminaliseerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) tööd, iga-aastaseid aruandeid ja uuringuid ning eelkõige uuringuid tööalase ärakasutamise tõsiste vormide kohta ja ebaseaduslike rändajate ja nendega seotud isikute kriminaliseerimise kohta,

| — | võttes arvesse poliitikaosakonna C uuringuid ELi toimimise lepingu artikli 80 rakendamise kohta, uute lähenemisviiside, alternatiivsete juurdepääsuvõimaluste ja vahendite kohta seoses varjupaigamenetlustega rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute jaoks, ELi-suunalist tööalast rännet käsitlevate õigusaktidega seoses uute võimaluste otsimise kohta, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ja Dublini süsteemi alternatiivide edendamise kohta, ELi koostöö kohta kolmandate riikidega rände valdkonnas ning naissoost pagulaste ja varjupaigataotlejate vastuvõtu kohta ELi, samuti võttes arvesse poliitikaosakonna D uuringut, mis käsitleb ELi vahendeid rändepoliitika jaoks ning tõhususe ja parimate tavade analüüsi tuleviku huvides, ning välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna uuringut, mis käsitleb rändajaid Vahemerel ja inimõiguste kaitsmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikaosakonna C uuringuid ELi toimimise lepingu artikli 80 rakendamise kohta, uute lähenemisviiside, alternatiivsete juurdepääsuvõimaluste ja vahendite kohta seoses varjupaigamenetlustega rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute jaoks, ELi-suunalist tööalast rännet käsitlevate õigusaktidega seoses uute võimaluste otsimise kohta, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ja Dublini süsteemi alternatiivide edendamise kohta, ELi koostöö kohta kolmandate riikidega rände valdkonnas ning naissoost pagulaste ja varjupaigataotlejate vastuvõtu kohta ELi, samuti võttes arvesse poliitikaosakonna D uuringut, mis käsitleb ELi vahendeid rändepoliitika jaoks ning tõhususe ja parimate tavade analüüsi tuleviku huvides, ning välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna uuringut, mis käsitleb rändajaid Vahemerel ja inimõiguste kaitsmist,

| — | võttes arvesse Euroopa rändevõrgustiku uuringuid ning eelkõige uuringut saatjata alaealisi puudutavate poliitikate, tavade ja andmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa rändevõrgustiku uuringuid ning eelkõige uuringut saatjata alaealisi puudutavate poliitikate, tavade ja andmete kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO pagulaste ülemvoliniku tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO pagulaste ülemvoliniku tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu tööd, aruandeid ja resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu tööd, aruandeid ja resolutsioone,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust teemal „Euroopa rände tegevuskava“, mis võeti vastu 3.–4. detsembril 2015 toimunud täiskogu 115. istungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust teemal „Euroopa rände tegevuskava“, mis võeti vastu 3.–4. detsembril 2015 toimunud täiskogu 115. istungjärgul,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusi Euroopa rände tegevuskava kohta ja ELi tegevuskava kohta rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusi Euroopa rände tegevuskava kohta ja ELi tegevuskava kohta rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (6),

| — | võttes arvesse töödokumenti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 80 kohta – solidaarsus ja vastutuse õiglane jagamine, sealhulgas otsingu- ja päästekohustused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 80 kohta – solidaarsus ja vastutuse õiglane jagamine, sealhulgas otsingu- ja päästekohustused,

| — | võttes arvesse töödokumenti ebaseaduslike rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti ebaseaduslike rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse töödokumenti piirihalduse ja viisapoliitika, sealhulgas Frontexi ja teiste asjaomaste ametite rolli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti piirihalduse ja viisapoliitika, sealhulgas Frontexi ja teiste asjaomaste ametite rolli kohta,

| — | võttes arvesse töödokumenti, milles käsitletakse turvaliste ja seaduslike teede väljatöötamist Euroopa Liitu varjupaigataotlejatele ja pagulastele, sealhulgas ka liidu ümberasustamispoliitikat ja vastavaid integratsioonimeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti, milles käsitletakse turvaliste ja seaduslike teede väljatöötamist Euroopa Liitu varjupaigataotlejatele ja pagulastele, sealhulgas ka liidu ümberasustamispoliitikat ja vastavaid integratsioonimeetmeid,

| — | võttes arvesse töödokumenti asjakohaste legaalse majandusrände kanalite väljatöötamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti asjakohaste legaalse majandusrände kanalite väljatöötamise kohta,

| — | võttes arvesse töödokumenti rände- ja varjupaigapoliitikaga seotud ELi sise- ja välisrahastamise vahendite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti rände- ja varjupaigapoliitikaga seotud ELi sise- ja välisrahastamise vahendite kohta,

| — | võttes arvesse töödokumenti Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tulemusliku rakendamise ning Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti rolli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tulemusliku rakendamise ning Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti rolli kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0066/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0066/2016),

| A. | arvestades, et oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsioonis andis parlament kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesande kaaluda mitmesuguseid asjaomaseid poliitilisi strateegiaid, töötada välja soovitused ja anda nende kohta strateegilise algatusraportiga täiskogule aru; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsioonis andis parlament kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesande kaaluda mitmesuguseid asjaomaseid poliitilisi strateegiaid, töötada välja soovitused ja anda nende kohta strateegilise algatusraportiga täiskogule aru;

| B. | arvestades, et Frontexi andmetel (7) tuvastati 2015. aastal 1,83 miljonit inimest, kes üritasid ebaseaduslikult ületada ELi välispiiri, kusjuures see on rekordiline võrreldes 282 500 rändajaga, kes saabusid ELi kogu 2014. aasta jooksul; arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni/UNICEFi andmetel on ligikaudu 20 % kõigist meritsi saabuvatest rändajatest lapsed (8); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Frontexi andmetel (7) tuvastati 2015. aastal 1,83 miljonit inimest, kes üritasid ebaseaduslikult ületada ELi välispiiri, kusjuures see on rekordiline võrreldes 282 500 rändajaga, kes saabusid ELi kogu 2014. aasta jooksul; arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni/UNICEFi andmetel on ligikaudu 20 % kõigist meritsi saabuvatest rändajatest lapsed (8);

| C. | arvestades, et EASO andmetel (9) esitati 2015. aastal EL+is (10) üle 1,4 miljoni rahvusvahelise kaitse taotluse ning taotluste arv on pidevalt suurenenud alates aprillist, samas on korduvate taotluste osakaal vähenenud; arvestades, et ligikaudu 6 % taotlejatest on väidetavalt saatjata alaealised; arvestades, et 2016. aasta veebruaris olid meritsi Kreekasse saabujatest 22 % naised ja 40 % lapsed (11); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EASO andmetel (9) esitati 2015. aastal EL+is (10) üle 1,4 miljoni rahvusvahelise kaitse taotluse ning taotluste arv on pidevalt suurenenud alates aprillist, samas on korduvate taotluste osakaal vähenenud; arvestades, et ligikaudu 6 % taotlejatest on väidetavalt saatjata alaealised; arvestades, et 2016. aasta veebruaris olid meritsi Kreekasse saabujatest 22 % naised ja 40 % lapsed (11);

| D. | arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsioonis mõistetakse lapse all iga alla 18-aastast inimolendit; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsioonis mõistetakse lapse all iga alla 18-aastast inimolendit;

| E. | arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel (12) hukkus 2015. aastal Vahemerel või jäi kadunuks teadete kohaselt rohkem kui 3 771 inimest; arvestades, et 8. märtsini 2016 on Vahemeres uppunuks kuulutatud 444 inimest; arvestades, et 2016. aasta esimese üheksa nädala jooksul hukkus 77 last, keskmiselt rohkem kui üks iga päeva kohta; arvestades, et Europoli hiljutiste andmete kohaselt on pärast Euroopasse jõudmist kadunuks jäänud vähemalt 10 000 last; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel (12) hukkus 2015. aastal Vahemerel või jäi kadunuks teadete kohaselt rohkem kui 3 771 inimest; arvestades, et 8. märtsini 2016 on Vahemeres uppunuks kuulutatud 444 inimest; arvestades, et 2016. aasta esimese üheksa nädala jooksul hukkus 77 last, keskmiselt rohkem kui üks iga päeva kohta; arvestades, et Europoli hiljutiste andmete kohaselt on pärast Euroopasse jõudmist kadunuks jäänud vähemalt 10 000 last;

| F. | arvestades, et 3. oktoober tuleks kuulutada mälestuspäevaks, et mälestada kõiki mehi, naisi ja lapsi, kes on oma koduriigis valitseva tagakiusamise, konflikti ja sõja eest põgeneda püüdes hukkunud, samuti kõiki selliseid mehi ja naisi, kes neid päästes iga päev oma elu ohtu seavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 3. oktoober tuleks kuulutada mälestuspäevaks, et mälestada kõiki mehi, naisi ja lapsi, kes on oma koduriigis valitseva tagakiusamise, konflikti ja sõja eest põgeneda püüdes hukkunud, samuti kõiki selliseid mehi ja naisi, kes neid päästes iga päev oma elu ohtu seavad;

| G. | arvestades, et mõnes maailmaosas käib sõda ja valitseb vägivald, ning inimesed kannatavad äärmise vaesuse, keskkonnaseisundi halvenemise ning noortele mõeldud võimaluste puuduse koosmõju tõttu, mis võib tekitada veelgi rohkem vägivalda ja ebastabiilsust ning põhjustada täiendava rahvastiku liikumise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõnes maailmaosas käib sõda ja valitseb vägivald, ning inimesed kannatavad äärmise vaesuse, keskkonnaseisundi halvenemise ning noortele mõeldud võimaluste puuduse koosmõju tõttu, mis võib tekitada veelgi rohkem vägivalda ja ebastabiilsust ning põhjustada täiendava rahvastiku liikumise;

ELi toimimise lepingu artikkel 80 – solidaarsus ja vastutuse õiglane jagamine, sealhulgas otsingu- ja päästekohustused

| H. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 80 seatakse solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõte kogu liidu süsteemi keskmesse ja see artikkel annab õigusliku aluse nende põhimõtete rakendamiseks varjupaika, rännet ja piirikontrolli käsitlevas liidu poliitikas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 80 seatakse solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõte kogu liidu süsteemi keskmesse ja see artikkel annab õigusliku aluse nende põhimõtete rakendamiseks varjupaika, rännet ja piirikontrolli käsitlevas liidu poliitikas;

| I. | arvestades, et solidaarsus võib olla nii sisemine kui ka väline; arvestades, et ümberpaigutamine, varjupaigaotsuste vastastikune tunnustamine, operatiivtoe meetmed ning kehtiva Dublini määruse ja ajutise kaitse direktiivi ennetav tõlgendamine on kõik sisemise solidaarsuse vahendid, samas kui ümberasustamine, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine ning otsingu- ja päästetegevus merel edendavad välist solidaarsust, ning liidu kodanikukaitse mehhanismiga saaks täita mõlemat eesmärki; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et solidaarsus võib olla nii sisemine kui ka väline; arvestades, et ümberpaigutamine, varjupaigaotsuste vastastikune tunnustamine, operatiivtoe meetmed ning kehtiva Dublini määruse ja ajutise kaitse direktiivi ennetav tõlgendamine on kõik sisemise solidaarsuse vahendid, samas kui ümberasustamine, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine ning otsingu- ja päästetegevus merel edendavad välist solidaarsust, ning liidu kodanikukaitse mehhanismiga saaks täita mõlemat eesmärki;

| J. | arvestades, et 3. märtsil 2016 suunati 39 600 varjupaigataotlejast, kes ootab Itaalia vastuvõturajatistest teistesse liikmesriikidesse suunamist, ümber üksnes 338 inimest, ja et Kreeka puhul leidis 66 400 kavandatud ümberpaigutamisest tegelikult aset 322; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 3. märtsil 2016 suunati 39 600 varjupaigataotlejast, kes ootab Itaalia vastuvõturajatistest teistesse liikmesriikidesse suunamist, ümber üksnes 338 inimest, ja et Kreeka puhul leidis 66 400 kavandatud ümberpaigutamisest tegelikult aset 322;

Ebaseaduslike rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemine

| K. | arvestades, et rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine, nendega toimuv inimkaubandus ja nende tööalane ärakasutamine on eraldiseisvad õiguslikud nähtused, millega tegelemiseks on välja töötatud eri õigusraamistikud liidu ja rahvusvahelisel tasandil, kuigi tegelikkuses need sageli kattuvad, ja nendele tuleb sihipäraselt reageerida; arvestades, et kuritegelikud ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustikud võivad oma tegutsemismeetodeid väga kiiresti muuta ning seega tuleb reageeringuid kiiresti kohandada, tuginedes kõige uuematele ja täpsematele andmetele; arvestades, et rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks tehtavad pingutused ei tohiks mõjutada ebaseaduslikele rändajatele humanitaarabi andmisega seotud tegevust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine, nendega toimuv inimkaubandus ja nende tööalane ärakasutamine on eraldiseisvad õiguslikud nähtused, millega tegelemiseks on välja töötatud eri õigusraamistikud liidu ja rahvusvahelisel tasandil, kuigi tegelikkuses need sageli kattuvad, ja nendele tuleb sihipäraselt reageerida; arvestades, et kuritegelikud ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustikud võivad oma tegutsemismeetodeid väga kiiresti muuta ning seega tuleb reageeringuid kiiresti kohandada, tuginedes kõige uuematele ja täpsematele andmetele; arvestades, et rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks tehtavad pingutused ei tohiks mõjutada ebaseaduslikele rändajatele humanitaarabi andmisega seotud tegevust;

| L. | arvestades, et rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemisel on vaja lahendusi nii lühikeses, keskpikas kui ka pikas perspektiivis, sealhulgas on vaja meetmeid, mille abil lõhkuda kuritegelikud võrgustikud ja võtta kurjategijad vastutusele, koguda ja analüüsida andmeid, kaitsta ohvreid ja saata tagasi liikmesriikides ebaseaduslikult viibivad rändajad, samuti on vaja koostööd kolmandate riikidega ja pikemaajalisi strateegiaid, et kõrvaldada nõudlus inimkaubanduse teel ja ebaseaduslikult üle piiri toimetatud inimeste järele ning rände algpõhjused, mis sunnivad inimesi andma end kuritegelike üle piiri toimetajate meelevalda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise, nendega toimuva inimkaubanduse ja nende tööalase ärakasutamise vastu võitlemisel on vaja lahendusi nii lühikeses, keskpikas kui ka pikas perspektiivis, sealhulgas on vaja meetmeid, mille abil lõhkuda kuritegelikud võrgustikud ja võtta kurjategijad vastutusele, koguda ja analüüsida andmeid, kaitsta ohvreid ja saata tagasi liikmesriikides ebaseaduslikult viibivad rändajad, samuti on vaja koostööd kolmandate riikidega ja pikemaajalisi strateegiaid, et kõrvaldada nõudlus inimkaubanduse teel ja ebaseaduslikult üle piiri toimetatud inimeste järele ning rände algpõhjused, mis sunnivad inimesi andma end kuritegelike üle piiri toimetajate meelevalda;

Piirihaldus ja viisapoliitika, sealhulgas Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja teiste asjaomaste ametite roll

| M. | arvestades, et seadusandliku tavamenetluse raames käsitletakse praegu mitut komisjoni ettepanekut piiride ja viisapoliitika valdkonnas, eelkõige ettepanekut võtta vastu määrus, mis käsitleb liidu viisaeeskirja (uuesti sõnastatud) (2014/0094(COD)), ettepanekut võtta vastu määrus, millega võetakse kasutusele ringreisiviisa (2014/0095(COD)), ja ettepanekut võtta vastu määrus, mis käsitleb ühtse viisavormi turvalisust (2015/0134(COD)); arvestades, et komisjon esitas selles valdkonnas hiljuti uued ettepanekud, mida käsitletakse kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et seadusandliku tavamenetluse raames käsitletakse praegu mitut komisjoni ettepanekut piiride ja viisapoliitika valdkonnas, eelkõige ettepanekut võtta vastu määrus, mis käsitleb liidu viisaeeskirja (uuesti sõnastatud) (2014/0094(COD)), ettepanekut võtta vastu määrus, millega võetakse kasutusele ringreisiviisa (2014/0095(COD)), ja ettepanekut võtta vastu määrus, mis käsitleb ühtse viisavormi turvalisust (2015/0134(COD)); arvestades, et komisjon esitas selles valdkonnas hiljuti uued ettepanekud, mida käsitletakse kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega;

| N. | arvestades, et piirikontrolli kaotamisega sisepiiridel peab kaasnema tõhus välispiiride haldamine, mille puhul järgitakse kõrgeid ühiseid standardeid, toimub tulemuslik teabevahetus liikmesriikide vahel ning austatakse täielikult kõigi põhiõigusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et piirikontrolli kaotamisega sisepiiridel peab kaasnema tõhus välispiiride haldamine, mille puhul järgitakse kõrgeid ühiseid standardeid, toimub tulemuslik teabevahetus liikmesriikide vahel ning austatakse täielikult kõigi põhiõigusi;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlament on nõudnud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti suutlikkuse suurendamist, et tegeleda põhiõiguste võimalike rikkumistega, sealhulgas kolmandate riikide pädevate asutustega kokku lepitud töökorra raames, ning arvestades, et komisjoni ettepanek uue Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kohta sisaldab kaebuste esitamise mehhanismi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlament on nõudnud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti suutlikkuse suurendamist, et tegeleda põhiõiguste võimalike rikkumistega, sealhulgas kolmandate riikide pädevate asutustega kokku lepitud töökorra raames, ning arvestades, et komisjoni ettepanek uue Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kohta sisaldab kaebuste esitamise mehhanismi;

| P. | arvestades, et kehtiv viisaeeskiri võimaldab liikmesriikidel viisataotluse tavapärastest vastuvõetavuse kriteeriumitest humanitaarkaalutlustel kõrvale kalduda (artiklid 19 ja 25); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kehtiv viisaeeskiri võimaldab liikmesriikidel viisataotluse tavapärastest vastuvõetavuse kriteeriumitest humanitaarkaalutlustel kõrvale kalduda (artiklid 19 ja 25);

ELi saabuvatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele turvaliste ja seaduslike rändeteede loomine, sealhulgas liidu ümberasustamispoliitika ja vastava integratsioonipoliitika väljatöötamine

| Q. | arvestades, et 86 % kogu maailma pagulastest viibib industrialiseerimata riikides; arvestades, et kuritegelikud võrgustikud ja inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad kasutavad ära nende inimeste meeleheidet, kes tagakiusamise või sõja eest põgenedes soovivad jõuda ELi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 86 % kogu maailma pagulastest viibib industrialiseerimata riikides; arvestades, et kuritegelikud võrgustikud ja inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad kasutavad ära nende inimeste meeleheidet, kes tagakiusamise või sõja eest põgenedes soovivad jõuda ELi;

| R. | arvestades, et turvalisi ja seaduslikke rändeteid, mille kaudu pagulased saavad ELi jõuda, on vähe, ning paljud riskivad jätkuvalt ja võtavad ette ohtliku tee; arvestades, et ELi saabuvatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele uute turvaliste ja seaduslike rändeteede loomine, tuginedes olemasolevatele õigusaktidele ja tavadele, võimaldaks ELil ja liikmesriikidel omada paremat ülevaadet kaitsevajadustest ja ELi saabuvast rändevoost ning nõrgestada ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ärimudelit; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et turvalisi ja seaduslikke rändeteid, mille kaudu pagulased saavad ELi jõuda, on vähe, ning paljud riskivad jätkuvalt ja võtavad ette ohtliku tee; arvestades, et ELi saabuvatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele uute turvaliste ja seaduslike rändeteede loomine, tuginedes olemasolevatele õigusaktidele ja tavadele, võimaldaks ELil ja liikmesriikidel omada paremat ülevaadet kaitsevajadustest ja ELi saabuvast rändevoost ning nõrgestada ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ärimudelit;

Kolmandate riikidega tehtava koostöö strateegia eelkõige seoses piirkondlike kaitseprogrammide, ümberasustamise, tagasisaatmise ja rände algpõhjustega tegelemisega

| S. | arvestades, et ELi koostööd kolmandate riikidega arendatakse selliste poliitiliste vahendite kaudu nagu piirkondlikud dialoogid, kahepoolsed dialoogid, rände ja liikuvuse ühised kavad ning liikuvuspartnerlused, selliste õiguslike vahendite kaudu nagu rändeklauslid nn üldistes lepingutes, tagasivõtulepingud, viisalihtsustuslepingud ja viisanõudest loobumise lepingud, samuti selliste operatiivsete vahendite kaudu nagu piirkondlikud kaitseprogrammid, piirkondlikud arengu- ja kaitseprogrammid, Frontexi töökorraldus ja EASO koostöö kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi koostööd kolmandate riikidega arendatakse selliste poliitiliste vahendite kaudu nagu piirkondlikud dialoogid, kahepoolsed dialoogid, rände ja liikuvuse ühised kavad ning liikuvuspartnerlused, selliste õiguslike vahendite kaudu nagu rändeklauslid nn üldistes lepingutes, tagasivõtulepingud, viisalihtsustuslepingud ja viisanõudest loobumise lepingud, samuti selliste operatiivsete vahendite kaudu nagu piirkondlikud kaitseprogrammid, piirkondlikud arengu- ja kaitseprogrammid, Frontexi töökorraldus ja EASO koostöö kolmandate riikidega;

| T. | arvestades, et liikmesriigid eraldi jätkavad rände valdkonnas intensiivse välistegevuse arendamist kahepoolsel tasandil; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et liikmesriigid eraldi jätkavad rände valdkonnas intensiivse välistegevuse arendamist kahepoolsel tasandil;

| U. | arvestades, et EL on tõhustanud oma väliskoostööd kolmandate riikidega rände ja varjupaiga küsimustes, et reageerida asjakohaselt praegusele pagulaskriisile, ning on käivitanud uued koostööalgatused, nagu ELi-Türgi ühine tegevuskava, Lääne-Balkani rändeteede valdkonnas võetud kohustused ja Valletta tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EL on tõhustanud oma väliskoostööd kolmandate riikidega rände ja varjupaiga küsimustes, et reageerida asjakohaselt praegusele pagulaskriisile, ning on käivitanud uued koostööalgatused, nagu ELi-Türgi ühine tegevuskava, Lääne-Balkani rändeteede valdkonnas võetud kohustused ja Valletta tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava;

Asjakohaste seadusliku majandusrände kanalite väljatöötamine

| V. | arvestades, et prognooside kohaselt väheneb tööealine elanikkond ELis 2020. aastaks 7,5 miljoni inimese võrra; arvestades, et ELi tööturu vajaduste arengut käsitlevad prognoosid näitavad tekkivat ja tulevast tööjõunappust konkreetsetes valdkondades; arvestades, et kolmandate riikide kodanikud kogevad palju raskusi seoses välismaal omandatud kvalifikatsioonide tunnustamisega, mistõttu nad on sageli oma töö jaoks ülekvalifitseeritud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et prognooside kohaselt väheneb tööealine elanikkond ELis 2020. aastaks 7,5 miljoni inimese võrra; arvestades, et ELi tööturu vajaduste arengut käsitlevad prognoosid näitavad tekkivat ja tulevast tööjõunappust konkreetsetes valdkondades; arvestades, et kolmandate riikide kodanikud kogevad palju raskusi seoses välismaal omandatud kvalifikatsioonide tunnustamisega, mistõttu nad on sageli oma töö jaoks ülekvalifitseeritud;

| W. | arvestades, et praegune ELi lähenemisviis tööjõurändele on killustatud ning seejuures käsitlevad mitmed direktiivid konkreetseid töötajate kategooriaid ja kolmandate riikide kodanikke, kellel on teatavatel tingimustel lubatud töötada; arvestades, et selline lähenemisviis saab aidata rahuldada üksnes lühiajalisi spetsiifilisi vajadusi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et praegune ELi lähenemisviis tööjõurändele on killustatud ning seejuures käsitlevad mitmed direktiivid konkreetseid töötajate kategooriaid ja kolmandate riikide kodanikke, kellel on teatavatel tingimustel lubatud töötada; arvestades, et selline lähenemisviis saab aidata rahuldada üksnes lühiajalisi spetsiifilisi vajadusi;

Analüüs siseasjade rahastamisvahendite, sealhulgas erakorralise abi rahastamisvahendite kasutamise kohta rände ja arengu valdkonnas

| X. | arvestades, et on olemas mitu ELi rahastamisvahendit liikmesriikide ja kolmandate riikide meetmete rahastamiseks rände, varjupaiga ja piirihalduse valdkonnas; arvestades, et eelkõige liikmesriikidele ette nähtud vahendeid eraldatakse peamiselt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ning Sisejulgeolekufondist, kuid arvestades, et rändega seotud meetmeteks saab kasutada paljusid teisi programme ja fonde; arvestades, et kuigi kolmandatele riikidele eraldatakse vahendeid peamiselt arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu, haldavad rahastamist mitu komisjoni peadirektoraati ja Euroopa välisteenistus; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et on olemas mitu ELi rahastamisvahendit liikmesriikide ja kolmandate riikide meetmete rahastamiseks rände, varjupaiga ja piirihalduse valdkonnas; arvestades, et eelkõige liikmesriikidele ette nähtud vahendeid eraldatakse peamiselt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ning Sisejulgeolekufondist, kuid arvestades, et rändega seotud meetmeteks saab kasutada paljusid teisi programme ja fonde; arvestades, et kuigi kolmandatele riikidele eraldatakse vahendeid peamiselt arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu, haldavad rahastamist mitu komisjoni peadirektoraati ja Euroopa välisteenistus;

| Y. | arvestades, et eelarveridade ja vastutuse praeguse killustatuse tõttu võib olla keeruline anda terviklikku ülevaadet sellest, kuidas vahendeid kasutatakse, ja isegi täpselt hinnata, kui palju EL rände peale kulutab; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et eelarveridade ja vastutuse praeguse killustatuse tõttu võib olla keeruline anda terviklikku ülevaadet sellest, kuidas vahendeid kasutatakse, ja isegi täpselt hinnata, kui palju EL rände peale kulutab;

Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tulemuslik rakendamine ning Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti roll

| Z. | arvestades, et Euroopa ühine varjupaigasüsteem hõlmab ühiseid eeskirju, mis käsitlevad ühist varjupaigapoliitikat, ühtset varjupaigastaatust ja ühiseid varjupaigamenetlusi, mis kehtivad kogu liidus; arvestades, et siiski on palju hoiatusi ja sealhulgas komisjoni poolt vastu võetud otsuseid rikkumiste kohta, mis näitavad, et Euroopa ühist varjupaigasüsteemi ei ole paljudes liikmesriikides täielikult rakendatud; arvestades, et rakendamine on väga oluline riikide õigusaktide ühtlustamiseks ja solidaarsuse edendamiseks liikmesriikide vahel, ning arvestades, et liikmesriigid võivad taotleda Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti abi Euroopa ühise varjupaigasüsteemi nõutavatele standarditele vastamiseks; arvestades, et vastuvõtutingimuste ja varjupaigamenetluste ühtlustamine võib aidata vältida survet nendel riikidel, kes pakuvad paremaid tingimusi ja on vastutuse jagamise seisukohast keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa ühine varjupaigasüsteem hõlmab ühiseid eeskirju, mis käsitlevad ühist varjupaigapoliitikat, ühtset varjupaigastaatust ja ühiseid varjupaigamenetlusi, mis kehtivad kogu liidus; arvestades, et siiski on palju hoiatusi ja sealhulgas komisjoni poolt vastu võetud otsuseid rikkumiste kohta, mis näitavad, et Euroopa ühist varjupaigasüsteemi ei ole paljudes liikmesriikides täielikult rakendatud; arvestades, et rakendamine on väga oluline riikide õigusaktide ühtlustamiseks ja solidaarsuse edendamiseks liikmesriikide vahel, ning arvestades, et liikmesriigid võivad taotleda Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti abi Euroopa ühise varjupaigasüsteemi nõutavatele standarditele vastamiseks; arvestades, et vastuvõtutingimuste ja varjupaigamenetluste ühtlustamine võib aidata vältida survet nendel riikidel, kes pakuvad paremaid tingimusi ja on vastutuse jagamise seisukohast keskse tähtsusega;

| AA. | arvestades, et Dublini süsteemi praegused mehhanismid ei ole olnud objektiivsed, nendega ei ole kehtestatud õiglaseid kriteeriume rahvusvahelise kaitse taotlustega seotud vastutuse jagamiseks ning need ei ole andnud kiiret juurdepääsu kaitsele; arvestades, et tegelikkuses süsteemi ei kohaldata ning ajutist ümberpaigutamist käsitleva kahe nõukogu otsusega on vastu võetud selgesõnalised erandid; arvestades, et komisjon oli teatanud ettepanekust Dublini III määrus 2016. aasta märtsiks põhjalikult läbi vaadata; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Dublini süsteemi praegused mehhanismid ei ole olnud objektiivsed, nendega ei ole kehtestatud õiglaseid kriteeriume rahvusvahelise kaitse taotlustega seotud vastutuse jagamiseks ning need ei ole andnud kiiret juurdepääsu kaitsele; arvestades, et tegelikkuses süsteemi ei kohaldata ning ajutist ümberpaigutamist käsitleva kahe nõukogu otsusega on vastu võetud selgesõnalised erandid; arvestades, et komisjon oli teatanud ettepanekust Dublini III määrus 2016. aasta märtsiks põhjalikult läbi vaadata;

| AB. | arvestades, et 1951. aasta Genfi konventsiooni artikli 3 kohaselt ei tohi osalisriigid diskrimineerida pagulasi nende rassi, usu või päritolumaa pärast; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et 1951. aasta Genfi konventsiooni artikli 3 kohaselt ei tohi osalisriigid diskrimineerida pagulasi nende rassi, usu või päritolumaa pärast;

Solidaarsus

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et liidu meetmed rände valdkonnas peavad tuginema solidaarsuse põhimõttele; märgib, et ELi toimimise lepingu artiklis 80 sätestatud solidaarsuse põhimõte hõlmab varjupaiga-, sisserände- ja piirikontrolli poliitikat; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikkel 80 koos artiklitega 77–79 annab õigusliku aluse solidaarsuse põhimõtte rakendamiseks nendes valdkondades; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et liidu meetmed rände valdkonnas peavad tuginema solidaarsuse põhimõttele; märgib, et ELi toimimise lepingu artiklis 80 sätestatud solidaarsuse põhimõte hõlmab varjupaiga-, sisserände- ja piirikontrolli poliitikat; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikkel 80 koos artiklitega 77–79 annab õigusliku aluse solidaarsuse põhimõtte rakendamiseks nendes valdkondades;

Otsingu- ja päästetegevus

| 2. | lähtub eeldusest, et elude päästmine peab olema kõige tähtsamal kohal ning otsingu- ja päästeoperatsioonide piisav rahastamine liidu ja liikmesriikide tasandil on hädavajalik; märgib, et meritsi ebaseaduslikult saabuvate inimeste hulk on suurenenud ja murettekitaval määral on kasvanud merel hukkunute arv, ning endiselt on vaja, et Euroopa reageeriks tõhusamalt; |
| --- | --- |

2.

lähtub eeldusest, et elude päästmine peab olema kõige tähtsamal kohal ning otsingu- ja päästeoperatsioonide piisav rahastamine liidu ja liikmesriikide tasandil on hädavajalik; märgib, et meritsi ebaseaduslikult saabuvate inimeste hulk on suurenenud ja murettekitaval määral on kasvanud merel hukkunute arv, ning endiselt on vaja, et Euroopa reageeriks tõhusamalt;

| 3. | tuletab meelde, et elude päästmine on solidaarsuse näitamine ohus olevate isikute suhtes, kuid see on ka rahvusvahelisest õigusest tulenev juriidiline kohustus, kuna kõigi liikmesriikide ja ka liidu enda ratifitseeritud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikliga 98 nõutakse abi osutamist kõigile merehädas olevatele isikutele; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et elude päästmine on solidaarsuse näitamine ohus olevate isikute suhtes, kuid see on ka rahvusvahelisest õigusest tulenev juriidiline kohustus, kuna kõigi liikmesriikide ja ka liidu enda ratifitseeritud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikliga 98 nõutakse abi osutamist kõigile merehädas olevatele isikutele;

| 4. | on seisukohal, et püsiv, otsustav ja tõhus liidu reageerimine merel toimuvate otsingu- ja päästeoperatsioonide raames on ülimalt oluline, et hoida ära Vahemerd ületada püüdes hukkuvate rändajate arvu suurenemine; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et püsiv, otsustav ja tõhus liidu reageerimine merel toimuvate otsingu- ja päästeoperatsioonide raames on ülimalt oluline, et hoida ära Vahemerd ületada püüdes hukkuvate rändajate arvu suurenemine;

| 5. | soovitab sellega seoses, et suurendataks otsingu- ja päästesuutlikkust ning et liikmesriikide valitsused võtaksid kasutusele rohkem ressursse – nii rahalist abi kui ka muid vahendeid – kogu liitu hõlmava humanitaaroperatsiooni kontekstis, mille eesmärk on leida, päästa ja abistada ohtu sattunud rändajaid ja viia nad lähimasse turvalisse kohta; |
| --- | --- |

5.

soovitab sellega seoses, et suurendataks otsingu- ja päästesuutlikkust ning et liikmesriikide valitsused võtaksid kasutusele rohkem ressursse – nii rahalist abi kui ka muid vahendeid – kogu liitu hõlmava humanitaaroperatsiooni kontekstis, mille eesmärk on leida, päästa ja abistada ohtu sattunud rändajaid ja viia nad lähimasse turvalisse kohta;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et eralaevakapteneid või vabaühendusi, kes tõesti aitavad merehädas olevaid inimesi, ei tohiks ohustada karistamine abi osutamise eest; on veendunud, et kaubanduslik meresõit ei tohiks olla liikmesriikide ja liidu otsingu- ja päästetegevusega seotud kohustusi asendavaks võimaluseks; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et eralaevakapteneid või vabaühendusi, kes tõesti aitavad merehädas olevaid inimesi, ei tohiks ohustada karistamine abi osutamise eest; on veendunud, et kaubanduslik meresõit ei tohiks olla liikmesriikide ja liidu otsingu- ja päästetegevusega seotud kohustusi asendavaks võimaluseks;

Inimkaubanduse ja inimeste kuritegeliku üle piiri toimetamise vastu võitlemine

| 7. | nõuab, et selgelt eristataks neid inimesi, kes toimetatakse ebaseaduslikult üle piiri Euroopa Liitu, ning neid, kes saabuvad liitu inimkaubanduse teel, kuna poliitikameetmed peavad lisaks asjakohasele integreeritusele olema ka sihipäraselt suunatud; märgib, et üldiselt aidatakse rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamisega kaasa isikute ebaseaduslikule liikmesriiki sisenemisele, samas kui inimkaubandus hõlmab isiku värbamist, transporti või vastuvõtmist vägivalla, pettuse või kuritarvitamise abil, et teda ära kasutada; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et selgelt eristataks neid inimesi, kes toimetatakse ebaseaduslikult üle piiri Euroopa Liitu, ning neid, kes saabuvad liitu inimkaubanduse teel, kuna poliitikameetmed peavad lisaks asjakohasele integreeritusele olema ka sihipäraselt suunatud; märgib, et üldiselt aidatakse rändajate kuritegeliku üle piiri toimetamisega kaasa isikute ebaseaduslikule liikmesriiki sisenemisele, samas kui inimkaubandus hõlmab isiku värbamist, transporti või vastuvõtmist vägivalla, pettuse või kuritarvitamise abil, et teda ära kasutada;

| 8. | on seisukohal, et terviklik rändekäsitus peab tingimata hõlmama meetmeid, mille eesmärk on peatada inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustike tegevus; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et terviklik rändekäsitus peab tingimata hõlmama meetmeid, mille eesmärk on peatada inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustike tegevus;

| 9. | tervitab mereväe laevade senist positiivset rolli elude päästmisel merel ja kuritegelike võrgustike tõkestamisel; toetab selliste mereväe operatsioonide nagu operatsioon Sophia eesmärke ning rõhutab vajadust kaitsta inimeste elu, toonitades, et operatsiooni kõik aspektid peaksid tagama, et rändajate elu oleks kaitstud; |
| --- | --- |

9.

tervitab mereväe laevade senist positiivset rolli elude päästmisel merel ja kuritegelike võrgustike tõkestamisel; toetab selliste mereväe operatsioonide nagu operatsioon Sophia eesmärke ning rõhutab vajadust kaitsta inimeste elu, toonitades, et operatsiooni kõik aspektid peaksid tagama, et rändajate elu oleks kaitstud;

| 10. | rõhutab, et sõjalised operatsioonid ei tohiks olla tervikliku rändekäsituse peamine aspekt, ning kordab veel kord, et operatsioon Sophia ei tohi toimuda nende vahendite arvel, mida juba kasutatakse Vahemerel elude päästmiseks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et sõjalised operatsioonid ei tohiks olla tervikliku rändekäsituse peamine aspekt, ning kordab veel kord, et operatsioon Sophia ei tohi toimuda nende vahendite arvel, mida juba kasutatakse Vahemerel elude päästmiseks;

Liidu ametite roll võitluses inimeste kuritegeliku üle piiri toimetamise vastu

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuna kurjategijad võivad muuta ja ka muudavad oma tegutsemismeetodeid väga kiiresti, tuleb poliitikameetmeid kohandada vastavalt kõige uuematele ja täpsematele andmetele; märgib positiivse sammuna seda, et komisjon võttis 27. mail 2015 vastu liidu tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks, milles nähakse ette liidu ametitest koosneva kontaktrühma loomine rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise küsimuses, et tõhustada ametite operatiivkoostööd ja teabevahetust; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuna kurjategijad võivad muuta ja ka muudavad oma tegutsemismeetodeid väga kiiresti, tuleb poliitikameetmeid kohandada vastavalt kõige uuematele ja täpsematele andmetele; märgib positiivse sammuna seda, et komisjon võttis 27. mail 2015 vastu liidu tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks, milles nähakse ette liidu ametitest koosneva kontaktrühma loomine rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise küsimuses, et tõhustada ametite operatiivkoostööd ja teabevahetust;

| 12. | rõhutab, et täies ulatuses tuleks ära kasutada olemasolevad vahendid, näiteks ametite riskianalüüsid; märgib, et liidu ametid peaksid omavahel täielikku koostööd tegema, kuid samuti peaksid nad tõhustama koostööd liikmesriikidega; märgib, et jõupingutuste parem koordineerimine peaks võimaldama koguda andmeid liikmesriigi tasandil ja edastada neid liidu ametitele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et täies ulatuses tuleks ära kasutada olemasolevad vahendid, näiteks ametite riskianalüüsid; märgib, et liidu ametid peaksid omavahel täielikku koostööd tegema, kuid samuti peaksid nad tõhustama koostööd liikmesriikidega; märgib, et jõupingutuste parem koordineerimine peaks võimaldama koguda andmeid liikmesriigi tasandil ja edastada neid liidu ametitele;

Ümberpaigutamine

| 13. | tuletab meelde, et ümberpaigutamise protsess ehk rahvusvahelise kaitse taotleja või rahvusvahelise kaitse saaja üleandmine ühelt liikmesriigilt teisele on praktiline näide solidaarsusest liidus; tuletab lisaks meelde, et Euroopa Parlament on 2009. aastast alates nõudnud siduvat mehhanismi varjupaigataotlejate jaotamiseks kõigi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et ümberpaigutamise protsess ehk rahvusvahelise kaitse taotleja või rahvusvahelise kaitse saaja üleandmine ühelt liikmesriigilt teisele on praktiline näide solidaarsusest liidus; tuletab lisaks meelde, et Euroopa Parlament on 2009. aastast alates nõudnud siduvat mehhanismi varjupaigataotlejate jaotamiseks kõigi liikmesriikide vahel;

| 14. | märgib, et viimase aasta jooksul on nõukogu vastu võtnud kaks otsust, mis käsitlevad ajutisi ümberpaigutamismeetmeid liidus (edasipidi „ümberpaigutamisotsused“) (13), ning need puudutavad rahvusvahelise kaitse taotlejate üleandmist Kreekalt ja Itaalialt teistele liikmesriikidele; märgib, et kuigi ümberpaigutamisotsustega jäävad kehtima praegused Dublini eeskirjad vastutuse jagamise kohta, on siiski tegemist n-ö ajutise erandiga Dublini eeskirjadest; |
| --- | --- |

14.

märgib, et viimase aasta jooksul on nõukogu vastu võtnud kaks otsust, mis käsitlevad ajutisi ümberpaigutamismeetmeid liidus (edasipidi „ümberpaigutamisotsused“) (13), ning need puudutavad rahvusvahelise kaitse taotlejate üleandmist Kreekalt ja Itaalialt teistele liikmesriikidele; märgib, et kuigi ümberpaigutamisotsustega jäävad kehtima praegused Dublini eeskirjad vastutuse jagamise kohta, on siiski tegemist n-ö ajutise erandiga Dublini eeskirjadest;

| 15. | on seisukohal, et kiireloomuliste ümberpaigutamismeetmete kehtestamine on samm õiges suunas, ning kutsub liikmesriike üles täitma oma kohustusi seoses asjaomaste meetmetega võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et kiireloomuliste ümberpaigutamismeetmete kehtestamine on samm õiges suunas, ning kutsub liikmesriike üles täitma oma kohustusi seoses asjaomaste meetmetega võimalikult kiiresti;

| 16. | tuletab meelde, et ümberpaigutamisotsuste raames kohaldatakse ümberpaigutamist üksnes sellise kodakondsusega isikutele, mille puhul Eurostati andmetel on eelneva kolme kuu jooksul rahvusvahelise kaitse andmist käsitlevate positiivsete otsuste osakaal liidus olnud 75 % või üle selle; märgib, et ümberpaigutamisotsused puudutavad suhteliselt väikest arvu inimesi ning otsuste kohaldamisalast jääb välja suur hulk taotlejaid, kes on pärit muudest kolmandatest riikidest ja keda ei saa asjaomaste otsuste alusel ümber paigutada; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et ümberpaigutamisotsuste raames kohaldatakse ümberpaigutamist üksnes sellise kodakondsusega isikutele, mille puhul Eurostati andmetel on eelneva kolme kuu jooksul rahvusvahelise kaitse andmist käsitlevate positiivsete otsuste osakaal liidus olnud 75 % või üle selle; märgib, et ümberpaigutamisotsused puudutavad suhteliselt väikest arvu inimesi ning otsuste kohaldamisalast jääb välja suur hulk taotlejaid, kes on pärit muudest kolmandatest riikidest ja keda ei saa asjaomaste otsuste alusel ümber paigutada;

| 17. | märgib lisaks, et praeguste ümberpaigutamisotsuste kohaselt peavad esmase saabumise liikmesriigid ikka tegelema keerukamate rahvusvahelise kaitse taotlustega (ja kaebustega), peavad korraldama pikemad vastuvõtuperioodid ning korraldama ja kooskõlastama nende isikute tagasisaatmise, kellel lõppkokkuvõttes ei ole õigust rahvusvahelisele kaitsele; kordab uuesti, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi mis tahes uus juhtimissüsteem peab põhinema solidaarsusel ja vastutuse õiglasel jagamisel; |
| --- | --- |

17.

märgib lisaks, et praeguste ümberpaigutamisotsuste kohaselt peavad esmase saabumise liikmesriigid ikka tegelema keerukamate rahvusvahelise kaitse taotlustega (ja kaebustega), peavad korraldama pikemad vastuvõtuperioodid ning korraldama ja kooskõlastama nende isikute tagasisaatmise, kellel lõppkokkuvõttes ei ole õigust rahvusvahelisele kaitsele; kordab uuesti, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi mis tahes uus juhtimissüsteem peab põhinema solidaarsusel ja vastutuse õiglasel jagamisel;

| 18. | on arvamusel, et lisaks ümberpaigutamisotsustes sisalduvatele kriteeriumitele, nagu liikmesriigi SKP, liikmesriigi rahvaarv, liikmesriigi töötuse määr ja varjupaigataotlejate varasem arv liikmesriigis, tuleks kaaluda ka kahte täiendavat kriteeriumit, täpsemalt liikmesriigi territooriumi suurust ja liikmesriigi rahvastikutihedust, |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et lisaks ümberpaigutamisotsustes sisalduvatele kriteeriumitele, nagu liikmesriigi SKP, liikmesriigi rahvaarv, liikmesriigi töötuse määr ja varjupaigataotlejate varasem arv liikmesriigis, tuleks kaaluda ka kahte täiendavat kriteeriumit, täpsemalt liikmesriigi territooriumi suurust ja liikmesriigi rahvastikutihedust,

| 19. | usub, et ümberpaigutamise läbiviimisel tuleks taotleja eelistusi arvesse võtta nii palju kui praktikas võimalik; tunnistab, et see on üks võimalus hoida ära teisest rännet ja ergutada taotlejaid ümberpaigutamisotsustega nõustuma, kuid see ei tohiks ümberpaigutamisprotsessi peatada; |
| --- | --- |

19.

usub, et ümberpaigutamise läbiviimisel tuleks taotleja eelistusi arvesse võtta nii palju kui praktikas võimalik; tunnistab, et see on üks võimalus hoida ära teisest rännet ja ergutada taotlejaid ümberpaigutamisotsustega nõustuma, kuid see ei tohiks ümberpaigutamisprotsessi peatada;

Ümberasustamine

| 20. | on seisukohal, et ümberasustamine on üks eelistatud võimalusi, kuidas tagada pagulaste ja rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste turvaline ja seaduslik ELi jõudmine, juhul kui pagulased ei saa päritoluriiki naasta, neile ei pakuta tõhusat kaitset või nad ei saa vastuvõtvasse riiki integreeruda; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et ümberasustamine on üks eelistatud võimalusi, kuidas tagada pagulaste ja rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste turvaline ja seaduslik ELi jõudmine, juhul kui pagulased ei saa päritoluriiki naasta, neile ei pakuta tõhusat kaitset või nad ei saa vastuvõtvasse riiki integreeruda;

| 21. | märgib lisaks, et ümberasustamine ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti egiidi all on väljakujunenud humanitaarabiprogramm ning kasulik vahend, mille abil hallata rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste nõuetekohast saabumist liikmesriikide territooriumile; |
| --- | --- |

21.

märgib lisaks, et ümberasustamine ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti egiidi all on väljakujunenud humanitaarabiprogramm ning kasulik vahend, mille abil hallata rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste nõuetekohast saabumist liikmesriikide territooriumile;

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades liidu välispiiridele jõudnud ja jätkuvalt jõudvate rändajate enneolematut voogu ning rahvusvahelist kaitset taotlevate inimeste arvu pidevat kasvu, on liidul vaja siduvat ja kohustuslikku seadusandlikku lähenemisviisi ümberasustamisele, nagu on ette nähtud komisjoni rände tegevuskavas; soovitab, et mõju tagamiseks tuleb lähenemisviisiga ette näha arvestatava hulga pagulaste ümberasustamine, võttes arvesse liidus rahvusvahelist kaitset taotlevate pagulaste koguarvu ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti igal aastal avaldatud globaalseid ümberasustamise vajadusi; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades liidu välispiiridele jõudnud ja jätkuvalt jõudvate rändajate enneolematut voogu ning rahvusvahelist kaitset taotlevate inimeste arvu pidevat kasvu, on liidul vaja siduvat ja kohustuslikku seadusandlikku lähenemisviisi ümberasustamisele, nagu on ette nähtud komisjoni rände tegevuskavas; soovitab, et mõju tagamiseks tuleb lähenemisviisiga ette näha arvestatava hulga pagulaste ümberasustamine, võttes arvesse liidus rahvusvahelist kaitset taotlevate pagulaste koguarvu ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti igal aastal avaldatud globaalseid ümberasustamise vajadusi;

| 23. | rõhutab vajadust kogu liitu hõlmava püsiva ümberasustamisprogrammi järele, milles osalemine on liikmesriikidele kohustuslik ja mille raames tagatakse olulise hulga pagulaste ümberasustamine, pidades silmas liidus kaitset taotlevate pagulaste koguarvu; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust kogu liitu hõlmava püsiva ümberasustamisprogrammi järele, milles osalemine on liikmesriikidele kohustuslik ja mille raames tagatakse olulise hulga pagulaste ümberasustamine, pidades silmas liidus kaitset taotlevate pagulaste koguarvu;

Humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine

| 24. | juhib tähelepanu asjaolule, et humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmist saab kasutada lisaks ümberasustamisele, et pakkuda vajaduse korral ja sageli ajutiselt kiireloomulist kaitset kõige haavatavamatele isikutele, nagu saatjata alaealistele, puudega pagulastele või kiireloomuliste meditsiinilise vajadustega inimestele; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu asjaolule, et humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmist saab kasutada lisaks ümberasustamisele, et pakkuda vajaduse korral ja sageli ajutiselt kiireloomulist kaitset kõige haavatavamatele isikutele, nagu saatjata alaealistele, puudega pagulastele või kiireloomuliste meditsiinilise vajadustega inimestele;

| 25. | rõhutab, et kui kolmandate riikide kodanike puhul ei saa kasutada ümberasustamist, tuleks kõiki liikmesriike ergutada kehtestama ja rakendama humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise programme; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kui kolmandate riikide kodanike puhul ei saa kasutada ümberasustamist, tuleks kõiki liikmesriike ergutada kehtestama ja rakendama humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise programme;

Humanitaarviisad

| 26. | juhib tähelepanu asjaolule, et humanitaarviisad annavad rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele võimaluse pääseda kolmandasse riiki, et taotleda varjupaika; kutsub liikmesriike üles kasutama olemasolevaid võimalusi humanitaarviisade andmiseks eelkõige haavatavatele isikutele päritoluriikides või transiidiriikides asuvates liidu saatkondades ja konsulaaresindustes; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu asjaolule, et humanitaarviisad annavad rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele võimaluse pääseda kolmandasse riiki, et taotleda varjupaika; kutsub liikmesriike üles kasutama olemasolevaid võimalusi humanitaarviisade andmiseks eelkõige haavatavatele isikutele päritoluriikides või transiidiriikides asuvates liidu saatkondades ja konsulaaresindustes;

| 27. | on seisukohal, et rahvusvahelist kaitset taotlevatel isikutel peaks olema võimalik Euroopa humanitaarviisat taotleda otse, liikmesriikide igas saatkonnas või konsulaadis, ning pärast hindamist oleks sellise humanitaarviisa saanud isikul õigus siseneda viisa andnud liikmesriigi territooriumile ainsa eesmärgiga esitada seal taotlus rahvusvahelise kaitse saamiseks; on seetõttu veendunud, et liidu viisaeeskirja tuleb muuta ja lisada sellesse erisätteid humanitaarviisade kohta; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et rahvusvahelist kaitset taotlevatel isikutel peaks olema võimalik Euroopa humanitaarviisat taotleda otse, liikmesriikide igas saatkonnas või konsulaadis, ning pärast hindamist oleks sellise humanitaarviisa saanud isikul õigus siseneda viisa andnud liikmesriigi territooriumile ainsa eesmärgiga esitada seal taotlus rahvusvahelise kaitse saamiseks; on seetõttu veendunud, et liidu viisaeeskirja tuleb muuta ja lisada sellesse erisätteid humanitaarviisade kohta;

Euroopa ühine varjupaigasüsteem

| 28. | juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on täiendavaid samme, millega tagatakse, et Euroopa ühisest varjupaigasüsteemist saab tõeliselt ühtne süsteem; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on täiendavaid samme, millega tagatakse, et Euroopa ühisest varjupaigasüsteemist saab tõeliselt ühtne süsteem;

| 29. | tuletab meelde, et ühtlustamise tõhustamiseks on hädavajalik selle paketi rakendamise põhjalik hindamine (komisjoni hindamisaruannete kujul), millele järgneb kiire järelmeetmete võtmine, kui rakendamine ei ole teatavates liikmesriikides rahuldav; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et ühtlustamise tõhustamiseks on hädavajalik selle paketi rakendamise põhjalik hindamine (komisjoni hindamisaruannete kujul), millele järgneb kiire järelmeetmete võtmine, kui rakendamine ei ole teatavates liikmesriikides rahuldav;

| 30. | märgib, et näiteks vastuvõetamatud taotlused, korduvad taotlused, kiirendatud menetlused ja piirimenetlused on kõik konkreetsed juhtumid, mille puhul uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste direktiivis püüti leida habras tasakaal süsteemi tõhususe ja taotlejate õiguste vahel, eelkõige haavatavate isikute puhul, rõhutab, et asjaomast tasakaalu on võimalik saavutada üksnes juhul, kui õigusakte rakendatakse täielikult ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

30.

märgib, et näiteks vastuvõetamatud taotlused, korduvad taotlused, kiirendatud menetlused ja piirimenetlused on kõik konkreetsed juhtumid, mille puhul uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste direktiivis püüti leida habras tasakaal süsteemi tõhususe ja taotlejate õiguste vahel, eelkõige haavatavate isikute puhul, rõhutab, et asjaomast tasakaalu on võimalik saavutada üksnes juhul, kui õigusakte rakendatakse täielikult ja nõuetekohaselt;

| 31. | rõhutab, kui oluline on kohtulik kontroll rände- ja varjupaigaalastes õigusaktides ette nähtud kinnipidamise kõikide vormide üle; tuletab meelde, et nii rahvusvahelises õiguses kui ka liidu põhiõiguste hartas nõutakse, et liikmesriigid uuriksid kinnipidamise alternatiive; nõuab, et liikmesriigid kohaldaksid juurdepääsu suhtes kinnipidamiskeskustele korrektselt varjupaigamenetlusi ning vastuvõtutingimuste direktiivi; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, kui oluline on kohtulik kontroll rände- ja varjupaigaalastes õigusaktides ette nähtud kinnipidamise kõikide vormide üle; tuletab meelde, et nii rahvusvahelises õiguses kui ka liidu põhiõiguste hartas nõutakse, et liikmesriigid uuriksid kinnipidamise alternatiive; nõuab, et liikmesriigid kohaldaksid juurdepääsu suhtes kinnipidamiskeskustele korrektselt varjupaigamenetlusi ning vastuvõtutingimuste direktiivi;

| 32. | tuletab meelde, kui oluline on vähendada kodakondsuseta isikute arvu, ja ergutab liikmesriike võtma kasutusele kodakondsusetuse kindlaksmääramise korra ja jagama omavahel häid tavasid, mis puudutavad usaldusväärsete andmete kogumist kodakondsuseta isikute ning kodakondsusetuse kindlaksmääramise korra kohta; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, kui oluline on vähendada kodakondsuseta isikute arvu, ja ergutab liikmesriike võtma kasutusele kodakondsusetuse kindlaksmääramise korra ja jagama omavahel häid tavasid, mis puudutavad usaldusväärsete andmete kogumist kodakondsuseta isikute ning kodakondsusetuse kindlaksmääramise korra kohta;

Dublini III määruse läbivaatamine

| 33. | täheldab, et Dublini III määruse (14) rakendamisel on tekkinud palju küsimusi seoses sellega, kui õiglaselt ja solidaarselt toimub rahvusvahelise kaitse taotluse eest vastutava liikmesriigi määramine; märgib, et praegune süsteem ei võta piisavalt arvesse asjaolu, et liidu välispiiridel asuvad liikmesriigid on rändajate erilise surve all; usub, et liikmesriikidel on vaja tunnistada jätkuvaid raskusi Dublini eeskirjade loogikaga ja liidul tuleks luua võimalusi näidata üles solidaarsust nii oma liikmesriikide kui ka asjaomaste rändajate seas; |
| --- | --- |

33.

täheldab, et Dublini III määruse (14) rakendamisel on tekkinud palju küsimusi seoses sellega, kui õiglaselt ja solidaarselt toimub rahvusvahelise kaitse taotluse eest vastutava liikmesriigi määramine; märgib, et praegune süsteem ei võta piisavalt arvesse asjaolu, et liidu välispiiridel asuvad liikmesriigid on rändajate erilise surve all; usub, et liikmesriikidel on vaja tunnistada jätkuvaid raskusi Dublini eeskirjade loogikaga ja liidul tuleks luua võimalusi näidata üles solidaarsust nii oma liikmesriikide kui ka asjaomaste rändajate seas;

| 34. | juhib tähelepanu asjaolule, et liitu saabuvate rändajate üha suurem arv avaldab Dublini määrusega loodud süsteemile survet ja seetõttu on ilmnenud, et süsteem ei suuda praegusel kujul täita oma kahte peamist eesmärki – kehtestada objektiivsed ja õiglased kriteeriumid ülesannete jaotamiseks ning anda kiiresti juurdepääs rahvusvahelisele kaitsele; kordab oma reservatsioone, mis on seotud kriteeriumiga, mille kohaselt peetakse praegu esmase saabumise liikmesriiki vastutavaks rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, ja leiab, et see kriteerium tuleks läbi vaadata; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu asjaolule, et liitu saabuvate rändajate üha suurem arv avaldab Dublini määrusega loodud süsteemile survet ja seetõttu on ilmnenud, et süsteem ei suuda praegusel kujul täita oma kahte peamist eesmärki – kehtestada objektiivsed ja õiglased kriteeriumid ülesannete jaotamiseks ning anda kiiresti juurdepääs rahvusvahelisele kaitsele; kordab oma reservatsioone, mis on seotud kriteeriumiga, mille kohaselt peetakse praegu esmase saabumise liikmesriiki vastutavaks rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, ja leiab, et see kriteerium tuleks läbi vaadata;

| 35. | juhib tähelepanu ka sellele, et samal ajal esineb kogu liidus jätkuvalt palju teisest rännet; peab seda enesestmõistetavaks, kuna Dublini süsteemi ei loodud vastutuse jagamiseks liikmesriikide vahel, vaid selle peaeesmärk oli teha varjupaigataotluse läbivaatamine kiiresti ülesandeks konkreetsele liikmesriigile; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu ka sellele, et samal ajal esineb kogu liidus jätkuvalt palju teisest rännet; peab seda enesestmõistetavaks, kuna Dublini süsteemi ei loodud vastutuse jagamiseks liikmesriikide vahel, vaid selle peaeesmärk oli teha varjupaigataotluse läbivaatamine kiiresti ülesandeks konkreetsele liikmesriigile;

| 36. | soovitab, et kriteeriumid, mille alusel ümberpaigutamise otsuseid tehakse, oleksid otseselt lisatud liidu standardeeskirjadesse vastutuse jaotuse kohta rahvusvahelise kaitse taotluste käsitlemisel; rõhutab, et Dublini määruse läbivaatamisel tuleb läbi vaadata mõiste „taotlejad, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset“, kuna nende rändajate ja pagulastega, kes sellesse kategooriasse ei kuulu, peab ikkagi tegelema liikmesriik, kuhu nad kõigepealt jõudsid; |
| --- | --- |

36.

soovitab, et kriteeriumid, mille alusel ümberpaigutamise otsuseid tehakse, oleksid otseselt lisatud liidu standardeeskirjadesse vastutuse jaotuse kohta rahvusvahelise kaitse taotluste käsitlemisel; rõhutab, et Dublini määruse läbivaatamisel tuleb läbi vaadata mõiste „taotlejad, kes ilmselgelt vajavad rahvusvahelist kaitset“, kuna nende rändajate ja pagulastega, kes sellesse kategooriasse ei kuulu, peab ikkagi tegelema liikmesriik, kuhu nad kõigepealt jõudsid;

| 37. | on seisukohal, et Euroopa Liit peaks toetama enim varjupaigataotlusi saavaid liikmesriike proportsionaalse ja piisava rahalise ja tehnilise abiga; leiab, et solidaarsuse ja vastutuse jagamise meetmete eesmärk on parandada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kvaliteeti ja toimimist; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et Euroopa Liit peaks toetama enim varjupaigataotlusi saavaid liikmesriike proportsionaalse ja piisava rahalise ja tehnilise abiga; leiab, et solidaarsuse ja vastutuse jagamise meetmete eesmärk on parandada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kvaliteeti ja toimimist;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et üks võimalus Dublini süsteemi põhjalikuks reformimiseks oleks luua taotluste vastuvõtmise keskne süsteem liidu tasandil, nii et iga varjupaigataotlejat käsitletaks kui isikut, kes taotleb varjupaika Euroopa Liidus, mitte konkreetses liikmesriigis, ning luua keskne süsteem ülesannete jaotuseks iga isiku osas, kes liidus varjupaika taotleb; märgib, et niisuguses süsteemis võiks iga liikmesriigi jaoks ette näha teatud künnise, mis on seotud saabujate arvuga ja võiks aidata ära hoida teisest rännet, kuna kõik liikmesriigid kuuluksid täielikult tsentraliseeritud süsteemi ning neil ei oleks enam individuaalseid kohustusi seoses taotlejate jaotusega teistele liikmesriikidele; usub, et selline süsteem võiks toimida teatud arvu liidu vastuvõtu keskuste baasil, kus toimuks esmane jaotamine; toonitab, et mis tahes uus ülesannete jaotamise süsteem peaks arvestama selliseid juhtpõhimõtteid nagu perekonna ühtsuse säilitamine ja lähtumine lapse parimatest huvidest; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et üks võimalus Dublini süsteemi põhjalikuks reformimiseks oleks luua taotluste vastuvõtmise keskne süsteem liidu tasandil, nii et iga varjupaigataotlejat käsitletaks kui isikut, kes taotleb varjupaika Euroopa Liidus, mitte konkreetses liikmesriigis, ning luua keskne süsteem ülesannete jaotuseks iga isiku osas, kes liidus varjupaika taotleb; märgib, et niisuguses süsteemis võiks iga liikmesriigi jaoks ette näha teatud künnise, mis on seotud saabujate arvuga ja võiks aidata ära hoida teisest rännet, kuna kõik liikmesriigid kuuluksid täielikult tsentraliseeritud süsteemi ning neil ei oleks enam individuaalseid kohustusi seoses taotlejate jaotusega teistele liikmesriikidele; usub, et selline süsteem võiks toimida teatud arvu liidu vastuvõtu keskuste baasil, kus toimuks esmane jaotamine; toonitab, et mis tahes uus ülesannete jaotamise süsteem peaks arvestama selliseid juhtpõhimõtteid nagu perekonna ühtsuse säilitamine ja lähtumine lapse parimatest huvidest;

Vastastikune tunnustamine

| 39. | märgib, et praegu tunnustavad liikmesriigid teiste liikmesriikide varjupaigaotsuseid ainult siis, kui need on negatiivsed; kordab, et positiivsete varjupaigaotsuste vastastikune tunnustamine liikmesriikide poolt on loogiline samm ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punkti a nõuetekohase rakendamise suunas, milles nõutakse kogu liidus kehtivat ühetaolist varjupaigaseisundit; |
| --- | --- |

39.

märgib, et praegu tunnustavad liikmesriigid teiste liikmesriikide varjupaigaotsuseid ainult siis, kui need on negatiivsed; kordab, et positiivsete varjupaigaotsuste vastastikune tunnustamine liikmesriikide poolt on loogiline samm ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punkti a nõuetekohase rakendamise suunas, milles nõutakse kogu liidus kehtivat ühetaolist varjupaigaseisundit;

Ajutise kaitse direktiiv

| 40. | märgib, et massilise sissevoolu korral võib komisjon omal algatusel või pärast liikmesriigi taotluse läbivaatamist teha ettepaneku võtta kasutusele nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ ajutise kaitse kohta (ajutise kaitse direktiiv) (15); tõdeb, et selle kasutuselevõtuks on vaja nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud otsust; märgib, et direktiiv tuleks kasutusele võtta juhul, kui tekib oht, et liidu varjapaigasüsteem ei tule põgenike (ilmse) massilise sissevooluga toime; toonitab siiski, et ajutise kaitse direktiivi ei ole alates selle vastuvõtmisest 2001. aastal kordagi kasutatud; |
| --- | --- |

40.

märgib, et massilise sissevoolu korral võib komisjon omal algatusel või pärast liikmesriigi taotluse läbivaatamist teha ettepaneku võtta kasutusele nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ ajutise kaitse kohta (ajutise kaitse direktiiv) (15); tõdeb, et selle kasutuselevõtuks on vaja nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud otsust; märgib, et direktiiv tuleks kasutusele võtta juhul, kui tekib oht, et liidu varjapaigasüsteem ei tule põgenike (ilmse) massilise sissevooluga toime; toonitab siiski, et ajutise kaitse direktiivi ei ole alates selle vastuvõtmisest 2001. aastal kordagi kasutatud;

| 41. | märgib, et ajutise kaitse direktiiv näeb ette ka võimaluse põgenike evakueerimiseks kolmandast riigist ning et niisugune evakueerimine võimaldaks kasutada koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga humanitaarkoridore ja kohustaks liikmesriike looma kõik võimalused viisa saamiseks, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

41.

märgib, et ajutise kaitse direktiiv näeb ette ka võimaluse põgenike evakueerimiseks kolmandast riigist ning et niisugune evakueerimine võimaldaks kasutada koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga humanitaarkoridore ja kohustaks liikmesriike looma kõik võimalused viisa saamiseks, kui see on vajalik;

| 42. | usub, et mõne piiriäärse liikmesriigi varjupaigasüsteem on juba selgelt ülekoormatud ning et ajutise kaitse direktiiv oleks tulnud selle loogikast lähtuvalt kasutusele võtta; nõuab, et selle direktiivi läbivaatamise järel lepitaks igal juhul kokku termini „massiline sissevool“ selges määratluses; leiab, et ajutise kaitse direktiivi seesugune läbivaatamine võib olla osa Dublini süsteemi läbivaatamisest; |
| --- | --- |

42.

usub, et mõne piiriäärse liikmesriigi varjupaigasüsteem on juba selgelt ülekoormatud ning et ajutise kaitse direktiiv oleks tulnud selle loogikast lähtuvalt kasutusele võtta; nõuab, et selle direktiivi läbivaatamise järel lepitaks igal juhul kokku termini „massiline sissevool“ selges määratluses; leiab, et ajutise kaitse direktiivi seesugune läbivaatamine võib olla osa Dublini süsteemi läbivaatamisest;

Integratsioon

| 43. | märgib, et kõigi ühiskonda kaasatud osaliste osalemine on äärmiselt oluline, ja soovitab seepärast tugevdada parimate tavade vahetamist selles valdkonnas, austades samal ajal liikmesriikide pädevust integratsioonimeetmete osas; toonitab, et integratsioonimeetmed kõikide riigist seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit kodanike jaoks peaksid edendama kaasatust, mitte tõrjutust; märgib, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, k.a linnad, etendavad integratsiooniprotsessides keskset osa; |
| --- | --- |

43.

märgib, et kõigi ühiskonda kaasatud osaliste osalemine on äärmiselt oluline, ja soovitab seepärast tugevdada parimate tavade vahetamist selles valdkonnas, austades samal ajal liikmesriikide pädevust integratsioonimeetmete osas; toonitab, et integratsioonimeetmed kõikide riigist seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit kodanike jaoks peaksid edendama kaasatust, mitte tõrjutust; märgib, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, k.a linnad, etendavad integratsiooniprotsessides keskset osa;

| 44. | rõhutab, et vastuvõtvad liikmesriigid peavad pakkuma pagulastele tuge ja võimalusi uude ühiskonda integreerumiseks ja seal elu sisseseadmiseks; märgib, et see peaks tingimata hõlmama peavarju, kirjaoskuse ja keelekursusi, kultuuridevahelist dialoogi, haridust ja kutsekoolitust, samuti tõhusat juurdepääsu ühiskonna demokraatlikele struktuuridele, nagu nähakse ette kvalifitseerumise direktiivis (16); märgib, et nii nagu liidu kodanikelgi on pagulastel vastuvõtvas liikmesriigis õigused ja kohustused; rõhutab seepärast, et integratsioon on kahesuunaline protsess ning et ELi põhiväärtuste austamine peab olema integratsiooniprotsessi lahutamatu osa, nii nagu ka pagulaste põhiõiguste austamine; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et vastuvõtvad liikmesriigid peavad pakkuma pagulastele tuge ja võimalusi uude ühiskonda integreerumiseks ja seal elu sisseseadmiseks; märgib, et see peaks tingimata hõlmama peavarju, kirjaoskuse ja keelekursusi, kultuuridevahelist dialoogi, haridust ja kutsekoolitust, samuti tõhusat juurdepääsu ühiskonna demokraatlikele struktuuridele, nagu nähakse ette kvalifitseerumise direktiivis (16); märgib, et nii nagu liidu kodanikelgi on pagulastel vastuvõtvas liikmesriigis õigused ja kohustused; rõhutab seepärast, et integratsioon on kahesuunaline protsess ning et ELi põhiväärtuste austamine peab olema integratsiooniprotsessi lahutamatu osa, nii nagu ka pagulaste põhiõiguste austamine;

| 45. | tuletab meelde, et vastavalt vastuvõtutingimuste direktiivi artiklile 15 peavad liikmesriigid määrama kindlaks, millistel tingimustel saavad rahvusvahelise kaitse taotlejad juurdepääsu nende tööturule, tingimusel, et juurdepääs oleks tegelik ja kooskõlas nimetatud artikli lõikes 1 sätestatud ajakavaga; märgib, et artikli 15 lõikes 2 sätestatud tööturupoliitikaga seotud põhjustel võivad liikmesriigid eelistada liidu kodanikke ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide kodanikke ning seaduslikult nende territooriumidel elavaid kolmandate riikide kodanikke; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et vastavalt vastuvõtutingimuste direktiivi artiklile 15 peavad liikmesriigid määrama kindlaks, millistel tingimustel saavad rahvusvahelise kaitse taotlejad juurdepääsu nende tööturule, tingimusel, et juurdepääs oleks tegelik ja kooskõlas nimetatud artikli lõikes 1 sätestatud ajakavaga; märgib, et artikli 15 lõikes 2 sätestatud tööturupoliitikaga seotud põhjustel võivad liikmesriigid eelistada liidu kodanikke ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide kodanikke ning seaduslikult nende territooriumidel elavaid kolmandate riikide kodanikke;

| 46. | on seisukohal, et kui liidus rahvusvahelise kaitse saanud isikule pakutakse tööd mõnes teises liikmesriigis kui see, kus anti rahvusvaheline kaitse, peaks isik saama sellist pakkumist kasutada; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et kui liidus rahvusvahelise kaitse saanud isikule pakutakse tööd mõnes teises liikmesriigis kui see, kus anti rahvusvaheline kaitse, peaks isik saama sellist pakkumist kasutada;

| 47. | kinnitab, et välismaiste kvalifikatsioonide parem tunnustamine on üks praktiline võimalus, kuidas tagada juba liidus viibivate kolmandate riikide kodanike paremat integreerumist, ning palub komisjonil esitada sellega seoses ettepanekuid; |
| --- | --- |

47.

kinnitab, et välismaiste kvalifikatsioonide parem tunnustamine on üks praktiline võimalus, kuidas tagada juba liidus viibivate kolmandate riikide kodanike paremat integreerumist, ning palub komisjonil esitada sellega seoses ettepanekuid;

| 48. | julgustab kasutama ümberasustatavate isikute osas eraviisilisi ja kogukonna integratsiooniprogramme, sealhulgas tuginedes liikmesriikide ja kohalike omavalitsuste parimatele tavadele ja tehes nendega koostööd; |
| --- | --- |

48.

julgustab kasutama ümberasustatavate isikute osas eraviisilisi ja kogukonna integratsiooniprogramme, sealhulgas tuginedes liikmesriikide ja kohalike omavalitsuste parimatele tavadele ja tehes nendega koostööd;

Perekonna ühtsuse säilitamine

| 49. | julgustab liikmeriike püüdma perekondi koos hoida, kuna see võib pikas perspektiivis edendada integratsiooni, kuna põhitähelepanu suunatakse siis uue elu ülesehitamisele, mitte endiselt ebaturvalises olukorras olevate pereliikmete pärast muretsemisele; |
| --- | --- |

49.

julgustab liikmeriike püüdma perekondi koos hoida, kuna see võib pikas perspektiivis edendada integratsiooni, kuna põhitähelepanu suunatakse siis uue elu ülesehitamisele, mitte endiselt ebaturvalises olukorras olevate pereliikmete pärast muretsemisele;

| 50. | toonitab, et liikmesriigid peaksid ületama õiguslikud ja praktilised takistused, et langetada kiiremaid otsuseid perekonna taasühinemise kohta; |
| --- | --- |

50.

toonitab, et liikmesriigid peaksid ületama õiguslikud ja praktilised takistused, et langetada kiiremaid otsuseid perekonna taasühinemise kohta;

| 51. | märgib, et kuni Dublini määrust ei ole põhjalikult läbi vaadatud, on oluline, et liikmesriigid kasutaksid paremini kaalutlusõiguse klauslit, et austada perekonna ühtsuse säilitamise põhimõtet; |
| --- | --- |

51.

märgib, et kuni Dublini määrust ei ole põhjalikult läbi vaadatud, on oluline, et liikmesriigid kasutaksid paremini kaalutlusõiguse klauslit, et austada perekonna ühtsuse säilitamise põhimõtet;

Lapsed

| 52. | toonitab liitu saabuvate laste haavatavat olukorda ning kordab, et igal lapsel on eelkõige õigus olla koheldud lapsena; palub liikmesriikidel täielikult kohaldada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi saatjata alaealisi käsitlevaid sätteid, sh õigust õigusabile, eestkostele, juurdepääsu tervishoiule, eluasemele ja haridusele, õigust olla kõnetatud keeles, millest nad aru saavad ning õigust vestelda nõuetekohaselt koolitatud ametnikega; kordab, et liikmesriigid ei peaks pidama lapsi kinni põhjusel, et nad on rändajad; |
| --- | --- |

52.

toonitab liitu saabuvate laste haavatavat olukorda ning kordab, et igal lapsel on eelkõige õigus olla koheldud lapsena; palub liikmesriikidel täielikult kohaldada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi saatjata alaealisi käsitlevaid sätteid, sh õigust õigusabile, eestkostele, juurdepääsu tervishoiule, eluasemele ja haridusele, õigust olla kõnetatud keeles, millest nad aru saavad ning õigust vestelda nõuetekohaselt koolitatud ametnikega; kordab, et liikmesriigid ei peaks pidama lapsi kinni põhjusel, et nad on rändajad;

| 53. | tuletab meelde, et tuge, teavet ja kaitset tuleks laiendada saatjata ja eraldatud lastele, lähtudes sealjuures nende parimatest huvidest, ning et saatjata ja eraldatud laste esitatud perekonna taasühinemise taotlused tuleks läbi vaadata kiirkorras; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et tuge, teavet ja kaitset tuleks laiendada saatjata ja eraldatud lastele, lähtudes sealjuures nende parimatest huvidest, ning et saatjata ja eraldatud laste esitatud perekonna taasühinemise taotlused tuleks läbi vaadata kiirkorras;

| 54. | märgib, et tõhus eestkoste ja lapsi arvestav kaitsesüsteem on peamised eeldused vanemliku hoolitsuseta jäänud laste väärkohtlemise, hooletusse jätmise ja ärakasutamise vältimiseks; rõhutab, kui oluline on kindlaks määrata liidu suunised eestkostesüsteemile, mille eesmärk on pakkuda piisavat toetust ja kaitset ning tagada, et omast riigist ja välismaalt pärit lapsi koheldaks võrdselt; |
| --- | --- |

54.

märgib, et tõhus eestkoste ja lapsi arvestav kaitsesüsteem on peamised eeldused vanemliku hoolitsuseta jäänud laste väärkohtlemise, hooletusse jätmise ja ärakasutamise vältimiseks; rõhutab, kui oluline on kindlaks määrata liidu suunised eestkostesüsteemile, mille eesmärk on pakkuda piisavat toetust ja kaitset ning tagada, et omast riigist ja välismaalt pärit lapsi koheldaks võrdselt;

| 55. | on veendunud, et vanust tuleks hinnata viisil, mis on võimalikult vähe invasiivne, arvestab kõiki aspekte ja on ohutu, milles võetakse arvesse lapse füüsilist terviklikkust ja inimväärikust, pöörates erilist tähelepanu tütarlastele, ning et seda peaksid tegema sõltumatud ja kvalifitseeritud spetsialistid ja eksperdid; |
| --- | --- |

55.

on veendunud, et vanust tuleks hinnata viisil, mis on võimalikult vähe invasiivne, arvestab kõiki aspekte ja on ohutu, milles võetakse arvesse lapse füüsilist terviklikkust ja inimväärikust, pöörates erilist tähelepanu tütarlastele, ning et seda peaksid tegema sõltumatud ja kvalifitseeritud spetsialistid ja eksperdid;

| 56. | palub liikmesriikidel koguda liigitatud andmeid pagulaste ja rändajate laste olukorra kohta, et parandada pagulaste ja rändajate laste integratsiooniga tegelevate süsteemide suutlikkust; |
| --- | --- |

56.

palub liikmesriikidel koguda liigitatud andmeid pagulaste ja rändajate laste olukorra kohta, et parandada pagulaste ja rändajate laste integratsiooniga tegelevate süsteemide suutlikkust;

Tagasisaatmine

| 57. | sedastab, et nende inimeste turvaline tagasisaatmine, kelle varjupaigataotluse individuaalsel läbivaatamisel leitakse, et neil ei ole õigust liidus varjupaika saada, peab toimuma Euroopa ühise varjupaigasüsteemi nõuetekohase rakendamise raames; |
| --- | --- |

57.

sedastab, et nende inimeste turvaline tagasisaatmine, kelle varjupaigataotluse individuaalsel läbivaatamisel leitakse, et neil ei ole õigust liidus varjupaika saada, peab toimuma Euroopa ühise varjupaigasüsteemi nõuetekohase rakendamise raames;

| 58. | võtab teadmiseks tõsiasja, et liidu tagasisaatmissüsteemi tõhusust tuleb parandada, arvestades, et 2014. aastal saadeti kolmandate riikide kodanikest, kellele anti korraldus liidust lahkuda, tegelikult tagasi 36 %; |
| --- | --- |

58.

võtab teadmiseks tõsiasja, et liidu tagasisaatmissüsteemi tõhusust tuleb parandada, arvestades, et 2014. aastal saadeti kolmandate riikide kodanikest, kellele anti korraldus liidust lahkuda, tegelikult tagasi 36 %;

| 59. | on seisukohal, et tagasivõtmise tõhususe suurendamiseks ning tagasisaatmise järjepidevuse tagamiseks Euroopa tasandil tuleb võtta vastu uued ELi tagasivõtulepingud, mis oleksid ülimuslikud liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute suhtes; |
| --- | --- |

59.

on seisukohal, et tagasivõtmise tõhususe suurendamiseks ning tagasisaatmise järjepidevuse tagamiseks Euroopa tasandil tuleb võtta vastu uued ELi tagasivõtulepingud, mis oleksid ülimuslikud liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute suhtes;

| 60. | leiab, et rändajate tagasisaatmine peaks toimuma ainult turvalisel viisil, järgides täielikult kõnealuste rändajate põhi- ja menetlusõigusi, ning ainult juhul, kui riik, kuhu nad tagasi saadetakse, on nende jaoks turvaline; kordab sellega seoses, et sunniviisilistele tagasisaatmistele tuleks eelistada vabatahtlikke tagasipöördumisi; |
| --- | --- |

60.

leiab, et rändajate tagasisaatmine peaks toimuma ainult turvalisel viisil, järgides täielikult kõnealuste rändajate põhi- ja menetlusõigusi, ning ainult juhul, kui riik, kuhu nad tagasi saadetakse, on nende jaoks turvaline; kordab sellega seoses, et sunniviisilistele tagasisaatmistele tuleks eelistada vabatahtlikke tagasipöördumisi;

| 61. | märgib, et kui liikmesriigid püüavad rändajaid tagasi tõrjuda, andmata neile võimalust varjupaigataotlust esitada, on see vastuolus liidu ja rahvusvahelise õigusega, ning et komisjon peaks võtma vajalikke meetmeid iga liikmesriigi suhtes, kes niiviisi tõrjuda püüab; |
| --- | --- |

61.

märgib, et kui liikmesriigid püüavad rändajaid tagasi tõrjuda, andmata neile võimalust varjupaigataotlust esitada, on see vastuolus liidu ja rahvusvahelise õigusega, ning et komisjon peaks võtma vajalikke meetmeid iga liikmesriigi suhtes, kes niiviisi tõrjuda püüab;

Turvaliste päritoluriikide nimekiri

| 62. | võtab teadmiseks komisjoni hiljutise ettepaneku koostada turvaliste päritoluriikide nimekiri, muutes sellega varjupaigamenetluse direktiivi (17); leiab, et kui selline liidu tasandi nimekiri oleks liikmesriikide jaoks kohustuslik, võiks sellest põhimõtteliselt saada oluline vahend varjupaigamenetluse, kaasa arvatud tagasisaatmise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

62.

võtab teadmiseks komisjoni hiljutise ettepaneku koostada turvaliste päritoluriikide nimekiri, muutes sellega varjupaigamenetluse direktiivi (17); leiab, et kui selline liidu tasandi nimekiri oleks liikmesriikide jaoks kohustuslik, võiks sellest põhimõtteliselt saada oluline vahend varjupaigamenetluse, kaasa arvatud tagasisaatmise hõlbustamiseks;

| 63. | peab kahetsusväärseks kujunenud olukorda, kus liikmesriigid kohaldavad erinevaid nimekirju, milles on turvaliseks märgitud erinevad riigid, pidurdades sellega ühetaolist kohaldamist ja andes põhjust teiseseks rändeks; |
| --- | --- |

63.

peab kahetsusväärseks kujunenud olukorda, kus liikmesriigid kohaldavad erinevaid nimekirju, milles on turvaliseks märgitud erinevad riigid, pidurdades sellega ühetaolist kohaldamist ja andes põhjust teiseseks rändeks;

| 64. | rõhutab, et ükski turvaliste päritoluriikide nimekiri ei tohiks mingil juhul kahjustada põhimõtet, mille kohaselt iga inimese rahvusvahelise kaitse taotlus tuleb asjakohaselt individuaalselt läbi vaadata; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et ükski turvaliste päritoluriikide nimekiri ei tohiks mingil juhul kahjustada põhimõtet, mille kohaselt iga inimese rahvusvahelise kaitse taotlus tuleb asjakohaselt individuaalselt läbi vaadata;

Rikkumismenetlused

| 65. | märgib, et 2015. aasta septembris pidi komisjon võtma vastu 40 rikkumist käsitlevat otsust, mis olid seotud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamisega 19 liikmesriigis, ning lisaks sellele on 34 juhtumit pooleli; kordab, et Euroopa Parlamenti tuleb hoida kursis menetlustega, mida komisjon on alustanud liikmesriikide vastu, kes ei ole liidu õigust selles valdkonnas rakendanud või ei ole seda rakendanud nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

65.

märgib, et 2015. aasta septembris pidi komisjon võtma vastu 40 rikkumist käsitlevat otsust, mis olid seotud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamisega 19 liikmesriigis, ning lisaks sellele on 34 juhtumit pooleli; kordab, et Euroopa Parlamenti tuleb hoida kursis menetlustega, mida komisjon on alustanud liikmesriikide vastu, kes ei ole liidu õigust selles valdkonnas rakendanud või ei ole seda rakendanud nõuetekohaselt;

| 66. | rõhutab veel kord, kui oluline on, et kui liidu õigusaktis on kokku lepitud ja see on vastu võetud, täidaksid liikmesriigid omalt poolt lubadusi ja rakendaksid õigusakti; |
| --- | --- |

66.

rõhutab veel kord, kui oluline on, et kui liidu õigusaktis on kokku lepitud ja see on vastu võetud, täidaksid liikmesriigid omalt poolt lubadusi ja rakendaksid õigusakti;

| 67. | märgib lisaks, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teatud osade eeliseid ja puudusi ei saa korralikult hinnata, kuna paljud liikmesriigid ei ole vastavat õigusakti veel täielikult rakendanud; |
| --- | --- |

67.

märgib lisaks, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teatud osade eeliseid ja puudusi ei saa korralikult hinnata, kuna paljud liikmesriigid ei ole vastavat õigusakti veel täielikult rakendanud;

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

| 68. | teeb ettepaneku, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametist võiks pikemas perspektiivis saada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi põhikoordineerija, et tagada selle süsteemi ühtne kohaldamine; kordab, et kui Euroopa ühine varjupaigasüsteem hakkab tõeliselt Euroopa tasandil toimima, peab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet muutuma liikmesriikide ekspertide rühmast tõeliseks Euroopa Liidu ametiks, mis pakub liikmesriikides ja välispiiridel operatiivtuge; rõhutab, et selleks tuleb talle anda lühemas, keskpikas ja pikas perspektiivis vajalikud rahalised vahendid ja personal; |
| --- | --- |

68.

teeb ettepaneku, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametist võiks pikemas perspektiivis saada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi põhikoordineerija, et tagada selle süsteemi ühtne kohaldamine; kordab, et kui Euroopa ühine varjupaigasüsteem hakkab tõeliselt Euroopa tasandil toimima, peab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet muutuma liikmesriikide ekspertide rühmast tõeliseks Euroopa Liidu ametiks, mis pakub liikmesriikides ja välispiiridel operatiivtuge; rõhutab, et selleks tuleb talle anda lühemas, keskpikas ja pikas perspektiivis vajalikud rahalised vahendid ja personal;

| 69. | märgib, et tugiameti ümberpaigutamise, ümberasustamise ja välismõõtme 2015. aasta eelarve oli kõigest 30 000 eurot; kordab, et seda väga väikest eelarvet ei saa võtta tõsiselt, arvestades praegusi sündmusi Vahemere piirkonnas ja pidades silmas ümberpaigutamise otsustes tugiametile tehtud mitmeid viiteid; tuletab meelde, et lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis on vaja märkimisväärselt suurendada Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarvet, personali ja summasid, mida amet eraldab ümberpaigutamise ja ümberasustamise küsimustele; |
| --- | --- |

69.

märgib, et tugiameti ümberpaigutamise, ümberasustamise ja välismõõtme 2015. aasta eelarve oli kõigest 30 000 eurot; kordab, et seda väga väikest eelarvet ei saa võtta tõsiselt, arvestades praegusi sündmusi Vahemere piirkonnas ja pidades silmas ümberpaigutamise otsustes tugiametile tehtud mitmeid viiteid; tuletab meelde, et lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis on vaja märkimisväärselt suurendada Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarvet, personali ja summasid, mida amet eraldab ümberpaigutamise ja ümberasustamise küsimustele;

Frontex ning kavandatav uus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

| 70. | võtab teadmiseks Frontexi uue rolli – aidata kõiki merel hätta sattunud laevu ja isikuid, ning avaldab tunnustust selle panuse eest Tritoni ja Poseidoni ühisoperatsioonidesse, mille käigus on Vahemerel päästetud palju elusid; |
| --- | --- |

70.

võtab teadmiseks Frontexi uue rolli – aidata kõiki merel hätta sattunud laevu ja isikuid, ning avaldab tunnustust selle panuse eest Tritoni ja Poseidoni ühisoperatsioonidesse, mille käigus on Vahemerel päästetud palju elusid;

| 71. | saab aru, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mille loomiseks hiljuti ettepanek tehti, peaks asuma Frontexi asemele ja tagama Euroopa integreeritud piirihalduse välispiiridel, et rännet tõhusalt hallata ning kindlustada liidus kõrgel tasemel sisejulgeolek, kaitstes samal ajal isikute vaba liikumist liidu piirides; kooskõlas aluslepingute ja nende protokollidega märgib, et liikmesriigid, kes on ühinenud Schengeni lepinguga, kuid ei kuulu veel sisepiiride kontrollideta Schengeni alasse, võivad osaleda kõikides uue ettepaneku raames võetud meetmetes ja/või neist kasu saada; |
| --- | --- |

71.

saab aru, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mille loomiseks hiljuti ettepanek tehti, peaks asuma Frontexi asemele ja tagama Euroopa integreeritud piirihalduse välispiiridel, et rännet tõhusalt hallata ning kindlustada liidus kõrgel tasemel sisejulgeolek, kaitstes samal ajal isikute vaba liikumist liidu piirides; kooskõlas aluslepingute ja nende protokollidega märgib, et liikmesriigid, kes on ühinenud Schengeni lepinguga, kuid ei kuulu veel sisepiiride kontrollideta Schengeni alasse, võivad osaleda kõikides uue ettepaneku raames võetud meetmetes ja/või neist kasu saada;

| 72. | ootab, et kaasseadusandjad peaksid selle ettepaneku üle läbirääkimisi vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 294; |
| --- | --- |

72.

ootab, et kaasseadusandjad peaksid selle ettepaneku üle läbirääkimisi vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 294;

Schengen ning välispiiride haldus ja julgeolek

| 73. | tuletab meelde, et alates Schengeni ala loomisest on Euroopa Liit olnud ilma sisepiirideta, et Schengenisse kuuluvad liikmesriigid on töötanud järk-järgult välja ühise poliitika selle ala välispiiride suhtes ning et see süsteem on alati põhinenud loogikal, et kontrolli kaotamine sisepiiridel peab käima käsikäes vastukaaluks võetavate meetmetega, mis tugevdavad Schengeni ala välispiire ja teabe jagamist Schengeni infosüsteemis (SIS); |
| --- | --- |

73.

tuletab meelde, et alates Schengeni ala loomisest on Euroopa Liit olnud ilma sisepiirideta, et Schengenisse kuuluvad liikmesriigid on töötanud järk-järgult välja ühise poliitika selle ala välispiiride suhtes ning et see süsteem on alati põhinenud loogikal, et kontrolli kaotamine sisepiiridel peab käima käsikäes vastukaaluks võetavate meetmetega, mis tugevdavad Schengeni ala välispiire ja teabe jagamist Schengeni infosüsteemis (SIS);

| 74. | tunnistab, et Schengeni ala terviklikkuseks ja sisepiiridel kontrolli kaotamiseks on vaja, et välispiire hallataks tõhusalt, et kõik liikmesriigid kohaldaksid välispiiridel kõrgeid standardeid ning et nende vahel toimuks tõhus teabevahetus; |
| --- | --- |

74.

tunnistab, et Schengeni ala terviklikkuseks ja sisepiiridel kontrolli kaotamiseks on vaja, et välispiire hallataks tõhusalt, et kõik liikmesriigid kohaldaksid välispiiridel kõrgeid standardeid ning et nende vahel toimuks tõhus teabevahetus;

| 75. | on nõus sellega, et liit peab oma välispiiride kaitset tugevdama ja Euroopa ühist varjupaigasüsteemi edasi arendama ning et on vaja meetmeid, et edendada Schengeni ala suutlikkust tulla toime Euroopa ees seisvate uute väljakutsetega ning kaitsta selliseid aluspõhimõtteid nagu turvalisus ja isikute vaba liikumine; |
| --- | --- |

75.

on nõus sellega, et liit peab oma välispiiride kaitset tugevdama ja Euroopa ühist varjupaigasüsteemi edasi arendama ning et on vaja meetmeid, et edendada Schengeni ala suutlikkust tulla toime Euroopa ees seisvate uute väljakutsetega ning kaitsta selliseid aluspõhimõtteid nagu turvalisus ja isikute vaba liikumine;

| 76. | juhib tähelepanu sellele, et juurdepääsu Schengeni ala territooriumile kontrollitakse üldiselt välispiiridel vastavalt Schengeni piirieeskirjadele, ning et lisaks on paljudel kolmandate riikide kodanikel vaja Schengeni alale sisenemiseks viisat; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu sellele, et juurdepääsu Schengeni ala territooriumile kontrollitakse üldiselt välispiiridel vastavalt Schengeni piirieeskirjadele, ning et lisaks on paljudel kolmandate riikide kodanikel vaja Schengeni alale sisenemiseks viisat;

| 77. | kordab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti meeldetuletust, et põhiõiguste austamist ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist saab tagada üksnes siis, kui töökord ja kavad kajastavad neid kohustusi praktiliste ja selgete suuniste näol piirivalve personalile nii maismaa-, mere- kui ka õhupiiridel; juhib tähelepanu vajadusele tugevdada veelgi liidu kodanikukaitse mehhanismi, et reageerida laiaulatusliku mõjuga sündmustele, mis mõjutavad paljusid liikmesriike; |
| --- | --- |

77.

kordab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti meeldetuletust, et põhiõiguste austamist ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist saab tagada üksnes siis, kui töökord ja kavad kajastavad neid kohustusi praktiliste ja selgete suuniste näol piirivalve personalile nii maismaa-, mere- kui ka õhupiiridel; juhib tähelepanu vajadusele tugevdada veelgi liidu kodanikukaitse mehhanismi, et reageerida laiaulatusliku mõjuga sündmustele, mis mõjutavad paljusid liikmesriike;

| 78. | rõhutab veel kord, et mis puudutab varjupaiga ja rände valdkonda, on sise- ja välispiire käsitlevate õigusaktide tõhususe huvides hädavajalik, et liikmesriigid liidu tasandil kokku lepitud meetmeid nõuetekohaselt rakendaksid; toonitab, et on ülitähtis, et liikmesriigid rakendaksid suurema surve järel meetmeid välispiiridel paremini, mis aitaks leevendada kodanike hirmu julgeoleku pärast; |
| --- | --- |

78.

rõhutab veel kord, et mis puudutab varjupaiga ja rände valdkonda, on sise- ja välispiire käsitlevate õigusaktide tõhususe huvides hädavajalik, et liikmesriigid liidu tasandil kokku lepitud meetmeid nõuetekohaselt rakendaksid; toonitab, et on ülitähtis, et liikmesriigid rakendaksid suurema surve järel meetmeid välispiiridel paremini, mis aitaks leevendada kodanike hirmu julgeoleku pärast;

| 79. | võtab teadmiseks, et komisjon esitas 15. detsembril 2015 ettepaneku Schengeni piirieeskirjad sihipäraselt läbi vaadata ja kehtestada Schengeni ala välispiiridel süstemaatiline kontroll, nii et vastavate andmebaaside põhjal kontrollitaks kõiki liidu kodanikke, mitte ainult kolmandate riikide kodanikke; |
| --- | --- |

79.

võtab teadmiseks, et komisjon esitas 15. detsembril 2015 ettepaneku Schengeni piirieeskirjad sihipäraselt läbi vaadata ja kehtestada Schengeni ala välispiiridel süstemaatiline kontroll, nii et vastavate andmebaaside põhjal kontrollitaks kõiki liidu kodanikke, mitte ainult kolmandate riikide kodanikke;

| 80. | on arvamusel, et Schengeni ala on üks suurimaid Euroopa integratsiooni saavutusi; märgib, et konflikt Süürias ja muud konfliktid selles piirkonnas on põhjustanud erakordselt arvukalt liitu saabuvaid põgenikke ja rändajaid, mis omakorda on paljastanud puudujäägid liidu mõningatel välispiiridel; tunneb muret asjaolu pärast, et mõned liikmesriigid on pidanud seepärast vajalikuks sulgeda sisepiirid või võtta kasutusele ajutise piirikontrolli, mis seab küsitavaks Schengeni ala nõuetekohase toimimise; |
| --- | --- |

80.

on arvamusel, et Schengeni ala on üks suurimaid Euroopa integratsiooni saavutusi; märgib, et konflikt Süürias ja muud konfliktid selles piirkonnas on põhjustanud erakordselt arvukalt liitu saabuvaid põgenikke ja rändajaid, mis omakorda on paljastanud puudujäägid liidu mõningatel välispiiridel; tunneb muret asjaolu pärast, et mõned liikmesriigid on pidanud seepärast vajalikuks sulgeda sisepiirid või võtta kasutusele ajutise piirikontrolli, mis seab küsitavaks Schengeni ala nõuetekohase toimimise;

Esmase vastuvõtu keskused

| 81. | tuletab meelde, et vastavalt esmase vastuvõtu süsteemile, mille komisjon esitas Euroopa rände tegevuskavas, peavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Europol ja Eurojust oma volituste kohaselt liikmesriikidele operatiivabi andma; |
| --- | --- |

81.

tuletab meelde, et vastavalt esmase vastuvõtu süsteemile, mille komisjon esitas Euroopa rände tegevuskavas, peavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Europol ja Eurojust oma volituste kohaselt liikmesriikidele operatiivabi andma;

| 82. | juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et liidu ametitel on neile määratud ülesannete täitmiseks vaja piisavalt ressursse; nõuab, et liidu ametid ja liikmesriigid hoiaksid Euroopa Parlamenti esmase vastuvõtu keskuste tööga täielikult kursis; |
| --- | --- |

82.

juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et liidu ametitel on neile määratud ülesannete täitmiseks vaja piisavalt ressursse; nõuab, et liidu ametid ja liikmesriigid hoiaksid Euroopa Parlamenti esmase vastuvõtu keskuste tööga täielikult kursis;

| 83. | märgib, et mõlemas ümberpaigutamisotsuses on sätestatud, et Itaalia ja Kreeka esmase vastuvõtu keskustele tuleb anda tegevustoetust rändajate kontrollimiseks nende saabumisel, nende rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimiseks, taotlejatele teabe andmiseks ümberpaigutamise kohta, nende isikute tagasisaatmiseks, kes ei ole taotlenud rahvusvahelist kaitset ega kvalifitseeru muul moel varjupaiga saamiseks või kelle taotlust ei rahuldatud, samuti reaalse ümberpaigutamise hõlbustamiseks selle kõikides etappides; |
| --- | --- |

83.

märgib, et mõlemas ümberpaigutamisotsuses on sätestatud, et Itaalia ja Kreeka esmase vastuvõtu keskustele tuleb anda tegevustoetust rändajate kontrollimiseks nende saabumisel, nende rahvusvahelise kaitse taotluste registreerimiseks, taotlejatele teabe andmiseks ümberpaigutamise kohta, nende isikute tagasisaatmiseks, kes ei ole taotlenud rahvusvahelist kaitset ega kvalifitseeru muul moel varjupaiga saamiseks või kelle taotlust ei rahuldatud, samuti reaalse ümberpaigutamise hõlbustamiseks selle kõikides etappides;

| 84. | nõuab esmase vastuvõtu keskuste loomist nii kiiresti kui võimalik, et anda neile liikmesriikidele konkreetset operatiivabi; nõuab tehniliste ja rahaliste vahendite eraldamist ja toetust liikmesriikidele, kuhu saabutakse esimesena, näiteks Itaaliale ja Kreekale, et võimaldada kõikide liitu saabuvate rändajate kiiret ja tõhusat registreerimist ning suunamist pädevatesse asutustesse, austades samal ajal täielikult nende põhiõigusi; on arvamusel, et liidu kiire ja tõhus abi liikmesriikidele ja sellise abi vastuvõtmine on oluline vastastikuse usalduse seisukohast; |
| --- | --- |

84.

nõuab esmase vastuvõtu keskuste loomist nii kiiresti kui võimalik, et anda neile liikmesriikidele konkreetset operatiivabi; nõuab tehniliste ja rahaliste vahendite eraldamist ja toetust liikmesriikidele, kuhu saabutakse esimesena, näiteks Itaaliale ja Kreekale, et võimaldada kõikide liitu saabuvate rändajate kiiret ja tõhusat registreerimist ning suunamist pädevatesse asutustesse, austades samal ajal täielikult nende põhiõigusi; on arvamusel, et liidu kiire ja tõhus abi liikmesriikidele ja sellise abi vastuvõtmine on oluline vastastikuse usalduse seisukohast;

| 85. | märgib, et esmase vastuvõtu keskuste üks peaeesmärk on võimaldada Euroopa Liidul anda kiiresti kaitset ja humanitaarabi neile, kes seda vajavad; rõhutab, et väga hoolikalt tuleb tagada, et rändajate kategooriatesse jagamisel esmase vastuvõtu keskustes austataks täielikult kõigi rändajate õigusi; tunnistab siiski, et rahvusvahelise kaitse taotlejate korralik identifitseerimine esmase vastuvõtu keskuses liitu saabumisel peaks aitama lihtsustada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi toimimist selle reformide järel; |
| --- | --- |

85.

märgib, et esmase vastuvõtu keskuste üks peaeesmärk on võimaldada Euroopa Liidul anda kiiresti kaitset ja humanitaarabi neile, kes seda vajavad; rõhutab, et väga hoolikalt tuleb tagada, et rändajate kategooriatesse jagamisel esmase vastuvõtu keskustes austataks täielikult kõigi rändajate õigusi; tunnistab siiski, et rahvusvahelise kaitse taotlejate korralik identifitseerimine esmase vastuvõtu keskuses liitu saabumisel peaks aitama lihtsustada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi toimimist selle reformide järel;

Rändega seotud kriminaalõigus

| 86. | märgib, et komisjon on inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist käsitlevas tegevuskavas teatanud, et kaalub võimalust vaadata läbi nõukogu direktiiv 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud; |
| --- | --- |

86.

märgib, et komisjon on inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist käsitlevas tegevuskavas teatanud, et kaalub võimalust vaadata läbi nõukogu direktiiv 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud;

| 87. | usub, et selle läbivaatamine on vajalik ning et tuleks kaaluda süsteemi, mis võimaldab inimkaubanduse ja kuritegeliku üle piiri toimetamise ohvritel sõna võtta ja aidata kaasa kohtumõistmisele inimkaubitseja või -smugeldaja üle, ilma et nad peaksid kartma ise kohtu alla sattumist; |
| --- | --- |

87.

usub, et selle läbivaatamine on vajalik ning et tuleks kaaluda süsteemi, mis võimaldab inimkaubanduse ja kuritegeliku üle piiri toimetamise ohvritel sõna võtta ja aidata kaasa kohtumõistmisele inimkaubitseja või -smugeldaja üle, ilma et nad peaksid kartma ise kohtu alla sattumist;

| 88. | märgib, et komisjon plaanib vaadata läbi direktiivi 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele; on seisukohal, et inimest, kes hädasolijatele eri viisil humanitaarabi osutab, ei tohiks kriminaalvastutusele võtta, ja ELi õigus peaks seda põhimõtet kajastama; |
| --- | --- |

88.

märgib, et komisjon plaanib vaadata läbi direktiivi 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele; on seisukohal, et inimest, kes hädasolijatele eri viisil humanitaarabi osutab, ei tohiks kriminaalvastutusele võtta, ja ELi õigus peaks seda põhimõtet kajastama;

| 89. | rõhutab, et veel üks oluline samm kuritegeliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustike hävitamisel on finantsuurimiste seadmine prioriteediks, kuna kuritegelike võrgustike kasumile jälile saamine ja selle konfiskeerimine on nende nõrgestamiseks ja hävitamiseks hädavajalik; kutsub sellega seoses liikmesriike üles neljanda rahapesuvastase direktiivi kiiresti ja tõhusalt üle võtma; |
| --- | --- |

89.

rõhutab, et veel üks oluline samm kuritegeliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustike hävitamisel on finantsuurimiste seadmine prioriteediks, kuna kuritegelike võrgustike kasumile jälile saamine ja selle konfiskeerimine on nende nõrgestamiseks ja hävitamiseks hädavajalik; kutsub sellega seoses liikmesriike üles neljanda rahapesuvastase direktiivi kiiresti ja tõhusalt üle võtma;

| 90. | tuletab meelde, et kriminaaluurimise tulemuslikkuse tagamiseks on tähtis töötajaid koolitada, et nad mõistaksid täielikult nähtust, mida püüavad tõkestada, ja oskaksid seda varakult ära tunda; |
| --- | --- |

90.

tuletab meelde, et kriminaaluurimise tulemuslikkuse tagamiseks on tähtis töötajaid koolitada, et nad mõistaksid täielikult nähtust, mida püüavad tõkestada, ja oskaksid seda varakult ära tunda;

Koostöö kolmandate riikidega

| 91. | juhib tähelepanu asjaolule, et rände ja liikuvuse suhtes võetud üldist lähenemisviisi (GAMM) kui varjupaiga ja rahvusvahelise kaitse sammast tuleks edasi arendada ning kaasata sellesse senisest enam kolmandaid riike; märgib, et praegu keskendub tegevus selles valdkonnas piirkondlike kaitseprogrammide ning piirkondlike arengu- ja kaitseprogrammide alusel suutlikkuse suurendamisele, et võidelda kuritegeliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustikega kolmandates päritolu- ja transiidiriikides; märgib samas, et ümberasustamist käsitlev osa on nendes programmides jätkuvalt nõrk; usub, et jõupingutusi suutlikkuse suurendamiseks ja ümberasustamist tuleks hoogustada ning viia ellu koos kolmandate riikidega, kus asuvad suured pagulaste kogukonnad; |
| --- | --- |

91.

juhib tähelepanu asjaolule, et rände ja liikuvuse suhtes võetud üldist lähenemisviisi (GAMM) kui varjupaiga ja rahvusvahelise kaitse sammast tuleks edasi arendada ning kaasata sellesse senisest enam kolmandaid riike; märgib, et praegu keskendub tegevus selles valdkonnas piirkondlike kaitseprogrammide ning piirkondlike arengu- ja kaitseprogrammide alusel suutlikkuse suurendamisele, et võidelda kuritegeliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustikega kolmandates päritolu- ja transiidiriikides; märgib samas, et ümberasustamist käsitlev osa on nendes programmides jätkuvalt nõrk; usub, et jõupingutusi suutlikkuse suurendamiseks ja ümberasustamist tuleks hoogustada ning viia ellu koos kolmandate riikidega, kus asuvad suured pagulaste kogukonnad;

| 92. | tunnistab, et GAMM on peamine vahend, mis kehtestab liidu välispoliitika eesmärgid rände, varjupaiga ja piiride osas; märgib, et GAMM on raamistik, mis koondab erinevaid vahendeid, nagu piirkondlikud dialoogid, kahepoolsed dialoogid, liikuvuspartnerlused, rände ja liikuvuse ühised tegevuskavad, tagasivõtulepingud, viisalihtsustuslepingud, viisavabaduse lepingud, piirkondlikud kaitseprogrammid ning piirkondlikud arengu- ja kaitseprogrammid; |
| --- | --- |

92.

tunnistab, et GAMM on peamine vahend, mis kehtestab liidu välispoliitika eesmärgid rände, varjupaiga ja piiride osas; märgib, et GAMM on raamistik, mis koondab erinevaid vahendeid, nagu piirkondlikud dialoogid, kahepoolsed dialoogid, liikuvuspartnerlused, rände ja liikuvuse ühised tegevuskavad, tagasivõtulepingud, viisalihtsustuslepingud, viisavabaduse lepingud, piirkondlikud kaitseprogrammid ning piirkondlikud arengu- ja kaitseprogrammid;

| 93. | on seisukohal, et välismõõde peaks keskenduma kolmandate riikidega tehtavale koostööle, et tegeleda Euroopasse saabuvate ebaseaduslike rändevoogude algpõhjustega; leiab, et tähelepanu keskmes peaks jätkuvalt olema partnerlused ja koostöö peamiste päritolu-, transiidi- ja sihtriikidega, näiteks Hartumi ja Rabati protsesside, Aafrika-ELi rände ja liikuvuse dialoogi, Budapesti protsessi ning Praha protsessi kaudu; |
| --- | --- |

93.

on seisukohal, et välismõõde peaks keskenduma kolmandate riikidega tehtavale koostööle, et tegeleda Euroopasse saabuvate ebaseaduslike rändevoogude algpõhjustega; leiab, et tähelepanu keskmes peaks jätkuvalt olema partnerlused ja koostöö peamiste päritolu-, transiidi- ja sihtriikidega, näiteks Hartumi ja Rabati protsesside, Aafrika-ELi rände ja liikuvuse dialoogi, Budapesti protsessi ning Praha protsessi kaudu;

| 94. | märgib, et EL ja selle liikmesriigid peavad olema kolmandate riikide õiguskaitseasutuste toetamisel valivad ja arvesse võtma seda, kas need asutused on varem rändajate inimõigusi rikkunud; |
| --- | --- |

94.

märgib, et EL ja selle liikmesriigid peavad olema kolmandate riikide õiguskaitseasutuste toetamisel valivad ja arvesse võtma seda, kas need asutused on varem rändajate inimõigusi rikkunud;

| 95. | soovitab kolmandate riikidega tehtava koostöö raames hinnata nende riikide varjupaigasüsteemi, pagulaste toetamist neis ning nende võimet ja valmisolekut võidelda neisse suunduva või neid läbiva inimkaubanduse ja inimeste kuritegeliku üle piiri toimetamise vastu; |
| --- | --- |

95.

soovitab kolmandate riikidega tehtava koostöö raames hinnata nende riikide varjupaigasüsteemi, pagulaste toetamist neis ning nende võimet ja valmisolekut võidelda neisse suunduva või neid läbiva inimkaubanduse ja inimeste kuritegeliku üle piiri toimetamise vastu;

| 96. | kutsub liitu üles aitama kolmandatel riikidel koostada varjupaiga- ja integratsioonistrateegiaid, et kolmanda riigi kodanikud, kes vajavad rahvusvahelist kaitset, võiksid seal kaitset taotleda; leiab, et EL peab kolmandate riikidega koostöö tegemisel kindlasti lähtuma kõigi osaliste kasust, mis tähendab, et koostööst peab kasu olema nii ELile, kõnealusele kolmandale riigile kui ka selles kolmandas riigis viibivatele pagulastele ja rändajatele; |
| --- | --- |

96.

kutsub liitu üles aitama kolmandatel riikidel koostada varjupaiga- ja integratsioonistrateegiaid, et kolmanda riigi kodanikud, kes vajavad rahvusvahelist kaitset, võiksid seal kaitset taotleda; leiab, et EL peab kolmandate riikidega koostöö tegemisel kindlasti lähtuma kõigi osaliste kasust, mis tähendab, et koostööst peab kasu olema nii ELile, kõnealusele kolmandale riigile kui ka selles kolmandas riigis viibivatele pagulastele ja rändajatele;

| 97. | tuletab meelde, et liit on tõhustanud oma väliskoostööd kolmandate riikidega rände ja varjupaiga küsimustes, et reageerida asjakohaselt praegusele pagulaskriisile, ning on käivitanud uusi koostööalgatusi, nagu ELi-Türgi ühine tegevuskava; rõhutab sellega seoses, et kõik osalised peavad täitma ühisest tegevuskavast tulenevaid kohustusi, sealhulgas tegelema süürlaste massilise rändevoo algpõhjustega, tugevdama koostööd, et toetada ajutise kaitse saanud süürlasi ja neid vastu võtvaid kogukondi Türgis, ning et Türgi peab täitma oma lubadused hoida ära ebaseadusliku rände vood oma territooriumilt Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

97.

tuletab meelde, et liit on tõhustanud oma väliskoostööd kolmandate riikidega rände ja varjupaiga küsimustes, et reageerida asjakohaselt praegusele pagulaskriisile, ning on käivitanud uusi koostööalgatusi, nagu ELi-Türgi ühine tegevuskava; rõhutab sellega seoses, et kõik osalised peavad täitma ühisest tegevuskavast tulenevaid kohustusi, sealhulgas tegelema süürlaste massilise rändevoo algpõhjustega, tugevdama koostööd, et toetada ajutise kaitse saanud süürlasi ja neid vastu võtvaid kogukondi Türgis, ning et Türgi peab täitma oma lubadused hoida ära ebaseadusliku rände vood oma territooriumilt Euroopa Liitu;

Teadlikkuse suurendamise kampaaniad

| 98. | märgib, et paljud ebaseaduslikult üle piiri toimetatavad inimesed on neid riskantsel Euroopa reisil ootavatest ohtudest mingil määral teadlikud, kuid otsustavad teekonna siiski ette võtta, kuna hindavad neid ohte väiksemaks ohtudest, mis ähvardavad neid siis, kui nad välja ei rända; |
| --- | --- |

98.

märgib, et paljud ebaseaduslikult üle piiri toimetatavad inimesed on neid riskantsel Euroopa reisil ootavatest ohtudest mingil määral teadlikud, kuid otsustavad teekonna siiski ette võtta, kuna hindavad neid ohte väiksemaks ohtudest, mis ähvardavad neid siis, kui nad välja ei rända;

| 99. | tunneb heameelt asjaolu üle, et inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist käsitlevas tegevuskavas seotakse uute teadlikkuse suurendamise kampaaniate käivitamine olemasolevate kampaaniate hindamisega; teeb ettepaneku, et sellised kampaaniad peaksid selgitama, milliseid kriteeriume kasutatakse kaitseseisundi kindlaksmääramiseks liidus, sest see teave võib veenda mõningaid rändajaid eluohtlikku teekonda mitte ette võtma, kui on oht, et nad kaitset ei saa, vaid saadetakse tagasi; |
| --- | --- |

99.

tunneb heameelt asjaolu üle, et inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist käsitlevas tegevuskavas seotakse uute teadlikkuse suurendamise kampaaniate käivitamine olemasolevate kampaaniate hindamisega; teeb ettepaneku, et sellised kampaaniad peaksid selgitama, milliseid kriteeriume kasutatakse kaitseseisundi kindlaksmääramiseks liidus, sest see teave võib veenda mõningaid rändajaid eluohtlikku teekonda mitte ette võtma, kui on oht, et nad kaitset ei saa, vaid saadetakse tagasi;

Algpõhjustega tegelemine

| 100. | kinnitab, et EL peab vastu võtma pikaajalise strateegia, mis aitaks võidelda kolmandates riikides rännet ajendavate teguritega (konflikt, tagakiusamine, etniline puhastus, üldine vägivald ja muud tegurid, nagu äärmine vaesus, kliimamuutused või loodusõnnetused), mis sunnivad inimesi andma end ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustike meelevalda, kuna selles nähakse ainsat Euroopa Liitu jõudmise võimalust; |
| --- | --- |

100.

kinnitab, et EL peab vastu võtma pikaajalise strateegia, mis aitaks võidelda kolmandates riikides rännet ajendavate teguritega (konflikt, tagakiusamine, etniline puhastus, üldine vägivald ja muud tegurid, nagu äärmine vaesus, kliimamuutused või loodusõnnetused), mis sunnivad inimesi andma end ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustike meelevalda, kuna selles nähakse ainsat Euroopa Liitu jõudmise võimalust;

| 101. | tuletab meelde, et rändajate inimõigustega tegelev ÜRO eriraportöör on samuti palunud ELil avada seaduslikud rändekanalid, et rändajad saaksid kasutada seaduslikke sisenemis- ja väljumissüsteeme selle asemel, et pöörduda kuritegelike üle piiri toimetajate poole; |
| --- | --- |

101.

tuletab meelde, et rändajate inimõigustega tegelev ÜRO eriraportöör on samuti palunud ELil avada seaduslikud rändekanalid, et rändajad saaksid kasutada seaduslikke sisenemis- ja väljumissüsteeme selle asemel, et pöörduda kuritegelike üle piiri toimetajate poole;

| 102. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et liitu saabuvate pagulasvoogude suurenemine viimasel ajal on näidanud, et ennetusmeetmed iseenesest ei ole praeguse rändeolukorraga toimetulekuks piisavad; |
| --- | --- |

102.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et liitu saabuvate pagulasvoogude suurenemine viimasel ajal on näidanud, et ennetusmeetmed iseenesest ei ole praeguse rändeolukorraga toimetulekuks piisavad;

| 103. | tõdeb, et pikemas perspektiivis on vaja jõulisemalt lahendada rände algpõhjuseid mõjutavaid geopoliitilisi probleeme, kuna sõda, vaesus, korruptsioon, nälg ja võimaluste puudus tähendavad, et inimesed tunnevad jätkuvalt vajadust põgeneda Euroopasse, kui Euroopa Liit ei aita neid riike uuesti üles ehitada; märgib, et see tähendab, et komisjon ja liikmesriigid peavad eraldama rohkem raha kolmandate riikide suutlikkuse suurendamiseks, näiteks toetama investeerimist ja haridust, tugevdama ja jõustama varjupaigasüsteeme, aitama piire paremini hallata ning tugevdama sealseid õigus- ja kohtusüsteeme; |
| --- | --- |

103.

tõdeb, et pikemas perspektiivis on vaja jõulisemalt lahendada rände algpõhjuseid mõjutavaid geopoliitilisi probleeme, kuna sõda, vaesus, korruptsioon, nälg ja võimaluste puudus tähendavad, et inimesed tunnevad jätkuvalt vajadust põgeneda Euroopasse, kui Euroopa Liit ei aita neid riike uuesti üles ehitada; märgib, et see tähendab, et komisjon ja liikmesriigid peavad eraldama rohkem raha kolmandate riikide suutlikkuse suurendamiseks, näiteks toetama investeerimist ja haridust, tugevdama ja jõustama varjupaigasüsteeme, aitama piire paremini hallata ning tugevdama sealseid õigus- ja kohtusüsteeme;

Rahaline abi kolmandatele riikidele

| 104. | märgib, et peamine vahend kolmandate riikide rahaliseks abistamiseks on arengukoostöö rahastamisvahend, mis hõlmab ainukest liidu globaalset temaatilist rände rahastamist üleilmsete avalike hüvede ja probleemide programmi raames ja mida haldab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat; märgib lisaks, et nii nagu otse liikmesriikidele eraldatavate vahendite puhul, on arengukoostöö rahastamisvahendi haldamisega seotud ka muud komisjoni peadirektoraadid ja liidu asutused, näiteks liidu abi naabruskonna riikidele annab naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu, humanitaarabi annab humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus haldab stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendit; tuletab meelde, et kuna ka kahel rände ja siseasjade peadirektoraadi hallataval fondil, nimelt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondil ning Sisejulgeolekufondil on välismõõde, lisab see välisrahastamise areenile veel ühe osaleja; |
| --- | --- |

104.

märgib, et peamine vahend kolmandate riikide rahaliseks abistamiseks on arengukoostöö rahastamisvahend, mis hõlmab ainukest liidu globaalset temaatilist rände rahastamist üleilmsete avalike hüvede ja probleemide programmi raames ja mida haldab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat; märgib lisaks, et nii nagu otse liikmesriikidele eraldatavate vahendite puhul, on arengukoostöö rahastamisvahendi haldamisega seotud ka muud komisjoni peadirektoraadid ja liidu asutused, näiteks liidu abi naabruskonna riikidele annab naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu, humanitaarabi annab humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus haldab stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendit; tuletab meelde, et kuna ka kahel rände ja siseasjade peadirektoraadi hallataval fondil, nimelt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondil ning Sisejulgeolekufondil on välismõõde, lisab see välisrahastamise areenile veel ühe osaleja;

| 105. | väljendab heameelt hiljuti loodud Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi üle ja sellele lubatud 1,8 miljardi euro üle, mis on täiendav element kolmandate riikide rahastamisel; kutsub liikmeriike üles jätkama selle fondi toetamist; |
| --- | --- |

105.

väljendab heameelt hiljuti loodud Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi üle ja sellele lubatud 1,8 miljardi euro üle, mis on täiendav element kolmandate riikide rahastamisel; kutsub liikmeriike üles jätkama selle fondi toetamist;

| 106. | leiab, et vastavalt rände ja liikuvuse suhtes võetud üldisele lähenemisviisile peaksid neli temaatilist sammast – i) seaduslik ränne ja liikuvus, ii) ebaseaduslik ränne ja inimkaubandus, iii) rahvusvaheline kaitse ning iv) rände mõju arengule – olema liidu välispoliitikas ja rahastamises võrdselt tähtsad; |
| --- | --- |

106.

leiab, et vastavalt rände ja liikuvuse suhtes võetud üldisele lähenemisviisile peaksid neli temaatilist sammast – i) seaduslik ränne ja liikuvus, ii) ebaseaduslik ränne ja inimkaubandus, iii) rahvusvaheline kaitse ning iv) rände mõju arengule – olema liidu välispoliitikas ja rahastamises võrdselt tähtsad;

Rahastamise läbipaistvus

| 107. | märgib, et liidu rändepoliitikat rakendatakse eri poliitiliste instrumentide kaudu, millest igaühel on oma eesmärgid, mis ei ole omavahel tingimata seotud, ning et eri osalejate rahastamise koordineerimine on ebapiisav; juhib tähelepanu sellele, et eelarveridade ja vastutuse killustatus on loonud niisuguse juhtimisstruktuuri, mille tõttu võib olla keeruline anda terviklikku ülevaadet sellest, kuidas eri vahendeid eraldatakse ja lõpuks kasutatakse; märgib lisaks, et killustatuse tõttu on keerukam hinnata, kui palju EL kokku rändepoliitika peale kulutab; |
| --- | --- |

107.

märgib, et liidu rändepoliitikat rakendatakse eri poliitiliste instrumentide kaudu, millest igaühel on oma eesmärgid, mis ei ole omavahel tingimata seotud, ning et eri osalejate rahastamise koordineerimine on ebapiisav; juhib tähelepanu sellele, et eelarveridade ja vastutuse killustatus on loonud niisuguse juhtimisstruktuuri, mille tõttu võib olla keeruline anda terviklikku ülevaadet sellest, kuidas eri vahendeid eraldatakse ja lõpuks kasutatakse; märgib lisaks, et killustatuse tõttu on keerukam hinnata, kui palju EL kokku rändepoliitika peale kulutab;

| 108. | on arvamusel, et täielik ülevaade liidu rahaliste vahendite eraldamisest rände valdkonnale nii ELis kui ka väljaspool on vajalik, kuna selle puudumine vähendab ilmselgelt läbipaistvust ja takistab tõhusat poliitikakujundamist; märgib sellega seoses, et üks võimalus oleks luua veebisait, mis kujutaks endast andmebaasi kõikide rändepoliitikaga seotud projektide kohta, mida liit rahastab; rõhutab, et läbipaistvuse nõue laieneb ka eelarveridadele, et tagada liidu rändepoliitika kõikide eesmärkide piisav rahastamine; |
| --- | --- |

108.

on arvamusel, et täielik ülevaade liidu rahaliste vahendite eraldamisest rände valdkonnale nii ELis kui ka väljaspool on vajalik, kuna selle puudumine vähendab ilmselgelt läbipaistvust ja takistab tõhusat poliitikakujundamist; märgib sellega seoses, et üks võimalus oleks luua veebisait, mis kujutaks endast andmebaasi kõikide rändepoliitikaga seotud projektide kohta, mida liit rahastab; rõhutab, et läbipaistvuse nõue laieneb ka eelarveridadele, et tagada liidu rändepoliitika kõikide eesmärkide piisav rahastamine;

| 109. | tuletab meelde, et ELi rändefondide positiivne mõju sõltub riikliku ja ELi tasandi protsessidest läbipaistvuse, tõhusa järelevalve ja aruandluse tagamiseks, usub, et tuleks kaaluda, kuidas muuta järelevalve ja hindamine pidevaks protsessiks, nii et see ei toimuks ainult tagantjärele, ja et kontrollikoja rolli tuleks selles osas tugevdada; märgib, et tuleks kehtestada võrreldavad kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, et mõõta ELi rahastamise mõju ning aidata hinnata, kas fondid on oma eesmärgid saavutanud; |
| --- | --- |

109.

tuletab meelde, et ELi rändefondide positiivne mõju sõltub riikliku ja ELi tasandi protsessidest läbipaistvuse, tõhusa järelevalve ja aruandluse tagamiseks, usub, et tuleks kaaluda, kuidas muuta järelevalve ja hindamine pidevaks protsessiks, nii et see ei toimuks ainult tagantjärele, ja et kontrollikoja rolli tuleks selles osas tugevdada; märgib, et tuleks kehtestada võrreldavad kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, et mõõta ELi rahastamise mõju ning aidata hinnata, kas fondid on oma eesmärgid saavutanud;

Rände täiendav rahastamine

| 110. | peab tervitatavaks lisavahendite eraldamist liidu 2016. aasta eelarvest, et alustada praeguse rändeprobleemi lahendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et lisavahendid on enamasti eraldatud mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alusel, mida on toodud ettepoole, ja see tähendab, et liit kulutab täna seda, mis oli mõeldud homseks; |
| --- | --- |

110.

peab tervitatavaks lisavahendite eraldamist liidu 2016. aasta eelarvest, et alustada praeguse rändeprobleemi lahendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et lisavahendid on enamasti eraldatud mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alusel, mida on toodud ettepoole, ja see tähendab, et liit kulutab täna seda, mis oli mõeldud homseks;

| 111. | on nõus, et kuigi hiljutisi eelarvega seotud ettepanekuid ja lisavahendeid liidu 2016. aasta eelarvest, sh paindlikkusinstrumendi kasutamist tuleks tervitada, teeb rahastamine keskpikas ja pikas perspektiivis jätkuvalt muret; peab murettekitavaks, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eelarveridade summade kavandatava suurendamisega 2016. aastal ei ole kaasnenud ettepanekut vaadata läbi fondis aastatel 2014–2020 kasutada olevad koguvahendid; sedastab, et nii jätkates saavad Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendid otsa ammu enne 2020. aastat; |
| --- | --- |

111.

on nõus, et kuigi hiljutisi eelarvega seotud ettepanekuid ja lisavahendeid liidu 2016. aasta eelarvest, sh paindlikkusinstrumendi kasutamist tuleks tervitada, teeb rahastamine keskpikas ja pikas perspektiivis jätkuvalt muret; peab murettekitavaks, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eelarveridade summade kavandatava suurendamisega 2016. aastal ei ole kaasnenud ettepanekut vaadata läbi fondis aastatel 2014–2020 kasutada olevad koguvahendid; sedastab, et nii jätkates saavad Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendid otsa ammu enne 2020. aastat;

| 112. | julgustab liikmesriike täielikult ära kasutama nende fondide võimalusi, mis ei ole otseselt rändepoliitikaga seotud, kuid mida võib kasutada selle valdkonna meetmete (näiteks integratsioonimeetmete) rahastamiseks, nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, „Horisont 2020“, Euroopa Regionaalarengu Fond ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm; |
| --- | --- |

112.

julgustab liikmesriike täielikult ära kasutama nende fondide võimalusi, mis ei ole otseselt rändepoliitikaga seotud, kuid mida võib kasutada selle valdkonna meetmete (näiteks integratsioonimeetmete) rahastamiseks, nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, „Horisont 2020“, Euroopa Regionaalarengu Fond ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm;

| 113. | soovitab, et 2016. aasta lõpuks kavandatud mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus lisataks liidu eelarve rubriiki 3 „Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus“ oluliselt lisaressursse, nii et oleks kasutada piisavad vahendid, arvestades rände suundumusi ning sellega seoses ELi ja liikmesriikide rahalisi vajadusi varjupaiga-, rände- ja integratsioonipoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

113.

soovitab, et 2016. aasta lõpuks kavandatud mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus lisataks liidu eelarve rubriiki 3 „Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus“ oluliselt lisaressursse, nii et oleks kasutada piisavad vahendid, arvestades rände suundumusi ning sellega seoses ELi ja liikmesriikide rahalisi vajadusi varjupaiga-, rände- ja integratsioonipoliitika valdkonnas;

Kodanikuühiskonna kaasamine

| 114. | juhib tähelepanu asjaolule, et tegevuse rahastamine on vabaühendustele suur probleem, sest rahastamine on enamasti projektipõhine; kinnitab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid edendama ja vajaduse korral rahastama vabatahtlike ja kodanikuühiskonna algatusi, mille eesmärk on pakkuda rändajatele abi; palub, et liikmesriigid ja komisjon püüaksid vajaduse ja võimaluse korral rahastada rände, integratsiooni ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide juhitud projekte; |
| --- | --- |

114.

juhib tähelepanu asjaolule, et tegevuse rahastamine on vabaühendustele suur probleem, sest rahastamine on enamasti projektipõhine; kinnitab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid edendama ja vajaduse korral rahastama vabatahtlike ja kodanikuühiskonna algatusi, mille eesmärk on pakkuda rändajatele abi; palub, et liikmesriigid ja komisjon püüaksid vajaduse ja võimaluse korral rahastada rände, integratsiooni ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide juhitud projekte;

| 115. | kordab, et tuleb tagada kodanikuühiskonna kaasamine liidu meetmete ja riiklike kavade väljatöötamisse, nagu näeb ette Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondis sätestatud partnerluspõhimõte; teeb ettepaneku, et ELi tasandil kaalutaks komisjoni regulaarseid konsultatsioone rände, varjupaiga ja integratsiooni valdkonnas tegutsevate asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

115.

kordab, et tuleb tagada kodanikuühiskonna kaasamine liidu meetmete ja riiklike kavade väljatöötamisse, nagu näeb ette Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondis sätestatud partnerluspõhimõte; teeb ettepaneku, et ELi tasandil kaalutaks komisjoni regulaarseid konsultatsioone rände, varjupaiga ja integratsiooni valdkonnas tegutsevate asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

Demograafilised suundumused

| 116. | märgib, et vastavalt OECD ja komisjoni 2014. aasta uurimusele, mis viidi läbi enne rändevoogude suurenemist 2015. aastal, väheneb ELi tööealine (vanuses 15–64) elanikkond aastatel 2013–2020 7,5 miljoni inimese võrra, ning kui rändesaldo sellest ennustusest kõrvale jätta, on tööealise rahvastiku kahanemine veelgi suurem – 11,7 miljonit; |
| --- | --- |

116.

märgib, et vastavalt OECD ja komisjoni 2014. aasta uurimusele, mis viidi läbi enne rändevoogude suurenemist 2015. aastal, väheneb ELi tööealine (vanuses 15–64) elanikkond aastatel 2013–2020 7,5 miljoni inimese võrra, ning kui rändesaldo sellest ennustusest kõrvale jätta, on tööealise rahvastiku kahanemine veelgi suurem – 11,7 miljonit;

| 117. | märgib aga, et 2015. aasta novembris oli noorte töötuse määr kõikide liikmesriikide arvestuses 20 %; |
| --- | --- |

117.

märgib aga, et 2015. aasta novembris oli noorte töötuse määr kõikide liikmesriikide arvestuses 20 %;

| 118. | märgib lisaks, et vastavalt Eurostati hinnangutele suureneb 65-aastaste ja vanemate isikute määr võrreldes 15–64-aastastega 27,5 %-lt 2013. aasta alguses peaaegu 50 %-ni 2050. aastal; nendib, et kui praegu on iga 65-aastase või vanema isiku kohta tööealisi isikuid neli, siis tulevikus oleks neid ainult kaks; |
| --- | --- |

118.

märgib lisaks, et vastavalt Eurostati hinnangutele suureneb 65-aastaste ja vanemate isikute määr võrreldes 15–64-aastastega 27,5 %-lt 2013. aasta alguses peaaegu 50 %-ni 2050. aastal; nendib, et kui praegu on iga 65-aastase või vanema isiku kohta tööealisi isikuid neli, siis tulevikus oleks neid ainult kaks;

Seaduslik rahvusvaheline tööränne

| 119. | sedastab, et õiguslik alus seadusliku rände haldamiseks liidu tasandil on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 79; |
| --- | --- |

119.

sedastab, et õiguslik alus seadusliku rände haldamiseks liidu tasandil on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 79;

| 120. | nendib, et artikli 79 lõige 5 annab liikmesriikidele konkreetselt õiguse määrata kindlaks, kui palju kolmandatest riikidest tööotsimise eesmärgil saabuvaid kolmandate riikide kodanikke liikmesriik vastu võtab; |
| --- | --- |

120.

nendib, et artikli 79 lõige 5 annab liikmesriikidele konkreetselt õiguse määrata kindlaks, kui palju kolmandatest riikidest tööotsimise eesmärgil saabuvaid kolmandate riikide kodanikke liikmesriik vastu võtab;

| 121. | juhib tähelepanu asjaolule, et strateegias „Euroopa 2020“ on märgitud, et liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks on vaja terviklikku töörände poliitikat ning rändajate paremat lõimimist; |
| --- | --- |

121.

juhib tähelepanu asjaolule, et strateegias „Euroopa 2020“ on märgitud, et liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks on vaja terviklikku töörände poliitikat ning rändajate paremat lõimimist;

| 122. | märgib, et ELi praegune õigusraamistik, mis reguleerib kolmandate riikide kodanike juurdepääsu tööle ELis, on üsna killustatud, kuna see keskendub pigem konkreetsetele töötajate kategooriatele kui kõikide võõrtöötajate reguleerimisele üldiselt; |
| --- | --- |

122.

märgib, et ELi praegune õigusraamistik, mis reguleerib kolmandate riikide kodanike juurdepääsu tööle ELis, on üsna killustatud, kuna see keskendub pigem konkreetsetele töötajate kategooriatele kui kõikide võõrtöötajate reguleerimisele üldiselt;

| 123. | on seisukohal, et pikas perspektiivis peab liit kehtestama üldisemad eeskirjad, mis reguleeriksid liidus tööd otsivate kolmandate riikide kodanike sisenemist ja elamist, et kõrvaldada liidu tööturul tuvastatud puudujäägid; |
| --- | --- |

123.

on seisukohal, et pikas perspektiivis peab liit kehtestama üldisemad eeskirjad, mis reguleeriksid liidus tööd otsivate kolmandate riikide kodanike sisenemist ja elamist, et kõrvaldada liidu tööturul tuvastatud puudujäägid;

Vajadus paremate andmete järele

| 124. | nõuab, et liidu tööturust loodaks terviklik visioon, mis on tööturupoliitika arendamise eeltingimuseks; märgib, et tuleb töötada välja vahendid, millega liidu tööturu praeguseid ja tulevasi vajadusi paremini hinnata; leiab sellega seoses, et olemasolevaid vahendeid, näiteks neid, mille on välja töötanud Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) või OECD, võiks täiendada või koguni ühendada rahvusvahelise statistikaga võimaliku tööjõu pakkumise kohta kolmandatest riikidest, et saada olukorrast täpsem ülevaade; |
| --- | --- |

124.

nõuab, et liidu tööturust loodaks terviklik visioon, mis on tööturupoliitika arendamise eeltingimuseks; märgib, et tuleb töötada välja vahendid, millega liidu tööturu praeguseid ja tulevasi vajadusi paremini hinnata; leiab sellega seoses, et olemasolevaid vahendeid, näiteks neid, mille on välja töötanud Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) või OECD, võiks täiendada või koguni ühendada rahvusvahelise statistikaga võimaliku tööjõu pakkumise kohta kolmandatest riikidest, et saada olukorrast täpsem ülevaade;

| 125. | usub, et ainult paremad andmed ja paremad vahendid nende andmete analüüsimiseks aitavad poliitikakujundajatel töötada välja tulevast tööjõurändepoliitikat, ning et liit ja liikmesriigid peaksid tuvastama puudujäägid oma tööturul, võimaldamaks täita töökohti, mis vastasel juhul jääksid täitmata; |
| --- | --- |

125.

usub, et ainult paremad andmed ja paremad vahendid nende andmete analüüsimiseks aitavad poliitikakujundajatel töötada välja tulevast tööjõurändepoliitikat, ning et liit ja liikmesriigid peaksid tuvastama puudujäägid oma tööturul, võimaldamaks täita töökohti, mis vastasel juhul jääksid täitmata;

Tööalane ärakasutamine

| 126. | märgib, et tööalane ärakasutamine võib leida aset inimkaubanduse või ebaseadusliku üle piiri toimetamise tagajärjel või ka mõlema puudumisel, mistõttu võivad karistuseta jääda ebaseaduslikke rändajaid ära kasutavad isikud nendes liikmesriikides, kus sellist ärakasutamist ei loeta kuriteoks; |
| --- | --- |

126.

märgib, et tööalane ärakasutamine võib leida aset inimkaubanduse või ebaseadusliku üle piiri toimetamise tagajärjel või ka mõlema puudumisel, mistõttu võivad karistuseta jääda ebaseaduslikke rändajaid ära kasutavad isikud nendes liikmesriikides, kus sellist ärakasutamist ei loeta kuriteoks;

| 127. | mõistab hukka tõsiasja, et tööjõu ärakasutamise tähtsa tegurina on välja toodud asjaolu, et ebaseaduslike rändajate tööalase ärakasutamise ilmsikstuleku ja/või selle eest vastutuselevõtmise oht on väga väike, eriti majandussektorites, kus ekspluateerimise oht on kõige suurem (põllumajandus, ehitus, hotelli- ja restoranitöö, koduabilise töö ja hooldusteenused); soovitab, et sellise karistamatuse lõpetamiseks tuleb esiteks tagada, et kõik tööjõu tõsise ärakasutamise juhtumid kriminaliseeritaks ja nende eest kehtestataks riiklikus seaduses piisavad karistused, ja teiseks suurendada tööjärelevalvet riskisektorites; |
| --- | --- |

127.

mõistab hukka tõsiasja, et tööjõu ärakasutamise tähtsa tegurina on välja toodud asjaolu, et ebaseaduslike rändajate tööalase ärakasutamise ilmsikstuleku ja/või selle eest vastutuselevõtmise oht on väga väike, eriti majandussektorites, kus ekspluateerimise oht on kõige suurem (põllumajandus, ehitus, hotelli- ja restoranitöö, koduabilise töö ja hooldusteenused); soovitab, et sellise karistamatuse lõpetamiseks tuleb esiteks tagada, et kõik tööjõu tõsise ärakasutamise juhtumid kriminaliseeritaks ja nende eest kehtestataks riiklikus seaduses piisavad karistused, ja teiseks suurendada tööjärelevalvet riskisektorites;

| 128. | võtab teadmiseks asjaolu, et praegu loetakse paljudes liikmesriikides tööalast ärakasutamist kuriteoks ainult siis, kui see toimub inimkaubanduse vormis, kuid see jätab suure lünga kõikide nende juhtumite osas, kui tööalased ärakasutajad ei ole inimkaubandusega seotud või kui nende seotust ei saa tõestada; |
| --- | --- |

128.

võtab teadmiseks asjaolu, et praegu loetakse paljudes liikmesriikides tööalast ärakasutamist kuriteoks ainult siis, kui see toimub inimkaubanduse vormis, kuid see jätab suure lünga kõikide nende juhtumite osas, kui tööalased ärakasutajad ei ole inimkaubandusega seotud või kui nende seotust ei saa tõestada;

| 129. | kordab, et direktiiviga 2009/52/EÜ (millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (tööandjate karistusi käsitleva direktiiviga)) ette nähtud kaebuste esitamise hõlbustamise erikord tuleb täielikult rakendada ja seda tuleb õigesti kohaldada; peab vajalikuks paremini kaitsta inimkaubanduse ohvreid ja ebaseaduslikult liitu toimetatud inimesi, kes teevad koostööd ja hõlbustavad inimkaubitsejate ja/või inimeste kuritegelikult üle piiri toimetajate vastutusele võtmist; on seisukohal, et lisaks tuleb toetada ka inimkaubanduse vastase Euroopa ettevõtluskoalitsiooni loomist (vastav ettepanek tehti ELi 2014. aasta inimkaubanduse vastases strateegias), mille eesmärk oleks kujundada välja sellised tarneahelad, millega ei kaasne inimkaubandust; |
| --- | --- |

129.

kordab, et direktiiviga 2009/52/EÜ (millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (tööandjate karistusi käsitleva direktiiviga)) ette nähtud kaebuste esitamise hõlbustamise erikord tuleb täielikult rakendada ja seda tuleb õigesti kohaldada; peab vajalikuks paremini kaitsta inimkaubanduse ohvreid ja ebaseaduslikult liitu toimetatud inimesi, kes teevad koostööd ja hõlbustavad inimkaubitsejate ja/või inimeste kuritegelikult üle piiri toimetajate vastutusele võtmist; on seisukohal, et lisaks tuleb toetada ka inimkaubanduse vastase Euroopa ettevõtluskoalitsiooni loomist (vastav ettepanek tehti ELi 2014. aasta inimkaubanduse vastases strateegias), mille eesmärk oleks kujundada välja sellised tarneahelad, millega ei kaasne inimkaubandust;

| 130. | on seisukohal, et tööalase ärakasutamise likvideerimisel tuleb alati silmas pidada kahte eesmärki – võtta kuritarvitavad tööandjad tulemuslikult vastutusele ja kaitsta ärakasutamise ohvreid; |
| --- | --- |

130.

on seisukohal, et tööalase ärakasutamise likvideerimisel tuleb alati silmas pidada kahte eesmärki – võtta kuritarvitavad tööandjad tulemuslikult vastutusele ja kaitsta ärakasutamise ohvreid;

Sinise kaardi direktiivi läbivaatamine

| 131. | tuletab meelde, et komisjon teatas rände tegevuskavas oma kavatsusest vaadata läbi direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (sinise kaardi direktiiv), keskendudes eelkõige kohaldamisalale (võib-olla laiendada ettevõtjatele, kes soovivad Euroopasse investeerida) ning ELi-sisese liikuvuse eeskirjade täiustamisele; |
| --- | --- |

131.

tuletab meelde, et komisjon teatas rände tegevuskavas oma kavatsusest vaadata läbi direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (sinise kaardi direktiiv), keskendudes eelkõige kohaldamisalale (võib-olla laiendada ettevõtjatele, kes soovivad Euroopasse investeerida) ning ELi-sisese liikuvuse eeskirjade täiustamisele;

| 132. | kordab, et komisjoni aruandes praeguse sinise kaardi direktiivi rakendamise kohta on juhitud tähelepanu selle puudustele, sealhulgas asjaolule, et direktiiviga saavutatakse ühtlustamist väga piiratud ulatuses, kuna liikmesriikidel on selle rakendamisel suur otsustusõigus, eelkõige õigus säilitada paralleelsed skeemid riigi tasandil; |
| --- | --- |

132.

kordab, et komisjoni aruandes praeguse sinise kaardi direktiivi rakendamise kohta on juhitud tähelepanu selle puudustele, sealhulgas asjaolule, et direktiiviga saavutatakse ühtlustamist väga piiratud ulatuses, kuna liikmesriikidel on selle rakendamisel suur otsustusõigus, eelkõige õigus säilitada paralleelsed skeemid riigi tasandil;

| 133. | on lisaks seisukohal, et direktiiv peaks kindlasti keskenduma mitte ainult kõrge kvalifikatsiooniga tööjõule, vaid ka teatud kõrget kvalifikatsiooni nõudvatele ametikohtadele, kus tööjõu nappus on tõestatud; usub, et sinise kaardi direktiivi läbivaatamine peaks olema ambitsioonikas ja sihipärane ning tuleks püüda kõrvaldada praeguse direktiivi ebakõlad, eriti paralleelsete riigi tasandi skeemide osas; soovitab kaaluda kohaldamisala läbivaatamist, nii et see hõlmaks ka kolmandate riikide kodanikke, kes võiksid aidata täita ELi tööturul tuvastatud tühimikke; |
| --- | --- |

133.

on lisaks seisukohal, et direktiiv peaks kindlasti keskenduma mitte ainult kõrge kvalifikatsiooniga tööjõule, vaid ka teatud kõrget kvalifikatsiooni nõudvatele ametikohtadele, kus tööjõu nappus on tõestatud; usub, et sinise kaardi direktiivi läbivaatamine peaks olema ambitsioonikas ja sihipärane ning tuleks püüda kõrvaldada praeguse direktiivi ebakõlad, eriti paralleelsete riigi tasandi skeemide osas; soovitab kaaluda kohaldamisala läbivaatamist, nii et see hõlmaks ka kolmandate riikide kodanikke, kes võiksid aidata täita ELi tööturul tuvastatud tühimikke;

o

o o

| 134. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile, Frontexile, Europolile, Eurojustile, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, eu-LISAle, Euroopa Nõukogule, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

134.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile, Frontexile, Europolile, Eurojustile, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, eu-LISAle, Euroopa Nõukogule, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0070.

(2)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 165.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0176.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0317.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2015/09/28-eunavfor/.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0105.

(7)  Frontexi uudised, http://frontex.europa.eu/news/number-of-migrants-arriving-in-greece-dropped-by-half-in-november-cITv3V.

(8)  Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja UNICEFi lühiülevaade laste rände kohta Euroopasse, http://www.iom.int/sites/default/files/press_release/file/IOM-UNICEF-Data-Brief-Refugee-and-Migrant-Crisis-in-Europe-30.11.15.pdf.

(9)  EASO uudiskiri, november–detsember 2015, https://easo.europa.eu/wp-content/uploads/EASO-Newsletter-NOV-DEC_-20151.pdf.

(10)  EL+ moodustavad 28 liikmesriiki, Norra ja Šveits.

(11)  ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet – Kreeka andmete ülevaade – 7. märts 2016.

(12)  Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, Missing Migrants Project, http://missingmigrants.iom.int/.

(13)  Nõukogu otsus (EL) 2015/1523 ja nõukogu otsus (EL) 2015/1601.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

(15)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/33

---

P8_TA(2016)0103

Subsidiaarsust ja proportsionaalsust käsitlevad 2012.–2013. aasta aruanded

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon subsidiaarsust ja proportsionaalsust käsitlevate 2012.–2013. aasta aruannete kohta (2014/2252(INI))

(2018/C 058/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu pädevate talituste 22. juulil 2011. aastal kokku lepitud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 4 rakendamise praktilist korda esimese lugemise kokkulepete korral, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu pädevate talituste 22. juulil 2011. aastal kokku lepitud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 4 rakendamise praktilist korda esimese lugemise kokkulepete korral,

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta seoses 19. aruandega „Parem õigusloome“, mis käsitleb aastat 2011 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta seoses 19. aruandega „Parem õigusloome“, mis käsitleb aastat 2011 (2),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande „Parem õigusloome“ kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande „Parem õigusloome“ kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (COM(2013)0566) ning komisjoni 2013. aasta aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (COM(2014)0506), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (COM(2013)0566) ning komisjoni 2013. aasta aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (COM(2014)0506),

| — | võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2014. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2014. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu parlamentide esimeeste konverentsi 21. aprilli 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu parlamentide esimeeste konverentsi 21. aprilli 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide konverentsi (COSACi) 27. septembri 2012. aasta, 17. mai 2013. aasta, 4. oktoobri 2013. aasta, 19. juuni 2014. aasta ja 14. novembri 2014. aasta poolaastaaruandeid parlamentaarse kontrolliga seotud Euroopa Liidu menetluste ja tavade arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide konverentsi (COSACi) 27. septembri 2012. aasta, 17. mai 2013. aasta, 4. oktoobri 2013. aasta, 19. juuni 2014. aasta ja 14. novembri 2014. aasta poolaastaaruandeid parlamentaarse kontrolliga seotud Euroopa Liidu menetluste ja tavade arengu kohta,

| — | võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma 14. oktoobri 2014. aasta lõplikku aruannet „Bürokraatia vähendamine Euroopas – pärand ja tulevikuväljavaated“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma 14. oktoobri 2014. aasta lõplikku aruannet „Bürokraatia vähendamine Euroopas – pärand ja tulevikuväljavaated“ (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 52 ja 132, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 52 ja 132,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0301/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0301/2015),

| A. | arvestades, et komisjon sai 2012. aastal põhjendatud arvamusi, milles käsitleti 83 seadusandlikku ettepanekut; arvestades, et 2012. aastal esitati kokku 292 dokumenti, sh sellised, mis ei kvalifitseerunud põhjendatud arvamuseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon sai 2012. aastal põhjendatud arvamusi, milles käsitleti 83 seadusandlikku ettepanekut; arvestades, et 2012. aastal esitati kokku 292 dokumenti, sh sellised, mis ei kvalifitseerunud põhjendatud arvamuseks;

| B. | arvestades, et komisjon sai 2013. aastal põhjendatud arvamusi, milles käsitleti 99 seadusandlikku ettepanekut; arvestades, et 2013. aastal esitati kokku 313 dokumenti, sh sellised, mis ei kvalifitseerunud põhjendatud arvamuseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon sai 2013. aastal põhjendatud arvamusi, milles käsitleti 99 seadusandlikku ettepanekut; arvestades, et 2013. aastal esitati kokku 313 dokumenti, sh sellised, mis ei kvalifitseerunud põhjendatud arvamuseks;

| C. | arvestades, et 2012. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid Monti II ettepaneku (6) kohta 12 põhjendatud arvamust, mis kujutas endast 19 häält (künniseks on 18 häält), ja seega võeti esimest korda kasutusele nn kollane kaart, mis nõuab, et ettepaneku teinud institutsioon vaatab selle läbi ning põhjendab oma otsust kas selle tagasivõtmise, muutmise või säilitamise kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2012. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid Monti II ettepaneku (6) kohta 12 põhjendatud arvamust, mis kujutas endast 19 häält (künniseks on 18 häält), ja seega võeti esimest korda kasutusele nn kollane kaart, mis nõuab, et ettepaneku teinud institutsioon vaatab selle läbi ning põhjendab oma otsust kas selle tagasivõtmise, muutmise või säilitamise kohta;

| D. | arvestades, et komisjon võttis Monti II ettepaneku küll tagasi, kuid sedastas, et peab ettepanekut subsidiaarsuse põhimõttele vastavaks ning et ettepanek võeti tagasi, kuna see ei leidnud piisavat toetust Euroopa Parlamendis ja ministrite nõukogus (7); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon võttis Monti II ettepaneku küll tagasi, kuid sedastas, et peab ettepanekut subsidiaarsuse põhimõttele vastavaks ning et ettepanek võeti tagasi, kuna see ei leidnud piisavat toetust Euroopa Parlamendis ja ministrite nõukogus (7);

| E. | arvestades, et 2013. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid 13 põhjendatud arvamust Euroopa Prokuratuuri asutamist käsitleva ettepaneku (8) kohta, mis kujutas endast 18 häält, käivitades seega teise kollase kaardi menetluse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2013. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid 13 põhjendatud arvamust Euroopa Prokuratuuri asutamist käsitleva ettepaneku (8) kohta, mis kujutas endast 18 häält, käivitades seega teise kollase kaardi menetluse;

| F. | arvestades, et komisjon leidis, et tema ettepanek vastas subsidiaarsuse põhimõttele ning ettepanekut ei olnud vaja tagasi võtta ega muuta; arvestades, et komisjoni väitel pidavat ta seadusandlikus protsessis võtma põhjendatud arvamusi nõuetekohaselt arvesse (9); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon leidis, et tema ettepanek vastas subsidiaarsuse põhimõttele ning ettepanekut ei olnud vaja tagasi võtta ega muuta; arvestades, et komisjoni väitel pidavat ta seadusandlikus protsessis võtma põhjendatud arvamusi nõuetekohaselt arvesse (9);

| G. | arvestades, et mitme liikmesriigi parlamendid väljendasid muret komisjoni lähenemisviisi pärast, pidades komisjoni esitatud põhjendusi ja argumente ebapiisavaks; arvestades, et Euroopa Parlamendi õiguskomisjon ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon korraldasid sellel teemal arutelusid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitme liikmesriigi parlamendid väljendasid muret komisjoni lähenemisviisi pärast, pidades komisjoni esitatud põhjendusi ja argumente ebapiisavaks; arvestades, et Euroopa Parlamendi õiguskomisjon ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon korraldasid sellel teemal arutelusid;

| H. | arvestades, et selle järgnevalt nõukoguga peetud Euroopa Prokuratuuri käsitlevate läbirääkimiste käigus kitsendati võrreldes algse ettepanekuga kohaldamisala ja töömetoodikat, mille kohta esitati põhjendatud arvamused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selle järgnevalt nõukoguga peetud Euroopa Prokuratuuri käsitlevate läbirääkimiste käigus kitsendati võrreldes algse ettepanekuga kohaldamisala ja töömetoodikat, mille kohta esitati põhjendatud arvamused;

| I. | arvestades, et algatusõiguse tõttu on komisjonil kohustus tagada, et õiged valikud selle kohta, kas ja kuidas kavandada Euroopa meetmeid, tehtaks poliitika kujundamise varases etapis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et algatusõiguse tõttu on komisjonil kohustus tagada, et õiged valikud selle kohta, kas ja kuidas kavandada Euroopa meetmeid, tehtaks poliitika kujundamise varases etapis;

| J. | arvestades, et komisjon vaatab läbi mõjuhindamise protsessi suhtes kohaldatavaid suuniseid, mis hõlmab arvestamist subsidiaarsuse ja proportsionaalsusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon vaatab läbi mõjuhindamise protsessi suhtes kohaldatavaid suuniseid, mis hõlmab arvestamist subsidiaarsuse ja proportsionaalsusega;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament moodustas oma mõju hindamise üksuse, mis esitas 2013. aastal komisjoni mõjuhinnangute kohta 50 esialgset hinnangut ja kaks üksikasjalikku hinnangut; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament moodustas oma mõju hindamise üksuse, mis esitas 2013. aastal komisjoni mõjuhinnangute kohta 50 esialgset hinnangut ja kaks üksikasjalikku hinnangut;

| L. | arvestades, et liikmesriikide parlamendid on täheldanud, et oluliste ja arvukate delegeeritud volituste lisamise tõttu on raske tulemuslikult hinnata, kas lõplikud eeskirjad järgivad subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liikmesriikide parlamendid on täheldanud, et oluliste ja arvukate delegeeritud volituste lisamise tõttu on raske tulemuslikult hinnata, kas lõplikud eeskirjad järgivad subsidiaarsuse põhimõtet;

| M. | arvestades, et nii subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kontroll kui ka mõju hindamine viiakse läbi alles õigusloomeprotsessi alguses; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nii subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kontroll kui ka mõju hindamine viiakse läbi alles õigusloomeprotsessi alguses;

| 1. | on seisukohal, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted on Euroopa Liidu juhtpõhimõtted; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted on Euroopa Liidu juhtpõhimõtted;

| 2. | rõhutab, et ELi pädevuse kasutamist reguleerib subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2012. ja 2013. aastal kontrollisid ELi institutsioonid ja liikmesriikide parlamendid hoolikalt nendest kahest põhimõttest kinnipidamist; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ELi pädevuse kasutamist reguleerib subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2012. ja 2013. aastal kontrollisid ELi institutsioonid ja liikmesriikide parlamendid hoolikalt nendest kahest põhimõttest kinnipidamist;

| 3. | peab tervitatavaks viimastel aastatel ilmnenud liikmesriikide parlamentide suuremat kaasamist ja osalemist ELi õigusloome protsessis, mille tulemusena on kasvanud teadlikkus ELi aluspõhimõtetest, sealhulgas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest institutsioonidevahelises kontekstis; märgib siiski, et selles osas tuleb veel tööd teha; soovitab seetõttu komisjonil esimese sammuna korraldada igal aastal kõigi liikmesriikide parlamentidega arutelu, et intensiivistada dialoogi liikmesriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

3.

peab tervitatavaks viimastel aastatel ilmnenud liikmesriikide parlamentide suuremat kaasamist ja osalemist ELi õigusloome protsessis, mille tulemusena on kasvanud teadlikkus ELi aluspõhimõtetest, sealhulgas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest institutsioonidevahelises kontekstis; märgib siiski, et selles osas tuleb veel tööd teha; soovitab seetõttu komisjonil esimese sammuna korraldada igal aastal kõigi liikmesriikide parlamentidega arutelu, et intensiivistada dialoogi liikmesriikide parlamentidega;

| 4. | on ka arvamusel, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted on poliitika kujundamise lähtealus; rõhutab seepärast, kui tähtis on hinnata õigusloomeprotsessi alguses seda, kas poliitikaeesmärke saab saavutada riiklike või piirkondlike algatuste asemel paremini Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

4.

on ka arvamusel, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted on poliitika kujundamise lähtealus; rõhutab seepärast, kui tähtis on hinnata õigusloomeprotsessi alguses seda, kas poliitikaeesmärke saab saavutada riiklike või piirkondlike algatuste asemel paremini Euroopa tasandil;

| 5. | rõhutab parlamentide, nende territoriaalse mõju ja kodanikuläheduse tähtsust ning nõuab vajaduse korral nende laialdasemat kaasamist varajase hoiatamise süsteemi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab parlamentide, nende territoriaalse mõju ja kodanikuläheduse tähtsust ning nõuab vajaduse korral nende laialdasemat kaasamist varajase hoiatamise süsteemi;

| 6. | märgib siiski, et üksikud parlamendid esitavad suurema osa liikmesriikide parlamentide arvamustest; julgustab teisi parlamente üleeuroopalises arutelus rohkem osalema; |
| --- | --- |

6.

märgib siiski, et üksikud parlamendid esitavad suurema osa liikmesriikide parlamentide arvamustest; julgustab teisi parlamente üleeuroopalises arutelus rohkem osalema;

| 7. | rõhutab, et Euroopa institutsioonid peavad järgima Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu protokollis nr 2 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, mis on üleüldised ning institutsioonide jaoks liidu pädevuste teostamisel siduvad; välja arvatud liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades, kus subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Euroopa institutsioonid peavad järgima Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu protokollis nr 2 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, mis on üleüldised ning institutsioonide jaoks liidu pädevuste teostamisel siduvad; välja arvatud liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades, kus subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata;

| 8. | on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõtte kontrollimise mehhanism täidab Euroopa Liidu ja riiklike institutsioonide vahelises koostöös tähtsat rolli; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõtte kontrollimise mehhanism täidab Euroopa Liidu ja riiklike institutsioonide vahelises koostöös tähtsat rolli;

| 9. | märgib, et komisjoni koostatud iga-aastased aruanded ei ole väga põhjalikud ning kutsub komisjoni seetõttu üles kaaluma üksikasjalikumate aruannete koostamist selle kohta, kuidas järgitakse ELi poliitika kujundamisel subsidiaarsust ja proportsionaalsust; |
| --- | --- |

9.

märgib, et komisjoni koostatud iga-aastased aruanded ei ole väga põhjalikud ning kutsub komisjoni seetõttu üles kaaluma üksikasjalikumate aruannete koostamist selle kohta, kuidas järgitakse ELi poliitika kujundamisel subsidiaarsust ja proportsionaalsust;

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni 2012. ja 2013. aasta aruannete metoodika, mille raames kasutatakse statistikat liikmesriikide parlamentide poolt ettepanekute paketi kohta esitatud põhjendatud arvamuste liigitamiseks ainult üheks põhjendatud arvamuseks, mitte põhjendatud arvamusteks iga üksiku ettepaneku kohta; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks komisjoni 2012. ja 2013. aasta aruannete metoodika, mille raames kasutatakse statistikat liikmesriikide parlamentide poolt ettepanekute paketi kohta esitatud põhjendatud arvamuste liigitamiseks ainult üheks põhjendatud arvamuseks, mitte põhjendatud arvamusteks iga üksiku ettepaneku kohta;

| 11. | märgib, et põhjendatud arvamuste osakaal on esitatud dokumentide koguarvu protsentidena 2010. ja 2011. aastaga võrreldes märkimisväärselt kasvanud ja et kui 2012. aastal moodustasid põhjendatud arvamused 25 % kõigist esitatud dokumentidest, siis 2013. aastal moodustasid need juba 30 % kõigist protokolli nr 2 raames toimuvas protsessis liikmesriikide parlamentide poolt esitatud dokumentidest; võtab sellega seoses teadmiseks liikmesriikide parlamentidega konsulteerimise õigusloomeprotsessis; |
| --- | --- |

11.

märgib, et põhjendatud arvamuste osakaal on esitatud dokumentide koguarvu protsentidena 2010. ja 2011. aastaga võrreldes märkimisväärselt kasvanud ja et kui 2012. aastal moodustasid põhjendatud arvamused 25 % kõigist esitatud dokumentidest, siis 2013. aastal moodustasid need juba 30 % kõigist protokolli nr 2 raames toimuvas protsessis liikmesriikide parlamentide poolt esitatud dokumentidest; võtab sellega seoses teadmiseks liikmesriikide parlamentidega konsulteerimise õigusloomeprotsessis;

| 12. | juhib tähelepanu, et 2012. aastal kasutasid liikmesriikide parlamendid esimest korda kollase kaardi menetlust subsidiaarsuse põhimõtte küsimuses vastusena komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (Monti II); märgib, et kuigi komisjoni hinnangul ei olnud subsidiaarsuse põhimõtet rikutud, võttis ta ettepaneku poliitilise toetuse puudumise tõttu tagasi; märgib, et teist korda kasutati nn kollase kaardi menetlust 2013. aastal seoses komisjoni ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta; märgib, et komisjoni järelduse kohaselt oli ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning ta otsustas sellest mitte taganeda; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu, et 2012. aastal kasutasid liikmesriikide parlamendid esimest korda kollase kaardi menetlust subsidiaarsuse põhimõtte küsimuses vastusena komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (Monti II); märgib, et kuigi komisjoni hinnangul ei olnud subsidiaarsuse põhimõtet rikutud, võttis ta ettepaneku poliitilise toetuse puudumise tõttu tagasi; märgib, et teist korda kasutati nn kollase kaardi menetlust 2013. aastal seoses komisjoni ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta; märgib, et komisjoni järelduse kohaselt oli ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning ta otsustas sellest mitte taganeda;

| 13. | märgib, et liikmesriikide parlamentide põhjendatud arvamustes juhitakse tähelepanu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte erinevatele tõlgendustele; tuletab sellega seoses meelde, et aluslepingutes sätestatud subsidiaarsuse põhimõte võimaldab liidul võtta valdkondades, mis ei kuulu tema ainupädevusse, meetmeid ainult „juhul, kui liikmesriigid ei suuda täielikult saavutada kavandatava meetme eesmärke, ja ulatuses, milles liikmesriigid ei suuda täielikult saavutada kavandatava meetme eesmärke, ning seetõttu võib neid kavandatava meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil“; tuletab samuti meelde, et „kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale“; innustab liikmesriike lähtuma subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamise hindamisel Euroopa Liidu lepingust; soovitab tungivalt liikmesriikide parlamentidel ja ELi institutsioonidel vahetada arvamusi ja tavasid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kontrolli valdkonnas. |
| --- | --- |

13.

märgib, et liikmesriikide parlamentide põhjendatud arvamustes juhitakse tähelepanu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte erinevatele tõlgendustele; tuletab sellega seoses meelde, et aluslepingutes sätestatud subsidiaarsuse põhimõte võimaldab liidul võtta valdkondades, mis ei kuulu tema ainupädevusse, meetmeid ainult „juhul, kui liikmesriigid ei suuda täielikult saavutada kavandatava meetme eesmärke, ja ulatuses, milles liikmesriigid ei suuda täielikult saavutada kavandatava meetme eesmärke, ning seetõttu võib neid kavandatava meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil“; tuletab samuti meelde, et „kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale“; innustab liikmesriike lähtuma subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamise hindamisel Euroopa Liidu lepingust; soovitab tungivalt liikmesriikide parlamentidel ja ELi institutsioonidel vahetada arvamusi ja tavasid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kontrolli valdkonnas.

| 14. | märgib, et liikmesriikide parlamentide esitatud põhjendatud arvamused erinevad esitatud väidete vormi ja kuju osas tugevalt; peab kahetsusväärseks ühiste mustrite puudumist, mis raskendab liikmesriikide parlamentide sekkumise aluse hindamist; |
| --- | --- |

14.

märgib, et liikmesriikide parlamentide esitatud põhjendatud arvamused erinevad esitatud väidete vormi ja kuju osas tugevalt; peab kahetsusväärseks ühiste mustrite puudumist, mis raskendab liikmesriikide parlamentide sekkumise aluse hindamist;

| 15. | tuletab meelde mureküsimusi, mida on tõstatatud Euroopa Parlamendi varasemates raportites juhtudel, kui komisjoni ettevalmistatud mõjuhinnangutes ei oldud subsidiaarsust nõuetekohaselt käsitletud; tuletab samuti meelde, et seda küsimust on tõstatatud ka mõjuhindamiskomitee aastaaruannetes; võtab teadmiseks, et mõjuhindamiskomitee arvates sisaldas 2012. ja 2013. aastal läbivaadatud mõjuhinnangutest enam kui 30 % subsidiaarsuse põhimõtte mitterahuldavat analüüsi; väljendab muret asjaolu pärast, et see protsent tõusis 2014. aastal 50-ni, ning nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks seda küsimust oma mõjuhinnangute suhtes kohaldatavate suuniste läbivaatamisel ning pööraks selle suundumuse uuesti langusele; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde mureküsimusi, mida on tõstatatud Euroopa Parlamendi varasemates raportites juhtudel, kui komisjoni ettevalmistatud mõjuhinnangutes ei oldud subsidiaarsust nõuetekohaselt käsitletud; tuletab samuti meelde, et seda küsimust on tõstatatud ka mõjuhindamiskomitee aastaaruannetes; võtab teadmiseks, et mõjuhindamiskomitee arvates sisaldas 2012. ja 2013. aastal läbivaadatud mõjuhinnangutest enam kui 30 % subsidiaarsuse põhimõtte mitterahuldavat analüüsi; väljendab muret asjaolu pärast, et see protsent tõusis 2014. aastal 50-ni, ning nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks seda küsimust oma mõjuhinnangute suhtes kohaldatavate suuniste läbivaatamisel ning pööraks selle suundumuse uuesti langusele;

| 16. | märgib mõjuhinnangute kui otsustamisprotsessi abivahendi otsustavat tähtsust õigusloomeprotsessis ja juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse alaseid küsimusi nõuetekohaselt kaaluda; |
| --- | --- |

16.

märgib mõjuhinnangute kui otsustamisprotsessi abivahendi otsustavat tähtsust õigusloomeprotsessis ja juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse alaseid küsimusi nõuetekohaselt kaaluda;

| 17. | toonitab, et põhjalikud mõjuhinnangud, milles hinnatakse igakülgselt vastavust subsidiaarsuse põhimõttele, on olulised, et suurendada kodanike usaldust, kes leiavad sageli, et subsidiaarsuse põhimõte on demokraatliku protsessi keskne osa; rõhutab seepärast, et subsidiaarsuse tõhustatud kontrolli võib seega pidada nn demokraatia defitsiidi vähendamise vahendiks; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et põhjalikud mõjuhinnangud, milles hinnatakse igakülgselt vastavust subsidiaarsuse põhimõttele, on olulised, et suurendada kodanike usaldust, kes leiavad sageli, et subsidiaarsuse põhimõte on demokraatliku protsessi keskne osa; rõhutab seepärast, et subsidiaarsuse tõhustatud kontrolli võib seega pidada nn demokraatia defitsiidi vähendamise vahendiks;

| 18. | kordab oma ülalmainitud 14. septembri 2011. aasta resolutsioonis esitatud ettepanekut kasutada kavandatava õigusakti toetamiseks lisaks komisjoni poolt läbiviidatavatele mõjuhinnangutele –mille reform on arutamisel – ka liikmesriikide mõjuhinnanguid; on seisukohal, et parlamendi hiljuti loodud mõjuhindamise üksused täiendavad komisjoni tegevust positiivselt; |
| --- | --- |

18.

kordab oma ülalmainitud 14. septembri 2011. aasta resolutsioonis esitatud ettepanekut kasutada kavandatava õigusakti toetamiseks lisaks komisjoni poolt läbiviidatavatele mõjuhinnangutele –mille reform on arutamisel – ka liikmesriikide mõjuhinnanguid; on seisukohal, et parlamendi hiljuti loodud mõjuhindamise üksused täiendavad komisjoni tegevust positiivselt;

| 19. | väljendab pettumust komisjoni vastusega liikmesriikide parlamentidele nn kollase kaardi menetluse algatamise juhtudel; leiab, et komisjon peaks andma tervikliku vastuse mis tahes liikmesriikide parlamentide tõstatatud mureküsimustele, ja tegema seda lisaks avaldatud arvamuse korral iga juhtumi puhul eraldi, osana dialoogist; on arvamusel, et komisjon peab tulema ja selgitama oma seisukohta üksikasjalikult parlamendi asjaomase komisjoni või komisjonide ees; |
| --- | --- |

19.

väljendab pettumust komisjoni vastusega liikmesriikide parlamentidele nn kollase kaardi menetluse algatamise juhtudel; leiab, et komisjon peaks andma tervikliku vastuse mis tahes liikmesriikide parlamentide tõstatatud mureküsimustele, ja tegema seda lisaks avaldatud arvamuse korral iga juhtumi puhul eraldi, osana dialoogist; on arvamusel, et komisjon peab tulema ja selgitama oma seisukohta üksikasjalikult parlamendi asjaomase komisjoni või komisjonide ees;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et nn kollase kaardi menetlust ELi otsustusprotsesside mõjutamise vahendina saaks mõjusalt tugevdada liikmesriikide parlamentide seisukohtade varasema tutvustamisega, ja ergutab seetõttu liikmesriikide parlamente vahetama arvamusi vastava kohaldamisala ja kasutatavate hindamismeetodite kohta, et hinnata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimist; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et nn kollase kaardi menetlust ELi otsustusprotsesside mõjutamise vahendina saaks mõjusalt tugevdada liikmesriikide parlamentide seisukohtade varasema tutvustamisega, ja ergutab seetõttu liikmesriikide parlamente vahetama arvamusi vastava kohaldamisala ja kasutatavate hindamismeetodite kohta, et hinnata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimist;

| 21. | usub, et poliitiline dialoog on üha olulisem subsidiaarsuse järgimise tagamisel; leiab, et poliitilist dialoogi tuleks parandada mitte ainult kollaste või oranžide kaartide korral, vaid üldreeglina; tunneb sellega seoses heameelt Junckeri komisjoni püüdluse üle esineda rohkem liikmesriikide parlamentide ees, ja kutsub parlamenti üles kaaluma samalaadse algatuse tegemist; on arvamusel, et raportööre võiks julgustada tegema suuremat koostööd liikmesriikide parlamentidega, eriti kuna videokonverentsid ja muud võrgupõhised kommunikatsiooniviisid on üha hõlpsamad ja tõhusamad; |
| --- | --- |

21.

usub, et poliitiline dialoog on üha olulisem subsidiaarsuse järgimise tagamisel; leiab, et poliitilist dialoogi tuleks parandada mitte ainult kollaste või oranžide kaartide korral, vaid üldreeglina; tunneb sellega seoses heameelt Junckeri komisjoni püüdluse üle esineda rohkem liikmesriikide parlamentide ees, ja kutsub parlamenti üles kaaluma samalaadse algatuse tegemist; on arvamusel, et raportööre võiks julgustada tegema suuremat koostööd liikmesriikide parlamentidega, eriti kuna videokonverentsid ja muud võrgupõhised kommunikatsiooniviisid on üha hõlpsamad ja tõhusamad;

| 22. | toonitab, et Euroopa institutsioonid ja liikmesriikide parlamendid peaksid jätkama tööd subsidiaarsuse kultuuri edendamiseks kogu ELis; soovitab eelkõige kahte algatust, mis aitaksid praegu kaasa subsidiaarsuse paremale arvessevõtmisele õigusloome protsessis, nimelt liikmesriikide parlamentide esitatud seisukohtade, nägemuste ja muude soovituste suuremat kaasamist poliitilisse dialoogi, eelkõige sellise ettevalmistava töö käigus nagu komisjoni koostatavad rohelised või valged raamatud ning subsidiaarsuse kontrolli raames liikmesriikidega konsulteerimise perioodi pikendamise kaalumist, kui liikmesriigi parlament taotleb seda ajapiirangute tõttu põhjendatud objektiivsetel põhjustel, nagu loodusõnnetused ja töös tehtavad vaheajad, milles liikmesriikide parlamendid ja komisjon peavad kokku leppima; arvab, et seda oleks võimalik saavutada, kui institutsioonid ja liikmesriikide parlamendid lepiksid esimeses etapis kokku vastavasisulises poliitilises kohustuses, ilma et see põhjustaks viivitusi asjakohaste õigusaktide vastuvõtmises; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et Euroopa institutsioonid ja liikmesriikide parlamendid peaksid jätkama tööd subsidiaarsuse kultuuri edendamiseks kogu ELis; soovitab eelkõige kahte algatust, mis aitaksid praegu kaasa subsidiaarsuse paremale arvessevõtmisele õigusloome protsessis, nimelt liikmesriikide parlamentide esitatud seisukohtade, nägemuste ja muude soovituste suuremat kaasamist poliitilisse dialoogi, eelkõige sellise ettevalmistava töö käigus nagu komisjoni koostatavad rohelised või valged raamatud ning subsidiaarsuse kontrolli raames liikmesriikidega konsulteerimise perioodi pikendamise kaalumist, kui liikmesriigi parlament taotleb seda ajapiirangute tõttu põhjendatud objektiivsetel põhjustel, nagu loodusõnnetused ja töös tehtavad vaheajad, milles liikmesriikide parlamendid ja komisjon peavad kokku leppima; arvab, et seda oleks võimalik saavutada, kui institutsioonid ja liikmesriikide parlamendid lepiksid esimeses etapis kokku vastavasisulises poliitilises kohustuses, ilma et see põhjustaks viivitusi asjakohaste õigusaktide vastuvõtmises;

| 23. | kui liikmesriigid otsustavad pikendada liikmesriikide parlamentidele subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise protokolli artiklis 6 põhjendatud arvamuse esitamiseks ette nähtud kaheksanädalast ajavahemikku, tuleks see lisada järgmisesse aluslepingu läbivaatamisse; pikendamise ajavahemiku saab seejärel kindlaks määrata ka teisestes õigusaktides; |
| --- | --- |

23.

kui liikmesriigid otsustavad pikendada liikmesriikide parlamentidele subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise protokolli artiklis 6 põhjendatud arvamuse esitamiseks ette nähtud kaheksanädalast ajavahemikku, tuleks see lisada järgmisesse aluslepingu läbivaatamisse; pikendamise ajavahemiku saab seejärel kindlaks määrata ka teisestes õigusaktides;

| 24. | on seisukohal, et nn kollase kaardi menetlus oleks parlamentides hõlpsasti rakendatav, kinnitades seejuures veel kord subsidiaarsuse põhimõtet kooskõlas aluslepingutega; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et nn kollase kaardi menetlus oleks parlamentides hõlpsasti rakendatav, kinnitades seejuures veel kord subsidiaarsuse põhimõtet kooskõlas aluslepingutega;

| 25. | märgib, et mitmed COSACi liikmesriikide parlamendid on näidanud üles huvi rohelise kaardi poliitilise dialoogi parandamise vahendina kehtestamise üle, mis annaks liikmesriikide parlamentidele võimaluse esitada komisjonile kaalumiseks konstruktiivseid ettepanekuid, võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni algatusõigust; |
| --- | --- |

25.

märgib, et mitmed COSACi liikmesriikide parlamendid on näidanud üles huvi rohelise kaardi poliitilise dialoogi parandamise vahendina kehtestamise üle, mis annaks liikmesriikide parlamentidele võimaluse esitada komisjonile kaalumiseks konstruktiivseid ettepanekuid, võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni algatusõigust;

| 26. | märgib, et seadusandlikud ettepanekud võivad enne nende institutsioonide poolt vastuvõtmist oluliselt muutuda; tuletab meelde, et subsidiaarsuse põhimõttele vastavuse kontrolli viiakse läbi ainult seadusandliku protsessi alguses, ja mitte selle lõpus; tuletab lisaks meelde, et ka mõjuhinnanguid valmistatakse enamasti ette pigem seadusandliku protsessi alg- kui lõppetapis; rõhutab vajadust viia pärast vastuvõtmismenetluse algatamist vastu vahehindamine ning võimaldada pärast õigusloomeprotsessi lõppemist esitada teatavatel juhtudel hoiatus liikmesriikidele, kes ei järgi subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

26.

märgib, et seadusandlikud ettepanekud võivad enne nende institutsioonide poolt vastuvõtmist oluliselt muutuda; tuletab meelde, et subsidiaarsuse põhimõttele vastavuse kontrolli viiakse läbi ainult seadusandliku protsessi alguses, ja mitte selle lõpus; tuletab lisaks meelde, et ka mõjuhinnanguid valmistatakse enamasti ette pigem seadusandliku protsessi alg- kui lõppetapis; rõhutab vajadust viia pärast vastuvõtmismenetluse algatamist vastu vahehindamine ning võimaldada pärast õigusloomeprotsessi lõppemist esitada teatavatel juhtudel hoiatus liikmesriikidele, kes ei järgi subsidiaarsuse põhimõtet;

| 27. | nõuab seetõttu, et seadusandlike läbirääkimiste lõppedes ja enne lõpliku teksti vastuvõtmist viidaks läbi täiendav subsidiaarsuse kontroll ja täielik mõjuhinnang, et tagada vastavus subsidiaarsuse põhimõttele ning et koostatud hinnangud hõlmaksid ka proportsionaalsust; usub, et selline järelemõtlemisaeg aitaks poliitikakujundajatel hinnata, kas seadusandlus vastab liidu põhimõtetele, ning suurendaks sageli üsna intensiivsete läbirääkimisperioodide tulemuste läbipaistvust; |
| --- | --- |

27.

nõuab seetõttu, et seadusandlike läbirääkimiste lõppedes ja enne lõpliku teksti vastuvõtmist viidaks läbi täiendav subsidiaarsuse kontroll ja täielik mõjuhinnang, et tagada vastavus subsidiaarsuse põhimõttele ning et koostatud hinnangud hõlmaksid ka proportsionaalsust; usub, et selline järelemõtlemisaeg aitaks poliitikakujundajatel hinnata, kas seadusandlus vastab liidu põhimõtetele, ning suurendaks sageli üsna intensiivsete läbirääkimisperioodide tulemuste läbipaistvust;

| 28. | võtab teadmiseks komisjoni uued, ELi õigusaktide algatustes ja ettepanekutes toodud poliitikaeesmärgid, nagu võimalikult väikesed kulud, kasu kodanikele, ettevõtjatele ja töötajatele ning tarbetu regulatiivse koormuse vältimine; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks komisjoni uued, ELi õigusaktide algatustes ja ettepanekutes toodud poliitikaeesmärgid, nagu võimalikult väikesed kulud, kasu kodanikele, ettevõtjatele ja töötajatele ning tarbetu regulatiivse koormuse vältimine;

| 29. | on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku programmide puhul tuleks hinnata ja tõendada subsidiaarsuse põhimõttele vastavust, võttes arvesse tõendatavat lisaväärtust kasu saavates liikmesriikides; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku programmide puhul tuleks hinnata ja tõendada subsidiaarsuse põhimõttele vastavust, võttes arvesse tõendatavat lisaväärtust kasu saavates liikmesriikides;

| 30. | palub komisjonil kooskõlas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttega lihtsustada ELi vahenditest toetuste taotlemist, et muuta taotlemise menetlus tõhusamaks ja tulemustele orienteerituks; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil kooskõlas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttega lihtsustada ELi vahenditest toetuste taotlemist, et muuta taotlemise menetlus tõhusamaks ja tulemustele orienteerituks;

| 31. | rõhutab oma pühendumust tagada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamine, hinnates selleks oma seadusandlikke algatusraporteid, tehes eelhindamised komisjoni mõjuhinnangutele ning hinnates pidevalt võimalikku ELi lisandväärtust ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid; |
| --- | --- |

31.

rõhutab oma pühendumust tagada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamine, hinnates selleks oma seadusandlikke algatusraporteid, tehes eelhindamised komisjoni mõjuhinnangutele ning hinnates pidevalt võimalikku ELi lisandväärtust ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid;

| 32. | võtab teadmiseks hiljutised arutelud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise teemal ning komisjoni ettepanekud praeguse mudeli asendamiseks; tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 määratletakse ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses oleva tervikliku valdkonnana, mis põhineb ühtsetel eeskirjadel; märgib seetõttu, et subsidiaarsuse põhimõtet ühise kaubanduspoliitika suhtes ei kohaldata; |
| --- | --- |

32.

võtab teadmiseks hiljutised arutelud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise teemal ning komisjoni ettepanekud praeguse mudeli asendamiseks; tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 määratletakse ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses oleva tervikliku valdkonnana, mis põhineb ühtsetel eeskirjadel; märgib seetõttu, et subsidiaarsuse põhimõtet ühise kaubanduspoliitika suhtes ei kohaldata;

| 33. | kutsub liikmesriike üles lõpetama UNCITRALi konventsiooni (lepingul põhinevate investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste läbipaistvuse kohta) blokeerimist, et allkirjastada konventsioon kogu liidu nimel; taunib praegu valitsevat olukorda, kui mõned liikmesriigid on konventsiooni osalised ja mõned liikmesriigid mitte; on seisukohal, et see näide rõhutab vajadust, et kõik pooled saaksid suurema selguse liidu ainupädevuse ulatusest välismaiste otseinvesteeringute puhul; tuletab meelde, et liikmesriikide poolt investeeringute kaitseks rakendatavad erinevad poliitikad on põhjustanud praeguse olukorra, kus liikmesriigid on osalised umbes 1 400 kahepoolses investeerimislepingus, mis sisaldavad kohati erinevaid sätteid, mis võivad põhjustada ELi investorite erinevat kohtlemist liidust väljaspool, sõltuvalt kõnealuse investeeringu päritolust; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles lõpetama UNCITRALi konventsiooni (lepingul põhinevate investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste läbipaistvuse kohta) blokeerimist, et allkirjastada konventsioon kogu liidu nimel; taunib praegu valitsevat olukorda, kui mõned liikmesriigid on konventsiooni osalised ja mõned liikmesriigid mitte; on seisukohal, et see näide rõhutab vajadust, et kõik pooled saaksid suurema selguse liidu ainupädevuse ulatusest välismaiste otseinvesteeringute puhul; tuletab meelde, et liikmesriikide poolt investeeringute kaitseks rakendatavad erinevad poliitikad on põhjustanud praeguse olukorra, kus liikmesriigid on osalised umbes 1 400 kahepoolses investeerimislepingus, mis sisaldavad kohati erinevaid sätteid, mis võivad põhjustada ELi investorite erinevat kohtlemist liidust väljaspool, sõltuvalt kõnealuse investeeringu päritolust;

| 34. | nõuab muudele riikidele antava ELi finantsabi (konkreetselt makrofinantsabi) puhul kavandatavate abimeetmete proportsionaalsuse mõju põhjalikumat eel- ja järelhindamist, et abi oleks seda vajavate partnerite jaoks tõhus ja tõeliselt vajalik; kordab oma nõudmist kehtestada abi väljamaksmisele täpsemad tingimused ja vahendite kasutamise üle nõuetekohane kontroll, sh pettuse ja korruptsiooni ennetamise ning nendevastase võitlusega seotud meetmed ning parlamendi põhjalik kontroll; nõuab ELi välisvahendite tugevat integreerimist, ühendades omavahel kaubandus-, arengu- ning välis- ja julgeolekupoliitika; rõhutab, et liikmesriigid peavad näitama selle suhtes üles suuremat pühendumust; |
| --- | --- |

34.

nõuab muudele riikidele antava ELi finantsabi (konkreetselt makrofinantsabi) puhul kavandatavate abimeetmete proportsionaalsuse mõju põhjalikumat eel- ja järelhindamist, et abi oleks seda vajavate partnerite jaoks tõhus ja tõeliselt vajalik; kordab oma nõudmist kehtestada abi väljamaksmisele täpsemad tingimused ja vahendite kasutamise üle nõuetekohane kontroll, sh pettuse ja korruptsiooni ennetamise ning nendevastase võitlusega seotud meetmed ning parlamendi põhjalik kontroll; nõuab ELi välisvahendite tugevat integreerimist, ühendades omavahel kaubandus-, arengu- ning välis- ja julgeolekupoliitika; rõhutab, et liikmesriigid peavad näitama selle suhtes üles suuremat pühendumust;

| 35. | juhib tähelepanu sellele, kui suure tähtsusega on nõuetekohane konsulteerimine ja dialoog ning kodanike, ettevõtete (eelkõige VKEde) ja kodanikuühiskonna kaasamine ELi kaubanduspoliitika alaste otsuse tegemisse; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu sellele, kui suure tähtsusega on nõuetekohane konsulteerimine ja dialoog ning kodanike, ettevõtete (eelkõige VKEde) ja kodanikuühiskonna kaasamine ELi kaubanduspoliitika alaste otsuse tegemisse;

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0061.

(3)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 117.

(4)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 87.

(5)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/admin_burden/docs/08-10web_ce-brocuttingredtape_en.pdf

(6)  Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (COM(2012)0130).

(7)  Asepresident Šefčoviči 12. septembri 2012. aasta kiri liikmesriikide parlamentidele.

(8)  Komisjoni ettepanek Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534).

(9)  Komisjoni 27. novembri 2013. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja riikide parlamentidele Euroopa Prokuratuuri asutamist käsitleva nõukogu määruse ettepaneku läbivaatamise kohta seoses subsidiaarsuse põhimõttega vastavalt protokollile nr 2 (COM(2013)0851).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/39

---

P8_TA(2016)0104

Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (2014/2150(INI))

(2018/C 058/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse institutsioonidevahelisi kokkuleppeid parema õigusloome kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsioonidevahelisi kokkuleppeid parema õigusloome kohta (1),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõike 4 rakendamise praktilist korda esimese lugemise kokkulepete korral, milles Euroopa Parlamendi ja nõukogu pädevad talitused leppisid kokku 22. juulil 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõike 4 rakendamise praktilist korda esimese lugemise kokkulepete korral, milles Euroopa Parlamendi ja nõukogu pädevad talitused leppisid kokku 22. juulil 2011. aastal,

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta seoses 19. aruandega „Parem õigusloome“, mis käsitleb aastat 2011 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta seoses 19. aruandega „Parem õigusloome“, mis käsitleb aastat 2011 (2),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (4),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande „Parem õigusloome“ kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande „Parem õigusloome“ kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2014. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2014. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (COM(2014)0368),

| — | võttes arvesse komisjoni varasemaid teatisi ELi õigusloome kvaliteedi kohta (COM(2012)0746 ja COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni varasemaid teatisi ELi õigusloome kvaliteedi kohta (COM(2012)0746 ja COM(2013)0685),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (19. aruanne „Parem õigusloome“, mis hõlmab aastat 2011) (COM(2012)0373), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (19. aruanne „Parem õigusloome“, mis hõlmab aastat 2011) (COM(2012)0373),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine – väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajaduste rahuldamine“ (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine – väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajaduste rahuldamine“ (COM(2013)0122),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti VKEde aruka reguleerimise järelevalve ja konsulteerimise kohta (SWD(2013)0060), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti VKEde aruka reguleerimise järelevalve ja konsulteerimise kohta (SWD(2013)0060),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus“ (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus“ (COM(2010)0543),

| — | võttes arvesse komisjoni sidusrühmadega konsulteerimise 2014. aasta suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni sidusrühmadega konsulteerimise 2014. aasta suuniseid,

| — | võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühma 24. juuli 2014. aasta lõpparuannet „Bürokraatia vähendamine Euroopas – pärand ja tulevikuväljavaated“, eelkõige 12. lisas olevat eriarvamust, mille esitasid kõrgetasemelise rühma neli liiget, kellel on töötajate, rahvatervise, keskkonna ja tarbijate kaitse taust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühma 24. juuli 2014. aasta lõpparuannet „Bürokraatia vähendamine Euroopas – pärand ja tulevikuväljavaated“, eelkõige 12. lisas olevat eriarvamust, mille esitasid kõrgetasemelise rühma neli liiget, kellel on töötajate, rahvatervise, keskkonna ja tarbijate kaitse taust,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2014. aasta arvamust (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2014. aasta arvamust (8),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Ettepanek institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohta“ (COM(2015)0216), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Ettepanek institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohta“ (COM(2015)0216),

| — | võttes arvesse komisjoni otsust REFITi platvormi loomise kohta (C(2015)3261) ja teatist komisjonile „REFITi platvorm – struktuur ja toimimine“ (C(2015)3260), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsust REFITi platvormi loomise kohta (C(2015)3261) ja teatist komisjonile „REFITi platvorm – struktuur ja toimimine“ (C(2015)3260),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi otsust sõltumatu õiguskontrollikomitee loomise kohta (C(2015)3263), komisjoni teatist „Õiguskontrollikomitee – missioon, ülesanded ja personal“ (C(2015)3262) ja komisjoni teatist „Standardseletuskiri“ (C(2015)3264/2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi otsust sõltumatu õiguskontrollikomitee loomise kohta (C(2015)3263), komisjoni teatist „Õiguskontrollikomitee – missioon, ülesanded ja personal“ (C(2015)3262) ja komisjoni teatist „Standardseletuskiri“ (C(2015)3264/2),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti parema õigusloome suuniste kohta (SWD(2015)0111), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti parema õigusloome suuniste kohta (SWD(2015)0111),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A8-0208/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A8-0208/2015),

| A. | arvestades, et REFITi programm on komisjoni uue parema õigusloome strateegia põhikomponent; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et REFITi programm on komisjoni uue parema õigusloome strateegia põhikomponent;

| B. | arvestades, et REFITi programmi eesmärk on konsolideerida parema õigusloome menetlusi, lihtsustada ELi õigusakte, vähendada haldus- ja/või regulatiivset koormust ning sillutada teed headele valitsemistavadele, mis tuginevad tõenditel põhinevale poliitikakujundamisele, milles on tähtsal kohal mõjuhinnangud ning järelhindamine, ilma et see asendaks poliitilisi otsuseid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et REFITi programmi eesmärk on konsolideerida parema õigusloome menetlusi, lihtsustada ELi õigusakte, vähendada haldus- ja/või regulatiivset koormust ning sillutada teed headele valitsemistavadele, mis tuginevad tõenditel põhinevale poliitikakujundamisele, milles on tähtsal kohal mõjuhinnangud ning järelhindamine, ilma et see asendaks poliitilisi otsuseid;

| C. | arvestades, et komisjon on loonud uue REFITi platvormi, mis toetaks tema tööd REFITi programmi raames ja mis koosneb kahest rühmast: valitsusrühm, mis hõlmab kõrgetasemelisi eksperte iga riigi avalikust teenistusest, ja sidusrühmade rühm, mis hõlmab kuni 20 eksperti, kellest kaks esindavad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide Komiteed, ülejäänud eksperdid aga ettevõtteid, sh VKEsid, tööturu osapooli ja kodanikuühiskonna organisatsioone; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on loonud uue REFITi platvormi, mis toetaks tema tööd REFITi programmi raames ja mis koosneb kahest rühmast: valitsusrühm, mis hõlmab kõrgetasemelisi eksperte iga riigi avalikust teenistusest, ja sidusrühmade rühm, mis hõlmab kuni 20 eksperti, kellest kaks esindavad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide Komiteed, ülejäänud eksperdid aga ettevõtteid, sh VKEsid, tööturu osapooli ja kodanikuühiskonna organisatsioone;

| D. | arvestades, et iga-aastane REFITi tulemustabel võimaldab hinnata igas poliitikavaldkonnas ja igas komisjoni määratletud algatuses, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu võetud meetmetes saavutatud edu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et iga-aastane REFITi tulemustabel võimaldab hinnata igas poliitikavaldkonnas ja igas komisjoni määratletud algatuses, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu võetud meetmetes saavutatud edu;

| E. | arvestades, et 2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe parema õigusloome kohta on praeguses, Lissaboni lepinguga loodud õiguskeskkonnas aegunud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe parema õigusloome kohta on praeguses, Lissaboni lepinguga loodud õiguskeskkonnas aegunud;

| F. | arvestades, et möödunud aastatel on parema reguleerimise tegevuskava õigustavade paranemisele siiski kaasa aidanud; arvestades, et komisjoni selles valdkonnas algatatud rohked eri nimetused ja programmid, näiteks parem reguleerimine, parem õigusloome, arukas reguleerimine, õigusloome kvaliteet, põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele“, toimivuskontroll ja halduskoormuse vähendamine ei anna eelkõige kodanikele piisavat selgust ja läbipaistvust meetmete eesmärkide kohta ja peaksid olema seepärast paremini omavahel ühendatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et möödunud aastatel on parema reguleerimise tegevuskava õigustavade paranemisele siiski kaasa aidanud; arvestades, et komisjoni selles valdkonnas algatatud rohked eri nimetused ja programmid, näiteks parem reguleerimine, parem õigusloome, arukas reguleerimine, õigusloome kvaliteet, põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele“, toimivuskontroll ja halduskoormuse vähendamine ei anna eelkõige kodanikele piisavat selgust ja läbipaistvust meetmete eesmärkide kohta ja peaksid olema seepärast paremini omavahel ühendatud;

| G. | arvestades, et oma 19. mai 2015. aasta teatisega „Parem õiguslik reguleerimine paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ on komisjon nüüd teinud ettepaneku sidusa ja tervikliku parema õigusloome käsituse kohta, milles võetakse arvesse õigusloome kogu poliitilist tsüklit ja milles on vaja kõigi institutsioonide kindla suunitlusega koostoimet, ning arvestades, et parlament käsitleb seda teatist just sel põhjusel hoolikalt, et saavutada liidu kodanike huvides parimad võimalikud tulemused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et oma 19. mai 2015. aasta teatisega „Parem õiguslik reguleerimine paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ on komisjon nüüd teinud ettepaneku sidusa ja tervikliku parema õigusloome käsituse kohta, milles võetakse arvesse õigusloome kogu poliitilist tsüklit ja milles on vaja kõigi institutsioonide kindla suunitlusega koostoimet, ning arvestades, et parlament käsitleb seda teatist just sel põhjusel hoolikalt, et saavutada liidu kodanike huvides parimad võimalikud tulemused;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sõnastatud liidu eesmärgid on kõik võrdse tähtsusega; arvestades, et komisjon rõhutab, et REFITi programm ei sea kahtluse alla praeguseid poliitikaeesmärke ega tohiks avaldada negatiivset mõju kodanike, tarbijate ja töötajate tervisele ja ohutusele ega keskkonnale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sõnastatud liidu eesmärgid on kõik võrdse tähtsusega; arvestades, et komisjon rõhutab, et REFITi programm ei sea kahtluse alla praeguseid poliitikaeesmärke ega tohiks avaldada negatiivset mõju kodanike, tarbijate ja töötajate tervisele ja ohutusele ega keskkonnale;

| I. | arvestades, et komisjon viis 2014. aasta teises pooles läbi avaliku arutelu enda välja antud mõju hindamise suuniste ja sidusrühmadega konsulteerimise suuniste kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon viis 2014. aasta teises pooles läbi avaliku arutelu enda välja antud mõju hindamise suuniste ja sidusrühmadega konsulteerimise suuniste kohta;

| J. | arvestades, et 2015. aasta tööprogrammi koostamisel rakendati esimest korda nn poliitilise katkevuse põhimõtet, õigustamaks sellega suure arvu menetluses olevate seadusandlike ettepanekute tagasivõtmist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2015. aasta tööprogrammi koostamisel rakendati esimest korda nn poliitilise katkevuse põhimõtet, õigustamaks sellega suure arvu menetluses olevate seadusandlike ettepanekute tagasivõtmist;

| K. | arvestades, et komisjon kavatses oma 2015. aasta tööprogrammis keskenduda suurimatele majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele ning tema uue struktuuri eesmärk on tagada sidusam poliitiline käsitus, misläbi oleks võimalik suurendada läbipaistvust ELis ja seega vastuvõetavust kodanike poolt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon kavatses oma 2015. aasta tööprogrammis keskenduda suurimatele majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele ning tema uue struktuuri eesmärk on tagada sidusam poliitiline käsitus, misläbi oleks võimalik suurendada läbipaistvust ELis ja seega vastuvõetavust kodanike poolt;

Parem õigusloome

| 1. | märgib komisjoni presidendi Junckeri otsust usaldada komisjoni asepresidendile parema õigusloome portfell, mis vastab Euroopa Parlamendi üleskutsetele ja rõhutab selle teema suurt poliitilist tähtsust; eeldab, et see määramine toob kaasa ELi õigusaktid, mis on parima võimaliku kvaliteediga, vastavad kodanike ja sidusrühmade ootustele ja tagavad, et avaliku poliitika eesmärke, sh tarbija-, keskkonna-, sotsiaal- ning töötervishoiu ja -ohutuse standardeid ei seata ohtu; |
| --- | --- |

1.

märgib komisjoni presidendi Junckeri otsust usaldada komisjoni asepresidendile parema õigusloome portfell, mis vastab Euroopa Parlamendi üleskutsetele ja rõhutab selle teema suurt poliitilist tähtsust; eeldab, et see määramine toob kaasa ELi õigusaktid, mis on parima võimaliku kvaliteediga, vastavad kodanike ja sidusrühmade ootustele ja tagavad, et avaliku poliitika eesmärke, sh tarbija-, keskkonna-, sotsiaal- ning töötervishoiu ja -ohutuse standardeid ei seata ohtu;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et parem õigusloome peaks hõlmama avaliku halduse kultuuri kõigil Euroopa Liidu tasanditel, pidades silmas üleliigset bürokraatiat kogu ELis ja vajadust õigusakte lihtsustada, ning sisaldama liidu aktide rakendamist ja kohaldamist nii Euroopa kui ka riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, tagamaks hea halduse ja Euroopa-sõbraliku asjaajamise kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et parem õigusloome peaks hõlmama avaliku halduse kultuuri kõigil Euroopa Liidu tasanditel, pidades silmas üleliigset bürokraatiat kogu ELis ja vajadust õigusakte lihtsustada, ning sisaldama liidu aktide rakendamist ja kohaldamist nii Euroopa kui ka riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, tagamaks hea halduse ja Euroopa-sõbraliku asjaajamise kõigil tasanditel;

| 3. | toonitab, et komisjon peaks esmatähtsale kohale seadma teatavate meetmete väljatöötamise ja keskenduma pigem seaduste kvaliteedile ja kehtivate õigusaktide parema täitmise tagamisele, mitte aga õigusaktide arvule; rõhutab sellega seoses, et otsustavaks teguriks ei tohiks olla mitte kulud, vaid et õigusloome kvaliteet peaks olema ainus võrdlusalus ning et REFITi programmi ei tohi kasutada sotsiaal-, tööhõive-, keskkonna- ja tarbijakaitsevaldkonnas kehtivate nõuete õõnestamiseks; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et komisjon peaks esmatähtsale kohale seadma teatavate meetmete väljatöötamise ja keskenduma pigem seaduste kvaliteedile ja kehtivate õigusaktide parema täitmise tagamisele, mitte aga õigusaktide arvule; rõhutab sellega seoses, et otsustavaks teguriks ei tohiks olla mitte kulud, vaid et õigusloome kvaliteet peaks olema ainus võrdlusalus ning et REFITi programmi ei tohi kasutada sotsiaal-, tööhõive-, keskkonna- ja tarbijakaitsevaldkonnas kehtivate nõuete õõnestamiseks;

| 4. | soovitab komisjonil kaaluda aegumisklauslite kehtestamist ajaliselt piiratud seadusandlikes algatustes tingimusel, et see ei tekita õiguskindlusetust, ja lisada asjakohased läbivaatamise klauslid vajaduse korral õigusaktidesse, et korrapäraselt uuesti hinnata, kas seadusandlikud meetmed on Euroopa tasandil jätkuvalt asjakohased; |
| --- | --- |

4.

soovitab komisjonil kaaluda aegumisklauslite kehtestamist ajaliselt piiratud seadusandlikes algatustes tingimusel, et see ei tekita õiguskindlusetust, ja lisada asjakohased läbivaatamise klauslid vajaduse korral õigusaktidesse, et korrapäraselt uuesti hinnata, kas seadusandlikud meetmed on Euroopa tasandil jätkuvalt asjakohased;

| 5. | rõhutab, et üks Euroopa standard asendab reeglina 28 riiklikku standardit, tugevdades nii siseturgu ja vähendades bürokraatiat; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et üks Euroopa standard asendab reeglina 28 riiklikku standardit, tugevdades nii siseturgu ja vähendades bürokraatiat;

| 6. | peab tervitatavaks 19. mai 2015. aasta parema õigusloome meetmete paketti; toetab komisjoni raugematut tahet pingutada parema õigusloome nimel; rõhutab, et REFITit käsitlevas teatises ette nähtud tööd tuleb käsitada katkematu protsessina, mis tagab Euroopa tasandil kehtivate õigusaktide eesmärgipärasuse, täidab seadusandjate ühist eesmärki ning vastab kodanike, äriringkondade ja muude sidusrühmade ootustele; |
| --- | --- |

6.

peab tervitatavaks 19. mai 2015. aasta parema õigusloome meetmete paketti; toetab komisjoni raugematut tahet pingutada parema õigusloome nimel; rõhutab, et REFITit käsitlevas teatises ette nähtud tööd tuleb käsitada katkematu protsessina, mis tagab Euroopa tasandil kehtivate õigusaktide eesmärgipärasuse, täidab seadusandjate ühist eesmärki ning vastab kodanike, äriringkondade ja muude sidusrühmade ootustele;

| 7. | võtab teadmiseks komisjoni võetud kohustuse uue, paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, mille juures võetakse arvesse Lissaboni lepinguga kaasnenud muutusi ning parlamendi ja komisjoni vahelist raamlepingut ning milles konsolideeritakse parimad tavad sellistest valdkondadest nagu õigusloome kavandamine, mõjuhinnangud, ELi õigusaktide süstemaatiline järelkontroll ning delegeeritud ja rakendusaktide rakendamine ja käsitlemine, ning märgib läbirääkimiste lõppemist; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks komisjoni võetud kohustuse uue, paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, mille juures võetakse arvesse Lissaboni lepinguga kaasnenud muutusi ning parlamendi ja komisjoni vahelist raamlepingut ning milles konsolideeritakse parimad tavad sellistest valdkondadest nagu õigusloome kavandamine, mõjuhinnangud, ELi õigusaktide süstemaatiline järelkontroll ning delegeeritud ja rakendusaktide rakendamine ja käsitlemine, ning märgib läbirääkimiste lõppemist;

| 8. | peab tervitatavaks komisjoni kinnitust, et tema parema õigusloome strateegia eesmärk ei ole dereguleerida teatavaid poliitikavaldkondi või seada kahtluse alla väärtusi, mida me peame tähtsaks, nagu sotsiaalkaitse, keskkonnakaitse ja põhiõigused, sh õigus tervishoiule; |
| --- | --- |

8.

peab tervitatavaks komisjoni kinnitust, et tema parema õigusloome strateegia eesmärk ei ole dereguleerida teatavaid poliitikavaldkondi või seada kahtluse alla väärtusi, mida me peame tähtsaks, nagu sotsiaalkaitse, keskkonnakaitse ja põhiõigused, sh õigus tervishoiule;

| 9. | tunnustab pikaajalist intensiivset tööd, mida on teinud sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm, kes on esitanud Euroopa Komisjonile ettepanekud halduskoormuse vähendamiseks ja teinud kindlaks parimad tavad, et rakendada ELi õigusakte liikmesriikides nii vähese bürokraatiaga kui võimalik; märgib, et sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma neli liiget ei ole mitme rühma lõpparuandes halduskoormuse kohta esitatud järeldusega nõus ning on esitanud eriarvamuse; ootab, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse kõigi protsessis osalevate sidusrühmade muresid; |
| --- | --- |

9.

tunnustab pikaajalist intensiivset tööd, mida on teinud sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm, kes on esitanud Euroopa Komisjonile ettepanekud halduskoormuse vähendamiseks ja teinud kindlaks parimad tavad, et rakendada ELi õigusakte liikmesriikides nii vähese bürokraatiaga kui võimalik; märgib, et sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma neli liiget ei ole mitme rühma lõpparuandes halduskoormuse kohta esitatud järeldusega nõus ning on esitanud eriarvamuse; ootab, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse kõigi protsessis osalevate sidusrühmade muresid;

| 10. | rõhutab sotsiaaldialoogi ja tööturu osapoolte sõltumatuse austamise tähtsust; toonitab eelkõige seoses ELi toimimise lepingu artikliga 9, et tööturu osapooled võivad vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 155 sõlmida kokkuleppeid, mis allakirjutanute ühisel taotlusel võivad viia ELi õigusakti vastuvõtmiseni; eeldab, et komisjon austab osapoolte autonoomiat ja nende läbi räägitud kokkuleppeid ning võtab nende muresid tõsiselt, ja rõhutab, et parema õigusloome kava ei tohiks olla ettekääne tööturu osapoolte vahel saavutatud kokkulepete eiramiseks või neist mööda minemiseks, ning on seetõttu vastu igasugusele tööturu osapoolte kokkulepete mõju hindamisele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab sotsiaaldialoogi ja tööturu osapoolte sõltumatuse austamise tähtsust; toonitab eelkõige seoses ELi toimimise lepingu artikliga 9, et tööturu osapooled võivad vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 155 sõlmida kokkuleppeid, mis allakirjutanute ühisel taotlusel võivad viia ELi õigusakti vastuvõtmiseni; eeldab, et komisjon austab osapoolte autonoomiat ja nende läbi räägitud kokkuleppeid ning võtab nende muresid tõsiselt, ja rõhutab, et parema õigusloome kava ei tohiks olla ettekääne tööturu osapoolte vahel saavutatud kokkulepete eiramiseks või neist mööda minemiseks, ning on seetõttu vastu igasugusele tööturu osapoolte kokkulepete mõju hindamisele;

| 11. | märgib, et parlamendi eelmisel ametiajal põhjustas rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide vaheline valikuvõimalus palju institutsioonidevahelisi vaidlusi; peab seepärast tähtsaks, et koostataks konkreetsed suunised, nagu nõudis parlament oma 25. veebruaril 2014. aastal vastuvõetud resolutsioonis; |
| --- | --- |

11.

märgib, et parlamendi eelmisel ametiajal põhjustas rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide vaheline valikuvõimalus palju institutsioonidevahelisi vaidlusi; peab seepärast tähtsaks, et koostataks konkreetsed suunised, nagu nõudis parlament oma 25. veebruaril 2014. aastal vastuvõetud resolutsioonis;

| 12. | peab tervitatavaks komisjoni avaldust, et ta kavatseb lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning „Horisont 2020“ raames antavate toetuste haldamist; |
| --- | --- |

12.

peab tervitatavaks komisjoni avaldust, et ta kavatseb lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning „Horisont 2020“ raames antavate toetuste haldamist;

Läbipaistvus ja sidusrühmade osalemine

| 13. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon tunnustab konsultatsioonide tähtsust REFITi programmis; juhib tähelepanu sellele, et kooskõlas ELi lepingu artikli 11 lõikega 2 on kõik ELi institutsioonid kohustatud säilitama esindusorganisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistva ja regulaarse dialoogi; kutsub institutsioone üles pöörama erilist tähelepanu kohustuslikule ja regulaarsele dialoogile esindusorganisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon tunnustab konsultatsioonide tähtsust REFITi programmis; juhib tähelepanu sellele, et kooskõlas ELi lepingu artikli 11 lõikega 2 on kõik ELi institutsioonid kohustatud säilitama esindusorganisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistva ja regulaarse dialoogi; kutsub institutsioone üles pöörama erilist tähelepanu kohustuslikule ja regulaarsele dialoogile esindusorganisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga;

| 14. | märgib, et suurema läbipaistvuse kaudu saab ELi toimimise muuta tõhusamaks ja tugevdada kodanikuühiskonna kindlustunnet ELi suhtes; |
| --- | --- |

14.

märgib, et suurema läbipaistvuse kaudu saab ELi toimimise muuta tõhusamaks ja tugevdada kodanikuühiskonna kindlustunnet ELi suhtes;

| 15. | väljendab seoses sellega heameelt komisjoni kinnituse üle, et dialoog kodanike, tööturu osapoolte ning ettevõtlussektori ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega aitab tagada ELi õigusloome läbipaistvuse, mõjususe ja sidususe, ning toetab komisjoni kavatsust näidata täpsemalt, kuidas ta oma ettepanekuid koostab, näiteks seadusandlike tekstide või komisjoni teatiste vormis; |
| --- | --- |

15.

väljendab seoses sellega heameelt komisjoni kinnituse üle, et dialoog kodanike, tööturu osapoolte ning ettevõtlussektori ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega aitab tagada ELi õigusloome läbipaistvuse, mõjususe ja sidususe, ning toetab komisjoni kavatsust näidata täpsemalt, kuidas ta oma ettepanekuid koostab, näiteks seadusandlike tekstide või komisjoni teatiste vormis;

| 16. | märgib, et komisjon suurendab oma parema õigusloome strateegias märkimisväärselt avaliku konsultatsiooni rolli; märgib, et tulevikus viib komisjon läbi 12-nädalase avaliku konsultatsiooni a) enne uute seadusandlike ettepanekute koostamist, b) kui hinnatakse olemasolevaid seadusandlikke ettepanekuid ja kontrollitakse nende sobivust ning c) tegevuskavade ja mõju eelhinnangute kohta; märgib ka, et pärast ettepaneku vastuvõtmist annab komisjon kodanikele ja sidusrühmadele võimaluse kaheksa nädala jooksul komisjoni ettepaneku kohta kommentaare esitada ja edastab need seisukohad nõukogule ja parlamendile; |
| --- | --- |

16.

märgib, et komisjon suurendab oma parema õigusloome strateegias märkimisväärselt avaliku konsultatsiooni rolli; märgib, et tulevikus viib komisjon läbi 12-nädalase avaliku konsultatsiooni a) enne uute seadusandlike ettepanekute koostamist, b) kui hinnatakse olemasolevaid seadusandlikke ettepanekuid ja kontrollitakse nende sobivust ning c) tegevuskavade ja mõju eelhinnangute kohta; märgib ka, et pärast ettepaneku vastuvõtmist annab komisjon kodanikele ja sidusrühmadele võimaluse kaheksa nädala jooksul komisjoni ettepaneku kohta kommentaare esitada ja edastab need seisukohad nõukogule ja parlamendile;

| 17. | palub komisjonil eelnevast lähtudes anda kõigi konsultatsioonimenetluses osalejate seisukohtadele ja tagasisidele tasakaalustatud ja läbipaistev hinnang ning tagada eelkõige, et hästi rahastatud ja organiseerunud sidusrühmade organisatsioonid ei saaks avalikke konsultatsioone oma huvides väärkasutada; palub komisjonil oma konsultatsioonide järeldused avaldada; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil eelnevast lähtudes anda kõigi konsultatsioonimenetluses osalejate seisukohtadele ja tagasisidele tasakaalustatud ja läbipaistev hinnang ning tagada eelkõige, et hästi rahastatud ja organiseerunud sidusrühmade organisatsioonid ei saaks avalikke konsultatsioone oma huvides väärkasutada; palub komisjonil oma konsultatsioonide järeldused avaldada;

| 18. | märgib, et mõjuhinnangud tuleks avaldada ainult siis, kui komisjon on asjaomase poliitilise algatuse vastu võtnud; peab komisjoni otsuste läbipaistvuse huvides vajalikuks, et mõjuhinnangud tuleks avaldada ka siis, kui komisjon on teinud otsuse seadusandlikku ettepanekut mitte esitada; |
| --- | --- |

18.

märgib, et mõjuhinnangud tuleks avaldada ainult siis, kui komisjon on asjaomase poliitilise algatuse vastu võtnud; peab komisjoni otsuste läbipaistvuse huvides vajalikuks, et mõjuhinnangud tuleks avaldada ka siis, kui komisjon on teinud otsuse seadusandlikku ettepanekut mitte esitada;

| 19. | nendib, et nõuandev Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kodanikuühiskonna oluline esindaja; märgib, et Regioonide Komiteel, mis samuti on nõuandva iseloomuga, on keskne roll ELi piirkondlike ja kohalike asutuste esindamisel ja ELi õigusaktide rakendamise hindamisel; märgib, et kehtiva õiguse järgi võivad parlament, nõukogu ja komisjon mõlema nõuandva organiga konsulteerida kõikidel juhtudel, kui parlament ja nõukogu peavad seda asjakohaseks; on seisukohal, et kui nendega konsulteeritakse konkreetsetes küsimustes nõuetekohaselt ja piisavalt varakult ning kasutatakse ära nende asjatundlikkust konkreetsetes valdkondades, siis võib see paremale õigusloomele kaasa aidata; |
| --- | --- |

19.

nendib, et nõuandev Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kodanikuühiskonna oluline esindaja; märgib, et Regioonide Komiteel, mis samuti on nõuandva iseloomuga, on keskne roll ELi piirkondlike ja kohalike asutuste esindamisel ja ELi õigusaktide rakendamise hindamisel; märgib, et kehtiva õiguse järgi võivad parlament, nõukogu ja komisjon mõlema nõuandva organiga konsulteerida kõikidel juhtudel, kui parlament ja nõukogu peavad seda asjakohaseks; on seisukohal, et kui nendega konsulteeritakse konkreetsetes küsimustes nõuetekohaselt ja piisavalt varakult ning kasutatakse ära nende asjatundlikkust konkreetsetes valdkondades, siis võib see paremale õigusloomele kaasa aidata;

| 20. | leiab, et piirkondlike ja kohalike võimude osalus ELi poliitikakujunduses peaks olema suurem, eelkõige tuleks liikmesriikide piirkondliku ja kohaliku tasandi teadmisi ja kogemusi kasutada õigusaktide ettevalmistamise varajastes faasides; märgib, et kõik institutsioonid peavad oma seadusandlikus töös subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet järgima; |
| --- | --- |

20.

leiab, et piirkondlike ja kohalike võimude osalus ELi poliitikakujunduses peaks olema suurem, eelkõige tuleks liikmesriikide piirkondliku ja kohaliku tasandi teadmisi ja kogemusi kasutada õigusaktide ettevalmistamise varajastes faasides; märgib, et kõik institutsioonid peavad oma seadusandlikus töös subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet järgima;

| 21. | peab tervitatavaks komisjoni kavatsust muuta õigusloomeprotsess läbipaistvamaks ning kaasata avalikkuse ja sidusrühmade esindajaid kogu protsessi suuremal määral; |
| --- | --- |

21.

peab tervitatavaks komisjoni kavatsust muuta õigusloomeprotsess läbipaistvamaks ning kaasata avalikkuse ja sidusrühmade esindajaid kogu protsessi suuremal määral;

| 22. | peab tervitatavaks komisjoni otsust viia ka tulevikus läbi neljanädalasi avalikke konsultatsioone delegeeritud õigusaktide eelnõude ja peamiste rakendusaktide kohta, enne kui liikmesriigid vastutavas komisjonis vastavalt oma seisukohale hääletavad; |
| --- | --- |

22.

peab tervitatavaks komisjoni otsust viia ka tulevikus läbi neljanädalasi avalikke konsultatsioone delegeeritud õigusaktide eelnõude ja peamiste rakendusaktide kohta, enne kui liikmesriigid vastutavas komisjonis vastavalt oma seisukohale hääletavad;

| 23. | kutsub komisjoni üles oma hindamissuunised läbi vaatama, hoogustama sidusrühmade kaasamist ja nendega konsulteerimist ning kasutama kõige otsesemat meetodit, et võimaldada ELi kodanikel otsuste tegemises osaleda; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles oma hindamissuunised läbi vaatama, hoogustama sidusrühmade kaasamist ja nendega konsulteerimist ning kasutama kõige otsesemat meetodit, et võimaldada ELi kodanikel otsuste tegemises osaleda;

| 24. | märgib ära uut rubriiki „Lighten the Load – Have Your Say“ („Koormuse vähendamine – öelge oma arvamus“) komisjoni parema õigusloome veebisaidil ja nõuab, et komisjon ja uus REFITi platvorm vaataksid sinna laekunud kommentaarid tasakaalustatult ja läbipaistvalt läbi; on siiski veendunud, et REFITi platvorm ei peaks olema oma protsessides ja otsustustes liiga koormav, vaid kujutama endast organit, kes suudab kiiresti reageerida ja Euroopa õigusloomeprotsessis ka üksikasjalikumat tööd teha; on arvamusel, et komisjoni veebisaidi kaudu pakutava konsultatsiooniga ei saa asendada avalikku konsultatsiooni sidusrühmade esindajatega, |
| --- | --- |

24.

märgib ära uut rubriiki „Lighten the Load – Have Your Say“ („Koormuse vähendamine – öelge oma arvamus“) komisjoni parema õigusloome veebisaidil ja nõuab, et komisjon ja uus REFITi platvorm vaataksid sinna laekunud kommentaarid tasakaalustatult ja läbipaistvalt läbi; on siiski veendunud, et REFITi platvorm ei peaks olema oma protsessides ja otsustustes liiga koormav, vaid kujutama endast organit, kes suudab kiiresti reageerida ja Euroopa õigusloomeprotsessis ka üksikasjalikumat tööd teha; on arvamusel, et komisjoni veebisaidi kaudu pakutava konsultatsiooniga ei saa asendada avalikku konsultatsiooni sidusrühmade esindajatega,

Mõjuhinnangud ja Euroopa lisaväärtus

| 25. | märgib, et mõjuhinnangud on oluline vahend, mille abil toetada otsuste tegemist kõigis ELi institutsioonides ja millel on paremas reguleerimises oluline roll; palub komisjonil ja liikmesriikidel sellega seoses olla rangem oma kohustuste täitmises ning tulevaste ja kehtivate eeskirjade mõju hindamisel; rõhutab siiski, et selline hindamine ei asenda poliitilisi hinnanguid ja otsuseid ning et Euroopa Parlamendi liikmete vabadust oma poliitilist tööd teha ei tohi mitte mingil kombel piirata; |
| --- | --- |

25.

märgib, et mõjuhinnangud on oluline vahend, mille abil toetada otsuste tegemist kõigis ELi institutsioonides ja millel on paremas reguleerimises oluline roll; palub komisjonil ja liikmesriikidel sellega seoses olla rangem oma kohustuste täitmises ning tulevaste ja kehtivate eeskirjade mõju hindamisel; rõhutab siiski, et selline hindamine ei asenda poliitilisi hinnanguid ja otsuseid ning et Euroopa Parlamendi liikmete vabadust oma poliitilist tööd teha ei tohi mitte mingil kombel piirata;

| 26. | on veendunud, et konkurentsivõime hindamine peaks olema mõjuhindamisprotsessi oluline osa; on seisukohal, et läbivaadatud suuniste eelnõu peaks sisaldama juhiseid selle kohta, kuidas hinnata konkurentsivõimele avalduvat mõju ja millist kaalu anda sellele lõppanalüüsis; toetab senist eeldust, et komisjon ei tohiks vastu võtta ettepanekuid, millel on konkurentsivõimele negatiivne mõju, välja arvatud juhul, kui esitatakse tõendid märkimisväärse mittemõõdetava kasu kohta; |
| --- | --- |

26.

on veendunud, et konkurentsivõime hindamine peaks olema mõjuhindamisprotsessi oluline osa; on seisukohal, et läbivaadatud suuniste eelnõu peaks sisaldama juhiseid selle kohta, kuidas hinnata konkurentsivõimele avalduvat mõju ja millist kaalu anda sellele lõppanalüüsis; toetab senist eeldust, et komisjon ei tohiks vastu võtta ettepanekuid, millel on konkurentsivõimele negatiivne mõju, välja arvatud juhul, kui esitatakse tõendid märkimisväärse mittemõõdetava kasu kohta;

| 27. | on veendunud, et parema õigusloome põhimõtteid tuleks kohaldada nii teiseseid kui ka esmaseid õigusakte käsitlevate otsuste suhtes; palub komisjonil vajaduse korral lisada delegeeritud ja rakendusaktidesse mõjuhinnang, sh konsulteerimine huvitatud osapoolte ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et parema õigusloome põhimõtteid tuleks kohaldada nii teiseseid kui ka esmaseid õigusakte käsitlevate otsuste suhtes; palub komisjonil vajaduse korral lisada delegeeritud ja rakendusaktidesse mõjuhinnang, sh konsulteerimine huvitatud osapoolte ja sidusrühmadega;

| 28. | on veendunud, et mõjuhinnangud peavad olema põhjalikud, nendes tuleb hinnata tasakaalustatult eelkõige majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonna-alaseid tagajärgi ning hinnata tuleb mõju kodanike põhiõigustele ning soolisele võrdõiguslikkusele; rõhutab, et kulude-tulude analüüs on ainult üks paljudest kriteeriumidest; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et mõjuhinnangud peavad olema põhjalikud, nendes tuleb hinnata tasakaalustatult eelkõige majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonna-alaseid tagajärgi ning hinnata tuleb mõju kodanike põhiõigustele ning soolisele võrdõiguslikkusele; rõhutab, et kulude-tulude analüüs on ainult üks paljudest kriteeriumidest;

| 29. | märgib, et paljudes liikmesriikides, nagu Rootsi, Tšehhi Vabariik, Madalmaad, Ühendkuningriik ja Saksamaa, annavad sõltumatud organid konstruktiivse panuse õigusloomeprotsessi, eesmärgiga vähendada bürokraatiat ettevõtetele ja kodanikele ning mõõdetavalt ja kontrollitavalt vähendada teabe andmise kohustusega seotud kulusid; märgib, et arvesse tuleks võtta olemasolevate parema õigusloome organite tavasid ja kogemusi; võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjoni mõjuhindamiskomitee on nimetatud ümber sõltumatuks õiguskontrollikomiteeks, ning loodab, et sõltumatute ekspertide kaasamine avaldab komisjonis mõjuhindamisprotsessile positiivset mõju; nõuab, et õiguskontrollikomiteel oleks ainult nõuandev roll ja ta ei saaks välja anda siduvaid arvamusi; nõuab, et mõjuhinnanguid tehtaks pidevalt, et nendes võetaks arvesse talitustevahelistes konsultatsioonides tehtud muudatusi ning et need põhineksid muu hulgas prognoosil, millised oleksid lisakulud liikmesriikide jaoks, kui Euroopa tasandil lahendust ei leita; on seisukohal, et õiguskontrollikomitee arvamus tuleks lisada seadusandlikule ettepanekule; teeb ettepaneku arutada eelseisvatel institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimistel ideed, kas õiguskontrollinõukogu oleks üksnes nõuandva organina institutsioonide jaoks ühiselt huvipakkuv; |
| --- | --- |

29.

märgib, et paljudes liikmesriikides, nagu Rootsi, Tšehhi Vabariik, Madalmaad, Ühendkuningriik ja Saksamaa, annavad sõltumatud organid konstruktiivse panuse õigusloomeprotsessi, eesmärgiga vähendada bürokraatiat ettevõtetele ja kodanikele ning mõõdetavalt ja kontrollitavalt vähendada teabe andmise kohustusega seotud kulusid; märgib, et arvesse tuleks võtta olemasolevate parema õigusloome organite tavasid ja kogemusi; võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjoni mõjuhindamiskomitee on nimetatud ümber sõltumatuks õiguskontrollikomiteeks, ning loodab, et sõltumatute ekspertide kaasamine avaldab komisjonis mõjuhindamisprotsessile positiivset mõju; nõuab, et õiguskontrollikomiteel oleks ainult nõuandev roll ja ta ei saaks välja anda siduvaid arvamusi; nõuab, et mõjuhinnanguid tehtaks pidevalt, et nendes võetaks arvesse talitustevahelistes konsultatsioonides tehtud muudatusi ning et need põhineksid muu hulgas prognoosil, millised oleksid lisakulud liikmesriikide jaoks, kui Euroopa tasandil lahendust ei leita; on seisukohal, et õiguskontrollikomitee arvamus tuleks lisada seadusandlikule ettepanekule; teeb ettepaneku arutada eelseisvatel institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimistel ideed, kas õiguskontrollinõukogu oleks üksnes nõuandva organina institutsioonide jaoks ühiselt huvipakkuv;

| 30. | peab tervitatavaks asjaolu, et nõukogu töörühmad kaaluvad praegu, konkreetsete seadusandlike ettepanekute üle toimuva arutelu varajases etapis esialgse nimekirja põhjal komisjoni asjaomaseid mõjuhinnanguid; väljendab siiski kahetsust selle üle, et nõukogu peasekretariaadil puudub oma mõjuhindamisüksus, ja on veendunud, et eespool nimetatud lahendus võiks aidata kaasa sellele, et nõukogu täidab oma kohustuse hinnata komisjoni ettepanekutes tehtud olulisi muudatusi; |
| --- | --- |

30.

peab tervitatavaks asjaolu, et nõukogu töörühmad kaaluvad praegu, konkreetsete seadusandlike ettepanekute üle toimuva arutelu varajases etapis esialgse nimekirja põhjal komisjoni asjaomaseid mõjuhinnanguid; väljendab siiski kahetsust selle üle, et nõukogu peasekretariaadil puudub oma mõjuhindamisüksus, ja on veendunud, et eespool nimetatud lahendus võiks aidata kaasa sellele, et nõukogu täidab oma kohustuse hinnata komisjoni ettepanekutes tehtud olulisi muudatusi;

| 31. | märgib, et parlament on loonud mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraadi, mis osutab parlamendikomisjonidele mõju eel- ja järelhindamise teenust, hindab tulevaste või olemasolevate ELi poliitikameetmete lisaväärtust ning annab hinnangu teadus- ja tehnoloogiapoliitika valikutele; märgib, et komisjonilt saadud teabe kohaselt on seoses muudatustega komisjoni ettepanekutes tehtud parlamendis umbes kakskümmend mõjuhinnangut; tuletab parlamendi erikomisjonidele meelde, et nad kasutaksid järjepidevamalt parlamendisiseseid mõju hindamise vahendeid, eriti kui komisjoni algsesse ettepanekusse kavandatakse olulisi muudatusi; märgib siiski, et see ei tohi viia Euroopa Parlamendi liikmete manööverdamisruumi piiramiseni; |
| --- | --- |

31.

märgib, et parlament on loonud mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraadi, mis osutab parlamendikomisjonidele mõju eel- ja järelhindamise teenust, hindab tulevaste või olemasolevate ELi poliitikameetmete lisaväärtust ning annab hinnangu teadus- ja tehnoloogiapoliitika valikutele; märgib, et komisjonilt saadud teabe kohaselt on seoses muudatustega komisjoni ettepanekutes tehtud parlamendis umbes kakskümmend mõjuhinnangut; tuletab parlamendi erikomisjonidele meelde, et nad kasutaksid järjepidevamalt parlamendisiseseid mõju hindamise vahendeid, eriti kui komisjoni algsesse ettepanekusse kavandatakse olulisi muudatusi; märgib siiski, et see ei tohi viia Euroopa Parlamendi liikmete manööverdamisruumi piiramiseni;

| 32. | rõhutab vajadust võtta arvesse kõiki põhimõtteid, millele liit on rajatud, sh subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; kutsub ELi institutsioone üles alati kaaluma õigusaktide lühi- ja pikaajalist mõju; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust võtta arvesse kõiki põhimõtteid, millele liit on rajatud, sh subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; kutsub ELi institutsioone üles alati kaaluma õigusaktide lühi- ja pikaajalist mõju;

| 33. | märgib, et pärast läbirääkimiste lõppemist ja enne lõpphääletust võetavat ooteaega – mida praegu kasutavad jurist-lingvistid läbivaatamiseks – võiks kasutada ka mõjuhinnangu ja subsidiaarsuse kontrolli lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

33.

märgib, et pärast läbirääkimiste lõppemist ja enne lõpphääletust võetavat ooteaega – mida praegu kasutavad jurist-lingvistid läbivaatamiseks – võiks kasutada ka mõjuhinnangu ja subsidiaarsuse kontrolli lõpuleviimiseks;

| 34. | on seisukohal, et kõik ELi institutsioonid peaksid välja töötama mõjuhinnangute kohta ühtse metoodilise käsituse; rõhutab asjaolu, et parlamendi ja nõukogu seadusandlikku eelisõigust muuta komisjoni ettepanekuid ei tohi vähendada; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et kõik ELi institutsioonid peaksid välja töötama mõjuhinnangute kohta ühtse metoodilise käsituse; rõhutab asjaolu, et parlamendi ja nõukogu seadusandlikku eelisõigust muuta komisjoni ettepanekuid ei tohi vähendada;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon korraldaks delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ettevalmistamisel tihedamini nii avalikke kui ka erakonsultatsioone kõikide sidusrühmadega, sealhulgas tarbijatega, et kaaluda, kuidas paremini suurendada teadlikkust ettepanekutest esialgses etapis; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon korraldaks delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ettevalmistamisel tihedamini nii avalikke kui ka erakonsultatsioone kõikide sidusrühmadega, sealhulgas tarbijatega, et kaaluda, kuidas paremini suurendada teadlikkust ettepanekutest esialgses etapis;

VKEd ja põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele“

| 36. | märgib komisjoni võetud kohustust VKE-testi veelgi parandada, arvestades eelkõige asjaolu, et rohkem kui 20 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtet moodustavad 99 % kõikidest ELi ettevõtetest ja et VKEd on majandustegevuse, majanduskasvu ja tööhõive nurgakivi; toetab kohandatud kokkulepete kaalumist ja paindlikumaid VKEde mõjuhindamiste eeskirju, kui on võimalik tõestada, et need ei ohusta õigussätete mõju ning erandid või paindlikumad sätted ei soodusta siseturu killustumist ega takista sellele juurdepääsu; peab seetõttu tervitatavaks komisjoni lubadust kaaluda veelgi paindlikumaid eeskirju VKEdele, sh otsest erandit mikroettevõtetele, kui see on asjakohane ja teostatav ega takista kavandatavate õigussätete sotsiaalsete, ökoloogiliste ja majanduslike eesmärkide tulemuslikku saavutamist; |
| --- | --- |

36.

märgib komisjoni võetud kohustust VKE-testi veelgi parandada, arvestades eelkõige asjaolu, et rohkem kui 20 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtet moodustavad 99 % kõikidest ELi ettevõtetest ja et VKEd on majandustegevuse, majanduskasvu ja tööhõive nurgakivi; toetab kohandatud kokkulepete kaalumist ja paindlikumaid VKEde mõjuhindamiste eeskirju, kui on võimalik tõestada, et need ei ohusta õigussätete mõju ning erandid või paindlikumad sätted ei soodusta siseturu killustumist ega takista sellele juurdepääsu; peab seetõttu tervitatavaks komisjoni lubadust kaaluda veelgi paindlikumaid eeskirju VKEdele, sh otsest erandit mikroettevõtetele, kui see on asjakohane ja teostatav ega takista kavandatavate õigussätete sotsiaalsete, ökoloogiliste ja majanduslike eesmärkide tulemuslikku saavutamist;

| 37. | kutsub komisjoni üles mitte järele andma oma ambitsioonides luua VKEde halduskoormuse vähendamise teel alus kvaliteetsete töökohtade loomisele ning rõhutab, et avalike huvidega seotud eesmärgid, sh tarbijasõbralikud, ökoloogilised, sotsiaalsed ning töötervishoiu- ja -ohutuse ning soolise võrdõiguslikkuse standardid ei tohi ohtu sattuda; rõhutab, et halduskoormuse vähendamine ei tohi viia tööga seotud standardite vähendamiseni või ebakindlate töölepingute arvu suurenemiseni ning et VKEde ja mikroettevõtete töötajaid tuleb kohelda samamoodi kui töötajaid suuremates ettevõtetes ja neil peab olema samasugune kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles mitte järele andma oma ambitsioonides luua VKEde halduskoormuse vähendamise teel alus kvaliteetsete töökohtade loomisele ning rõhutab, et avalike huvidega seotud eesmärgid, sh tarbijasõbralikud, ökoloogilised, sotsiaalsed ning töötervishoiu- ja -ohutuse ning soolise võrdõiguslikkuse standardid ei tohi ohtu sattuda; rõhutab, et halduskoormuse vähendamine ei tohi viia tööga seotud standardite vähendamiseni või ebakindlate töölepingute arvu suurenemiseni ning et VKEde ja mikroettevõtete töötajaid tuleb kohelda samamoodi kui töötajaid suuremates ettevõtetes ja neil peab olema samasugune kõrgetasemeline kaitse;

| 38. | rõhutab, et uute eeskirjade mõju hindamine VKEdele ei tohi kuidagi kahjustada töötajate õigusi; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et uute eeskirjade mõju hindamine VKEdele ei tohi kuidagi kahjustada töötajate õigusi;

| 39. | rõhutab vajadust selgemalt sõnastatud eeskirjade järele, mida saaks hõlpsalt rakendada ja mis aitaksid kõikidel osalejatel toimida õigusriigi põhimõtete kohaselt; rõhutab, et lihtsam ja arukam reguleerimine võib soodustada õigusaktide järjepidevat ülevõtmist ning tõhusamat ja ühtsemat täitmise tagamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust selgemalt sõnastatud eeskirjade järele, mida saaks hõlpsalt rakendada ja mis aitaksid kõikidel osalejatel toimida õigusriigi põhimõtete kohaselt; rõhutab, et lihtsam ja arukam reguleerimine võib soodustada õigusaktide järjepidevat ülevõtmist ning tõhusamat ja ühtsemat täitmise tagamist liikmesriikides;

Järelhindamised

| 40. | peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon muudab järelanalüüsi parema õigusloome lahutamatuks osaks; rõhutab, et kodanike ja ettevõtete õiguskindluse huvides tuleks selliseid analüüse viia läbi piisava ajavaruga, eelistatavalt mitu aastat pärast siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaega; tuletab siiski meelde, et mõju järelhindamine ei tohiks kunagi asendada komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja ülesannet jälgida liidu õiguse kohaldamist liikmesriikide poolt tulemuslikult ja õigeaegselt ning astuda kõik vajalikud sammud liidu õiguse kohaldamise nõuetekohaseks tagamiseks; |
| --- | --- |

40.

peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon muudab järelanalüüsi parema õigusloome lahutamatuks osaks; rõhutab, et kodanike ja ettevõtete õiguskindluse huvides tuleks selliseid analüüse viia läbi piisava ajavaruga, eelistatavalt mitu aastat pärast siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaega; tuletab siiski meelde, et mõju järelhindamine ei tohiks kunagi asendada komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja ülesannet jälgida liidu õiguse kohaldamist liikmesriikide poolt tulemuslikult ja õigeaegselt ning astuda kõik vajalikud sammud liidu õiguse kohaldamise nõuetekohaseks tagamiseks;

| 41. | rõhutab järelhindamise ja poliitika tulemuslikkuse hindamise tähtsust ELi õigusaktide ja poliitika rakendamise ja tõhususe hindamise jaoks õiguslooja kavandatud tulemuste valguses; |
| --- | --- |

41.

rõhutab järelhindamise ja poliitika tulemuslikkuse hindamise tähtsust ELi õigusaktide ja poliitika rakendamise ja tõhususe hindamise jaoks õiguslooja kavandatud tulemuste valguses;

| 42. | leiab, et riikide parlamendid tuleks kaasata uute õigusaktide järelhindamisse, sest see mõjuks hästi ka komisjoni aruannetele ja aitaks teha kindlaks, millised raskused on eri riikidel mitmesuguste õigusaktide ja eeskirjade rakendamisel tekkinud; |
| --- | --- |

42.

leiab, et riikide parlamendid tuleks kaasata uute õigusaktide järelhindamisse, sest see mõjuks hästi ka komisjoni aruannetele ja aitaks teha kindlaks, millised raskused on eri riikidel mitmesuguste õigusaktide ja eeskirjade rakendamisel tekkinud;

ELi õigusaktide rakendamine liikmesriikides

| 43. | märgib, et komisjoni sõnul tuleneb üks kolmandik ELi õigusaktide regulatiiv- ja halduskoormusest liikmesriikide poolt võetud ülevõtmismeetmetest; |
| --- | --- |

43.

märgib, et komisjoni sõnul tuleneb üks kolmandik ELi õigusaktide regulatiiv- ja halduskoormusest liikmesriikide poolt võetud ülevõtmismeetmetest;

| 44. | nõustub sellega, et direktiivide puhul on liikmesriikidel õigus otsustada, kas võtta riiklikul tasandil vastu sotsiaalsed ning keskkonna- ja tarbijakaitsenõuded, mis on rangemad kui ELi tasandil kokkulepitud minimaalsed nõuded, ning peab nende mis tahes otsust seda teha tervitatavaks; kinnitab, et selliseid kõrgemaid standardeid ei tohi pidada ülemääraseks; kutsub sellegipoolest riikide pädevaid ametiasutusi üles olema teadlik võimalikest tagajärgedest, mida toob kaasa nn ülemääraste nõuete kehtestamise tava, kus ELi õigusaktidele lisatakse ebavajalik bürokraatlik koormus, sest see võib kaasa tuua ELi õigusloometegevuse vääritimõistmise, mis omakorda võib soodustada euroskeptitsismi; palub liikmesriikidel kasutajasõbralikkuse huvides loobuda direktiivide ja määruste rakendamisel tarbetutest kohapealsetest halduseeskirjadest; |
| --- | --- |

44.

nõustub sellega, et direktiivide puhul on liikmesriikidel õigus otsustada, kas võtta riiklikul tasandil vastu sotsiaalsed ning keskkonna- ja tarbijakaitsenõuded, mis on rangemad kui ELi tasandil kokkulepitud minimaalsed nõuded, ning peab nende mis tahes otsust seda teha tervitatavaks; kinnitab, et selliseid kõrgemaid standardeid ei tohi pidada ülemääraseks; kutsub sellegipoolest riikide pädevaid ametiasutusi üles olema teadlik võimalikest tagajärgedest, mida toob kaasa nn ülemääraste nõuete kehtestamise tava, kus ELi õigusaktidele lisatakse ebavajalik bürokraatlik koormus, sest see võib kaasa tuua ELi õigusloometegevuse vääritimõistmise, mis omakorda võib soodustada euroskeptitsismi; palub liikmesriikidel kasutajasõbralikkuse huvides loobuda direktiivide ja määruste rakendamisel tarbetutest kohapealsetest halduseeskirjadest;

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama parimate tavade vahetamist ELi direktiivide rakendamisel ja kohaldamisel; leiab, et see innustaks sidusrühmi ning kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi osalema raskuste määratlemisel, mis tekivad ELi poliitika rakendamisel kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama parimate tavade vahetamist ELi direktiivide rakendamisel ja kohaldamisel; leiab, et see innustaks sidusrühmi ning kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi osalema raskuste määratlemisel, mis tekivad ELi poliitika rakendamisel kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil;

| 46. | rõhutab, et parlament kui üks eelarvepädevatest institutsioonidest sooviks teada, milline on ELi õigusaktide tegelik mõju pärast nende rakendamist; palub komisjonil seetõttu anda parlamendile täielik juurdepääs kõikidele sellega seotud hinnangutele, sh kohapeal kogutud andmetele ja ettevalmistavatele dokumentidele; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et parlament kui üks eelarvepädevatest institutsioonidest sooviks teada, milline on ELi õigusaktide tegelik mõju pärast nende rakendamist; palub komisjonil seetõttu anda parlamendile täielik juurdepääs kõikidele sellega seotud hinnangutele, sh kohapeal kogutud andmetele ja ettevalmistavatele dokumentidele;

| 47. | kutsub komisjoni üles, pidades silmas tõsiseid ja püsivaid probleeme (sh konkurentsi moonutamise probleemid), mis on tekkinud määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) rakendamisel, läbi vaatama selle määruse teaduslikku alust ja seda, kui kasulik ja realistlik see määrus on, ning kaotama vajaduse korral toitainelise koostise mõiste; on seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 eesmärgid, näiteks toiduga seotud teabe õigsuse tagamine ja konkreetsete andmete esitamine rasva-, suhkru- ja soolasisalduse kohta, on tänaseks saavutatud määrusega (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles, pidades silmas tõsiseid ja püsivaid probleeme (sh konkurentsi moonutamise probleemid), mis on tekkinud määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) rakendamisel, läbi vaatama selle määruse teaduslikku alust ja seda, kui kasulik ja realistlik see määrus on, ning kaotama vajaduse korral toitainelise koostise mõiste; on seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 eesmärgid, näiteks toiduga seotud teabe õigsuse tagamine ja konkreetsete andmete esitamine rasva-, suhkru- ja soolasisalduse kohta, on tänaseks saavutatud määrusega (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele;

| 48. | juhib tähelepanu liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühisele poliitilisele deklaratsioonile selgitavate dokumentide kohta ja Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühisele poliitilisele deklaratsioonile selgitavate dokumentide kohta ning palub komisjonil tagada, et parlamendil on selgitavatele dokumentidele juurdepääs; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühisele poliitilisele deklaratsioonile selgitavate dokumentide kohta ja Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühisele poliitilisele deklaratsioonile selgitavate dokumentide kohta ning palub komisjonil tagada, et parlamendil on selgitavatele dokumentidele juurdepääs;

Menetluses olevate seadusandlike ettepanekute tagasivõtmine komisjoni poolt

| 49. | märgib, et uus komisjon kavatseb poliitilise katkevuse põhimõtet rakendades oma 2015. aasta töökavas esmakordselt üle kontrollida kõik pooleliolevad õigusaktide algatused; |
| --- | --- |

49.

märgib, et uus komisjon kavatseb poliitilise katkevuse põhimõtet rakendades oma 2015. aasta töökavas esmakordselt üle kontrollida kõik pooleliolevad õigusaktide algatused;

| 50. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Kohus kinnitas oma 14. aprilli 2015. aasta otsuses (9), et komisjon võib võtta liidu õigusakti vastuvõtmismenetluse käigus igal ajal tagasi ükskõik millise ettepaneku, mille kohta nõukogu ei ole veel otsust teinud; palub komisjonil seetõttu institutsioonidevahelise tasakaalu huvides ettepaneku tagasivõtmise korral kõigepealt konsulteerida parlamendiga, eriti pärast esimest lugemist, ja parlamendi seisukohti nõuetekohaselt arvesse võtta; viitab sellega seoses eelkõige parlamendi 15. jaanuari 2015. aasta resolutsioonidele; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Kohus kinnitas oma 14. aprilli 2015. aasta otsuses (9), et komisjon võib võtta liidu õigusakti vastuvõtmismenetluse käigus igal ajal tagasi ükskõik millise ettepaneku, mille kohta nõukogu ei ole veel otsust teinud; palub komisjonil seetõttu institutsioonidevahelise tasakaalu huvides ettepaneku tagasivõtmise korral kõigepealt konsulteerida parlamendiga, eriti pärast esimest lugemist, ja parlamendi seisukohti nõuetekohaselt arvesse võtta; viitab sellega seoses eelkõige parlamendi 15. jaanuari 2015. aasta resolutsioonidele;

| 51. | märgib ka, et Euroopa Kohus arvestab samas kohtuotsuses nõukogu argumente, et komisjon peab seadusandliku ettepaneku tagasivõtmise korral järgima pädevuse andmise põhimõtet, institutsioonidevahelise tasakaalu põhimõtet ja lojaalse koostöö põhimõtet, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2, ja demokraatia põhimõtet, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 1; |
| --- | --- |

51.

märgib ka, et Euroopa Kohus arvestab samas kohtuotsuses nõukogu argumente, et komisjon peab seadusandliku ettepaneku tagasivõtmise korral järgima pädevuse andmise põhimõtet, institutsioonidevahelise tasakaalu põhimõtet ja lojaalse koostöö põhimõtet, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2, ja demokraatia põhimõtet, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 1;

| 52. | rõhutab, et tähtis on vältida õigusaktide dubleerimist; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et tähtis on vältida õigusaktide dubleerimist;

o

o o

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1; 9. märtsil 2016 vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0081.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0061.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0069.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0127.

(5)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 117.

(6)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 87.

(7)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 31.

(8)  EMSK dokument INT/750.

(9)  Euroopa Kohtu 14. aprilli 2015. aasta otsus kohtuasjas C-409/13: nõukogu vs. komisjon, ECLI:EU:C:2015:217.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/48

---

P8_TA(2016)0105

Ühtse turu tulevane parem reguleerimine

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ühtse turu tulevase parema reguleerimise kohta (2015/2089(INI))

(2018/C 058/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2014. aasta teatist „2015. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2014. aasta teatist „2015. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2014)0902),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (1) ja komisjoni 8. mail 2013. aastal selle kohta vastu võetud järelmeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (1) ja komisjoni 8. mail 2013. aastal selle kohta vastu võetud järelmeetmeid,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist „Ühtse turu parem juhtimine“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist „Ühtse turu parem juhtimine“ (COM(2012)0259),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2014. aasta teatist „Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT): hetkeseis ja tulevikuväljavaated“ (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2014. aasta teatist „Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT): hetkeseis ja tulevikuväljavaated“ (COM(2014)0368),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. märtsi 2013. aasta teatist „Arukas reguleerimine – väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajaduste rahuldamine“ (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. märtsi 2013. aasta teatist „Arukas reguleerimine – väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajaduste rahuldamine“ (COM(2013)0122),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 4. detsembri 2014. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 4. detsembri 2014. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta,

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2015. aasta poolaasta raames (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2015. aasta poolaasta raames (2),

| — | võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni siseturu probleemide lahendamise võrgustiku SOLVIT kohta (3) ning komisjoni 28. mail 2014. aastal selle kohta vastu võetud järelmeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni siseturu probleemide lahendamise võrgustiku SOLVIT kohta (3) ning komisjoni 28. mail 2014. aastal selle kohta vastu võetud järelmeetmeid,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud uuringut ühtse turu aruka reguleerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud uuringut ühtse turu aruka reguleerimise kohta,

| — | võttes arvesse veebis avaldatava ühtse turu tulemustabeli 2015. aasta aprilli väljaannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse veebis avaldatava ühtse turu tulemustabeli 2015. aasta aprilli väljaannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0278/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0278/2015),

| A. | arvestades, et ühtne turg on liidu majanduskasvu ja töökohtade loomist elavdav keskne vahend; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtne turg on liidu majanduskasvu ja töökohtade loomist elavdav keskne vahend;

| B. | arvestades, et rohkem kui 20 aastat pärast ühtse turu ametlikku loomist on selle raamistik endiselt killustunud, eelkõige seetõttu, et liikmesriigid ei ole ELi õigusakte täielikult üle võtnud või nõuetekohaselt rakendanud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rohkem kui 20 aastat pärast ühtse turu ametlikku loomist on selle raamistik endiselt killustunud, eelkõige seetõttu, et liikmesriigid ei ole ELi õigusakte täielikult üle võtnud või nõuetekohaselt rakendanud;

| C. | arvestades, et ühtse turu juhtimist on vaja tugevdada kogu poliitikatsükli haldamise kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtse turu juhtimist on vaja tugevdada kogu poliitikatsükli haldamise kaudu;

| D. | arvestades, et tulevase siseturu strateegia eesmärk peaks olema ühtse turu parem reguleerimine, võttes arvesse varasemaid kogemusi sellistes valdkondades nagu kaupade ja teenuste vaba liikumine, digitaalne ühtne turg, kutsekvalifikatsioonid ja avalikud hanked; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tulevase siseturu strateegia eesmärk peaks olema ühtse turu parem reguleerimine, võttes arvesse varasemaid kogemusi sellistes valdkondades nagu kaupade ja teenuste vaba liikumine, digitaalne ühtne turg, kutsekvalifikatsioonid ja avalikud hanked;

| E. | arvestades, et liit peaks püüdma ühtse turu reguleerimist parandada just ühise vastutuse kontseptsiooni kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liit peaks püüdma ühtse turu reguleerimist parandada just ühise vastutuse kontseptsiooni kaudu;

| F. | arvestades, et vastutus subsidiaarsuse eest läheb komisjonist, nõukogust ja parlamendist kaugemale ning hõlmab riikide ja – kus see on asjakohane – ka piirkondlike parlamentide rolli; arvestades, subsidiaarsuse põhimõte tähendab, et poliitika üle tuleks otsustada kõige sobivamal – kas kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või Euroopa – institutsioonilisel tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastutus subsidiaarsuse eest läheb komisjonist, nõukogust ja parlamendist kaugemale ning hõlmab riikide ja – kus see on asjakohane – ka piirkondlike parlamentide rolli; arvestades, subsidiaarsuse põhimõte tähendab, et poliitika üle tuleks otsustada kõige sobivamal – kas kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või Euroopa – institutsioonilisel tasandil;

| G. | arvestades, et meil on küll ühtne turg kaupadele, kuid puudub ühtne turg teenustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et meil on küll ühtne turg kaupadele, kuid puudub ühtne turg teenustele;

| H. | arvestades, et konkreetseid vahendeid tuleks tõhustada, läbi vaadata või paremini edendada, et kaasa aidata meie ettevõtetele konkurentsivõimelise regulatiivse keskkonna pakkumisele, mis toetaks majanduskasvu ja töökohtade loomist ning suurendaks tarbijate usaldust Euroopa õigusaktide vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et konkreetseid vahendeid tuleks tõhustada, läbi vaadata või paremini edendada, et kaasa aidata meie ettevõtetele konkurentsivõimelise regulatiivse keskkonna pakkumisele, mis toetaks majanduskasvu ja töökohtade loomist ning suurendaks tarbijate usaldust Euroopa õigusaktide vastu;

| I. | arvestades, et nii kodanike kui ka ettevõtjate teadmised ja teadlikkus erinevatest tugiteenustest, nagu „Teie Euroopa“ või SOLVIT, on puudulikud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nii kodanike kui ka ettevõtjate teadmised ja teadlikkus erinevatest tugiteenustest, nagu „Teie Euroopa“ või SOLVIT, on puudulikud;

| J. | arvestades, et ühtse turu eri valdkondade õigusaktide eduka rakendamise mõõtmiseks puuduvad piisavad näitajad ja andmed; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ühtse turu eri valdkondade õigusaktide eduka rakendamise mõõtmiseks puuduvad piisavad näitajad ja andmed;

| K. | arvestades, et sellised näitajad ja andmed võiksid muuta selgemaks kõnealuste õigusaktide eesmärgi ja otstarbe; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sellised näitajad ja andmed võiksid muuta selgemaks kõnealuste õigusaktide eesmärgi ja otstarbe;

| L. | arvestades, et digitaalne innovatsioon on kiirem kui poliitika ning et digitaalarengu tegevuskava edasiviijateks on ettevõtjad; arvestades, et väga tähtis on pakkuda tulevikukindlaid eeskirju, mis on vaikimisi digitaalsed; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et digitaalne innovatsioon on kiirem kui poliitika ning et digitaalarengu tegevuskava edasiviijateks on ettevõtjad; arvestades, et väga tähtis on pakkuda tulevikukindlaid eeskirju, mis on vaikimisi digitaalsed;

| M. | arvestades, et liidu tarbijakaitse kõrge taseme saavutamiseks on oluline tarbijaõiguste ja tarbijakaitseseaduste nõuetekohane ülevõtmine, rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liidu tarbijakaitse kõrge taseme saavutamiseks on oluline tarbijaõiguste ja tarbijakaitseseaduste nõuetekohane ülevõtmine, rakendamine ja jõustamine;

| N. | arvestades, et Euroopa tarbijaküsimusi käsitleva 2015. aasta tippkohtumise kui Euroopa ja rahvusvahelisi poliitikakujundajaid ning sidusrühmi koondava iga-aastase foorumi üheks põhiprioriteediks oli õiguse parem rakendamine ja täitmine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa tarbijaküsimusi käsitleva 2015. aasta tippkohtumise kui Euroopa ja rahvusvahelisi poliitikakujundajaid ning sidusrühmi koondava iga-aastase foorumi üheks põhiprioriteediks oli õiguse parem rakendamine ja täitmine;

I.   
  Sissejuhatus ja üldpõhimõtted

| 1. | palub komisjonil võtta oma uue siseturu strateegia rakendamisel arvesse käesolevas resolutsioonis sisalduvaid soovitusi; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil võtta oma uue siseturu strateegia rakendamisel arvesse käesolevas resolutsioonis sisalduvaid soovitusi;

| 2. | on seisukohal, et ühtse turu reguleerimise parandamine peaks olema ELi institutsioonide jaoks nii prioriteet kui ka ühine ülesanne; on veendunud, et head õigusaktid on kodanike huvides ning peaksid kaasa aitama konkurentsivõime edendamisele, töökohtade loomisele, majanduskasvule ja VKEde arengule, pakkudes samal ajal kõrgetasemelist tarbijakaitset, ning tegema seda nii, et see oleks Euroopa majandusele stimuleeriv, mitte pärssiv; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ühtse turu reguleerimise parandamine peaks olema ELi institutsioonide jaoks nii prioriteet kui ka ühine ülesanne; on veendunud, et head õigusaktid on kodanike huvides ning peaksid kaasa aitama konkurentsivõime edendamisele, töökohtade loomisele, majanduskasvule ja VKEde arengule, pakkudes samal ajal kõrgetasemelist tarbijakaitset, ning tegema seda nii, et see oleks Euroopa majandusele stimuleeriv, mitte pärssiv;

| 3. | vaatab paremat reguleerimist kogu poliitikatsükli kontekstis, kus kõik elemendid aitavad tõhusale ja mõjusale reguleerimisele kaasa; on seetõttu seisukohal, et asjakohaste õigusaktide tulemuslikkust mõõta aitavad kindlad näitajad peaksid sisalduma juba esmases mõjuhinnangus ning et neid tuleks kasutada kogu poliitikatsükli vältel, sealhulgas õigusaktide rakendamisel pärast nende jõustumist; |
| --- | --- |

3.

vaatab paremat reguleerimist kogu poliitikatsükli kontekstis, kus kõik elemendid aitavad tõhusale ja mõjusale reguleerimisele kaasa; on seetõttu seisukohal, et asjakohaste õigusaktide tulemuslikkust mõõta aitavad kindlad näitajad peaksid sisalduma juba esmases mõjuhinnangus ning et neid tuleks kasutada kogu poliitikatsükli vältel, sealhulgas õigusaktide rakendamisel pärast nende jõustumist;

| 4. | tuletab sellega seoses meelde läbipaistva ja kättesaadava teabe tähtsust; peab kahetsusväärseks, et samal ajal kui parlamendi dokumendid on üldsusele kättesaadavad, nõukogu dokumendid seda ei ole ning jäävad ametialaseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

4.

tuletab sellega seoses meelde läbipaistva ja kättesaadava teabe tähtsust; peab kahetsusväärseks, et samal ajal kui parlamendi dokumendid on üldsusele kättesaadavad, nõukogu dokumendid seda ei ole ning jäävad ametialaseks kasutamiseks;

| 5. | on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõte peab olema poliitikakujundamise lähtepunkt, et rõhutada ühtse turu juhtimisel Euroopa lisaväärtust; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et subsidiaarsuse põhimõte peab olema poliitikakujundamise lähtepunkt, et rõhutada ühtse turu juhtimisel Euroopa lisaväärtust;

| 6. | märgib, et subsidiaarsusmehhanismiga seotud tähtajad ei jäta riikide parlamentidele alati piisavalt aega kaaluda üksikasjalikult aspekte, mis käsitlevad rakendamist, kooskõla kehtivate õigusaktidega ja muid praktilisi küsimusi; on seepärast seisukohal, et parlamendid võiksid ise olla aktiivsemad, eriti konsulteerimisprotsessides; |
| --- | --- |

6.

märgib, et subsidiaarsusmehhanismiga seotud tähtajad ei jäta riikide parlamentidele alati piisavalt aega kaaluda üksikasjalikult aspekte, mis käsitlevad rakendamist, kooskõla kehtivate õigusaktidega ja muid praktilisi küsimusi; on seepärast seisukohal, et parlamendid võiksid ise olla aktiivsemad, eriti konsulteerimisprotsessides;

| 7. | on veendunud, et institutsioonid peaksid koos tagama, et asjakohaste õigusaktide eelnõude koostamisel peetakse kinni proportsionaalsuse põhimõttest; on lisaks veendunud, et protsessis tuleks saavutada lihtsuse, läbipaistvuse ja sidususe ning põhiõiguste austamise eesmärgid; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et institutsioonid peaksid koos tagama, et asjakohaste õigusaktide eelnõude koostamisel peetakse kinni proportsionaalsuse põhimõttest; on lisaks veendunud, et protsessis tuleks saavutada lihtsuse, läbipaistvuse ja sidususe ning põhiõiguste austamise eesmärgid;

| 8. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles koos parlamendiga kaaluma, kuidas kõige paremini tagada jätkuv lihtsustamine, sest sellealastest jõupingutustest on kasu tarbijatele ja VKEdele; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles koos parlamendiga kaaluma, kuidas kõige paremini tagada jätkuv lihtsustamine, sest sellealastest jõupingutustest on kasu tarbijatele ja VKEdele;

| 9. | on seisukohal, et ühtse turu reguleerimisel tuleks arvesse võtta digitaalse revolutsiooni pakutavaid uusi võimalusi ja see peaks olema täielikult ühitatav e-valitsuse mõõtmega; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et ühtse turu reguleerimisel tuleks arvesse võtta digitaalse revolutsiooni pakutavaid uusi võimalusi ja see peaks olema täielikult ühitatav e-valitsuse mõõtmega;

| 10. | palub komisjonil tugevdada ühtse turu rolli Euroopa poolaasta eraldi sambana, mida tuleks iga-aastase majanduskasvu analüüsi jaoks toetada ühtse turu integratsiooni käsitleva aastaaruandega; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil tugevdada ühtse turu rolli Euroopa poolaasta eraldi sambana, mida tuleks iga-aastase majanduskasvu analüüsi jaoks toetada ühtse turu integratsiooni käsitleva aastaaruandega;

II.   
  Ühtse turu parema reguleerimise vahendid

Mõju hindamine

| 11. | on veendunud, et ühtse turu õigusaktide eesmärgiks peaks olema ühtse turu parem toimimine, neid tuleks arendada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikega 3 ning need peaksid edendama konkurentsi, innovatsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomist; näeb mõjuhinnanguid kui olulist vahendit, mille abil teavitada poliitikuid sellest, kuidas töötada paremini välja nimetatud eesmärkide ja ühtse turu eesmärkide saavutamiseks vajalikke õigusakte ning millist mõju võib avaldada võimalik koostoime kehtivate õigusaktidega; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et ühtse turu õigusaktide eesmärgiks peaks olema ühtse turu parem toimimine, neid tuleks arendada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikega 3 ning need peaksid edendama konkurentsi, innovatsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomist; näeb mõjuhinnanguid kui olulist vahendit, mille abil teavitada poliitikuid sellest, kuidas töötada paremini välja nimetatud eesmärkide ja ühtse turu eesmärkide saavutamiseks vajalikke õigusakte ning millist mõju võib avaldada võimalik koostoime kehtivate õigusaktidega;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et ligikaudu 40 % mõjuhinnangute kavanditest, mille komisjoni mõjuhindamiskomitee vaatas aastatel 2010–2014 läbi, loeti kvaliteedi poolest ebapiisavaks ning saadeti paranduste tegemiseks tagasi; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et ligikaudu 40 % mõjuhinnangute kavanditest, mille komisjoni mõjuhindamiskomitee vaatas aastatel 2010–2014 läbi, loeti kvaliteedi poolest ebapiisavaks ning saadeti paranduste tegemiseks tagasi;

| 13. | on seisukohal, et selleks, et mõjuhinnang oleks tulemuslik vahend, tuleks see koostada tervikliku, objektiivse ja täieliku teabe ja tõendite põhjal ning peaks sisaldama kõiki märkimisväärse mõjuga või poliitiliselt tähtsaid valikuid; on seisukohal, et mõju hindamine tuleks läbi viia, võttes ühtlasi arvesse sama sektori suhtes kehtivate õigusaktide järelhindamise tulemusi, ning selles tuleks arvestada uue seadusandliku algatuse kokkusobivust Euroopa Liidu muu poliitika ja üldiste eesmärkidega; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et selleks, et mõjuhinnang oleks tulemuslik vahend, tuleks see koostada tervikliku, objektiivse ja täieliku teabe ja tõendite põhjal ning peaks sisaldama kõiki märkimisväärse mõjuga või poliitiliselt tähtsaid valikuid; on seisukohal, et mõju hindamine tuleks läbi viia, võttes ühtlasi arvesse sama sektori suhtes kehtivate õigusaktide järelhindamise tulemusi, ning selles tuleks arvestada uue seadusandliku algatuse kokkusobivust Euroopa Liidu muu poliitika ja üldiste eesmärkidega;

| 14. | peab kahetsusväärseks, et koos õigusakti eelnõudega parlamendile esitatud mõjuhinnangud sisaldavad endiselt puudusi, nagu tõestas näiteks parlamendi mõju eelhindamise üksuse analüüs raadioseadme turul kättesaadavaks tegemist käsitlevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu kohta; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et koos õigusakti eelnõudega parlamendile esitatud mõjuhinnangud sisaldavad endiselt puudusi, nagu tõestas näiteks parlamendi mõju eelhindamise üksuse analüüs raadioseadme turul kättesaadavaks tegemist käsitlevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu kohta;

| 15. | on veendunud, et teaduslike nõuannete hoolikas kaalumine peaks olema mõju hindamise protsessi osa ning eelkõige andma põhjenduse, kuidas ja miks on ettevalmistusetappides tehtud poliitilist protsessi edasiviivaid poliitilisi valikuid; on lisaks seisukohal, et mõjuhinnangute puhul tuleb võtta arvesse digitaalse innovatsiooni ja arengu kiirust ning vajadust, et õigusaktid oleksid tehnoloogiliselt neutraalsed ja võimalikult tulevikukindlad; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et teaduslike nõuannete hoolikas kaalumine peaks olema mõju hindamise protsessi osa ning eelkõige andma põhjenduse, kuidas ja miks on ettevalmistusetappides tehtud poliitilist protsessi edasiviivaid poliitilisi valikuid; on lisaks seisukohal, et mõjuhinnangute puhul tuleb võtta arvesse digitaalse innovatsiooni ja arengu kiirust ning vajadust, et õigusaktid oleksid tehnoloogiliselt neutraalsed ja võimalikult tulevikukindlad;

| 16. | juhib tähelepanu selgete juhiste puudumisele selle kohta, kas õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi ettepanekute võimalikku mõju tuleks mõõta või mitte; rõhutab, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi ettepanekud tuleks muuta sihipärasemaks, tuues iga ettepaneku puhul selgelt välja võimaliku kasu ja kokkuhoiu suuruse; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu selgete juhiste puudumisele selle kohta, kas õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi ettepanekute võimalikku mõju tuleks mõõta või mitte; rõhutab, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi ettepanekud tuleks muuta sihipärasemaks, tuues iga ettepaneku puhul selgelt välja võimaliku kasu ja kokkuhoiu suuruse;

| 17. | märgib, et õigusakti ettepanekuga kaasnevat mõjuhinnangut tuleks täiendada mõjuhinnanguga kaasseadusandjate vastu võetud oluliste muudatusettepanekute kohta; rõhutab, et tingimuste kohta, millal sellised täiendavad mõjuhinnangud tuleks koostada, tuleks kehtestada selged ja läbipaistvad eeskirjad; tuletab näiteks meelde, et parlament on põhjalikult hinnanud mõningate kahe riigihankedirektiivi kohta esitatud muudatusettepanekute võimalikku mõju VKEdele; nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu, kes ei ole oma muudatusettepanekute mõju hinnanud alates 2007. aastast, osaleks protsessis aktiivsemalt; |
| --- | --- |

17.

märgib, et õigusakti ettepanekuga kaasnevat mõjuhinnangut tuleks täiendada mõjuhinnanguga kaasseadusandjate vastu võetud oluliste muudatusettepanekute kohta; rõhutab, et tingimuste kohta, millal sellised täiendavad mõjuhinnangud tuleks koostada, tuleks kehtestada selged ja läbipaistvad eeskirjad; tuletab näiteks meelde, et parlament on põhjalikult hinnanud mõningate kahe riigihankedirektiivi kohta esitatud muudatusettepanekute võimalikku mõju VKEdele; nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu, kes ei ole oma muudatusettepanekute mõju hinnanud alates 2007. aastast, osaleks protsessis aktiivsemalt;

| 18. | tuletab meelde, et vastutus subsidiaarsuse eest ulatub komisjonist, nõukogust ja parlamendist kaugemale ning selles on oma osa ka riikide parlamentidel; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et vastutus subsidiaarsuse eest ulatub komisjonist, nõukogust ja parlamendist kaugemale ning selles on oma osa ka riikide parlamentidel;

| 19. | märgib, et siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud uuringus ühtse turu aruka reguleerimise kohta juhitakse tähelepanu sellele, et parlamendil ja nõukogul võib olla komisjoni mõjuhinnangute jaoks väärtuslikku teavet; palub komisjonil uurida viise, kuidas kaasata parlament ja nõukogu mõju hindamise protsessi; |
| --- | --- |

19.

märgib, et siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud uuringus ühtse turu aruka reguleerimise kohta juhitakse tähelepanu sellele, et parlamendil ja nõukogul võib olla komisjoni mõjuhinnangute jaoks väärtuslikku teavet; palub komisjonil uurida viise, kuidas kaasata parlament ja nõukogu mõju hindamise protsessi;

Konsulteerimisprotsess

| 20. | tuletab meelde, et ELi lepingu artikli 11 lõike 2 kohaselt on kõik ELi institutsioonid kohustatud pidama esindusorganisatsioonide, kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega avatud, läbipaistvat ja regulaarset dialoogi; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et ELi lepingu artikli 11 lõike 2 kohaselt on kõik ELi institutsioonid kohustatud pidama esindusorganisatsioonide, kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega avatud, läbipaistvat ja regulaarset dialoogi;

| 21. | on seisukohal, et konsulteerimisetapp peaks alati hõlmama nn vaikimisi digitaalset osa, millega komisjon püüaks täpselt aru saada, mida kasutajad vajavad ning mida see tähendab teenuse kujundamisele; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et konsulteerimisetapp peaks alati hõlmama nn vaikimisi digitaalset osa, millega komisjon püüaks täpselt aru saada, mida kasutajad vajavad ning mida see tähendab teenuse kujundamisele;

| 22. | kordab oma seisukohta, et konsulteerimisprotsessid peaksid olema avatud, läbipaistvad ja kaasavad ning neid tuleks laiendada, et kaasata nendesse ka kõikide sidusrühmade mõjuhinnangute kavandite esitamine; on veendunud, et see on sama tähtis ka teiseste õigusaktide puhul, millel on suur mõju ühtse turu õigusaktide rakendamisele ja mis vajavad seetõttu suuremat läbipaistvust ja kontrolli; on seisukohal, et liidu tolliseadustik on üks valdkond, kus korrapärane konsulteerimine sidusrühmadega võiks parandada teiseste õigusaktide rakendamist; |
| --- | --- |

22.

kordab oma seisukohta, et konsulteerimisprotsessid peaksid olema avatud, läbipaistvad ja kaasavad ning neid tuleks laiendada, et kaasata nendesse ka kõikide sidusrühmade mõjuhinnangute kavandite esitamine; on veendunud, et see on sama tähtis ka teiseste õigusaktide puhul, millel on suur mõju ühtse turu õigusaktide rakendamisele ja mis vajavad seetõttu suuremat läbipaistvust ja kontrolli; on seisukohal, et liidu tolliseadustik on üks valdkond, kus korrapärane konsulteerimine sidusrühmadega võiks parandada teiseste õigusaktide rakendamist;

| 23. | võtab teadmiseks ettepanekud parema õigusloome paketi laiendatud strateegilise kavandamisetapi, kuhu on kaasatud näiteks esialgsed mõjuhinnangud; on siiski seisukohal, et komisjoni tööprotsessist puudub jätkuvalt täielik ülevaade; palub komisjonil koostada tegevuskavad, milles tuuakse nähtavamalt esile konkreetsete sektorite poliitilised algatused, ja soodustada nende kasutamist; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks ettepanekud parema õigusloome paketi laiendatud strateegilise kavandamisetapi, kuhu on kaasatud näiteks esialgsed mõjuhinnangud; on siiski seisukohal, et komisjoni tööprotsessist puudub jätkuvalt täielik ülevaade; palub komisjonil koostada tegevuskavad, milles tuuakse nähtavamalt esile konkreetsete sektorite poliitilised algatused, ja soodustada nende kasutamist;

| 24. | peab kodanike ja ettevõtjate panust eri tugiteenustesse, nagu „Teie Euroopa“ või SOLVIT, äärmiselt tähtsaks õigusloome jaoks ning palub seepärast komisjonil hinnata nendest teenustest saadavaid andmeid ning võtta seda asjaomaste õigusaktide läbivaatamisel arvesse; |
| --- | --- |

24.

peab kodanike ja ettevõtjate panust eri tugiteenustesse, nagu „Teie Euroopa“ või SOLVIT, äärmiselt tähtsaks õigusloome jaoks ning palub seepärast komisjonil hinnata nendest teenustest saadavaid andmeid ning võtta seda asjaomaste õigusaktide läbivaatamisel arvesse;

| 25. | on veendunud, et laialdane, tõeline ja tasakaalustatud konsulteerimine on õigusloomeprotsessi väga oluline osa; on seisukohal, et dokumentide ja tõendite avaldamine ning kutse kõikidele sidusrühmadele selle valdkonna arengule tulemuslikult kaasa aidata annab olulise tõuke innovatsioonile ja ühtse turu tugevdamisele, eelkõige seoses digitaalse ühtse turu tegevuskavaga; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et laialdane, tõeline ja tasakaalustatud konsulteerimine on õigusloomeprotsessi väga oluline osa; on seisukohal, et dokumentide ja tõendite avaldamine ning kutse kõikidele sidusrühmadele selle valdkonna arengule tulemuslikult kaasa aidata annab olulise tõuke innovatsioonile ja ühtse turu tugevdamisele, eelkõige seoses digitaalse ühtse turu tegevuskavaga;

| 26. | rõhutab, et väikeettevõtjatel ei ole sageli aega ega vahendeid korrapärastel konsultatsioonidel osaleda; on seisukohal, et komisjon peaks leidma kasutajasõbralikke ja uuenduslikke viise VKEde ja idufirmadeni jõudmiseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et väikeettevõtjatel ei ole sageli aega ega vahendeid korrapärastel konsultatsioonidel osaleda; on seisukohal, et komisjon peaks leidma kasutajasõbralikke ja uuenduslikke viise VKEde ja idufirmadeni jõudmiseks;

| 27. | on seisukohal, et sidusrühmadega konsulteerimisele tuleks läheneda terviklikult ning konsulteerimine peaks olema pigem kogu õigusloometsüklit läbiv jätkuv protsess kui ühekordne tegevus; kordab sellega seoses oma üleskutset komisjonile kaaluda parema õigusloome ja vähema bürokraatia teemalise Euroopa sidusrühmade foorumi loomist; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et sidusrühmadega konsulteerimisele tuleks läheneda terviklikult ning konsulteerimine peaks olema pigem kogu õigusloometsüklit läbiv jätkuv protsess kui ühekordne tegevus; kordab sellega seoses oma üleskutset komisjonile kaaluda parema õigusloome ja vähema bürokraatia teemalise Euroopa sidusrühmade foorumi loomist;

| 28. | rõhutab, et sellised konsultatsioonid sidusrühmadega peaksid olema võimalikult kaasavad ning nendesse peaksid eelkõige olema kaasatud VKEd, mikroettevõtjad ning kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et sellised konsultatsioonid sidusrühmadega peaksid olema võimalikult kaasavad ning nendesse peaksid eelkõige olema kaasatud VKEd, mikroettevõtjad ning kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| 29. | on veendunud, et kui avalikud konsultatsioonid muuta kättesaadavaks kõigis ametlikes keeltes ning suurendada nende kättesaadavust ja arusaadavust, saavutatakse vastav osaluse suurenemine ja läbipaistvam juurdepääs konsultatsiooniprotsessile; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et kui avalikud konsultatsioonid muuta kättesaadavaks kõigis ametlikes keeltes ning suurendada nende kättesaadavust ja arusaadavust, saavutatakse vastav osaluse suurenemine ja läbipaistvam juurdepääs konsultatsiooniprotsessile;

Rakendamine

| 30. | on veendunud, et ühtse turu õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine on väga oluline ning et selged, terviklikud ja mitmemõõtmelised näitajad on kasulikud selleks, et ühtsest turust saadav kasu oleks täielikult tuntav; väljendab muret asjaolu pärast, et rakendamisega seotud eesmärke alati ei saavutata; nõuab eeskätt teenuste direktiivi täielikku ja nõuetekohast rakendamist; tuletab meelde liikmesriikide ja sektorite vahelist jätkuvalt suurt ebaühtlust; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et ühtse turu õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine on väga oluline ning et selged, terviklikud ja mitmemõõtmelised näitajad on kasulikud selleks, et ühtsest turust saadav kasu oleks täielikult tuntav; väljendab muret asjaolu pärast, et rakendamisega seotud eesmärke alati ei saavutata; nõuab eeskätt teenuste direktiivi täielikku ja nõuetekohast rakendamist; tuletab meelde liikmesriikide ja sektorite vahelist jätkuvalt suurt ebaühtlust;

| 31. | leiab, et kuna komisjon püüab vähendada oma väljatöötatavate õigusaktide hulka, võimaldab see rohkem keskenduda poliitilistele algatustele ning jätab rohkem aega sügavamalt järele mõelda, mida saab kasutada huvitatud sidusrühmade suurema kaasatuse edendamiseks; |
| --- | --- |

31.

leiab, et kuna komisjon püüab vähendada oma väljatöötatavate õigusaktide hulka, võimaldab see rohkem keskenduda poliitilistele algatustele ning jätab rohkem aega sügavamalt järele mõelda, mida saab kasutada huvitatud sidusrühmade suurema kaasatuse edendamiseks;

| 32. | rõhutab vastavustabelite tähtsust nõuetekohase rakendamise jälgimisel; palub liikmesriikidel koostada ja avaldada enda vastavustabelid; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vastavustabelite tähtsust nõuetekohase rakendamise jälgimisel; palub liikmesriikidel koostada ja avaldada enda vastavustabelid;

| 33. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata ühtse turu aktis komisjoni poolt esitatud 0,5 % eesmärgile on mõned liikmesriigid ikkagi maha jäänud; rõhutab, et tähtsad ei ole mitte ainult ülevõtmise ja rakendamisega seotud formaalsed eesmärgid, vaid ka ülevõtmise kvaliteet, praktiline rakendamine kohapeal ning probleemid ja ülesanded, mis võivad asjaomaste sidusrühmade jaoks tegelikus elus kaasneda; |
| --- | --- |

33.

peab kahetsusväärseks, et vaatamata ühtse turu aktis komisjoni poolt esitatud 0,5 % eesmärgile on mõned liikmesriigid ikkagi maha jäänud; rõhutab, et tähtsad ei ole mitte ainult ülevõtmise ja rakendamisega seotud formaalsed eesmärgid, vaid ka ülevõtmise kvaliteet, praktiline rakendamine kohapeal ning probleemid ja ülesanded, mis võivad asjaomaste sidusrühmade jaoks tegelikus elus kaasneda;

| 34. | on seisukohal, et täielikult toimiva ühtse turu hüvede realiseerimiseks peaksid komisjon ja parlamendid tegema koostööd, et õppida ELi õigusaktide rakendamise parimatest tavadest ja selle käigus saadud kogemustest, et konkreetsete õigusaktide eesmärgid ja sihid ei läheks puuduliku või ebajärjekindla rakendamise tõttu liikmesriikides kaduma; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et täielikult toimiva ühtse turu hüvede realiseerimiseks peaksid komisjon ja parlamendid tegema koostööd, et õppida ELi õigusaktide rakendamise parimatest tavadest ja selle käigus saadud kogemustest, et konkreetsete õigusaktide eesmärgid ja sihid ei läheks puuduliku või ebajärjekindla rakendamise tõttu liikmesriikides kaduma;

| 35. | on veendunud, et on vaja suuremat selgust ülereguleerimise osas ning tugevamaid meetmeid, et teha kindlaks selle esinemise juhtumid, mis tekitavad raskusi ja lisakulu inimestele ja ettevõtetele, kes püüavad ELi tasandilt pärinevaid õigusakte mõista ja kohaldada; kutsub liikmesriike üles rakendusdokumentides selgitama ja kindlaks tegema, mis on liidu õigusaktide ja mis riiklike nõuete tulemus; tuletab meelde, et liikmesriikidel on võimalik kohaldada rangemaid nõudeid, kui ELi õigusega on sätestatud ainult minimaalne ühtlustamine; |
| --- | --- |

35.

on veendunud, et on vaja suuremat selgust ülereguleerimise osas ning tugevamaid meetmeid, et teha kindlaks selle esinemise juhtumid, mis tekitavad raskusi ja lisakulu inimestele ja ettevõtetele, kes püüavad ELi tasandilt pärinevaid õigusakte mõista ja kohaldada; kutsub liikmesriike üles rakendusdokumentides selgitama ja kindlaks tegema, mis on liidu õigusaktide ja mis riiklike nõuete tulemus; tuletab meelde, et liikmesriikidel on võimalik kohaldada rangemaid nõudeid, kui ELi õigusega on sätestatud ainult minimaalne ühtlustamine;

Järelevalve ja probleemide lahendamine

| 36. | palub komisjonil jätkata oma jõupingutusi ning ajakohastada regulaarselt õigusakte käsitlevaid suuniseid; nõuab eeskätt tihedas koostöös parlamendiga direktiivi 2005/29/EÜ (ebaausate kaubandustavade kohta) kohaldamist käsitlevate 2009. aasta suuniste kiiret ajakohastamist, et tagada suuniste sobivus digitaalajastusse; peab kahetsusväärseks, et teenuste kvaliteet erineb liikmesriigiti tohutult, mis on tingitud puudustest nii prioriteetide seadmise kui ka vahendite valdkonnas; nõuab seetõttu tugevamat täitmisele kuuluvat ELi tasandi juhtimisraamistikku, et parandada nende vahendite ja teenuste toimimist; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil jätkata oma jõupingutusi ning ajakohastada regulaarselt õigusakte käsitlevaid suuniseid; nõuab eeskätt tihedas koostöös parlamendiga direktiivi 2005/29/EÜ (ebaausate kaubandustavade kohta) kohaldamist käsitlevate 2009. aasta suuniste kiiret ajakohastamist, et tagada suuniste sobivus digitaalajastusse; peab kahetsusväärseks, et teenuste kvaliteet erineb liikmesriigiti tohutult, mis on tingitud puudustest nii prioriteetide seadmise kui ka vahendite valdkonnas; nõuab seetõttu tugevamat täitmisele kuuluvat ELi tasandi juhtimisraamistikku, et parandada nende vahendite ja teenuste toimimist;

| 37. | on seisukohal, et vaidluste kohtuväline lahendamine ja vaidluste veebipõhine lahendamine on väga tähtsad vahendid kaupade ja teenuste ühtse turu tõhustamiseks; rõhutab, et need võimaldavad tarbijatel ja kauplejatel lahendada oma vaidlused kulutõhusal ja lihtsal viisil, kohtusse pöördumata; julgustab komisjoni ja liikmesriike tõstma teadlikkust nendest tähtsatest vahenditest; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et vaidluste kohtuväline lahendamine ja vaidluste veebipõhine lahendamine on väga tähtsad vahendid kaupade ja teenuste ühtse turu tõhustamiseks; rõhutab, et need võimaldavad tarbijatel ja kauplejatel lahendada oma vaidlused kulutõhusal ja lihtsal viisil, kohtusse pöördumata; julgustab komisjoni ja liikmesriike tõstma teadlikkust nendest tähtsatest vahenditest;

| 38. | rõhutab, et konfliktide lahendamist toetavad ühtsed kontaktpunktid, nagu SOLVIT, Euroopa tarbijakeskuste võrgustik (ECC-Net) või finantsteenustega seotud kaebuste võrgustik (FIN-Net), on teenused, mis võimaldavad siseturul paremini toimida; palub komisjonil võtta kasutusele vahendid, et tutvustada neid võimalusi ja parandada nende omavahelist täiendavust; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et konfliktide lahendamist toetavad ühtsed kontaktpunktid, nagu SOLVIT, Euroopa tarbijakeskuste võrgustik (ECC-Net) või finantsteenustega seotud kaebuste võrgustik (FIN-Net), on teenused, mis võimaldavad siseturul paremini toimida; palub komisjonil võtta kasutusele vahendid, et tutvustada neid võimalusi ja parandada nende omavahelist täiendavust;

| 39. | väljendab heameelt projektide SOLVIT ja EU Pilot üle, millega püütakse vältida komisjoni poolt liikmesriikide suhtes rikkumismenetluste algatamist; peab siiski vajalikuks, et EU Piloti raames pakutavaid teenuseid täiustataks saadud märguannetele reageerimise kiiruse osas; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt projektide SOLVIT ja EU Pilot üle, millega püütakse vältida komisjoni poolt liikmesriikide suhtes rikkumismenetluste algatamist; peab siiski vajalikuks, et EU Piloti raames pakutavaid teenuseid täiustataks saadud märguannetele reageerimise kiiruse osas;

| 40. | on seisukohal, et siseturu infosüsteemi tuleks jätkuvalt laiendada ka teistele ühtse turu vahenditele, et sellest saaks keskne teabeallikas; rõhutab, et see oleks kooskõlas „ainult ühe korra“ põhimõttega vastavalt komisjoni hiljutistele algatustele; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et siseturu infosüsteemi tuleks jätkuvalt laiendada ka teistele ühtse turu vahenditele, et sellest saaks keskne teabeallikas; rõhutab, et see oleks kooskõlas „ainult ühe korra“ põhimõttega vastavalt komisjoni hiljutistele algatustele;

| 41. | peab tähtsaks digitaalplatvorme, näiteks ühtsed kontaktpunktid, siseturu infosüsteem (IMI) ja koostalitlusvõime alaste lahenduste programm (ISA2), et parandada ühtse turu toimimist, hõlbustades liikmesriikide ametiasutuste piiriülest teabevahetust; |
| --- | --- |

41.

peab tähtsaks digitaalplatvorme, näiteks ühtsed kontaktpunktid, siseturu infosüsteem (IMI) ja koostalitlusvõime alaste lahenduste programm (ISA2), et parandada ühtse turu toimimist, hõlbustades liikmesriikide ametiasutuste piiriülest teabevahetust;

| 42. | tunneb muret eurooplaste vähese teadlikkuse ja arusaamise pärast olemasolevatest teenustest, nagu „Teie Euroopa“, „Teie Euroopa Nõuanne“, Euroopa tööturuasutuste süsteem, tarbijakaitsealase koostöö võrgustik, ühtsed kontaktpunktid, SOLVIT ning vaidluste kohtuväline ja internetipõhine lahendamine; |
| --- | --- |

42.

tunneb muret eurooplaste vähese teadlikkuse ja arusaamise pärast olemasolevatest teenustest, nagu „Teie Euroopa“, „Teie Euroopa Nõuanne“, Euroopa tööturuasutuste süsteem, tarbijakaitsealase koostöö võrgustik, ühtsed kontaktpunktid, SOLVIT ning vaidluste kohtuväline ja internetipõhine lahendamine;

| 43. | on seisukohal, et sellised teenused nagu „Teie Euroopa“, „Teie Euroopa Nõuanne“, Euroopa tööturuasutuste süsteem, tarbijakaitsealase koostöö võrgustik, ühtsed kontaktpunktid, SOLVIT ja SOLVIT+ ning vaidluste kohtuväline ja internetipõhine lahendamine on kasulikud ja soodsad alternatiivid kohtumenetlusele; märgib, et ainult 4 % tarbijatest ja ettevõtjatest on teadlikud sellistest vahenditest ning et praegu kasutatakse neid teenuseid väga vähe; palub komisjonil ja liikmesriikidel selle probleemi lahendamiseks parandada teadlikkust sellistest vahenditest ja uurida, kas nendega saavutatud tulemused ja lahendused on kasutajate jaoks piisavad; kutsub komisjoni lisaks üles tegema tööd selle nimel, et eri tugiteenuste, nagu „Teie Euroopa“ või SOLVIT, vahel toimuks tihedam koostöö, et suurendada kasutajate rahulolu; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et sellised teenused nagu „Teie Euroopa“, „Teie Euroopa Nõuanne“, Euroopa tööturuasutuste süsteem, tarbijakaitsealase koostöö võrgustik, ühtsed kontaktpunktid, SOLVIT ja SOLVIT+ ning vaidluste kohtuväline ja internetipõhine lahendamine on kasulikud ja soodsad alternatiivid kohtumenetlusele; märgib, et ainult 4 % tarbijatest ja ettevõtjatest on teadlikud sellistest vahenditest ning et praegu kasutatakse neid teenuseid väga vähe; palub komisjonil ja liikmesriikidel selle probleemi lahendamiseks parandada teadlikkust sellistest vahenditest ja uurida, kas nendega saavutatud tulemused ja lahendused on kasutajate jaoks piisavad; kutsub komisjoni lisaks üles tegema tööd selle nimel, et eri tugiteenuste, nagu „Teie Euroopa“ või SOLVIT, vahel toimuks tihedam koostöö, et suurendada kasutajate rahulolu;

| 44. | palub komisjonil teha nende teenuste koostoime kohta süvaanalüüs ning uurida võimalust asendada need ühe tarbijatele mõeldud kontaktpunktiga, mis suunaks tarbijad vastavalt vajadusele edasi teiste vahenditeni; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil teha nende teenuste koostoime kohta süvaanalüüs ning uurida võimalust asendada need ühe tarbijatele mõeldud kontaktpunktiga, mis suunaks tarbijad vastavalt vajadusele edasi teiste vahenditeni;

| 45. | on seisukohal, et see analüüs peaks tagama asjaomaste teenuste parema määratlemise, et saavutada tegevuste parem lahushoidmine ja vältida seeläbi kattuvust; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et see analüüs peaks tagama asjaomaste teenuste parema määratlemise, et saavutada tegevuste parem lahushoidmine ja vältida seeläbi kattuvust;

| 46. | palub komisjonil välja töötada kommunikatsiooni- ja koolitusstrateegia, et tõsta kodanike ja igas suuruses ettevõtjate teadlikkust tugiteenustest; soovitab sellega seoses välja töötada ühtse portaali, mille kaudu on kättesaadavad kõik tugiteenused; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil välja töötada kommunikatsiooni- ja koolitusstrateegia, et tõsta kodanike ja igas suuruses ettevõtjate teadlikkust tugiteenustest; soovitab sellega seoses välja töötada ühtse portaali, mille kaudu on kättesaadavad kõik tugiteenused;

| 47. | on seisukohal, et tarbijakaitsealase koostöö määruse tulevasel läbivaatamisel tuleks täielikult arvesse võtta vajadust parandada teabe liikumist erinevate ühtse turu vahendite vahel; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et tarbijakaitsealase koostöö määruse tulevasel läbivaatamisel tuleks täielikult arvesse võtta vajadust parandada teabe liikumist erinevate ühtse turu vahendite vahel;

| 48. | toonitab komisjoni jälgimisvahendi – ELi lauskontrollide – tähtsat rolli, eriti seoses hästi toimiva digitaalse ühtse turuga; |
| --- | --- |

48.

toonitab komisjoni jälgimisvahendi – ELi lauskontrollide – tähtsat rolli, eriti seoses hästi toimiva digitaalse ühtse turuga;

| 49. | tunnustab positiivset rolli, mida täidavad ELi lauskontrollid, mille algatas komisjon jõustamise parandamiseks, kasutades internetikeskkonnas koordineeritud kontrollimeetmeid; usub, et ELi lauskontrolle võiks laiendada ka internetivälisesse sektorisse; |
| --- | --- |

49.

tunnustab positiivset rolli, mida täidavad ELi lauskontrollid, mille algatas komisjon jõustamise parandamiseks, kasutades internetikeskkonnas koordineeritud kontrollimeetmeid; usub, et ELi lauskontrolle võiks laiendada ka internetivälisesse sektorisse;

| 50. | märgib murega, et „Teie Euroopa“ aruannete kohaselt esineb valdkondi, näiteks e-kaubandus ja kvalifikatsioonide tunnustamine, mille kohta saabub pidevalt päringuid inimestelt, kes püüavad oma õigusi kasutada; on seisukohal, et komisjon peaks sellele koos riiklike ja piirkondlike asutustega reageerima, et edendada arusaamist nendest õigustest; |
| --- | --- |

50.

märgib murega, et „Teie Euroopa“ aruannete kohaselt esineb valdkondi, näiteks e-kaubandus ja kvalifikatsioonide tunnustamine, mille kohta saabub pidevalt päringuid inimestelt, kes püüavad oma õigusi kasutada; on seisukohal, et komisjon peaks sellele koos riiklike ja piirkondlike asutustega reageerima, et edendada arusaamist nendest õigustest;

| 51. | peab asjakohaseks rakendamise nii kvalitatiivset kui ka kvantitatiivset hindamist – ja mitte pelgalt arvnäitajaid selle kohta, kas direktiivid on vormiliselt üle võetud või ei –, et saada täielik ülevaade sellest, kuidas ühtse turu õigusaktid tarbijatele ja ettevõtetele tegelikult mõjuvad; |
| --- | --- |

51.

peab asjakohaseks rakendamise nii kvalitatiivset kui ka kvantitatiivset hindamist – ja mitte pelgalt arvnäitajaid selle kohta, kas direktiivid on vormiliselt üle võetud või ei –, et saada täielik ülevaade sellest, kuidas ühtse turu õigusaktid tarbijatele ja ettevõtetele tegelikult mõjuvad;

| 52. | palub komisjonil kaaluda, kas tuleks luua varajase hoiatamise süsteem, mis annaks teada ELi õiguse rakendamise või kohaldamisega seotud probleemide esinemisest; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil kaaluda, kas tuleks luua varajase hoiatamise süsteem, mis annaks teada ELi õiguse rakendamise või kohaldamisega seotud probleemide esinemisest;

| 53. | on veendunud, et ELi tasandil tarbijaturgude süstemaatiline jälgimine aitaks kiiremini tuvastada arengusuundumused ning tarbijaid ja ettevõtteid ähvardavad ohud; rõhutab sellega seoses kõikide kaasatud sidusrühmade, sh tarbijaorganisatsioonide positiivset rolli; |
| --- | --- |

53.

on veendunud, et ELi tasandil tarbijaturgude süstemaatiline jälgimine aitaks kiiremini tuvastada arengusuundumused ning tarbijaid ja ettevõtteid ähvardavad ohud; rõhutab sellega seoses kõikide kaasatud sidusrühmade, sh tarbijaorganisatsioonide positiivset rolli;

| 54. | palub komisjonil hinnata 2009. aasta vastastikuse tunnustamise määruses ja 2011. aasta ehitustoodete määruses ette nähtud toodete kontaktpunktide toimimist; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil hinnata 2009. aasta vastastikuse tunnustamise määruses ja 2011. aasta ehitustoodete määruses ette nähtud toodete kontaktpunktide toimimist;

Jõustamine ja turujärelevalve

| 55. | rõhutab vajadust tihedama koostöö järele ühest küljest ühtse turu juhtimise vahendite, kuhu saabuvad kodanike kaebused ELi õigusaktide rikkumiste kohta kauplejate poolt, ning teisest küljest riiklike täitevasutuste vahel, kasutades ametlikke menetlusi ja paremat teabevahetust; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust tihedama koostöö järele ühest küljest ühtse turu juhtimise vahendite, kuhu saabuvad kodanike kaebused ELi õigusaktide rikkumiste kohta kauplejate poolt, ning teisest küljest riiklike täitevasutuste vahel, kasutades ametlikke menetlusi ja paremat teabevahetust;

| 56. | palub komisjonil tõsiselt hinnata rakendamise – ja vajaduse korral rikkumismenetluste – järjepidevust ja tulemuslikkust, eelkõige kui need puudutavad ühtse turu reguleerimist; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil tõsiselt hinnata rakendamise – ja vajaduse korral rikkumismenetluste – järjepidevust ja tulemuslikkust, eelkõige kui need puudutavad ühtse turu reguleerimist;

| 57. | peab kahetsusväärseks, et parlamendi juurdepääs asjakohastele rikkumiseelsete ja rikkumismenetlustega seotud andmetele on piiratud, ning nõuab selles valdkonnas suuremat läbipaistvust, austades sealjuures konfidentsiaalsusnõudeid; |
| --- | --- |

57.

peab kahetsusväärseks, et parlamendi juurdepääs asjakohastele rikkumiseelsete ja rikkumismenetlustega seotud andmetele on piiratud, ning nõuab selles valdkonnas suuremat läbipaistvust, austades sealjuures konfidentsiaalsusnõudeid;

| 58. | nõuab tungivalt, et komisjon algataks õigeaegsed ja kiiremad rikkumismenetlused, kui on olemas tõendid mitterakendamise kohta ja kui mõistlikud jõupingutused lahendada probleemid selliste vahendite abil nagu vahendamine (vaidluste kohtuväline ja veebipõhine lahendamine, EU Pilot või SOLVIT) on ebaõnnestunud; rõhutab, et liikmesriikidel on ELi õiguse jõustamisel võrdne vastutus ja et neil tuleks tagada õiguse tulemuslik ja tõhus jõustamine, et kaitsta tarbijate huve ja luua kõikjal Euroopas ettevõtetele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

58.

nõuab tungivalt, et komisjon algataks õigeaegsed ja kiiremad rikkumismenetlused, kui on olemas tõendid mitterakendamise kohta ja kui mõistlikud jõupingutused lahendada probleemid selliste vahendite abil nagu vahendamine (vaidluste kohtuväline ja veebipõhine lahendamine, EU Pilot või SOLVIT) on ebaõnnestunud; rõhutab, et liikmesriikidel on ELi õiguse jõustamisel võrdne vastutus ja et neil tuleks tagada õiguse tulemuslik ja tõhus jõustamine, et kaitsta tarbijate huve ja luua kõikjal Euroopas ettevõtetele võrdsed võimalused;

| 59. | võtab kohustuse täita ELi õigusaktide jõustamisel oma rolli, muu hulgas õigusaktide rakendamise järelevalve ja komisjoni kontrollimise kaudu, eeskätt parlamendi osalemise abil komisjoni iga-aastaste aruannete või vähemalt selliste üksikasjalikumate aruannete ettevalmistamises, mis puudutavad konkreetselt jõustamist käsitlevaid tööprogramme; |
| --- | --- |

59.

võtab kohustuse täita ELi õigusaktide jõustamisel oma rolli, muu hulgas õigusaktide rakendamise järelevalve ja komisjoni kontrollimise kaudu, eeskätt parlamendi osalemise abil komisjoni iga-aastaste aruannete või vähemalt selliste üksikasjalikumate aruannete ettevalmistamises, mis puudutavad konkreetselt jõustamist käsitlevaid tööprogramme;

| 60. | tuletab meelde, et oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsioonis ebaausaid kaubandustavasid käsitleva direktiivi 2005/29/EÜ (4) kohaldamise kohta kutsus parlament komisjoni üles koguma ja analüüsima andmeid liikmesriikide kohaldatavate karistuste kohta ning jõustamissüsteemide tõhususe kohta, eriti seoses jõustamismenetluste keerukuse ja pikkusega; on korduvalt palunud komisjonil esitada parlamendile nende analüüside tulemused; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, et oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsioonis ebaausaid kaubandustavasid käsitleva direktiivi 2005/29/EÜ (4) kohaldamise kohta kutsus parlament komisjoni üles koguma ja analüüsima andmeid liikmesriikide kohaldatavate karistuste kohta ning jõustamissüsteemide tõhususe kohta, eriti seoses jõustamismenetluste keerukuse ja pikkusega; on korduvalt palunud komisjonil esitada parlamendile nende analüüside tulemused;

| 61. | on seisukohal, et ELi õigusaktide jõustamise tugevdamiseks tuleks turujärelevalve vahendeid kasutada koos ühtse turu vahenditega; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et ELi õigusaktide jõustamise tugevdamiseks tuleks turujärelevalve vahendeid kasutada koos ühtse turu vahenditega;

| 62. | juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et riikide ametiasutused ei kasuta turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) alati õigesti või siis ei võta vajalikke meetmeid õigeaegselt; rõhutab eeskätt vajadust parandada riigiasutuste vahelist juhtumite üleandmist; |
| --- | --- |

62.

juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et riikide ametiasutused ei kasuta turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) alati õigesti või siis ei võta vajalikke meetmeid õigeaegselt; rõhutab eeskätt vajadust parandada riigiasutuste vahelist juhtumite üleandmist;

| 63. | tunneb muret, et vastavalt komisjoni 2014. aasta näidisanalüüsile ei antud 60 % juhtudest uurimisaluste toodete puhul teada päritoluriiki, 32 % juhtudest puudus teave uurimisaluste mehaanikatoodete riskiklassifikatsiooni kohta ning 5 % sisestatud kirjetest puudus viide rikutud ELi määrusele või direktiivile; palub nõukogul ja liikmesriikidel selle probleemi üle tõsiselt järele mõelda ning teavitada parlamenti sellega seoses võetavatest järelmeetmetest; |
| --- | --- |

63.

tunneb muret, et vastavalt komisjoni 2014. aasta näidisanalüüsile ei antud 60 % juhtudest uurimisaluste toodete puhul teada päritoluriiki, 32 % juhtudest puudus teave uurimisaluste mehaanikatoodete riskiklassifikatsiooni kohta ning 5 % sisestatud kirjetest puudus viide rikutud ELi määrusele või direktiivile; palub nõukogul ja liikmesriikidel selle probleemi üle tõsiselt järele mõelda ning teavitada parlamenti sellega seoses võetavatest järelmeetmetest;

Järelhindamine ja läbivaatamine

| 64. | väljendab heameelt korrapärase läbivaatamise ajavahemiku üle ja sektoripõhise analüüsi sisseviimise üle õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames, mille lõppeesmärk peaks olema parandada ELi õigusaktide kvaliteeti ja neid lihtsustada, viies need sel viisil paremini vastavusse kodanike ja ettevõtete vajadustega, pöörates erilist tähelepanu mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

64.

väljendab heameelt korrapärase läbivaatamise ajavahemiku üle ja sektoripõhise analüüsi sisseviimise üle õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames, mille lõppeesmärk peaks olema parandada ELi õigusaktide kvaliteeti ja neid lihtsustada, viies need sel viisil paremini vastavusse kodanike ja ettevõtete vajadustega, pöörates erilist tähelepanu mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| 65. | on siiski seisukohal, et analüüsi tuleks täiustada selles osas, kas seni astutud seadusandlikud sammud on aidanud tulemuslikult kaasa eesmärgi saavutamisele ja kas need on kooskõlas praeguste poliitiliste eesmärkidega; rõhutab ka läbipaistvuse olulisust õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmis; on sellega seoses veendunud, et haldus- ja regulatiivse koormuse järkjärgulise vähendamise eesmärk võiks aidata tagada, et eesmärgid saavutatakse kõige tõhusamal viisil ning vähimate võimalike kuludega inimestele ja ettevõtetele; |
| --- | --- |

65.

on siiski seisukohal, et analüüsi tuleks täiustada selles osas, kas seni astutud seadusandlikud sammud on aidanud tulemuslikult kaasa eesmärgi saavutamisele ja kas need on kooskõlas praeguste poliitiliste eesmärkidega; rõhutab ka läbipaistvuse olulisust õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmis; on sellega seoses veendunud, et haldus- ja regulatiivse koormuse järkjärgulise vähendamise eesmärk võiks aidata tagada, et eesmärgid saavutatakse kõige tõhusamal viisil ning vähimate võimalike kuludega inimestele ja ettevõtetele;

| 66. | märgib, et reguleerimise kumulatiivne maksumus on ühtsel turul osalejate, eelkõige VKEde jaoks sageli takistuseks; peab seepärast tervitatavaks komisjoni võetud kohustust seda küsimust uurida; rõhutab, et sellise analüüsi eesmärk peaks olema eemaldada turule sisenemise tõkked ja tagada kõikidele osalejatele aus konkurents; |
| --- | --- |

66.

märgib, et reguleerimise kumulatiivne maksumus on ühtsel turul osalejate, eelkõige VKEde jaoks sageli takistuseks; peab seepärast tervitatavaks komisjoni võetud kohustust seda küsimust uurida; rõhutab, et sellise analüüsi eesmärk peaks olema eemaldada turule sisenemise tõkked ja tagada kõikidele osalejatele aus konkurents;

| 67. | palub komisjonil parandada arusaamist poliitikaeesmärkide saavutamist mõjutavatest teguritest, nt ELi või riiklikul tasandil vastu võetud üksteist täiendavate või vastuoluliste poliitikameetmete mõju, kuid samuti ka tegevusetuse mõju ja kulusid, selleks et parandada poliitika kujundamist ja lõppkokkuvõttes aidata kaasa ühtse turu paremale reguleerimisele; |
| --- | --- |

67.

palub komisjonil parandada arusaamist poliitikaeesmärkide saavutamist mõjutavatest teguritest, nt ELi või riiklikul tasandil vastu võetud üksteist täiendavate või vastuoluliste poliitikameetmete mõju, kuid samuti ka tegevusetuse mõju ja kulusid, selleks et parandada poliitika kujundamist ja lõppkokkuvõttes aidata kaasa ühtse turu paremale reguleerimisele;

| 68. | on seisukohal, et aegumisklausleid või tõhustatud läbivaatamisklausleid võib kaaluda erandkorras, eelkõige ajutiste nähtuste puhul, et institutsioonid võtaksid kohustuse õigusakte ajakohastada ja ainult vajalikke õigusakte kehtivana hoida; leiab, et kaitsemeetmed on vajalikud vahendid tagamaks, et olulised õigusaktid ei aeguks; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et aegumisklausleid või tõhustatud läbivaatamisklausleid võib kaaluda erandkorras, eelkõige ajutiste nähtuste puhul, et institutsioonid võtaksid kohustuse õigusakte ajakohastada ja ainult vajalikke õigusakte kehtivana hoida; leiab, et kaitsemeetmed on vajalikud vahendid tagamaks, et olulised õigusaktid ei aeguks;

III.   
  Kokkuvõte

| 69. | rõhutab, et ühtse turu parem reguleerimine ei tähenda kogu reguleerimise kõrvaldamist ega näiteks keskkonnakaitse, turvalisuse, julgeoleku, tarbijakaitse ja sotsiaalsete standardite osas reguleerimise eesmärkide vähendamist, vaid pigem ebavajaliku reguleerimise, bürokraatia ja negatiivsete mõjude kaotamist, saavutades samal ajal poliitilised eesmärgid ning pakkudes tööhõivet ja ettevõtlust toetavat ja konkurentsivõimelist regulatiivset keskkonda Euroopas; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et ühtse turu parem reguleerimine ei tähenda kogu reguleerimise kõrvaldamist ega näiteks keskkonnakaitse, turvalisuse, julgeoleku, tarbijakaitse ja sotsiaalsete standardite osas reguleerimise eesmärkide vähendamist, vaid pigem ebavajaliku reguleerimise, bürokraatia ja negatiivsete mõjude kaotamist, saavutades samal ajal poliitilised eesmärgid ning pakkudes tööhõivet ja ettevõtlust toetavat ja konkurentsivõimelist regulatiivset keskkonda Euroopas;

| 70. | rõhutab, et ühtne turg, mis tootmist, innovatsiooni ja kaubandust liigselt ei koorma ega takista, on vahend, mis toob Euroopasse tagasi majanduskasvu ning töökohad, mis varem oleks viidud väljapoole Euroopat; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et ühtne turg, mis tootmist, innovatsiooni ja kaubandust liigselt ei koorma ega takista, on vahend, mis toob Euroopasse tagasi majanduskasvu ning töökohad, mis varem oleks viidud väljapoole Euroopat;

| 71. | rõhutab seepärast, et ühine vastutus ühtse turu parema reguleerimise eest toob ka ühist kasu: tugeva ja elujõulise ühtse turu, mis aitab Euroopas kaasa pikaajalisele majanduskasvule ja tema kodanike jõukusele; |
| --- | --- |

71.

rõhutab seepärast, et ühine vastutus ühtse turu parema reguleerimise eest toob ka ühist kasu: tugeva ja elujõulise ühtse turu, mis aitab Euroopas kaasa pikaajalisele majanduskasvule ja tema kodanike jõukusele;

o

o o

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

72.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 75.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0069.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0164.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0063.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/57

---

P8_TA(2016)0106

ELi käsitlev õpe koolides

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi käsitleva õppe kohta koolides (2015/2138(INI))

(2018/C 058/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklit 165, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklit 165,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta otsust nr 1093/2012/EL Euroopa kodanike aasta 2013 kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta otsust nr 1093/2012/EL Euroopa kodanike aasta 2013 kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 390/2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm „Kodanike Euroopa“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 390/2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm „Kodanike Euroopa“ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametliku kohtumise deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (Pariisi deklaratsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametliku kohtumise deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (Pariisi deklaratsioon),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020) (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2015. aasta teatist pealkirjaga „Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruande projekt hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta“ (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2015. aasta teatist pealkirjaga „Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruande projekt hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta“ (COM(2015)0408),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2015. aasta rakendusotsust ELi haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogrammi „Erasmus+“ 2016. aasta tööprogrammi vastuvõtmiseks (C(2015)6151), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2015. aasta rakendusotsust ELi haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogrammi „Erasmus+“ 2016. aasta tööprogrammi vastuvõtmiseks (C(2015)6151),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. ja 29. novembri 2011. aasta järeldusi õpirände sihttaseme kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. ja 29. novembri 2011. aasta järeldusi õpirände sihttaseme kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2015. aasta teatist pealkirjaga „Kavand: nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta“ (COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2015. aasta teatist pealkirjaga „Kavand: nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta“ (COM(2015)0429),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2009. aasta teatist pealkirjaga „ELi noorsoostrateegia: investeerimine ja mobiliseerimine – Uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis“ (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2009. aasta teatist pealkirjaga „ELi noorsoostrateegia: investeerimine ja mobiliseerimine – Uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis“ (COM(2009)0200),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja kogemusõppe valideerimise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja kogemusõppe valideerimise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 15. mai 1992. aasta resolutsiooni haridus- ja koolituspoliitika kohta 1993. aasta perspektiivis (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. mai 1992. aasta resolutsiooni haridus- ja koolituspoliitika kohta 1993. aasta perspektiivis (9),

| — | võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni algatuste kohta täiendada koolide õppekavasid ja võimaldada Euroopa mõõtme lisamiseks vajalikke toetusmeetmeid (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni algatuste kohta täiendada koolide õppekavasid ja võimaldada Euroopa mõõtme lisamiseks vajalikke toetusmeetmeid (10),

| — | võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (11);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0021/2016),

| A. | arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ja avalik hüve, mis peaks olema kõikidele võrdselt kättesaadav; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ja avalik hüve, mis peaks olema kõikidele võrdselt kättesaadav;

| B. | arvestades, et hariduse peamine roll on kujundada täielikult teadlikke kodanikke ja seepärast ei piirdu see ELi majanduseesmärkide ja riiklike strateegiate täitmisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hariduse peamine roll on kujundada täielikult teadlikke kodanikke ja seepärast ei piirdu see ELi majanduseesmärkide ja riiklike strateegiate täitmisega;

| C. | arvestades, et hariduse eesmärgid hõlmavad ka inimeste ettevalmistamist eluks ja tegevuseks aktiivse kodanikuna üha keerukamas, nõudlikumas, mitmekultuurilisemas ja integreeritumas ühiskonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hariduse eesmärgid hõlmavad ka inimeste ettevalmistamist eluks ja tegevuseks aktiivse kodanikuna üha keerukamas, nõudlikumas, mitmekultuurilisemas ja integreeritumas ühiskonnas;

| D. | arvestades, et vastavalt 2014. aasta Eurobaromeetri arvamusküsitlusele tunneb 44 % Euroopa Liidu kodanikest, et neil on puudulik arusaamine sellest, kuidas EL toimib, ja 52 % eurooplastest arvab, et nende hääl ELis ei loe (12); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt 2014. aasta Eurobaromeetri arvamusküsitlusele tunneb 44 % Euroopa Liidu kodanikest, et neil on puudulik arusaamine sellest, kuidas EL toimib, ja 52 % eurooplastest arvab, et nende hääl ELis ei loe (12);

| E. | arvestades, et viimastel Euroopa Parlamendi valimistel osales vaid 42,61 % ELi kodanikest ja vaid 27,8 % 18–24 aasta vanustest valijatest, mis kujutab endast madalaimat valimisaktiivsust aastast 1979 (13); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimastel Euroopa Parlamendi valimistel osales vaid 42,61 % ELi kodanikest ja vaid 27,8 % 18–24 aasta vanustest valijatest, mis kujutab endast madalaimat valimisaktiivsust aastast 1979 (13);

| F. | arvestades, et ebapiisavad teadmised EList ja halb arusaam selle konkreetsest lisaväärtusest võivad tugevdada demokraatia defitsiidi tunnet ja põhjustada euroskeptitsismi laienemist liikmesriikides ja kandidaatriikides; arvestades, et Euroopa kodanike hääle ja ELi institutsioonide vahelise kasvava lõhe vähendamiseks tuleb tegeleda demokraatia defitsiidi probleemiga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ebapiisavad teadmised EList ja halb arusaam selle konkreetsest lisaväärtusest võivad tugevdada demokraatia defitsiidi tunnet ja põhjustada euroskeptitsismi laienemist liikmesriikides ja kandidaatriikides; arvestades, et Euroopa kodanike hääle ja ELi institutsioonide vahelise kasvava lõhe vähendamiseks tuleb tegeleda demokraatia defitsiidi probleemiga;

| G. | arvestades, et 2015. aasta Eurobaromeetri eriuuringu nr 437 andmetel nõustub suur osa eurooplastest sellega, et koolitunnid ja õppematerjal peaksid sisaldama teavet religiooni või usuliste veendumuste, etnilise päritolu, seksuaalse sättumuse ja sooidentiteediga seotud mitmekesisuse kohta (14); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2015. aasta Eurobaromeetri eriuuringu nr 437 andmetel nõustub suur osa eurooplastest sellega, et koolitunnid ja õppematerjal peaksid sisaldama teavet religiooni või usuliste veendumuste, etnilise päritolu, seksuaalse sättumuse ja sooidentiteediga seotud mitmekesisuse kohta (14);

| H. | arvestades, et teadlikkus Euroopa poliitika pakutavast kasust, näiteks inimeste ja teenuste vaba liikumine liidu piires, ja ELi liikuvusprogrammid võivad aidata luua ELi kuulumise tunnet, kogukonnatunnet ning mitmekultuuriliste ja -rahvuseliste ühiskondade aktsepteerimist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teadlikkus Euroopa poliitika pakutavast kasust, näiteks inimeste ja teenuste vaba liikumine liidu piires, ja ELi liikuvusprogrammid võivad aidata luua ELi kuulumise tunnet, kogukonnatunnet ning mitmekultuuriliste ja -rahvuseliste ühiskondade aktsepteerimist;

| I. | arvestades, et edukad haridussüsteemid ja õppekavad koos eurooplaste suurema mõju ja osalemisega ELi poliitika otsustusprotsessis võivad tekitada suurema huvi ELi asjade vastu ning luua mõistmise ja kuuluvuse tunnet, aidates samas võidelda sotsiaalse lõhestumise, kultuurilise segregatsiooni ja ilmajäetuse tundega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et edukad haridussüsteemid ja õppekavad koos eurooplaste suurema mõju ja osalemisega ELi poliitika otsustusprotsessis võivad tekitada suurema huvi ELi asjade vastu ning luua mõistmise ja kuuluvuse tunnet, aidates samas võidelda sotsiaalse lõhestumise, kultuurilise segregatsiooni ja ilmajäetuse tundega;

| J. | arvestades, et enamik liikmesriike on oma õppekavadesse ja õpetajaõppe programmidesse integreerinud ELi teemade õpetamise; arvestades, et erinevused liikmesriikides ja nende vahel on jätkuvalt olemas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enamik liikmesriike on oma õppekavadesse ja õpetajaõppe programmidesse integreerinud ELi teemade õpetamise; arvestades, et erinevused liikmesriikides ja nende vahel on jätkuvalt olemas;

| K. | arvestades, et kuigi ELi teemasid õpetatakse üldiselt eri haridustasemetel ja kohustusliku hariduse eri õppeainete raames, siis mõnes liikmesriigis moodustavad need eelkõige väikese osa õppekavast, mille järgi asjaomane õpetaja peab õpetama; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi ELi teemasid õpetatakse üldiselt eri haridustasemetel ja kohustusliku hariduse eri õppeainete raames, siis mõnes liikmesriigis moodustavad need eelkõige väikese osa õppekavast, mille järgi asjaomane õpetaja peab õpetama;

| L. | arvestades, et õpetajate ja muu pedagoogilise personali ELi teemalisi teadmisi ja oskusi tuleb põhi- ja jätkukoolituse kaudu täiendada ja ajakohastada, ning arvestades, et haridusasutused ja õpetajad vajavad sellega seoses tõhusat abi, mis on kohandatud nende konkreetsete vajadustega ja on asjakohane; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et õpetajate ja muu pedagoogilise personali ELi teemalisi teadmisi ja oskusi tuleb põhi- ja jätkukoolituse kaudu täiendada ja ajakohastada, ning arvestades, et haridusasutused ja õpetajad vajavad sellega seoses tõhusat abi, mis on kohandatud nende konkreetsete vajadustega ja on asjakohane;

| M. | arvestades, et vastavalt uuringule „Euroopat käsitlev õpe koolides“, mille eraõiguslik konsultatsioonifirma ICF GHK koostas hariduse ja kultuuri peadirektoraadi jaoks (15), tegelevad ELi asju käsitleva õpetajakoolitusega peamiselt kõrgharidussüsteemist väljapoole jäävad asutused ja ühendused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastavalt uuringule „Euroopat käsitlev õpe koolides“, mille eraõiguslik konsultatsioonifirma ICF GHK koostas hariduse ja kultuuri peadirektoraadi jaoks (15), tegelevad ELi asju käsitleva õpetajakoolitusega peamiselt kõrgharidussüsteemist väljapoole jäävad asutused ja ühendused;

| N. | arvestades, et komisjoni poolt 2014. aastal esitatud Erasmuse programmi mõju uuring näitab haridusega seotud liikuvuse ja õpingute rahvusvaheliseks muutumise positiivset mõju mitte ainult õppekavale ja tööhõivele, aga ka Euroopa Liidu alastele teadmistele, Euroopa kodaniku tunde arengule ja Euroopa-meelsusele ning Euroopa Parlamendi valimistel osalemise aktiivsusele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni poolt 2014. aastal esitatud Erasmuse programmi mõju uuring näitab haridusega seotud liikuvuse ja õpingute rahvusvaheliseks muutumise positiivset mõju mitte ainult õppekavale ja tööhõivele, aga ka Euroopa Liidu alastele teadmistele, Euroopa kodaniku tunde arengule ja Euroopa-meelsusele ning Euroopa Parlamendi valimistel osalemise aktiivsusele;

Euroopa mõõde hariduses

| 1. | rõhutab Euroopa mõõtme kasvavat olulisust hariduses eri õppeainete, haridustasandite ja -vormide lõikes, toonitades vajadust selle kontseptsiooni avaramaks ja sügavutiminevaks mõistmiseks, mis võtab arvesse selle keerukat, dünaamilist ja mitmekihilist olemust, mille oluline osa on ELi käsitlev õpe koolides; |
| --- | --- |

1.

rõhutab Euroopa mõõtme kasvavat olulisust hariduses eri õppeainete, haridustasandite ja -vormide lõikes, toonitades vajadust selle kontseptsiooni avaramaks ja sügavutiminevaks mõistmiseks, mis võtab arvesse selle keerukat, dünaamilist ja mitmekihilist olemust, mille oluline osa on ELi käsitlev õpe koolides;

| 2. | rõhutab, et Euroopa mõõde hariduses on ülioluline, aitamaks kodanikel paremini mõista ELi ja taasühenduda liiduga, ning see võib süvendada ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste rolli ja tugevdada liidu häält vastastikku sõltuvas maailmas; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa mõõde hariduses on ülioluline, aitamaks kodanikel paremini mõista ELi ja taasühenduda liiduga, ning see võib süvendada ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste rolli ja tugevdada liidu häält vastastikku sõltuvas maailmas;

| 3. | rõhutab vajadust mõista ja edendada Euroopa Liidu põhiväärtuste järgimist; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi ja liikmesriikide ühise ajaloo ja väärtuste tundmine ja mõistmine on peamine viis, kuidas saavutada vastastikune mõistmine, rahumeelne kooselamine, sallivus ja solidaarsus ning mõista Euroopa Liidu aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust mõista ja edendada Euroopa Liidu põhiväärtuste järgimist; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi ja liikmesriikide ühise ajaloo ja väärtuste tundmine ja mõistmine on peamine viis, kuidas saavutada vastastikune mõistmine, rahumeelne kooselamine, sallivus ja solidaarsus ning mõista Euroopa Liidu aluspõhimõtteid;

| 4. | juhib tähelepanu, et arvestades ELi mõju kodanike igapäevaelule, peaks EL olema õppematerjalides ja tunnivälises tegevuses silmatorkavamal kohal ja neisse paremini integreeritud; on seisukohal, et selgesõnaliselt ELiga seotud õppesisu võib kooli õppekavale ja õppijate isiklikule arengule ja kasvamisele olulist väärtust lisada; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu, et arvestades ELi mõju kodanike igapäevaelule, peaks EL olema õppematerjalides ja tunnivälises tegevuses silmatorkavamal kohal ja neisse paremini integreeritud; on seisukohal, et selgesõnaliselt ELiga seotud õppesisu võib kooli õppekavale ja õppijate isiklikule arengule ja kasvamisele olulist väärtust lisada;

| 5. | rõhutab vajadust kasutada aktiivseid ja osalevaid õpimeetodeid vastavalt õppijate vanusele, tasemele, vajadustele ja huvidele ning kasutada täiel määral ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia pakutavaid võimalusi ja meediat, sealhulgas sotsiaalmeediat; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust kasutada aktiivseid ja osalevaid õpimeetodeid vastavalt õppijate vanusele, tasemele, vajadustele ja huvidele ning kasutada täiel määral ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia pakutavaid võimalusi ja meediat, sealhulgas sotsiaalmeediat;

| 6. | rõhutab, et Euroopa mõõde hariduses peaks aitama õppijatel mitte ainult teadmisi koguda ning arendada Euroopa ühtekuuluvustunnet ja kodanikuaktiivsuseks vajalikke oskusi, vaid ka õpetama kriitiliselt arutlema ELi üle, sealhulgas õppides tundma õigusriigi põhimõttele ja inimõigustele tuginevaid ELi põhiväärtusi, ELi juhtimist ja otsustusprotsesse ning seda, kuidas need mõjutavad õppija liikmesriiki ja tema demokraatlikku osalust; julgustab kasutama Euroopa Noorteparlamendi rollimänge, et aidata lastel ja õpilastel mõista Euroopa protsesse ja suurendada nende teadlikkust Euroopa küsimustest; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et Euroopa mõõde hariduses peaks aitama õppijatel mitte ainult teadmisi koguda ning arendada Euroopa ühtekuuluvustunnet ja kodanikuaktiivsuseks vajalikke oskusi, vaid ka õpetama kriitiliselt arutlema ELi üle, sealhulgas õppides tundma õigusriigi põhimõttele ja inimõigustele tuginevaid ELi põhiväärtusi, ELi juhtimist ja otsustusprotsesse ning seda, kuidas need mõjutavad õppija liikmesriiki ja tema demokraatlikku osalust; julgustab kasutama Euroopa Noorteparlamendi rollimänge, et aidata lastel ja õpilastel mõista Euroopa protsesse ja suurendada nende teadlikkust Euroopa küsimustest;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kujundavad liikmesriigid oma ajaloo ja kultuuriga ning et liidu areng jääb liikmesriikidega lahutamatult seotuks; rõhutab samal ajal eri kultuuride panust Euroopa ühiskondadesse ja pärandisse; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi kujundavad liikmesriigid oma ajaloo ja kultuuriga ning et liidu areng jääb liikmesriikidega lahutamatult seotuks; rõhutab samal ajal eri kultuuride panust Euroopa ühiskondadesse ja pärandisse;

| 8. | märgib, et ELi mõju liikmesriikidele on märkimisväärne ja et ELi käsitlev õpe koolides peaks peegeldama nii liikmesriikide rolli ELi arengus kui ka ELi mõju liikmesriikide arengule; |
| --- | --- |

8.

märgib, et ELi mõju liikmesriikidele on märkimisväärne ja et ELi käsitlev õpe koolides peaks peegeldama nii liikmesriikide rolli ELi arengus kui ka ELi mõju liikmesriikide arengule;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid ja EL peavad olema eeskujuks kõikidele osalistele, kes on seotud ELi teema õpetamise ja selle õppimisega koolides, järgides Euroopa põhiväärtusi, milleks on sotsiaalne kaasamine ning Euroopa ja rahvusvaheline solidaarsus; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid ja EL peavad olema eeskujuks kõikidele osalistele, kes on seotud ELi teema õpetamise ja selle õppimisega koolides, järgides Euroopa põhiväärtusi, milleks on sotsiaalne kaasamine ning Euroopa ja rahvusvaheline solidaarsus;

| 10. | tuletab meelde vajadust kindlustada, tõhustada ja laiendada õpetajate ja haridustöötajate elukestvaid kutsealaseid arenguvõimalusi alusõppe ja jätkukoolituste kaudu ning pakkuda neile asjakohast toetust ja ressursse, et aidata neil õppesse kaasata Euroopa mõõde, eriti seoses ajaloo ja kodanikuharidusega, lisaks rakendada õppijakeskseid strateegiaid ja kohandada oma õpetusmeetodid õppijate vajadustega; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde vajadust kindlustada, tõhustada ja laiendada õpetajate ja haridustöötajate elukestvaid kutsealaseid arenguvõimalusi alusõppe ja jätkukoolituste kaudu ning pakkuda neile asjakohast toetust ja ressursse, et aidata neil õppesse kaasata Euroopa mõõde, eriti seoses ajaloo ja kodanikuharidusega, lisaks rakendada õppijakeskseid strateegiaid ja kohandada oma õpetusmeetodid õppijate vajadustega;

| 11. | rõhutab vajadust edendada ja soodustada haridustöötajate mitmekeelset ja kultuuridevahelist suhtlemisoskust ning nende liikuvusvõimalusi, üksteiselt õppimist ja parimate tavade vahetamist õpetajaskonna seas, korraldades näiteks Euroopa tasandi seminare; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust edendada ja soodustada haridustöötajate mitmekeelset ja kultuuridevahelist suhtlemisoskust ning nende liikuvusvõimalusi, üksteiselt õppimist ja parimate tavade vahetamist õpetajaskonna seas, korraldades näiteks Euroopa tasandi seminare;

| 12. | rõhutab ülikoolide rolli kõrgelt kvalifitseeritud ja motiveeritud õpetajate ja haridustöötajate ettevalmistamisel ja koolitamisel; nõuab liikmesriikide julgustamist ja toetamist nende püüdlustes pakkuda ülikoolides võimalust osaleda erialase kvalifikatsiooni kursustel, mis on avatud ja kättesaadavad nii registreeritud üliõpilastele kui ka töötavatele õpetajatele ja haridustöötajatele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab ülikoolide rolli kõrgelt kvalifitseeritud ja motiveeritud õpetajate ja haridustöötajate ettevalmistamisel ja koolitamisel; nõuab liikmesriikide julgustamist ja toetamist nende püüdlustes pakkuda ülikoolides võimalust osaleda erialase kvalifikatsiooni kursustel, mis on avatud ja kättesaadavad nii registreeritud üliõpilastele kui ka töötavatele õpetajatele ja haridustöötajatele;

| 13. | rõhutab ajaloo õpetamise Euroopa käsitlusviisi olulisust ja potentsiaali, võttes samas arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas, sest mõni ajaloosündmus on Euroopa ideaalide ja väärtuste esiletõusus määrava tähtsusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike toetama ajalooühinguid ja ajaloolise uurimistöö keskusi, et suurendada nende teaduslikku panust Euroopa ajaloo uurimisse ja kooliõpetajate rolli teadmiste ajakohastamisel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab ajaloo õpetamise Euroopa käsitlusviisi olulisust ja potentsiaali, võttes samas arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas, sest mõni ajaloosündmus on Euroopa ideaalide ja väärtuste esiletõusus määrava tähtsusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike toetama ajalooühinguid ja ajaloolise uurimistöö keskusi, et suurendada nende teaduslikku panust Euroopa ajaloo uurimisse ja kooliõpetajate rolli teadmiste ajakohastamisel;

| 14. | nõuab, et Euroopa Ajaloo Maja rakendaks kõigi haridustasemete õpetajatele ja õpilastele mõeldud eriprogramme, vahendeid ja tegevusi, et töötada välja tõhus narratiiv Euroopa integratsiooni ja põhiväärtuste kohta; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et Euroopa Ajaloo Maja rakendaks kõigi haridustasemete õpetajatele ja õpilastele mõeldud eriprogramme, vahendeid ja tegevusi, et töötada välja tõhus narratiiv Euroopa integratsiooni ja põhiväärtuste kohta;

| 15. | nõuab ELi kodaniku- ja ühiskonnahariduse viivitamata uuendamist ja tugevdamist nii olemasolevates kui tulevastes liikmesriikides eesmärgiga varustada õppijad vastavalt nende vanusele asjakohaste teadmiste, väärtuste, oskuste ja pädevustega, mis võimaldaks neil mõelda kriitiliselt ja kujundada välja teadlikud ja tasakaalustatud seisukohad, kasutada oma demokraatlikke õigusi ja kohustusi, kaasa arvatud hääletusõigust, hinnata mitmekesisust, ergutada kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi ning olla aktiivsed ja kohusetundlikud kodanikud; |
| --- | --- |

15.

nõuab ELi kodaniku- ja ühiskonnahariduse viivitamata uuendamist ja tugevdamist nii olemasolevates kui tulevastes liikmesriikides eesmärgiga varustada õppijad vastavalt nende vanusele asjakohaste teadmiste, väärtuste, oskuste ja pädevustega, mis võimaldaks neil mõelda kriitiliselt ja kujundada välja teadlikud ja tasakaalustatud seisukohad, kasutada oma demokraatlikke õigusi ja kohustusi, kaasa arvatud hääletusõigust, hinnata mitmekesisust, ergutada kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi ning olla aktiivsed ja kohusetundlikud kodanikud;

| 16. | juhib tähelepanu, et õpilaste ja vanemate suurem osalemine koolijuhtimises võib aidata peatada diskrimineerimist ja tugevdada jätkusuutlikku osalusdemokraatiat ja kodanikuaktiivsust, parandada usaldust ja koostööd erinevate osaliste vahel; kutsub haridusasutusi üles võtma kasutusele ja laiendama demokraatlikku juhtimist, andes muu hulgas õpilaste esindajate häälele suurema kaalu, kuna demokraatiat peab õppima ja kogema; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu, et õpilaste ja vanemate suurem osalemine koolijuhtimises võib aidata peatada diskrimineerimist ja tugevdada jätkusuutlikku osalusdemokraatiat ja kodanikuaktiivsust, parandada usaldust ja koostööd erinevate osaliste vahel; kutsub haridusasutusi üles võtma kasutusele ja laiendama demokraatlikku juhtimist, andes muu hulgas õpilaste esindajate häälele suurema kaalu, kuna demokraatiat peab õppima ja kogema;

| 17. | rõhutab vajadust suurendada õpetajate ja õppijate motivatsiooni ja võimalusi õppida ELi kohta rohkem oma vahetu kogemuse kaudu (nt koolikülastused teistes riikides, Euroopa institutsioonide külastamine, suhtlemine ELi ametnikega, õpilaste võimalused läbida ELi institutsioonides praktika) ja meediahariduse, näiteks Euroopa Noorteportaali kaudu, kasutades täiel määral ära uusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendeid ning avatud õppematerjale; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust suurendada õpetajate ja õppijate motivatsiooni ja võimalusi õppida ELi kohta rohkem oma vahetu kogemuse kaudu (nt koolikülastused teistes riikides, Euroopa institutsioonide külastamine, suhtlemine ELi ametnikega, õpilaste võimalused läbida ELi institutsioonides praktika) ja meediahariduse, näiteks Euroopa Noorteportaali kaudu, kasutades täiel määral ära uusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendeid ning avatud õppematerjale;

| 18. | palub kasutada täielikult ära digitaaltehnoloogia pakutavad võimalused, et arendada piiriülest õpetamist edasi digitaalsete kursuste ja videokonverentside kaudu eesmärgiga hõlbustada õpilastel avastada õppeainetega seotud teisi vaatepunkte ja käsitlusviise; |
| --- | --- |

18.

palub kasutada täielikult ära digitaaltehnoloogia pakutavad võimalused, et arendada piiriülest õpetamist edasi digitaalsete kursuste ja videokonverentside kaudu eesmärgiga hõlbustada õpilastel avastada õppeainetega seotud teisi vaatepunkte ja käsitlusviise;

| 19. | rõhutab, et võõrkeelte õppimine võib olla ülioluline viis suurendada kultuuridevahelist teadlikkust ja pakkuda inimestele oskusi, mida on vaja elamiseks ja töötamiseks üha keerukamas ja globaliseerunud maailmas; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et võõrkeelte õppimine võib olla ülioluline viis suurendada kultuuridevahelist teadlikkust ja pakkuda inimestele oskusi, mida on vaja elamiseks ja töötamiseks üha keerukamas ja globaliseerunud maailmas;

| 20. | rõhutab mitteformaalse ja informaalse õppimise, sealhulgas noorte töö, vabatahtliku tegevuse ja põlvkondadevahelise, perekonnapõhise ja täiskasvanuõppe ning samuti spordi olulist rolli pedagoogilise vahendina sotsiaalsete ja kodanikuoskuste, -pädevuste ja käitumisharjumuste arendamisel ning vastutustundlike ja aktiivsete ELi kodanike vormimisel; rõhutab vajadust tunnustada neid pädevusi formaalõppe raames ja nendega arvestada ning vajadust luua lähemaid seoseid formaalõppe, mitteformaalse ja informaalse õppimise vahel; |
| --- | --- |

20.

rõhutab mitteformaalse ja informaalse õppimise, sealhulgas noorte töö, vabatahtliku tegevuse ja põlvkondadevahelise, perekonnapõhise ja täiskasvanuõppe ning samuti spordi olulist rolli pedagoogilise vahendina sotsiaalsete ja kodanikuoskuste, -pädevuste ja käitumisharjumuste arendamisel ning vastutustundlike ja aktiivsete ELi kodanike vormimisel; rõhutab vajadust tunnustada neid pädevusi formaalõppe raames ja nendega arvestada ning vajadust luua lähemaid seoseid formaalõppe, mitteformaalse ja informaalse õppimise vahel;

| 21. | nõuab hariduspoliitika valdkonnas kultuuridevahelist lähenemisviisi, mis võimaldab sisserändajatest õpilastele tegelikku haridusalast integratsiooni koolides eri kultuuride vahelise vastastikuse mõistmise alusel ühiste väärtuste loomiseks; |
| --- | --- |

21.

nõuab hariduspoliitika valdkonnas kultuuridevahelist lähenemisviisi, mis võimaldab sisserändajatest õpilastele tegelikku haridusalast integratsiooni koolides eri kultuuride vahelise vastastikuse mõistmise alusel ühiste väärtuste loomiseks;

Liidu roll

| 22. | julgustab komisjoni jätkama toetust püüetele arendada ja edendada ELi mõõdet hariduses ja haridusvaldkonnas tegutsejate liikuvust ning levitada aktiivselt teavet peamistele sidusrühmadele ja kodanikele, sealhulgas teavet asjaomaste rahastamisvõimaluste ning kättesaadavate uuringute ja aruannete kohta; seda silmas pidades julgustab uue kommunikatsioonitehnoloogia ja meedia, sealhulgas sotsiaalmeedia paremat kasutamist; |
| --- | --- |

22.

julgustab komisjoni jätkama toetust püüetele arendada ja edendada ELi mõõdet hariduses ja haridusvaldkonnas tegutsejate liikuvust ning levitada aktiivselt teavet peamistele sidusrühmadele ja kodanikele, sealhulgas teavet asjaomaste rahastamisvõimaluste ning kättesaadavate uuringute ja aruannete kohta; seda silmas pidades julgustab uue kommunikatsioonitehnoloogia ja meedia, sealhulgas sotsiaalmeedia paremat kasutamist;

| 23. | palub komisjonil esitada ühine raamistik ja koostada suunised koos konkreetsete näidetega ELi käsitleva õppe jaoks, et edendada objektiivset ja kriitilist mõtlemist Euroopa Liidu kasulikkusest selle kodanikele, austades samas liikmesriikide pädevust hariduse ja koolituse valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil esitada ühine raamistik ja koostada suunised koos konkreetsete näidetega ELi käsitleva õppe jaoks, et edendada objektiivset ja kriitilist mõtlemist Euroopa Liidu kasulikkusest selle kodanikele, austades samas liikmesriikide pädevust hariduse ja koolituse valdkonnas;

| 24. | palub komisjonil soodustada täiendavaid uuringuid selle kohta, kuidas ELi teemat õpetatakse praegu koolides üle Euroopa ja kuidas see kajastub õppekavades ja eksamites, ning selle kohta, kas a) õpetajatel ja haridustöötajatel on piisav juurdepääs asjakohastele ELi programmidele ja ametialase arengu meetmetele, elukestvale õppele ning parimate tavade vahetamise platvormidele, ja b) rahastatud meetmetel ELi käsitleva tõhusa õppe kaasamiseks on koolidele tegelikult mõju; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil soodustada täiendavaid uuringuid selle kohta, kuidas ELi teemat õpetatakse praegu koolides üle Euroopa ja kuidas see kajastub õppekavades ja eksamites, ning selle kohta, kas a) õpetajatel ja haridustöötajatel on piisav juurdepääs asjakohastele ELi programmidele ja ametialase arengu meetmetele, elukestvale õppele ning parimate tavade vahetamise platvormidele, ja b) rahastatud meetmetel ELi käsitleva tõhusa õppe kaasamiseks on koolidele tegelikult mõju;

| 25. | kutsub komisjoni üles soodustama, toetama ja hõlbustama võrgustikke, mis edendavad ELi käsitlevat õpet riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja on sellega seotud, ning soodustama liidu tasandil nende võrgustike vahelisi mõttevahetusi parimate lahenduste osas ning tuvastama parandamist vajavad valdkonnad; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles soodustama, toetama ja hõlbustama võrgustikke, mis edendavad ELi käsitlevat õpet riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja on sellega seotud, ning soodustama liidu tasandil nende võrgustike vahelisi mõttevahetusi parimate lahenduste osas ning tuvastama parandamist vajavad valdkonnad;

| 26. | palub komisjonil hõlbustada parimate tavade jagamist liikmesriikide ja kandidaatriikide seas ELi mõõtme alal hariduses ja diskrimineerimise ja eelarvamustega võitlemise alal haridusmaastikul, sealhulgas hinnates õppematerjale, kiusamisvastaseid ja diskrimineerimisvastaseid poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil hõlbustada parimate tavade jagamist liikmesriikide ja kandidaatriikide seas ELi mõõtme alal hariduses ja diskrimineerimise ja eelarvamustega võitlemise alal haridusmaastikul, sealhulgas hinnates õppematerjale, kiusamisvastaseid ja diskrimineerimisvastaseid poliitikameetmeid;

| 27. | rõhutab programmide „Erasmus+“, „Kodanike Euroopa“ ja „Loov Euroopa“ olulist rolli hariduse ja koolituse, keelteoskuse, kodanikuaktiivsuse, kultuuriteadlikkuse, kultuuridevahelise mõistmise ja teiste väärtuslike põhiliste ja valdkonnaüleste pädevuste edendamisel; rõhutab nende programmide olulisust Euroopa kodakondsuse tugevdamisel ning vajadust neid programme rahaliselt rohkem ja piisavalt toetada, suuremat keskendumist tulemuste kvaliteedile ja laiemat juurdepääsu liikuvusele, pöörates erilist tähelepanu õpetajatele ja muudele haridustöötajatele, eri sotsiaalmajandusliku taustaga noortele ning haavatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ja erivajadustega inimestele; |
| --- | --- |

27.

rõhutab programmide „Erasmus+“, „Kodanike Euroopa“ ja „Loov Euroopa“ olulist rolli hariduse ja koolituse, keelteoskuse, kodanikuaktiivsuse, kultuuriteadlikkuse, kultuuridevahelise mõistmise ja teiste väärtuslike põhiliste ja valdkonnaüleste pädevuste edendamisel; rõhutab nende programmide olulisust Euroopa kodakondsuse tugevdamisel ning vajadust neid programme rahaliselt rohkem ja piisavalt toetada, suuremat keskendumist tulemuste kvaliteedile ja laiemat juurdepääsu liikuvusele, pöörates erilist tähelepanu õpetajatele ja muudele haridustöötajatele, eri sotsiaalmajandusliku taustaga noortele ning haavatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ja erivajadustega inimestele;

| 28. | tuletab meelde arvukaid meetmeid, mida pakub programm „Erasmus+“, ning selle populaarsust ja tunnustatust üldsuse seas, mis on eelkõige tingitud õpilastele õpingute ajal võimaldatavast liikuvusest; palub komisjonil ja liikmesriikidel parandada teadlikkust programmi „Erasmus+“ vähem tuntud osade kohta nagu Euroopa vabatahtlik teenistus; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde arvukaid meetmeid, mida pakub programm „Erasmus+“, ning selle populaarsust ja tunnustatust üldsuse seas, mis on eelkõige tingitud õpilastele õpingute ajal võimaldatavast liikuvusest; palub komisjonil ja liikmesriikidel parandada teadlikkust programmi „Erasmus+“ vähem tuntud osade kohta nagu Euroopa vabatahtlik teenistus;

| 29. | väljendab heameelt komisjoni 2016. aasta tööprogrammi üle programmi „Erasmus+“ rakendamiseks ja selles võetud kohustuste üle võtta Pariisi deklaratsiooni konkreetseid järelmeetmeid, eeskätt selliseid, mille eesmärk on suurendada programmi „Erasmus+“ mõju kodanikuaktiivsuse ja -demokraatia, kultuuridevahelise dialoogi, sotsiaalse kaasatuse ja solidaarsuse edendamisele, sealhulgas toetada jõulisemalt kodanikuühiskonna organisatsioone nende põhirolli täitmisel kodanikuhariduse andmises; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt komisjoni 2016. aasta tööprogrammi üle programmi „Erasmus+“ rakendamiseks ja selles võetud kohustuste üle võtta Pariisi deklaratsiooni konkreetseid järelmeetmeid, eeskätt selliseid, mille eesmärk on suurendada programmi „Erasmus+“ mõju kodanikuaktiivsuse ja -demokraatia, kultuuridevahelise dialoogi, sotsiaalse kaasatuse ja solidaarsuse edendamisele, sealhulgas toetada jõulisemalt kodanikuühiskonna organisatsioone nende põhirolli täitmisel kodanikuhariduse andmises;

| 30. | palub komisjonil tõhustada Jean Monnet’ projektide kaudu rahastatud projektide pedagoogilisi aspekte ja reageerimist koolide vajadustele, tagades, et koolid saavad esitada taotlusi otse ning et projektid saavad rahastuse pikemaks ajaks, näiteks kolmeks aastaks, mis oleks kooskõlas Jean Monnet' moodulite rahastamisviisiga; palub komisjonil teha Jean Monnet' moodulid juurdepääsetavaks õpetajakoolitust pakkuvatele asutustele ja julgustada asutusi neid oma programmi võtma; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil tõhustada Jean Monnet’ projektide kaudu rahastatud projektide pedagoogilisi aspekte ja reageerimist koolide vajadustele, tagades, et koolid saavad esitada taotlusi otse ning et projektid saavad rahastuse pikemaks ajaks, näiteks kolmeks aastaks, mis oleks kooskõlas Jean Monnet' moodulite rahastamisviisiga; palub komisjonil teha Jean Monnet' moodulid juurdepääsetavaks õpetajakoolitust pakkuvatele asutustele ja julgustada asutusi neid oma programmi võtma;

| 31. | märgib, et liit kogeb praegu demokraatliku legitiimsuse kriisi, mis on tingitud nii eurooplaste ebapiisavatest teadmistest ELi mehhanismide kohta kui ka nende hääle otsustusprotsessist väljajätmisest; rõhutab, et legitiimsuse tagasisaamiseks peab liit peatama oma demokraatlike struktuuride lagunemise ja taastama sidemed kodanikega; |
| --- | --- |

31.

märgib, et liit kogeb praegu demokraatliku legitiimsuse kriisi, mis on tingitud nii eurooplaste ebapiisavatest teadmistest ELi mehhanismide kohta kui ka nende hääle otsustusprotsessist väljajätmisest; rõhutab, et legitiimsuse tagasisaamiseks peab liit peatama oma demokraatlike struktuuride lagunemise ja taastama sidemed kodanikega;

| 32. | kutsub komisjoni üles rakendama tõhusalt programmi „Kodanike Euroopa“, et saavutada demokraatlik ja kaasavam ühiskond, edendades seeläbi kodanike osalemist otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles rakendama tõhusalt programmi „Kodanike Euroopa“, et saavutada demokraatlik ja kaasavam ühiskond, edendades seeläbi kodanike osalemist otsustusprotsessis;

| 33. | kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima kõigi ELi programmide mõju osalejate kodanikutunde ja kodanikuaktiivsuse arenemisele; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima kõigi ELi programmide mõju osalejate kodanikutunde ja kodanikuaktiivsuse arenemisele;

| 34. | palub komisjonil edasi arendada ja edendada võimalikult ulatuslikult virtuaalplatvorme eTwinning, EPALE (Euroopa täiskasvanuõppe e-platvorm) ja School Education Gateway ning jätkata muude digiplatvormide nagu Teachers’ Corner toetamist ja arendamist, et hõlbustada ligipääsetavust kvaliteetsetele, hõlpsalt kasutatavatele ja ajakohastatud õppematerjalidele, mis ELi käsitleva õppe jaoks mõeldud ja kättesaadavad kõigis ELi keeltes; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil edasi arendada ja edendada võimalikult ulatuslikult virtuaalplatvorme eTwinning, EPALE (Euroopa täiskasvanuõppe e-platvorm) ja School Education Gateway ning jätkata muude digiplatvormide nagu Teachers’ Corner toetamist ja arendamist, et hõlbustada ligipääsetavust kvaliteetsetele, hõlpsalt kasutatavatele ja ajakohastatud õppematerjalidele, mis ELi käsitleva õppe jaoks mõeldud ja kättesaadavad kõigis ELi keeltes;

| 35. | palub komisjonil hõlbustada seda, et praegu platvormil Teachers’ Corner kättesaadavad materjalid vaataks kriitilise pilguga üle praegu teemat õpetavad haridustöötajad ja ELi uuringutega tegelevad teadlased, et tagada materjalide kvaliteet ja asjakohasus; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil hõlbustada seda, et praegu platvormil Teachers’ Corner kättesaadavad materjalid vaataks kriitilise pilguga üle praegu teemat õpetavad haridustöötajad ja ELi uuringutega tegelevad teadlased, et tagada materjalide kvaliteet ja asjakohasus;

| 36. | rõhutab Euroopa institutsioonide infobüroode rolli ning tunnustab nende pühendumist suhete edendamisele liikmesriikide, riiklike, piirkondlike ja kohalike haridusasutustega ning noorteorganisatsioonide ja meediaga, et lähendada neid üksteisele ja tagada, et noored mõistavad institutsioonide rolli oma igapäevaelus; |
| --- | --- |

36.

rõhutab Euroopa institutsioonide infobüroode rolli ning tunnustab nende pühendumist suhete edendamisele liikmesriikide, riiklike, piirkondlike ja kohalike haridusasutustega ning noorteorganisatsioonide ja meediaga, et lähendada neid üksteisele ja tagada, et noored mõistavad institutsioonide rolli oma igapäevaelus;

| 37. | nõuab komisjoni ja linnade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelist avatud ja jagatud arutelu koolisüsteemi ja linnamudelite vahelise seose üle, et mõista eri käsitlusviiside mõju kultuuridevahelistele suhetele tänapäeva Euroopas; |
| --- | --- |

37.

nõuab komisjoni ja linnade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelist avatud ja jagatud arutelu koolisüsteemi ja linnamudelite vahelise seose üle, et mõista eri käsitlusviiside mõju kultuuridevahelistele suhetele tänapäeva Euroopas;

| 38. | ergutab komisjoni edendama ELi käsitlevat õpet koolides, esitades selle soovituse ELi liikmeks pürgivate kandidaatriikidega peetavate läbirääkimiste protsessis võimalikult varakult; |
| --- | --- |

38.

ergutab komisjoni edendama ELi käsitlevat õpet koolides, esitades selle soovituse ELi liikmeks pürgivate kandidaatriikidega peetavate läbirääkimiste protsessis võimalikult varakult;

Liikmesriikide roll

| 39. | julgustab liikmesriike toetama, läbi vaatama ja ajakohastama oma haridussüsteeme ja kõiki ELiga seotud õppekavasid kõigil haridustasemetel, sealhulgas kutsehariduses ja -koolituses, et tugevdada Euroopa mõõdet tihedas koostöös kõigi ELi ja riikliku tasandi asjaomaste osalejatega, julgustades samal ajal jõuliselt piirkondi ja kohalikke asutusi sama tegema, eelkõige juhul, kui haridussüsteem on nende otseses pädevuses; |
| --- | --- |

39.

julgustab liikmesriike toetama, läbi vaatama ja ajakohastama oma haridussüsteeme ja kõiki ELiga seotud õppekavasid kõigil haridustasemetel, sealhulgas kutsehariduses ja -koolituses, et tugevdada Euroopa mõõdet tihedas koostöös kõigi ELi ja riikliku tasandi asjaomaste osalejatega, julgustades samal ajal jõuliselt piirkondi ja kohalikke asutusi sama tegema, eelkõige juhul, kui haridussüsteem on nende otseses pädevuses;

| 40. | julgustab liikmesriike toetama kõiki võimalusi, et anda rohkem teavet ELi kohta nii õppijatele kui õpetajatele ja muudele haridustöötajatele formaalõppe, mitteformaalse ja informaalse õppimise kaudu ning sellega seoses kasutada täiel määral ära ja täiendada ELi finantsvahendeid, programme ja algatusi; |
| --- | --- |

40.

julgustab liikmesriike toetama kõiki võimalusi, et anda rohkem teavet ELi kohta nii õppijatele kui õpetajatele ja muudele haridustöötajatele formaalõppe, mitteformaalse ja informaalse õppimise kaudu ning sellega seoses kasutada täiel määral ära ja täiendada ELi finantsvahendeid, programme ja algatusi;

| 41. | palub liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid, et edendada koolide ja ülikoolide õppekavades kultuuridevahelist, mittediskrimineerivat ja kaasavat haridust ning kodanikuväärtusi; |
| --- | --- |

41.

palub liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid, et edendada koolide ja ülikoolide õppekavades kultuuridevahelist, mittediskrimineerivat ja kaasavat haridust ning kodanikuväärtusi;

| 42. | kutsub liikmesriike üles suurendama investeeringuid kvaliteetsesse haridusse, ka erasektoriga sõlmitud tihedamate partnerlussuhete kaudu, ja edendama kõigile võrdseid võimalusi ning pakkuma kõigile haridus- ja koolitusasutustele, õpetajatele ja muudele haridustöötajatele vajalikku toetust, et võimaldada neil lisada Euroopa mõõde ja seda pidevalt arendada hariduses, mida antakse lastele juba varasest east ja mis ulatub klassiruumist kaugemale; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles suurendama investeeringuid kvaliteetsesse haridusse, ka erasektoriga sõlmitud tihedamate partnerlussuhete kaudu, ja edendama kõigile võrdseid võimalusi ning pakkuma kõigile haridus- ja koolitusasutustele, õpetajatele ja muudele haridustöötajatele vajalikku toetust, et võimaldada neil lisada Euroopa mõõde ja seda pidevalt arendada hariduses, mida antakse lastele juba varasest east ja mis ulatub klassiruumist kaugemale;

| 43. | kutsub liikmesriike üles kindlustama kõigile õppijaile võrdse ja kaasava juurdepääsu uuenduslikule ja kvaliteetsele formaalsele ja mitteformaalsele haridusele ning elukestva õppe võimalused; sellega seoses palub liikmesriikidel võtta vastu 2008. aasta ettepanek võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, mis võib kaitsta neil alustel diskrimineerimise eest haridusvaldkonnas; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles kindlustama kõigile õppijaile võrdse ja kaasava juurdepääsu uuenduslikule ja kvaliteetsele formaalsele ja mitteformaalsele haridusele ning elukestva õppe võimalused; sellega seoses palub liikmesriikidel võtta vastu 2008. aasta ettepanek võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, mis võib kaitsta neil alustel diskrimineerimise eest haridusvaldkonnas;

| 44. | kutsub liikmesriike üles kaasama sisserändajad, pagulased ja usukogukonnad neid austavasse ja nende õigusi laiendavasse kodanikutunde tugevdamise protsessi, mis tagaks nende osalemise ühiskonna- ja kultuurielus; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles kaasama sisserändajad, pagulased ja usukogukonnad neid austavasse ja nende õigusi laiendavasse kodanikutunde tugevdamise protsessi, mis tagaks nende osalemise ühiskonna- ja kultuurielus;

| 45. | kutsub liikmesriike üles ergutama ja hõlbustama õpetajatele, muudele haridustöötajatele, noortejuhtidele ja -koolitajatele suunatud kõrgetasemelist koolitust ELi teemadel, võimaldades neil muu hulgas veeta osa oma haridusteest mõnes muus liikmesriigis ning tagades õpetajate pädevuse tunnustamise ELi teemade õpetamisel, luues selleks nn euroõpetaja märgise ja seda edendades; |
| --- | --- |

45.

kutsub liikmesriike üles ergutama ja hõlbustama õpetajatele, muudele haridustöötajatele, noortejuhtidele ja -koolitajatele suunatud kõrgetasemelist koolitust ELi teemadel, võimaldades neil muu hulgas veeta osa oma haridusteest mõnes muus liikmesriigis ning tagades õpetajate pädevuse tunnustamise ELi teemade õpetamisel, luues selleks nn euroõpetaja märgise ja seda edendades;

| 46. | on arvamusel, et liikmesriigid dialoogis ja koostöös haridusvaldkonnas tegutsejatega peaksid otsima võimalusi vahetada ideid ja näiteid headest lahendustest Euroopa mõõtme integreerimisel haridusprogrammidesse, et muu hulgas parandada noorte teadmisi ja arusaama ELi kodakondsuse ja institutsioonide ülesehitamisprotsessist, võimaldades neil seeläbi näha liitu lahutamatu osana nende elukeskkonnast, mida nad suudavad ja peaksidki kujundama; |
| --- | --- |

46.

on arvamusel, et liikmesriigid dialoogis ja koostöös haridusvaldkonnas tegutsejatega peaksid otsima võimalusi vahetada ideid ja näiteid headest lahendustest Euroopa mõõtme integreerimisel haridusprogrammidesse, et muu hulgas parandada noorte teadmisi ja arusaama ELi kodakondsuse ja institutsioonide ülesehitamisprotsessist, võimaldades neil seeläbi näha liitu lahutamatu osana nende elukeskkonnast, mida nad suudavad ja peaksidki kujundama;

| 47. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnustaksid ja toetaksid sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone, eelkõige noorteorganisatsioone ELi institutsioonide ja Euroopa kodanike vahelise lõhe vähendamisel struktuursel ja jätkusuutlikul viisil, edendades ja tugevdades osalus- ja otsedemokraatia vahendeid; |
| --- | --- |

47.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnustaksid ja toetaksid sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone, eelkõige noorteorganisatsioone ELi institutsioonide ja Euroopa kodanike vahelise lõhe vähendamisel struktuursel ja jätkusuutlikul viisil, edendades ja tugevdades osalus- ja otsedemokraatia vahendeid;

o

o o

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(2)  ELT L 325, 23.11.2012, lk 1.

(3)  ELT L 115, 17.4.2014, lk 3.

(4)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(5)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(6)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 31.

(7)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(8)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(9)  EÜT C 150, 15.6.1992, lk 366.

(10)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 100.

(11)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 12.

(12)  Eurobaromeetri standarduuring nr 81, kevad 2014 „Public opinion in the European Union“ (Avalik arvamus Euroopa Liidus, http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb/eb81/eb81_publ_en.pdf), lk-d 117 ja 131.

(13)  http://www.eprs.sso.ep.parl.union.eu/lis/lisrep/13-EPRS-publications/2015/COMM_STUD_558351_UpdateReview-EN.pdf, lk 43–45.

(14)  Eurobaromeetri eriuuring nr 437, 2015 „Discrimination in the EU in 2015“ (Diskrimineerimine ELis aastal 2015, http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/PublicOpinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/68004), lk 100.

(15)  http://www.eupika.mfdps.si/Files/ Learning%20Europe%20at%20School%20final%20report.pdf.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/65

---

P8_TA(2016)0107

Erasmus+ ja teised vahendid liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (2015/2257(INI))

(2018/C 058/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse 30. novembri 2002. aasta Kopenhaageni deklaratsiooni, milles käsitletakse koostöö tugevdamist Euroopa kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. novembri 2002. aasta Kopenhaageni deklaratsiooni, milles käsitletakse koostöö tugevdamist Euroopa kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitust Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitust Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus“ – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus“ – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (8),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (10),

| — | võttes arvesse pädevuste tunnustamise eri vahendeid, nagu Euroopa tunnistuste raamistik (CEC), Euroopa ainepunktisüsteem (ECTS), Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET) ning oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator (ESCO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pädevuste tunnustamise eri vahendeid, nagu Euroopa tunnistuste raamistik (CEC), Euroopa ainepunktisüsteem (ECTS), Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET) ning oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator (ESCO),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ (COM(2012)0669),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. jaanuari 2014. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovituse (Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) rakendamise kohta (COM(2014)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. jaanuari 2014. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovituse (Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) rakendamise kohta (COM(2014)0030),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse kvaliteedi kindlustamist hariduse ja koolituse toetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse kvaliteedi kindlustamist hariduse ja koolituse toetamiseks,

| — | võttes arvesse kutsehariduse ja -koolitusega tegelevate ministrite 22. juuni 2015. aasta deklaratsiooni, milles käsitletakse kutsehariduse ja -koolituse valdkonna uusi keskmise ajavahemiku eesmärke aastateks 2015–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kutsehariduse ja -koolitusega tegelevate ministrite 22. juuni 2015. aasta deklaratsiooni, milles käsitletakse kutsehariduse ja -koolituse valdkonna uusi keskmise ajavahemiku eesmärke aastateks 2015–2020,

| — | võttes arvesse ELi haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel Pariisis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (8496/15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel Pariisis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (8496/15),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0049/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0049/2016),

| A. | arvestades, et õpi- ja koolitusliikuvus on oluline isikliku arengu jaoks, see suurendab noorte sotsiaalset kaasatust, kultuuridevahelist dialoogi, sallivust, võimet töötada mitmekultuurilises keskkonnas ning kodanikuaktiivsust ja on selgelt tõendanud oma potentsiaali kvaliteetse hariduse ja töölesobivuse edendamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õpi- ja koolitusliikuvus on oluline isikliku arengu jaoks, see suurendab noorte sotsiaalset kaasatust, kultuuridevahelist dialoogi, sallivust, võimet töötada mitmekultuurilises keskkonnas ning kodanikuaktiivsust ja on selgelt tõendanud oma potentsiaali kvaliteetse hariduse ja töölesobivuse edendamisel;

| B. | arvestades, et seoses nii praeguste kui ka edaspidiste ELi programmidega hariduse ja koolituse, tööhõive ja ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas tuleks õppe ja koolitusega seotud liikuvust veelgi suurendada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seoses nii praeguste kui ka edaspidiste ELi programmidega hariduse ja koolituse, tööhõive ja ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas tuleks õppe ja koolitusega seotud liikuvust veelgi suurendada;

| C. | arvestades, et Euroopa kutsehariduse ja -koolituse eest vastutavad ministrid käivitasid 2002. aastal nn Kopenhaageni protsessi, et suurendada Euroopa koostööd kutsehariduse ja -koolituse tulemuslikkuse, kvaliteedi ja atraktiivsuse parandamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa kutsehariduse ja -koolituse eest vastutavad ministrid käivitasid 2002. aastal nn Kopenhaageni protsessi, et suurendada Euroopa koostööd kutsehariduse ja -koolituse tulemuslikkuse, kvaliteedi ja atraktiivsuse parandamiseks;

| D. | arvestades, et Kopenhaageni protsessi aluseks on vastastikku kokku lepitud ja korrapäraselt läbivaadatavad prioriteedid, mille eesmärkide hulka kuulub liikuvuse hõlbustamine ja kutseõppe eri võimaluste suurem kasutamine pidevõppe kontekstis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kopenhaageni protsessi aluseks on vastastikku kokku lepitud ja korrapäraselt läbivaadatavad prioriteedid, mille eesmärkide hulka kuulub liikuvuse hõlbustamine ja kutseõppe eri võimaluste suurem kasutamine pidevõppe kontekstis;

| E. | arvestades, et Eurostati andmetel oli tööpuudus ELis 2014. aastal endiselt suur – 10,2 %, kuigi olukord on hakanud aegamisi paranema; arvestades, et kogu ELis on noorte tööpuudus praegu 22,1 %, 55–64-aastaste vanuserühmast töötab ainult 51 % ning sooline lõhe vanemaealiste töötajate tööhõives ulatub 13,6 %-ni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Eurostati andmetel oli tööpuudus ELis 2014. aastal endiselt suur – 10,2 %, kuigi olukord on hakanud aegamisi paranema; arvestades, et kogu ELis on noorte tööpuudus praegu 22,1 %, 55–64-aastaste vanuserühmast töötab ainult 51 % ning sooline lõhe vanemaealiste töötajate tööhõives ulatub 13,6 %-ni;

| F. | arvestades, et mitteformaalne, informaalne ja kutseõpe võib oluliselt kaasa aidata pidevõppe valdkonna probleemide lahendamisele, nagu koolist väljalangemine, mittetöötavate ja mitteõppivate noorte lubamatult suur arv ning oskuste nappus ja mittevastavus tööturu nõudlusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitteformaalne, informaalne ja kutseõpe võib oluliselt kaasa aidata pidevõppe valdkonna probleemide lahendamisele, nagu koolist väljalangemine, mittetöötavate ja mitteõppivate noorte lubamatult suur arv ning oskuste nappus ja mittevastavus tööturu nõudlusele;

| G. | arvestades, et tööturul püsib oskuste mittevastavus nõudlusele, mida näitab suur vabade töökohtade hulk komisjoni 2015. aasta sügiseses majandusprognoosis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tööturul püsib oskuste mittevastavus nõudlusele, mida näitab suur vabade töökohtade hulk komisjoni 2015. aasta sügiseses majandusprognoosis;

| H. | arvestades, et kutsehariduses ja -koolituses osalejate keeleoskus on väiksem ja vajab eraldi edendamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kutsehariduses ja -koolituses osalejate keeleoskus on väiksem ja vajab eraldi edendamist;

| I. | arvestades, et taas tuleb kinnitada poliitilist toetust ELi tegevusele pidevõppe ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, eelkõige liikuvusmeetmetele, mis on suunatud valdkonnaülese pädevuse arendamisele, nagu kohanemisvõime, teadmishimu ja õppima õppimine, suhtlemisoskus ja kodanikupädevus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et taas tuleb kinnitada poliitilist toetust ELi tegevusele pidevõppe ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, eelkõige liikuvusmeetmetele, mis on suunatud valdkonnaülese pädevuse arendamisele, nagu kohanemisvõime, teadmishimu ja õppima õppimine, suhtlemisoskus ja kodanikupädevus;

| J. | arvestades, et hiljutine sotsiaal-majanduslik areng on näidanud, et pidevõppe ning kutsehariduse ja -koolituse süsteemid tuleb muuta mitte üksnes tõhusamaks, vaid ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade ja erivajadustega inimeste jaoks ka juurdepääsetavamaks ja kaasavamaks; arvestades, et hariduse juurdepääsetavuse suurendamine ei tohiks toimuda kvaliteedi arvelt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hiljutine sotsiaal-majanduslik areng on näidanud, et pidevõppe ning kutsehariduse ja -koolituse süsteemid tuleb muuta mitte üksnes tõhusamaks, vaid ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade ja erivajadustega inimeste jaoks ka juurdepääsetavamaks ja kaasavamaks; arvestades, et hariduse juurdepääsetavuse suurendamine ei tohiks toimuda kvaliteedi arvelt;

| K. | arvestades, et pidevõppe ning kutsehariduse ja -koolitusega seotud liikuvusmeetmete ja tegevuse pidev rahaline toetamine on väga oluline, eriti praegusel majanduskriisi perioodil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pidevõppe ning kutsehariduse ja -koolitusega seotud liikuvusmeetmete ja tegevuse pidev rahaline toetamine on väga oluline, eriti praegusel majanduskriisi perioodil;

| L. | arvestades, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil on väga tähtis toetada uute liikuvusvõimaluste uurimise algatusi, et tagada kutseharidusele ja -koolitusele pühendatud fondide ja programmide tõhusus, kvaliteet ja läbipaistvus; arvestades, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil edendatavat noorte ja praktikantide liikuvust kutsehariduses ja -koolituses tuleks kooskõlastada ulatuslikus demokraatliku ja kaasava valitsemise protsessis, mille eesmärk on lahendada kõige olulisemaid sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnaprobleeme, kaasates mikro- , väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, idufirmasid, kohalikke kogukondi ja sotsiaalpartnereid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil on väga tähtis toetada uute liikuvusvõimaluste uurimise algatusi, et tagada kutseharidusele ja -koolitusele pühendatud fondide ja programmide tõhusus, kvaliteet ja läbipaistvus; arvestades, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil edendatavat noorte ja praktikantide liikuvust kutsehariduses ja -koolituses tuleks kooskõlastada ulatuslikus demokraatliku ja kaasava valitsemise protsessis, mille eesmärk on lahendada kõige olulisemaid sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnaprobleeme, kaasates mikro- , väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, idufirmasid, kohalikke kogukondi ja sotsiaalpartnereid;

| M. | arvestades, et ettevõtjad, kaubandus- ja tööstuskojad ning vastavad käsitööliste ja põllumajandusettevõtjate kutseühendused, samuti ametiühingud ja muud asjaomased sotsiaalpartnerid peaksid aktiivselt osalema kutsehariduse ja -koolituse ning sellealase liikuvuse kavandamisel, korraldamisel, pakkumisel ja rahastamisel; arvestades, et kutsehariduses ja -koolituses tuleks käsitleda sotsiaalset mõõdet ja selle raames koostöös asjaomaste valdkondade partneritega niisuguseid teemasid nagu õiglane kaubandus, sotsiaalne ettevõtlus ja alternatiivsed ärimudelid, näiteks ühistud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ettevõtjad, kaubandus- ja tööstuskojad ning vastavad käsitööliste ja põllumajandusettevõtjate kutseühendused, samuti ametiühingud ja muud asjaomased sotsiaalpartnerid peaksid aktiivselt osalema kutsehariduse ja -koolituse ning sellealase liikuvuse kavandamisel, korraldamisel, pakkumisel ja rahastamisel; arvestades, et kutsehariduses ja -koolituses tuleks käsitleda sotsiaalset mõõdet ja selle raames koostöös asjaomaste valdkondade partneritega niisuguseid teemasid nagu õiglane kaubandus, sotsiaalne ettevõtlus ja alternatiivsed ärimudelid, näiteks ühistud;

| N. | arvestades, et kuigi tööhõive suurendamiseks tuleb innustada noorte liikuvust, ei tohi see kujuneda ainsaks lahenduseks, mida noorte tööpuuduse leevendamiseks ette nähakse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kuigi tööhõive suurendamiseks tuleb innustada noorte liikuvust, ei tohi see kujuneda ainsaks lahenduseks, mida noorte tööpuuduse leevendamiseks ette nähakse;

Tulemuste hindamine ja peamiste probleemide kindlakstegemine

| 1. | usub, et haridus on üks põhilisi inimõigusi ja avalik hüve, mis peaks olema kõigile võrdselt kättesaadav; kutsub ELi ja liikmesriike üles kõrvaldama kõiki sotsiaal-majanduslikke piiranguid, mis takistavad kõigi võrdset juurdepääsu kutseharidus- ja -koolitusvõimalustele, kaasa arvatud liikuvus; tunnistab, et olemasolevate liikuvusprogrammide ja -algatuste rolli ja tulemusi kutsehariduses ja -koolituses tuleks suurendada, pidades silmas juurdepääsetavust, avatust ja kaasavust, et soodustada individuaalseid hariduslahendusi, vähendada koolist väljalangemist ning tagada ebasoodsas olukorras elanikerühmade ja erivajadustega inimeste võrdne juurdepääs programmi „Erasmus+“ liikuvusmeetmetele; rõhutab seepärast, et vaja on paindlikke, mitmekesiseid ja kohandatud koolitusalaseid liikuvusvõimalusi, mis on suunatud sisserändaja taustaga, majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatest peredest või kaugematest piirkondadest pärit, puuetega või erivajadustega inimestele, võttes arvesse ka soolist aspekti; |
| --- | --- |

1.

usub, et haridus on üks põhilisi inimõigusi ja avalik hüve, mis peaks olema kõigile võrdselt kättesaadav; kutsub ELi ja liikmesriike üles kõrvaldama kõiki sotsiaal-majanduslikke piiranguid, mis takistavad kõigi võrdset juurdepääsu kutseharidus- ja -koolitusvõimalustele, kaasa arvatud liikuvus; tunnistab, et olemasolevate liikuvusprogrammide ja -algatuste rolli ja tulemusi kutsehariduses ja -koolituses tuleks suurendada, pidades silmas juurdepääsetavust, avatust ja kaasavust, et soodustada individuaalseid hariduslahendusi, vähendada koolist väljalangemist ning tagada ebasoodsas olukorras elanikerühmade ja erivajadustega inimeste võrdne juurdepääs programmi „Erasmus+“ liikuvusmeetmetele; rõhutab seepärast, et vaja on paindlikke, mitmekesiseid ja kohandatud koolitusalaseid liikuvusvõimalusi, mis on suunatud sisserändaja taustaga, majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatest peredest või kaugematest piirkondadest pärit, puuetega või erivajadustega inimestele, võttes arvesse ka soolist aspekti;

| 2. | kinnitab, et liikuvuse ja hariduse küsimusega tegelemisel tuleb arvestada ka soolist aspekti ning võtta arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate inimeste, sealhulgas puuetega inimeste, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ning tõrjutud kogukondadest pärit inimeste vajadusi; soovitab võtta sellega seoses täiendavaid meetmeid, et lihtsustada ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmade ja erivajadustega inimeste juurdepääsu programmi „Erasmus+“ liikuvusmeetmetele; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et liikuvuse ja hariduse küsimusega tegelemisel tuleb arvestada ka soolist aspekti ning võtta arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate inimeste, sealhulgas puuetega inimeste, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ning tõrjutud kogukondadest pärit inimeste vajadusi; soovitab võtta sellega seoses täiendavaid meetmeid, et lihtsustada ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmade ja erivajadustega inimeste juurdepääsu programmi „Erasmus+“ liikuvusmeetmetele;

| 3. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja peamisi sidusrühmi üles suurendama kutsehariduse ja -koolituse programmide nähtavust, et kaotada kultuuribarjäärid ning võidelda motivatsiooni, aktiivse valmisoleku ja keeleoskuste puudumise vastu eelkõige neis valdkondades, kus esineb kõige rohkem noorte tööpuudust; on veendunud, et juurdepääs neile programmidele tuleb tagada vahet tegemata kõigile kodanikele; nõuab tegevuse suunamist tööpuudusest ohustatud rühmadele, näiteks puudega inimestele; nõuab juurdepääsu lihtsustamist kutsehariduse ja -koolituse programmidele ja kutsekvalifikatsioonile, edendades paindlikku kutseõpet ja süsteemi kohandatavust ning pakkudes koolitusi puudulike põhioskustega inimestele ja madala või keskmise kvalifikatsiooniga töötajatele; tuletab meelde, et sellise koolituse pakkumisel tuleb arvestada ka soolist tasakaalu, propageerides kutsehariduse ja -koolituse valdkonna liikuvusprogramme tõhusalt naiste seas; on seisukohal, et seoses sellega tuleks seada nõudlikud eesmärgid ning jälgida edusamme; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja peamisi sidusrühmi üles suurendama kutsehariduse ja -koolituse programmide nähtavust, et kaotada kultuuribarjäärid ning võidelda motivatsiooni, aktiivse valmisoleku ja keeleoskuste puudumise vastu eelkõige neis valdkondades, kus esineb kõige rohkem noorte tööpuudust; on veendunud, et juurdepääs neile programmidele tuleb tagada vahet tegemata kõigile kodanikele; nõuab tegevuse suunamist tööpuudusest ohustatud rühmadele, näiteks puudega inimestele; nõuab juurdepääsu lihtsustamist kutsehariduse ja -koolituse programmidele ja kutsekvalifikatsioonile, edendades paindlikku kutseõpet ja süsteemi kohandatavust ning pakkudes koolitusi puudulike põhioskustega inimestele ja madala või keskmise kvalifikatsiooniga töötajatele; tuletab meelde, et sellise koolituse pakkumisel tuleb arvestada ka soolist tasakaalu, propageerides kutsehariduse ja -koolituse valdkonna liikuvusprogramme tõhusalt naiste seas; on seisukohal, et seoses sellega tuleks seada nõudlikud eesmärgid ning jälgida edusamme;

| 4. | juhib tähelepanu soolisele lõhele loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna hariduses, oskustes ja tööhõives kõikjal ELis ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täielikult pühenduma programmile „Erasmus+“ ja kasutama seda mehhanismi peamise võimalusena loodusteaduste, tehnoloogia-, inseneriteaduste ja matemaatikahariduse arendamiseks, et suurendada naiste suutlikkust selles valdkonnas karjääri alustada ja et sel teel valdkonna oskuste nappust vähendada; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu soolisele lõhele loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna hariduses, oskustes ja tööhõives kõikjal ELis ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täielikult pühenduma programmile „Erasmus+“ ja kasutama seda mehhanismi peamise võimalusena loodusteaduste, tehnoloogia-, inseneriteaduste ja matemaatikahariduse arendamiseks, et suurendada naiste suutlikkust selles valdkonnas karjääri alustada ja et sel teel valdkonna oskuste nappust vähendada;

| 5. | rõhutab tugeval liikuvuse komponendil põhineva Euroopa ühise haridusruumi tähtsust, mis hõlmab nii kõrgharidust kui ka kutseharidust ja -koolitust ning aitab kaasa tugevama Euroopa identiteedi ja kodakondsuse loomisele ja arendamisele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab tugeval liikuvuse komponendil põhineva Euroopa ühise haridusruumi tähtsust, mis hõlmab nii kõrgharidust kui ka kutseharidust ja -koolitust ning aitab kaasa tugevama Euroopa identiteedi ja kodakondsuse loomisele ja arendamisele;

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik võimaliku, et saavutada Euroopa 2020. aasta haridus- ja koolitusstrateegia eesmärgid; on veendunud, et liikuvuses tuleb arvesse võtta kutsealase jätkuõppe ja -koolituse (CVET) aspekti, sest see on tähtis oskuste ja teadmiste parandamiseks ja ajakohastamiseks; rõhutab, et elukestev õpe ning kutseharidus ja -koolitus on pikaajaliste töötute tööhõiveväljavaadete parandamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik võimaliku, et saavutada Euroopa 2020. aasta haridus- ja koolitusstrateegia eesmärgid; on veendunud, et liikuvuses tuleb arvesse võtta kutsealase jätkuõppe ja -koolituse (CVET) aspekti, sest see on tähtis oskuste ja teadmiste parandamiseks ja ajakohastamiseks; rõhutab, et elukestev õpe ning kutseharidus ja -koolitus on pikaajaliste töötute tööhõiveväljavaadete parandamisel keskse tähtsusega;

| 7. | on veendunud, et see koostöö peaks viima nõuete läbivaatamiseni, eesmärgiga tagada nende asjakohasus õppe kestuse, sisu, pädevuse ja väljundite osas, kombineerides samal ajal liikuvust koolituskeskustes ja töökohtades ning eelistades pikemaid kogemuste omandamise perioode (nt kuus kuud) vastavatele lühematele ajavahemikele; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et see koostöö peaks viima nõuete läbivaatamiseni, eesmärgiga tagada nende asjakohasus õppe kestuse, sisu, pädevuse ja väljundite osas, kombineerides samal ajal liikuvust koolituskeskustes ja töökohtades ning eelistades pikemaid kogemuste omandamise perioode (nt kuus kuud) vastavatele lühematele ajavahemikele;

| 8. | märgib, et programmile „Erasmus+“ ning kutsehariduse ja -koolituse programmidele eraldatud Euroopa vahendid ei vasta nende programmide raames liikuvusest huvitatute arvule ja vajadustele, ning kutsub seetõttu liikmesriike üles edendama kahepoolseid lepinguid, mis täiendavad programmi „Erasmus+“ ja Euroopa kutsehariduse ja -koolituse programmide meetmeid Euroopa noorte liikuvuse parandamiseks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et programmile „Erasmus+“ ning kutsehariduse ja -koolituse programmidele eraldatud Euroopa vahendid ei vasta nende programmide raames liikuvusest huvitatute arvule ja vajadustele, ning kutsub seetõttu liikmesriike üles edendama kahepoolseid lepinguid, mis täiendavad programmi „Erasmus+“ ja Euroopa kutsehariduse ja -koolituse programmide meetmeid Euroopa noorte liikuvuse parandamiseks;

| 9. | tunnistab käimasolevate liikuvusprogrammide ja algatuste tähtsat rolli, pidades silmas programmi „Erasmus+“ 1. põhimeedet, Europassi, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) ning Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku (EQF); kutsub komisjoni üles kasutusele võtma Euroopa üliõpilase e-kaarti, mis annaks liikuvale õppurile ELi üliõpilase staatuse ja juurdepääsu teenustele; |
| --- | --- |

9.

tunnistab käimasolevate liikuvusprogrammide ja algatuste tähtsat rolli, pidades silmas programmi „Erasmus+“ 1. põhimeedet, Europassi, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) ning Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku (EQF); kutsub komisjoni üles kasutusele võtma Euroopa üliõpilase e-kaarti, mis annaks liikuvale õppurile ELi üliõpilase staatuse ja juurdepääsu teenustele;

| 10. | palub, et komisjon ja liikmesriigid, samuti ELi ametid, näiteks Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop), parandaksid kutsehariduse ja -koolituse valdkonna liikuvusprogramme, et need pakuksid kõigile osalejatele kvalifikatsiooni, tunnustamise ja sisu poolest lisaväärtust, ning tagaksid praktikakohtade kvaliteedistandardite kehtestamise; |
| --- | --- |

10.

palub, et komisjon ja liikmesriigid, samuti ELi ametid, näiteks Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop), parandaksid kutsehariduse ja -koolituse valdkonna liikuvusprogramme, et need pakuksid kõigile osalejatele kvalifikatsiooni, tunnustamise ja sisu poolest lisaväärtust, ning tagaksid praktikakohtade kvaliteedistandardite kehtestamise;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikuvusalgatused on aidanud parandada nii õppijate kodanikuväärtusi ja Euroopasse kuulumise tunnet kui ka nende akadeemilisi oskusi ja tööväljavaateid, täpsemalt oskusi, mis on seotud probleemide lahendamise suutlikkuse, planeerimise ja struktureerimisega, suutlikkusega uutes olukordades tegutseda ja kohaneda, ettevõtluse ja juhtimisega, otsuste tegemisega, sotsiaalse vastutusega ning võõrkeelte, suhtluse ja meeskonnatööga, samuti on liikuvus aidanud arendada tööalast konkurentsivõimet mõjutavaid isikuomadusi, nagu enesekindlus, motiveeritus, uudishimu, kriitiline ja loov mõtlemine ja enesekehtestamine; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et liikuvusalgatused on aidanud parandada nii õppijate kodanikuväärtusi ja Euroopasse kuulumise tunnet kui ka nende akadeemilisi oskusi ja tööväljavaateid, täpsemalt oskusi, mis on seotud probleemide lahendamise suutlikkuse, planeerimise ja struktureerimisega, suutlikkusega uutes olukordades tegutseda ja kohaneda, ettevõtluse ja juhtimisega, otsuste tegemisega, sotsiaalse vastutusega ning võõrkeelte, suhtluse ja meeskonnatööga, samuti on liikuvus aidanud arendada tööalast konkurentsivõimet mõjutavaid isikuomadusi, nagu enesekindlus, motiveeritus, uudishimu, kriitiline ja loov mõtlemine ja enesekehtestamine;

| 12. | rõhutab, et tuleb lihtsustada liikuvuse rakendamist programmi „Erasmus+“ raames, võttes meetmeid taotluste edukuse suurendamiseks, lihtsustades liikuvuse haldamise elektrooniliste vahendite ülesehitust ja kasutamist, suurendades kõigis liidu üld- ja kutseharidusasutustes teadlikkust liikuvusprogrammide väärtusest ning tagades programmide ja meetmete kaudu toetuse saajatele ja vahendajatele, sealhulgas koolide ja kõrgkoolide töötajatele sihipärasema teavitamise ja koolitamise; rõhutab sellega seoses European SchoolNeti olulist panust; palub komisjonil vähendada praegust ülemäärast ja liiga keerulist halduskoormust nii taotlejate kui ka lähetavate ja vastuvõtvate ettevõtete ning programmi „Erasmus+“ projektidega seotud institutsioonide jaoks, hõlbustades taotlemise, registreerimise ja aruandmise menetlust ja ka projekte endid; juhib lisaks tähelepanu sellele, et liigne bürokraatlik koormus asjaomastes koolides ja ülikoolides takistab programmi lihtsat rakendamist; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tuleb lihtsustada liikuvuse rakendamist programmi „Erasmus+“ raames, võttes meetmeid taotluste edukuse suurendamiseks, lihtsustades liikuvuse haldamise elektrooniliste vahendite ülesehitust ja kasutamist, suurendades kõigis liidu üld- ja kutseharidusasutustes teadlikkust liikuvusprogrammide väärtusest ning tagades programmide ja meetmete kaudu toetuse saajatele ja vahendajatele, sealhulgas koolide ja kõrgkoolide töötajatele sihipärasema teavitamise ja koolitamise; rõhutab sellega seoses European SchoolNeti olulist panust; palub komisjonil vähendada praegust ülemäärast ja liiga keerulist halduskoormust nii taotlejate kui ka lähetavate ja vastuvõtvate ettevõtete ning programmi „Erasmus+“ projektidega seotud institutsioonide jaoks, hõlbustades taotlemise, registreerimise ja aruandmise menetlust ja ka projekte endid; juhib lisaks tähelepanu sellele, et liigne bürokraatlik koormus asjaomastes koolides ja ülikoolides takistab programmi lihtsat rakendamist;

| 13. | palub komisjonil kehtestada kavad, mis vähendaksid keelelisi ja kultuurilisi takistusi liikuvusprogrammide korraldamisel; leiab, et sellised kavad peaksid võimaldama hinnata rakendamise edusamme; rõhutab, et tegevuskavad peaksid eelkõige toetama vastuvõtva riigi keele põhielementide õppimist; soovitab liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel uurida kutseõppe- ja -koolitusasutuste õpetajate ja koolitajate konkreetseid õpivajadusi, julgustada ja toetada neid parimate tavade vahetamisel ning pakkuda neile rohkem ametialase arengu võimalusi; rõhutab, et tähtis on koostada koolituse põhimudel, mis annab teavet peamistest sihtriigi äri- ja töökultuuri iseloomustavatest asjaoludest, samuti edendada ja pakkuda eriprogramme koolituskeskuste õppejõudude koolitamiseks liikuvuse haldamise teemal; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil kehtestada kavad, mis vähendaksid keelelisi ja kultuurilisi takistusi liikuvusprogrammide korraldamisel; leiab, et sellised kavad peaksid võimaldama hinnata rakendamise edusamme; rõhutab, et tegevuskavad peaksid eelkõige toetama vastuvõtva riigi keele põhielementide õppimist; soovitab liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel uurida kutseõppe- ja -koolitusasutuste õpetajate ja koolitajate konkreetseid õpivajadusi, julgustada ja toetada neid parimate tavade vahetamisel ning pakkuda neile rohkem ametialase arengu võimalusi; rõhutab, et tähtis on koostada koolituse põhimudel, mis annab teavet peamistest sihtriigi äri- ja töökultuuri iseloomustavatest asjaoludest, samuti edendada ja pakkuda eriprogramme koolituskeskuste õppejõudude koolitamiseks liikuvuse haldamise teemal;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et kutsehariduse ja -koolitusega seotud ametitel on vajalik paindlikkus, et sellel alal mis tahes paigas tegutseda, ning et seetõttu on liikuvus kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas üks olulisi töötuse vastu võitlemise vahendeid, sest see suurendab tööalast konkurentsivõimet, vähendab oskuste puudujääki ja hõlbustab tööotsijate ja töökohtade kokkuviimist eelkõige noorte jaoks, pakkudes oskusi ja ainulaadseid kogemusi, mida on vaja, et tänapäeva ELi tööturgudel konkurentsivõimeline olla; on seisukohal, et programm „Erasmus+“ aitab arendada nii konkreetseid kutseoskusi kui ka üldisi ja ülekantavaid omadusi, näiteks ettevõtlikkust, avardades samas ka tootmissektori osalemisvõimalusi ja kujutades endast seega tõhusat tööturu töövahendit; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et kutsehariduse ja -koolitusega seotud ametitel on vajalik paindlikkus, et sellel alal mis tahes paigas tegutseda, ning et seetõttu on liikuvus kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas üks olulisi töötuse vastu võitlemise vahendeid, sest see suurendab tööalast konkurentsivõimet, vähendab oskuste puudujääki ja hõlbustab tööotsijate ja töökohtade kokkuviimist eelkõige noorte jaoks, pakkudes oskusi ja ainulaadseid kogemusi, mida on vaja, et tänapäeva ELi tööturgudel konkurentsivõimeline olla; on seisukohal, et programm „Erasmus+“ aitab arendada nii konkreetseid kutseoskusi kui ka üldisi ja ülekantavaid omadusi, näiteks ettevõtlikkust, avardades samas ka tootmissektori osalemisvõimalusi ja kujutades endast seega tõhusat tööturu töövahendit;

| 15. | rõhutab programmiga „Erasmus+“ ja selle allprogrammidega seotud kaubamärgi ja logo äratundmisväärtust ning tähtsust; leiab, et neid kaubamärke tuleks kasutada eelkõige programmi „Erasmus+“ publikatsioonides ja voldikutes; |
| --- | --- |

15.

rõhutab programmiga „Erasmus+“ ja selle allprogrammidega seotud kaubamärgi ja logo äratundmisväärtust ning tähtsust; leiab, et neid kaubamärke tuleks kasutada eelkõige programmi „Erasmus+“ publikatsioonides ja voldikutes;

| 16. | väljendab muret seoses asjaoluga, et noored peavad programmi „Erasmus+“ eelkõige üliõpilaste programmiks; soovitab seetõttu pöörata ELi, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil suuremat tähelepanu sellele, et muuta eri valdkonnad ja nende allprogrammid, nagu üldharidus (Comenius), kõrgharidus (Erasmus), rahvusvaheline kõrgharidus (Erasmus Mundus), kutseharidus ja -koolitus (Leonardo da Vinci) ja täiskasvanuharidus (Grundtvig), aga ka noorte (Aktiivsed noored) ja spordi valdkond, palju nähtavamaks; |
| --- | --- |

16.

väljendab muret seoses asjaoluga, et noored peavad programmi „Erasmus+“ eelkõige üliõpilaste programmiks; soovitab seetõttu pöörata ELi, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil suuremat tähelepanu sellele, et muuta eri valdkonnad ja nende allprogrammid, nagu üldharidus (Comenius), kõrgharidus (Erasmus), rahvusvaheline kõrgharidus (Erasmus Mundus), kutseharidus ja -koolitus (Leonardo da Vinci) ja täiskasvanuharidus (Grundtvig), aga ka noorte (Aktiivsed noored) ja spordi valdkond, palju nähtavamaks;

| 17. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja riiklikke tööturuasutusi üles propageerima eelkõige VKEde seas programmi „Erasmus+“ ning muid vahendeid, mille eesmärk on edendada liikuvust kutsehariduses ja -koolituses; on veendunud, et nende vahendite tõhususe maksimeerimine lubaks rohkematel inimestel neist võimalustest kasu saada, nii et saavutataks liikuvuse eesmärk; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja riiklikke tööturuasutusi üles propageerima eelkõige VKEde seas programmi „Erasmus+“ ning muid vahendeid, mille eesmärk on edendada liikuvust kutsehariduses ja -koolituses; on veendunud, et nende vahendite tõhususe maksimeerimine lubaks rohkematel inimestel neist võimalustest kasu saada, nii et saavutataks liikuvuse eesmärk;

| 18. | rõhutab, et kindlasti on vaja konsulteerida nii era- kui ka avaliku sektori tööstus- ja teenindusettevõtetega, sh tootmisettevõtetega (eelkõige VKEd ja mikroettevõtted) ja/või kaasata nad kõrgekvaliteediliste kutsehariduse ja -koolituse liikuvusprogrammide koostamisse, rakendamisse ja toetamisse; on seisukohal, et programmide valikul tuleks arvestada vastuvõtvate ettevõtjate ja organisatsioonide juures pakutavaid töövõimalusi; on veendunud, et kõiki sidusrühmi kaasav, dialoogil, koostööl ja parimatel tavadel põhinev paindlik ja konstruktiivne partnerlus tagab kutsehariduse ja -koolituse edu ja lisandväärtuse; on seisukohal, et vaja on ka teadmiste ja parimate tavade vahetamist koolituskeskuste ja ettevõtete vahel; kutsub komisjoni üles jälgima ELi tööturu nõudlust ja pakkumist, samuti geograafilist ja kutsealast liikuvust, et need vastaksid tööturu vajadustele; on seisukohal, et see vähendaks lõhet, mis valitseb ühest küljest pakutava väljaõppe ja noori ettevõtetes ootava olukorra ning teisest küljest tööturu nõudmiste vahel suure lisaväärtusega sektorites (nt digitaalne ja keskkonnahoidlik majandus, energeetika, julgeolek, hooldussektor ja eluasemete renoveerimine); |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kindlasti on vaja konsulteerida nii era- kui ka avaliku sektori tööstus- ja teenindusettevõtetega, sh tootmisettevõtetega (eelkõige VKEd ja mikroettevõtted) ja/või kaasata nad kõrgekvaliteediliste kutsehariduse ja -koolituse liikuvusprogrammide koostamisse, rakendamisse ja toetamisse; on seisukohal, et programmide valikul tuleks arvestada vastuvõtvate ettevõtjate ja organisatsioonide juures pakutavaid töövõimalusi; on veendunud, et kõiki sidusrühmi kaasav, dialoogil, koostööl ja parimatel tavadel põhinev paindlik ja konstruktiivne partnerlus tagab kutsehariduse ja -koolituse edu ja lisandväärtuse; on seisukohal, et vaja on ka teadmiste ja parimate tavade vahetamist koolituskeskuste ja ettevõtete vahel; kutsub komisjoni üles jälgima ELi tööturu nõudlust ja pakkumist, samuti geograafilist ja kutsealast liikuvust, et need vastaksid tööturu vajadustele; on seisukohal, et see vähendaks lõhet, mis valitseb ühest küljest pakutava väljaõppe ja noori ettevõtetes ootava olukorra ning teisest küljest tööturu nõudmiste vahel suure lisaväärtusega sektorites (nt digitaalne ja keskkonnahoidlik majandus, energeetika, julgeolek, hooldussektor ja eluasemete renoveerimine);

| 19. | rõhutab peamisi aspekte, mida tuleb liikuvusmeetmete planeerimisel ja nende rakendamise hindamisel arvesse võtta: õppijate majanduslik suutlikkus liikuvuses osaleda; riikidevaheline õpingute, pädevuse, kvalifikatsiooni ja koolitussisu tunnustamine kas ainepunktide või tunnistuste kaudu, keeleoskuse tase, õppekavade või õpingute korraldus, üliõpilase poolt välismaal saadud ainepunktide ja sooritatud eksamite praktiline väärtus päritoluülikooli tagasipöördumisel, õiguslikud aspektid, teave või motivatsioon õpingute lõpetamiseks, juhendamis- ja nõustamistegevus kogu liikuvusperioodi jooksul ja üliõpilaste isiklik olukord; kutsub seetõttu komisjoni üles näitajaid ja hindamiskriteeriume täiustama, et korrapärasemalt kontrollida ELi programmide tulemuslikkust ja võimaldada vajalikke parandusi; |
| --- | --- |

19.

rõhutab peamisi aspekte, mida tuleb liikuvusmeetmete planeerimisel ja nende rakendamise hindamisel arvesse võtta: õppijate majanduslik suutlikkus liikuvuses osaleda; riikidevaheline õpingute, pädevuse, kvalifikatsiooni ja koolitussisu tunnustamine kas ainepunktide või tunnistuste kaudu, keeleoskuse tase, õppekavade või õpingute korraldus, üliõpilase poolt välismaal saadud ainepunktide ja sooritatud eksamite praktiline väärtus päritoluülikooli tagasipöördumisel, õiguslikud aspektid, teave või motivatsioon õpingute lõpetamiseks, juhendamis- ja nõustamistegevus kogu liikuvusperioodi jooksul ja üliõpilaste isiklik olukord; kutsub seetõttu komisjoni üles näitajaid ja hindamiskriteeriume täiustama, et korrapärasemalt kontrollida ELi programmide tulemuslikkust ja võimaldada vajalikke parandusi;

| 20. | tuletab meelde, et praegu osaleb liikuvuses ainult 1 % tööga seotud koolituskavades osalevatest noortest (õpipoisid kaasa arvatud); juhib tähelepanu sellele, et tähtis on luua tingimused õpipoiste liikuvuse suurendamiseks Euroopa Liidus, et anda neile samad võimalused nagu kõrgkoolide üliõpilastele; ergutab seepärast ELi määratlema Euroopa õpipoisi statuuti; kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et nii õpipoisiõpe kui ka praktika jääksid õppeviisiks, mida ei kasutata ebakindla tööjõu allikana, et õpipoisse ega praktikante ei värvataks täistööajaga ametikohtadele ning et õpipoistele ja praktikantidele tagataks inimväärsed töötingimused ja õppuriõigused, kaasa arvatud rahalised ja tasuga seotud õigused; lisaks palub komisjonil analüüsida eelnimetatud statuudi mõju, jälgida sellega seotud meetmete rakendamist, teavitada kõiki sidusrühmi, kaasa arvatud Euroopa Õpipoisiõppe Liit, järgida selle soovitusi õpipoisiõppe tingimuste, kvaliteedi ja kättesaadavuse kohta ELis ning lugeda seda teemat strateegiliseks prioriteediks; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et praegu osaleb liikuvuses ainult 1 % tööga seotud koolituskavades osalevatest noortest (õpipoisid kaasa arvatud); juhib tähelepanu sellele, et tähtis on luua tingimused õpipoiste liikuvuse suurendamiseks Euroopa Liidus, et anda neile samad võimalused nagu kõrgkoolide üliõpilastele; ergutab seepärast ELi määratlema Euroopa õpipoisi statuuti; kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et nii õpipoisiõpe kui ka praktika jääksid õppeviisiks, mida ei kasutata ebakindla tööjõu allikana, et õpipoisse ega praktikante ei värvataks täistööajaga ametikohtadele ning et õpipoistele ja praktikantidele tagataks inimväärsed töötingimused ja õppuriõigused, kaasa arvatud rahalised ja tasuga seotud õigused; lisaks palub komisjonil analüüsida eelnimetatud statuudi mõju, jälgida sellega seotud meetmete rakendamist, teavitada kõiki sidusrühmi, kaasa arvatud Euroopa Õpipoisiõppe Liit, järgida selle soovitusi õpipoisiõppe tingimuste, kvaliteedi ja kättesaadavuse kohta ELis ning lugeda seda teemat strateegiliseks prioriteediks;

| 21. | kutsub komisjoni üles esitama ja liikmesriike heaks kiitma ettepanekut ELi õpipoisiõppe süsteemi kohta, millega tagataks õpipoiste ning kutsehariduses ja -koolituses õppijate õigused; rõhutab positiivset rolli, mida nn seeniorid võivad noorte hariduses ja koolituses etendada, et maksimeerida põlvkondadevahelist kogemuste vahetamist praktikakohtade ning mentorluse kaudu ja võimaldada kogemustepõhist õppimist eri põlvkondi ühendavates meeskondades; ergutab komisjoni ja liikmesriike võtma konkreetseid meetmeid tagamaks, et programmi „Erasmus+“ alusel toimuvat õpipoisiõpet ega praktikat ei kuritarvitataks, kasutades seda tööjõukulude vähendamise vahendina; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles esitama ja liikmesriike heaks kiitma ettepanekut ELi õpipoisiõppe süsteemi kohta, millega tagataks õpipoiste ning kutsehariduses ja -koolituses õppijate õigused; rõhutab positiivset rolli, mida nn seeniorid võivad noorte hariduses ja koolituses etendada, et maksimeerida põlvkondadevahelist kogemuste vahetamist praktikakohtade ning mentorluse kaudu ja võimaldada kogemustepõhist õppimist eri põlvkondi ühendavates meeskondades; ergutab komisjoni ja liikmesriike võtma konkreetseid meetmeid tagamaks, et programmi „Erasmus+“ alusel toimuvat õpipoisiõpet ega praktikat ei kuritarvitataks, kasutades seda tööjõukulude vähendamise vahendina;

| 22. | hindab kõrgelt katseprojektide käivitamist, samuti hiljuti heaks kiidetud projekti „Praktikantide liikuvuse Euroopa raamistik“, millele tuginedes saab parandada programmi „Erasmus+“ eesmärgiga võimaldada kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ulatuslikumat ja paremat pikaajalist liikuvust; nõuab tungivalt pikaajaliste algatuste raamistiku loomist vastandina pelgalt projektipõhisele tegevusele, et luua alaline ja jätkusuutlik süsteem, mis on täielikult toimiv ja ennustatav ning soosib oskuste vaba liikumist kogu Euroopas; |
| --- | --- |

22.

hindab kõrgelt katseprojektide käivitamist, samuti hiljuti heaks kiidetud projekti „Praktikantide liikuvuse Euroopa raamistik“, millele tuginedes saab parandada programmi „Erasmus+“ eesmärgiga võimaldada kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ulatuslikumat ja paremat pikaajalist liikuvust; nõuab tungivalt pikaajaliste algatuste raamistiku loomist vastandina pelgalt projektipõhisele tegevusele, et luua alaline ja jätkusuutlik süsteem, mis on täielikult toimiv ja ennustatav ning soosib oskuste vaba liikumist kogu Euroopas;

| 23. | märgib, et koolist väljalangemine on liikuvuse sihtrühmade üks kõige selgemaid probleeme, ning paremad valikud kutsehariduse valdkonnas vähendavad hariduse ja koolituse poolelijätnute arvu; rõhutab seepärast, kui tähtsad võivad olla haridussüsteemi tulemused koolist väljalangemise vähendamisel ning õpilaste paremal varustamisel valdkonnaüleste oskustega, mis lõpptulemusena aitavad neil oma kvalifikatsiooni tööturu nõudmistega ühitada; |
| --- | --- |

23.

märgib, et koolist väljalangemine on liikuvuse sihtrühmade üks kõige selgemaid probleeme, ning paremad valikud kutsehariduse valdkonnas vähendavad hariduse ja koolituse poolelijätnute arvu; rõhutab seepärast, kui tähtsad võivad olla haridussüsteemi tulemused koolist väljalangemise vähendamisel ning õpilaste paremal varustamisel valdkonnaüleste oskustega, mis lõpptulemusena aitavad neil oma kvalifikatsiooni tööturu nõudmistega ühitada;

| 24. | rõhutab vajadust aidata kutseõpet läbivatel noortel ületada raskusi teatavate täiendavate ja kaasnevate meetmete abil, näiteks liikuvuskavade rühmaviisilisuse tugevdamine, parem juhendamine ja toetus kodumaiste ja vastuvõtvate asutuste poolt nii liikuvuse eel kui selle ajal, juurdepääsu parandamine kvaliteetsele teabele kutseõppe ja -koolituse võimaluste kohta, spetsiaalsete juhendamis- ja nõustamismeetmete ja -vahendite pakkumine ning keelelise toetuse rahastamine kõigi osalejate jaoks ilma keelepiiranguteta; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust aidata kutseõpet läbivatel noortel ületada raskusi teatavate täiendavate ja kaasnevate meetmete abil, näiteks liikuvuskavade rühmaviisilisuse tugevdamine, parem juhendamine ja toetus kodumaiste ja vastuvõtvate asutuste poolt nii liikuvuse eel kui selle ajal, juurdepääsu parandamine kvaliteetsele teabele kutseõppe ja -koolituse võimaluste kohta, spetsiaalsete juhendamis- ja nõustamismeetmete ja -vahendite pakkumine ning keelelise toetuse rahastamine kõigi osalejate jaoks ilma keelepiiranguteta;

| 25. | juhib tähelepanu asjaolule, et on võimalik eristada mitmeid tegureid, mis mõjutavad kutsehariduse ja -koolituse süsteemides koolitatavate noorte ootusi, eriti sotsiaal-majanduslikud tegurid, perekondlik taust ning juhendavate (ja õpetavate) vahendite puudumine, kui kohustuslik keskharidus on lõpetatud või kutsekoolituse kursuste ajal; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu asjaolule, et on võimalik eristada mitmeid tegureid, mis mõjutavad kutsehariduse ja -koolituse süsteemides koolitatavate noorte ootusi, eriti sotsiaal-majanduslikud tegurid, perekondlik taust ning juhendavate (ja õpetavate) vahendite puudumine, kui kohustuslik keskharidus on lõpetatud või kutsekoolituse kursuste ajal;

| 26. | rõhutab, et sotsiaalsete ja kultuuriliste probleemide lahendamisel on õppe- ja koolitusliikuvusel tähtis roll, et anda noortele kõik võimalused oma tegevuse kavandamiseks ühiskonnas; tuletab meelde, et Euroopa Liit on eriti strateegia „Euroopa 2020“ abil koondanud oma jõupingutused sellele, et suurendada liidu majanduse konkurentsivõimet, luua uusi töökohti ja lõppeesmärgina tugevdada oma suutlikkust sajandi kolmandal aastakümnel ülemaailmselt konkureerida; rõhutab sellega seoses teadusuuringute, innovatsiooni, digitaalühiskonna ja energia jätkusuutlikkuse kui suuremat lisaväärtust pakkuvate vahendite tähtsust; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et sotsiaalsete ja kultuuriliste probleemide lahendamisel on õppe- ja koolitusliikuvusel tähtis roll, et anda noortele kõik võimalused oma tegevuse kavandamiseks ühiskonnas; tuletab meelde, et Euroopa Liit on eriti strateegia „Euroopa 2020“ abil koondanud oma jõupingutused sellele, et suurendada liidu majanduse konkurentsivõimet, luua uusi töökohti ja lõppeesmärgina tugevdada oma suutlikkust sajandi kolmandal aastakümnel ülemaailmselt konkureerida; rõhutab sellega seoses teadusuuringute, innovatsiooni, digitaalühiskonna ja energia jätkusuutlikkuse kui suuremat lisaväärtust pakkuvate vahendite tähtsust;

| 27. | rõhutab ELi ja liikmesriikide rolli kvaliteetse ja hästi korraldatud kutsehariduse ja -koolituse kujundamisel ja ergutamisel, rakendades terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb erialase teoreetilise hariduse, erialase praktilise koolituse ning üldhariduse, formaalõppe, kogemus- ja vabaõppe tasakaalul; kutsub liikmesriike üles võtma oma teise astme keskharidussüsteemis kasutusele duaalse hariduse põhimõtet või tugevdama olemasolevat süsteemi praktikaprogrammidega, hõlbustades kutsehariduses ja -koolituses õppijate kestlikku lõimumist tööturul ning suurendades nende osavõttu riikidevahelistest liikuvusprogrammidest; tuletab meelde, et üldiselt võimaldab kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamine koostöös sotsiaalpartnerite ja avalike tööhõiveteenistustega suurendada sotsiaalset kaasamist ja kõrghariduses osalemist ning üliõpilaste edukust ja hõlbustada tööturule lõimumist, mis peaks lihtsustama liikuvust pidevõppe protsessi raames; |
| --- | --- |

27.

rõhutab ELi ja liikmesriikide rolli kvaliteetse ja hästi korraldatud kutsehariduse ja -koolituse kujundamisel ja ergutamisel, rakendades terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb erialase teoreetilise hariduse, erialase praktilise koolituse ning üldhariduse, formaalõppe, kogemus- ja vabaõppe tasakaalul; kutsub liikmesriike üles võtma oma teise astme keskharidussüsteemis kasutusele duaalse hariduse põhimõtet või tugevdama olemasolevat süsteemi praktikaprogrammidega, hõlbustades kutsehariduses ja -koolituses õppijate kestlikku lõimumist tööturul ning suurendades nende osavõttu riikidevahelistest liikuvusprogrammidest; tuletab meelde, et üldiselt võimaldab kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamine koostöös sotsiaalpartnerite ja avalike tööhõiveteenistustega suurendada sotsiaalset kaasamist ja kõrghariduses osalemist ning üliõpilaste edukust ja hõlbustada tööturule lõimumist, mis peaks lihtsustama liikuvust pidevõppe protsessi raames;

| 28. | nõuab, et Euroopa vabatahtliku teenistuse probleeme osalejate kindlustamise, heakskiitmise, andmebaasi haldamise ja vabatahtlike toetamise valdkonnas käsitletaks sihipäraselt, et vältida osalejate arvu vähenemist; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et Euroopa vabatahtliku teenistuse probleeme osalejate kindlustamise, heakskiitmise, andmebaasi haldamise ja vabatahtlike toetamise valdkonnas käsitletaks sihipäraselt, et vältida osalejate arvu vähenemist;

| 29. | peab kahetsusväärseks, et kogemusõpe on praeguses programmis „Erasmus+“ tähtsust kaotanud ning talle eraldatud eelarveosa on vähenenud; rõhutab kogemusõppe tähtsust Euroopa tasandil eelkõige noorte töö ja eakate vabatahtliku töö kaudu; nõuab, et kogemusõppele ja vabaõppele antaks programmis „Erasmus+“ selge ja nähtav koht; on lisaks veendunud, et peaks olema võimalus esitada taotlusi seoses suuremahuliste täiskasvanuhariduse projektidega, mida reguleeritaks samade põhimõtete alusel nagu valdkondlike oskuste ühendusi või teadmusühendusi; |
| --- | --- |

29.

peab kahetsusväärseks, et kogemusõpe on praeguses programmis „Erasmus+“ tähtsust kaotanud ning talle eraldatud eelarveosa on vähenenud; rõhutab kogemusõppe tähtsust Euroopa tasandil eelkõige noorte töö ja eakate vabatahtliku töö kaudu; nõuab, et kogemusõppele ja vabaõppele antaks programmis „Erasmus+“ selge ja nähtav koht; on lisaks veendunud, et peaks olema võimalus esitada taotlusi seoses suuremahuliste täiskasvanuhariduse projektidega, mida reguleeritaks samade põhimõtete alusel nagu valdkondlike oskuste ühendusi või teadmusühendusi;

| 30. | toetab sellise nüüdisaja tehnoloogia ja taristute arendamist, mis tugevdavad ja ajakohastavad riikide kutseharidussüsteeme, et parandada liikuvuse kättesaadavust ja kvaliteeti; leiab, et oskuste ja tööturu nõudluse vastavusseviimiseks tuleks pöörata rohkem tähelepanu innovatsioonile ja uute akadeemiliste ning kutseoskuste arendamisele, digiõppe ja -õpetamise platvormidele, biotehnoloogiale, uuenduslikule kultuuripärandi edendamise tehnoloogiale ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale; on veendunud, et EL ja liikmesriigid peaksid koostama tõhusa strateegia ringmajanduse praeguste ja tulevaste töövõimaluste ning kutseharidus- ja -koolitussüsteemide sobitamiseks; |
| --- | --- |

30.

toetab sellise nüüdisaja tehnoloogia ja taristute arendamist, mis tugevdavad ja ajakohastavad riikide kutseharidussüsteeme, et parandada liikuvuse kättesaadavust ja kvaliteeti; leiab, et oskuste ja tööturu nõudluse vastavusseviimiseks tuleks pöörata rohkem tähelepanu innovatsioonile ja uute akadeemiliste ning kutseoskuste arendamisele, digiõppe ja -õpetamise platvormidele, biotehnoloogiale, uuenduslikule kultuuripärandi edendamise tehnoloogiale ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale; on veendunud, et EL ja liikmesriigid peaksid koostama tõhusa strateegia ringmajanduse praeguste ja tulevaste töövõimaluste ning kutseharidus- ja -koolitussüsteemide sobitamiseks;

| 31. | märgib, et üleminekul digiteeritumale majandusele on toimumas ametite ja oskuste ümberdefineerimine; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles kujundama koostöös erasektoriga oskuste strateegiaid ning kutsehariduse ja -koolituse programme töötajate ümberõppeks; |
| --- | --- |

31.

märgib, et üleminekul digiteeritumale majandusele on toimumas ametite ja oskuste ümberdefineerimine; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles kujundama koostöös erasektoriga oskuste strateegiaid ning kutsehariduse ja -koolituse programme töötajate ümberõppeks;

Juurdepääs – kutset omandavate noorte liikuvusvõimaluste parandamine

| 32. | ergutab looma varasema Leonardo da Vinci programmiga sarnanevat raamistikku, millele programmi „Erasmus+“ konkurssidel tähelepanu juhitaks ja milles määrataks eelkõige riigiasutuste algatatavate platvormiüleste kampaaniate kaudu võimalikult selgelt ja täpselt kindlaks kutsehariduses ja -koolituses osalevate noorte liikuvusvõimalused ning millesse on kooskõlastatult kaasatud kõik sidusrühmad, kellel on kutsehariduses ja -koolituses aktiivne roll ja kes seda mõjutavad; |
| --- | --- |

32.

ergutab looma varasema Leonardo da Vinci programmiga sarnanevat raamistikku, millele programmi „Erasmus+“ konkurssidel tähelepanu juhitaks ja milles määrataks eelkõige riigiasutuste algatatavate platvormiüleste kampaaniate kaudu võimalikult selgelt ja täpselt kindlaks kutsehariduses ja -koolituses osalevate noorte liikuvusvõimalused ning millesse on kooskõlastatult kaasatud kõik sidusrühmad, kellel on kutsehariduses ja -koolituses aktiivne roll ja kes seda mõjutavad;

| 33. | ergutab komisjoni ja liikmesriike eraldama piisavalt rahalisi vahendeid liikuvusprogrammide toetamiseks, võttes arvesse võimalikke finantstõkkeid; on veendunud, et tuleks uurida, kuidas muuta paremini nähtavaks, mil viisil ettevõtted eraldatud toetusi täiendavad või millised on muud tüüpi abi võimalused; on veendunud, et tuleks tagada Euroopa Sotsiaalfondi ja programmi „Erasmus+“ vastastikune täiendavus ning seda jälgida, et edu kindlustada; |
| --- | --- |

33.

ergutab komisjoni ja liikmesriike eraldama piisavalt rahalisi vahendeid liikuvusprogrammide toetamiseks, võttes arvesse võimalikke finantstõkkeid; on veendunud, et tuleks uurida, kuidas muuta paremini nähtavaks, mil viisil ettevõtted eraldatud toetusi täiendavad või millised on muud tüüpi abi võimalused; on veendunud, et tuleks tagada Euroopa Sotsiaalfondi ja programmi „Erasmus+“ vastastikune täiendavus ning seda jälgida, et edu kindlustada;

| 34. | nõuab liikuvust ja haridust mõjutava ELi poliitika ja vahendite koostoime, eriti Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja programmi „Erasmus+“ vastastikuste täiendavate meetmete parandamist ning kõigi tasandite kõigi meetmete paremat kooskõlastamist riikliku, piirkondliku ja kohaliku kavandamise raames; |
| --- | --- |

34.

nõuab liikuvust ja haridust mõjutava ELi poliitika ja vahendite koostoime, eriti Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja programmi „Erasmus+“ vastastikuste täiendavate meetmete parandamist ning kõigi tasandite kõigi meetmete paremat kooskõlastamist riikliku, piirkondliku ja kohaliku kavandamise raames;

| 35. | kordab, et vaja on meetmeid, et tagada struktuurifondide, sealhulgas näiteks Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja „Erasmus+“ taoliste programmide kooskõlastamine, vastastikune täiendavus ja sidusus riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

35.

kordab, et vaja on meetmeid, et tagada struktuurifondide, sealhulgas näiteks Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja „Erasmus+“ taoliste programmide kooskõlastamine, vastastikune täiendavus ja sidusus riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 36. | rõhutab, et kutsehariduses ja -koolituses osalevate õpilaste madalamast sotsiaal-majanduslikust staatusest tulenevad takistused tuleb kompenseerida selliste meetmetega nagu komisjoni pakutavate üksiktoetuste suurendamise võimalus või liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, vahendusasutuste või vabaühenduste makstavate toetuste suurendamine, mida rahastatakse nende enda eelarvest või selliste partnerluskavade kaudu, millesse on kaasatud ettevõtted, sihtasutused ja organisatsioonid, kes teevad koostööd oma piirkonna või territooriumi kvalifitseerimis- ja kutsekoolituse süsteemis; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et kutsehariduses ja -koolituses osalevate õpilaste madalamast sotsiaal-majanduslikust staatusest tulenevad takistused tuleb kompenseerida selliste meetmetega nagu komisjoni pakutavate üksiktoetuste suurendamise võimalus või liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, vahendusasutuste või vabaühenduste makstavate toetuste suurendamine, mida rahastatakse nende enda eelarvest või selliste partnerluskavade kaudu, millesse on kaasatud ettevõtted, sihtasutused ja organisatsioonid, kes teevad koostööd oma piirkonna või territooriumi kvalifitseerimis- ja kutsekoolituse süsteemis;

Liikuvusest tööalase konkurentsivõimeni. Õpitulemuste, oskuste ja pädevuse kinnitamine ja tunnustamine

| 37. | rõhutab, et uute mitmekesiste ja loovate ideedega tutvumine välismaal võib ettevõtlikkust ja loovust motiveerida ja hoogustada; rõhutab, et hariduse ja koolitusega seotud liikuvuse võimalused, näiteks rahvusvaheliste võrgustike loomine, võivad mõjuda hästi ka tööhõivele, riikidevahelisele koostööle ja Euroopa konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et uute mitmekesiste ja loovate ideedega tutvumine välismaal võib ettevõtlikkust ja loovust motiveerida ja hoogustada; rõhutab, et hariduse ja koolitusega seotud liikuvuse võimalused, näiteks rahvusvaheliste võrgustike loomine, võivad mõjuda hästi ka tööhõivele, riikidevahelisele koostööle ja Euroopa konkurentsivõimele;

| 38. | leiab, et praegused ja edaspidised meetmed oskuste ja tööturu nõudluse vastavusseviimiseks peaksid hõlbustama tööandjate, ettevõtete ja kohalike kogukondade kaasamist ning olema ühtlasi paremini seotud tööturu muutusi ja tulevasi oskuste vajadusi käsitlevate prognoosidega; |
| --- | --- |

38.

leiab, et praegused ja edaspidised meetmed oskuste ja tööturu nõudluse vastavusseviimiseks peaksid hõlbustama tööandjate, ettevõtete ja kohalike kogukondade kaasamist ning olema ühtlasi paremini seotud tööturu muutusi ja tulevasi oskuste vajadusi käsitlevate prognoosidega;

| 39. | rõhutab, et õppega seotud liikuvuse ning edaspidise liikuvuse ja sissetulekute vahel on positiivne seos, sest ELi ja rahvusvahelised liikuvusprogrammid suurendavad neis osalejate tööalast konkurentsivõimet välismaal, nagu näitas komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2013. aasta uuring; rõhutab, et õpipoisiõppe- ja praktikavõimalused välismaal parandavad osalejate keeleoskust (79 % juhtudel, nagu näitas Eurobaromeetri 2013. aasta uuring) (11); |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et õppega seotud liikuvuse ning edaspidise liikuvuse ja sissetulekute vahel on positiivne seos, sest ELi ja rahvusvahelised liikuvusprogrammid suurendavad neis osalejate tööalast konkurentsivõimet välismaal, nagu näitas komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2013. aasta uuring; rõhutab, et õpipoisiõppe- ja praktikavõimalused välismaal parandavad osalejate keeleoskust (79 % juhtudel, nagu näitas Eurobaromeetri 2013. aasta uuring) (11);

| 40. | rõhutab täiendõppealase liikuvuse programmide tähtsust igas vanuses töötute ning restruktureerimismeetmetest ohustatud inimeste jaoks; |
| --- | --- |

40.

rõhutab täiendõppealase liikuvuse programmide tähtsust igas vanuses töötute ning restruktureerimismeetmetest ohustatud inimeste jaoks;

| 41. | juhib tähelepanu liikmesriikide kinnitamis- ja tunnustamissüsteemide mitmekesisusele ja ebaühtlasele arengule, kuigi viimasel kümnendil on toimunud suurem lähenemine; rõhutab, et tuleb suurendada eri kutseharidus- ja -koolitussüsteemide ühilduvust ning lihtsustada eri liikmesriikide ettevõtetes või koolituskeskustes omandatud oskuste ja pädevuse kinnitamist ja tunnustamist, samuti suurendada programmi „Erasmus+“ huvipakkuvust; kutsub liikmesriike üles parandama Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (12) rakendamist ning kõrvaldama takistusi; ergutab määratlema Euroopa standardit, mis oleks vastuvõetav ja rakendatav kõigil tasanditel (riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil); |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu liikmesriikide kinnitamis- ja tunnustamissüsteemide mitmekesisusele ja ebaühtlasele arengule, kuigi viimasel kümnendil on toimunud suurem lähenemine; rõhutab, et tuleb suurendada eri kutseharidus- ja -koolitussüsteemide ühilduvust ning lihtsustada eri liikmesriikide ettevõtetes või koolituskeskustes omandatud oskuste ja pädevuse kinnitamist ja tunnustamist, samuti suurendada programmi „Erasmus+“ huvipakkuvust; kutsub liikmesriike üles parandama Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (12) rakendamist ning kõrvaldama takistusi; ergutab määratlema Euroopa standardit, mis oleks vastuvõetav ja rakendatav kõigil tasanditel (riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil);

| 42. | soovitab võtta täiendavaid meetmeid, et edendada õpitulemuste ning sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu saavutatud tulemuste tunnustamist ja kinnitamist, eelkõige selliste vahendite parema kasutamise kaudu nagu Europass ja ECVET; |
| --- | --- |

42.

soovitab võtta täiendavaid meetmeid, et edendada õpitulemuste ning sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu saavutatud tulemuste tunnustamist ja kinnitamist, eelkõige selliste vahendite parema kasutamise kaudu nagu Europass ja ECVET;

| 43. | tuletab meelde, et tänu Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule on kutsehariduse ja -koolituse diplomite, ainepunktide, kutsetunnistuste ning tegelike oskuste ja võimete vastastikuse tunnustamise valdkonnas tehtud suuri edusamme; nõuab konkreetsete eesmärkide seadmist, muu hulgas täielikult toimiva ainepunktide ülekandmise ja tunnustamise süsteemi rakendamist, mis põhineks ECVETi süsteemil; julgustab välja arendama kutsehariduse ja -koolituse ühist kvalifikatsiooni, mis tagaks kvalifikatsiooni rahvusvahelise tunnustamise; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et tänu Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule on kutsehariduse ja -koolituse diplomite, ainepunktide, kutsetunnistuste ning tegelike oskuste ja võimete vastastikuse tunnustamise valdkonnas tehtud suuri edusamme; nõuab konkreetsete eesmärkide seadmist, muu hulgas täielikult toimiva ainepunktide ülekandmise ja tunnustamise süsteemi rakendamist, mis põhineks ECVETi süsteemil; julgustab välja arendama kutsehariduse ja -koolituse ühist kvalifikatsiooni, mis tagaks kvalifikatsiooni rahvusvahelise tunnustamise;

| 44. | soovitab koostada rohelise raamatu kutsehariduse, -koolituse ja liikuvuse ning oskuste ja pädevuse tunnustamise kohta Euroopas, tehes seda tihedas koostöös kõigi peamiste sidusrühmadega; tuletab meelde, et praegused kutseharidust ja -koolitust käsitlevad soovitused tuleb täielikult rakendada; rõhutab, et pädevuse mittetunnustamine takistab strateegia „Euroopa 2020“ tööhõivemäärade eesmärgi saavutamist ning aluslepingutes sätestatud vaba liikumist; |
| --- | --- |

44.

soovitab koostada rohelise raamatu kutsehariduse, -koolituse ja liikuvuse ning oskuste ja pädevuse tunnustamise kohta Euroopas, tehes seda tihedas koostöös kõigi peamiste sidusrühmadega; tuletab meelde, et praegused kutseharidust ja -koolitust käsitlevad soovitused tuleb täielikult rakendada; rõhutab, et pädevuse mittetunnustamine takistab strateegia „Euroopa 2020“ tööhõivemäärade eesmärgi saavutamist ning aluslepingutes sätestatud vaba liikumist;

| 45. | pooldab töö, hariduse, õpipoisiõppe ja praktikaga seotud liikuvuse suurendamist riiklike Euroopa noortegarantii kavade raames, et suurendada noorte oskusi ning vähendada oskuste ja nõudluse geograafilist mittevastavust ELis; |
| --- | --- |

45.

pooldab töö, hariduse, õpipoisiõppe ja praktikaga seotud liikuvuse suurendamist riiklike Euroopa noortegarantii kavade raames, et suurendada noorte oskusi ning vähendada oskuste ja nõudluse geograafilist mittevastavust ELis;

| 46. | rõhutab noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse tähtsust kvalifikatsiooni andva õpipoisiõppe, praktikakohtade, kutsehariduse ja -koolituse, töö leidmise ja täiendõppe toetamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et neile programmidele eraldataks kogu programmitöö perioodil 2014–2020 piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

46.

rõhutab noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse tähtsust kvalifikatsiooni andva õpipoisiõppe, praktikakohtade, kutsehariduse ja -koolituse, töö leidmise ja täiendõppe toetamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et neile programmidele eraldataks kogu programmitöö perioodil 2014–2020 piisavalt vahendeid;

| 47. | ergutab tõlkima ELi oskuste ülevaate veebilehte Skills Panorama kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse, et muuta see kõigile kättesaadavaks teabeallikaks kõikjal Euroopas vajatavate oskuste kohta; |
| --- | --- |

47.

ergutab tõlkima ELi oskuste ülevaate veebilehte Skills Panorama kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse, et muuta see kõigile kättesaadavaks teabeallikaks kõikjal Euroopas vajatavate oskuste kohta;

| 48. | võtab teadmiseks mitmetes liikmesriikides kvaliteetsema kutsehariduse ja -koolituse tagamisel saavutatud edusammud, mida toetab Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET), ning ergutab neid liikmesriike, kel on praegu käsil EQAVETile vastava riikliku kvaliteeditagamise meetodi väljatöötamine; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tõsisemalt püüdma tagada, et kvaliteeditagamise korra raames võetaks rohkem arvesse õpitulemusi ning hinnataks ja toetataks mitteformaalset õpet ja töökohal toimuvat väljaõpet kas formaalse või mitteformaalse õppe kontekstis, arvestades riigisiseseid vajadusi; |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks mitmetes liikmesriikides kvaliteetsema kutsehariduse ja -koolituse tagamisel saavutatud edusammud, mida toetab Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET), ning ergutab neid liikmesriike, kel on praegu käsil EQAVETile vastava riikliku kvaliteeditagamise meetodi väljatöötamine; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tõsisemalt püüdma tagada, et kvaliteeditagamise korra raames võetaks rohkem arvesse õpitulemusi ning hinnataks ja toetataks mitteformaalset õpet ja töökohal toimuvat väljaõpet kas formaalse või mitteformaalse õppe kontekstis, arvestades riigisiseseid vajadusi;

| 49. | toonitab, et praktikaprogramme tuleks läbi viia pädeva juhendaja käe all; |
| --- | --- |

49.

toonitab, et praktikaprogramme tuleks läbi viia pädeva juhendaja käe all;

Liikuvusprogrammide tõhususe, juurdepääsetavuse ja kaasavuse suurendamine

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määratlema ja tugevdama muu hulgas ka koostöös Cedefopiga territoriaalsete ja valdkondlike vahendusasutuste rolli, kes on kaasatud liikuvuse ettevalmistamisse, haldamisse ja järelmeetmetesse, nõudes neilt rangeimate läbipaistvusnormide täitmist, ning aitama riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil selliseid asutusi luua; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määratlema ja tugevdama muu hulgas ka koostöös Cedefopiga territoriaalsete ja valdkondlike vahendusasutuste rolli, kes on kaasatud liikuvuse ettevalmistamisse, haldamisse ja järelmeetmetesse, nõudes neilt rangeimate läbipaistvusnormide täitmist, ning aitama riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil selliseid asutusi luua;

| 51. | rõhutab, et sellistel vahendusasutustel peavad olema piisavad eelarvevahendid ja personal, et võimaldada liikuvuse korraldamise ja haldamise struktuuridel tagada kutsekoolitusasutuste võrgustiku kaasamine, ning pädevus ja suutlikkus, et kehtestada tegevusliidud ja -lepingud võimalike partneritega nii kohapeal kui ka liikuvusprogrammides osalevates riikides; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et sellistel vahendusasutustel peavad olema piisavad eelarvevahendid ja personal, et võimaldada liikuvuse korraldamise ja haldamise struktuuridel tagada kutsekoolitusasutuste võrgustiku kaasamine, ning pädevus ja suutlikkus, et kehtestada tegevusliidud ja -lepingud võimalike partneritega nii kohapeal kui ka liikuvusprogrammides osalevates riikides;

| 52. | rõhutab alaealiste õiguskaitse vajalikkust välismaal; |
| --- | --- |

52.

rõhutab alaealiste õiguskaitse vajalikkust välismaal;

| 53. | rõhutab, et koolitajate, juhendajate ja ettevõtjate vajadustega kohandatud liikuvusmeetmeid ja/või teenuseid tuleks programmi „Erasmus+“ raames ergutada ja esile tõsta; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et koolitajate, juhendajate ja ettevõtjate vajadustega kohandatud liikuvusmeetmeid ja/või teenuseid tuleks programmi „Erasmus+“ raames ergutada ja esile tõsta;

| 54. | juhib tähelepanu sellele, et võimaldamaks koolituskeskustel katta kõik kulud ning planeerida ja rakendada alalisi meetmeid, on vaja sidusaid, üksteist täiendavaid ja hästi koordineeritud kaasrahastamiskavu Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu sellele, et võimaldamaks koolituskeskustel katta kõik kulud ning planeerida ja rakendada alalisi meetmeid, on vaja sidusaid, üksteist täiendavaid ja hästi koordineeritud kaasrahastamiskavu Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 55. | tunneb heameelt selle üle, et programm „Erasmus+“ on märkimisväärselt laiendanud kutseharidus- ja -koolitusprogrammidest abi saajate arvu nende noorte hulgas, kes ei õpi ülikoolis ega kolledžis; |
| --- | --- |

55.

tunneb heameelt selle üle, et programm „Erasmus+“ on märkimisväärselt laiendanud kutseharidus- ja -koolitusprogrammidest abi saajate arvu nende noorte hulgas, kes ei õpi ülikoolis ega kolledžis;

| 56. | toetab kõiki vajalikke kaasnevaid meetmeid, millega esiteks toetatakse ja ergutatakse õpipoisse, kes soovivad liikuvusprogrammides osaleda, ja hiljem aidatakse neil paremini tutvustada liikuvuse kaudu omandatud oskusi ning arendada enesekehtestamisoskust, et nende rikkalik kogemus oleks nähtav ja tasuks ennast ära; |
| --- | --- |

56.

toetab kõiki vajalikke kaasnevaid meetmeid, millega esiteks toetatakse ja ergutatakse õpipoisse, kes soovivad liikuvusprogrammides osaleda, ja hiljem aidatakse neil paremini tutvustada liikuvuse kaudu omandatud oskusi ning arendada enesekehtestamisoskust, et nende rikkalik kogemus oleks nähtav ja tasuks ennast ära;

| 57. | juhib tähelepanu asjaolule, et õpipoisiõppe tulemused tuleks ECVETi põhimõtete kohaselt kavandada ja õppijaga läbi arutada enne, kui õpipoiss koolitust alustab, ning pärast koolituse lõppemist tuleks need tulemused loetleda sertifikaadi lisas; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu asjaolule, et õpipoisiõppe tulemused tuleks ECVETi põhimõtete kohaselt kavandada ja õppijaga läbi arutada enne, kui õpipoiss koolitust alustab, ning pärast koolituse lõppemist tuleks need tulemused loetleda sertifikaadi lisas;

| 58. | rõhutab, kui oluline on selles valdkonnas kvaliteetne õpetajakoolitus ning järelevalve, hindamine ja kvaliteedi tagamine, samuti rõhutab vajadust toetada liikuvusprogrammides kaasavust ja sallivust; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, kui oluline on selles valdkonnas kvaliteetne õpetajakoolitus ning järelevalve, hindamine ja kvaliteedi tagamine, samuti rõhutab vajadust toetada liikuvusprogrammides kaasavust ja sallivust;

| 59. | rõhutab, et praktikakoht peab olema selline, et see võimaldab õpilasel omandada soovitud erialaoskusi, samuti tuleb kõigil tasanditel tagada hea teabevahetus ettevõtjatega, et nad tunnustaksid liikuvuskavasid kasutavate noorte kogemusi; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et praktikakoht peab olema selline, et see võimaldab õpilasel omandada soovitud erialaoskusi, samuti tuleb kõigil tasanditel tagada hea teabevahetus ettevõtjatega, et nad tunnustaksid liikuvuskavasid kasutavate noorte kogemusi;

| 60. | toetab kõiki ettevõtjate, vabaühenduste ja kodanikuühiskonna meetmeid, millega programmi „Erasmus+“ eesmärkide kohaselt koostatakse liikuvuskavasid noortele töötajatele või õpipoistele kas teataval tegevusalal või koostöös tegevusalasid esindavate organitega, nagu kaubandus-tööstuskojad ja Euroopa võrgustikud, näiteks Euroopa Kaubandus- ja Tööstuskodade Liit (Eurochambres) ja asjaomased ametiühingud; kutsub üles tunnustama oskustööliste kodade ja nende koolituskeskuste rolli liikuvuse ja väga väikeste ettevõtete toetamisel; on veendunud, et kõigi kutsehariduse ja -koolituse parandamise meetmete võtmisel tuleks ühtlasi tähelepanu pöörata süsinikdioksiidivaba tegevust ja säästvat liikuvust edendavatele valdkondadele; |
| --- | --- |

60.

toetab kõiki ettevõtjate, vabaühenduste ja kodanikuühiskonna meetmeid, millega programmi „Erasmus+“ eesmärkide kohaselt koostatakse liikuvuskavasid noortele töötajatele või õpipoistele kas teataval tegevusalal või koostöös tegevusalasid esindavate organitega, nagu kaubandus-tööstuskojad ja Euroopa võrgustikud, näiteks Euroopa Kaubandus- ja Tööstuskodade Liit (Eurochambres) ja asjaomased ametiühingud; kutsub üles tunnustama oskustööliste kodade ja nende koolituskeskuste rolli liikuvuse ja väga väikeste ettevõtete toetamisel; on veendunud, et kõigi kutsehariduse ja -koolituse parandamise meetmete võtmisel tuleks ühtlasi tähelepanu pöörata süsinikdioksiidivaba tegevust ja säästvat liikuvust edendavatele valdkondadele;

| 61. | soovitab kõigil peamistel sidusrühmadel koostada ühised strateegiad, mille eesmärk on suurendada välismaal töökogemuse omandanud kutsehariduse ja -koolituse praktikantide ja õpipoiste kojunaasmist või liikumist Euroopa teistesse osadesse, austades nende eelistusi, eesmärgiga suunata välismaal omandatud teadmised ja oskused tasakaalustamatuse vähendamisse ja sidususe suurendamisse nn oskuste nappusega valdkondades nende kodumaal või mujal Euroopas; |
| --- | --- |

61.

soovitab kõigil peamistel sidusrühmadel koostada ühised strateegiad, mille eesmärk on suurendada välismaal töökogemuse omandanud kutsehariduse ja -koolituse praktikantide ja õpipoiste kojunaasmist või liikumist Euroopa teistesse osadesse, austades nende eelistusi, eesmärgiga suunata välismaal omandatud teadmised ja oskused tasakaalustamatuse vähendamisse ja sidususe suurendamisse nn oskuste nappusega valdkondades nende kodumaal või mujal Euroopas;

| 62. | palub komisjonil ja liikmesriikidel luua ja tõhusalt rakendada Euroopa õpikodade ja inkubaatorite võrgustik, mis on otsustavalt tähtis koolide, ülikoolide ja ettevõtete teadmusühenduste ergutamiseks ning juurdepääsetava hariduse, kogemuste omandamise, õpetajate ja õppejõudude täiendõppe, õpipoisiõppe ja idufirmade edendamiseks; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil ja liikmesriikidel luua ja tõhusalt rakendada Euroopa õpikodade ja inkubaatorite võrgustik, mis on otsustavalt tähtis koolide, ülikoolide ja ettevõtete teadmusühenduste ergutamiseks ning juurdepääsetava hariduse, kogemuste omandamise, õpetajate ja õppejõudude täiendõppe, õpipoisiõppe ja idufirmade edendamiseks;

| 63. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ja tugevdada Euroopa teaduskeskuste võrgustikku Ecsite, mis ühendab teaduskeskusi kui teaduskultuuri juurdepääsupunkte; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ja tugevdada Euroopa teaduskeskuste võrgustikku Ecsite, mis ühendab teaduskeskusi kui teaduskultuuri juurdepääsupunkte;

| 64. | palub luua ühtse kontaktpunkti mehhanismi andmete ja kommunikatsioonivahendite koondamiseks, et pakkuda mugavat ja tõhusat teenust inimestele, kes otsivad teavet ja tuge ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvusprogrammide asjus; |
| --- | --- |

64.

palub luua ühtse kontaktpunkti mehhanismi andmete ja kommunikatsioonivahendite koondamiseks, et pakkuda mugavat ja tõhusat teenust inimestele, kes otsivad teavet ja tuge ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvusprogrammide asjus;

| 65. | kutsub komisjoni üles esitama ajakohast statistikat ning vastavalt võimalusele andma hinnanguid ja/või korraldama uuringuid programmi „Erasmus+“ ja teiste kutsehariduse ja -koolituse liikuvusprogrammide kohta, et mõõta nende mõju töökogemuste ja töökohtade ühitamisele töölevõtmise määra alusel, samuti analüüsima, miks mõnedes liikmesriikides esitatakse rohkem taotlusi välismaal kutsehariduse ja -koolituse töö- ja õppekogemuste omandamiseks, ja koostama plaani nende ulatuslikumaks kaasamiseks; on veendunud, et tulemuseks saadud statistikat ja hinnanguid tuleks kaasata ja arvestada programmi „Erasmus+“ vahekokkuvõtte koostamisel; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles esitama ajakohast statistikat ning vastavalt võimalusele andma hinnanguid ja/või korraldama uuringuid programmi „Erasmus+“ ja teiste kutsehariduse ja -koolituse liikuvusprogrammide kohta, et mõõta nende mõju töökogemuste ja töökohtade ühitamisele töölevõtmise määra alusel, samuti analüüsima, miks mõnedes liikmesriikides esitatakse rohkem taotlusi välismaal kutsehariduse ja -koolituse töö- ja õppekogemuste omandamiseks, ja koostama plaani nende ulatuslikumaks kaasamiseks; on veendunud, et tulemuseks saadud statistikat ja hinnanguid tuleks kaasata ja arvestada programmi „Erasmus+“ vahekokkuvõtte koostamisel;

| 66. | tunneb heameelt kutsehariduse ja -koolitusega tegelevate ministrite 22. juunil 2015. aastal Riias kooskõlastatud järelduste üle, milles käsitletakse uusi kutsehariduse ja -koolituse keskmise ajavahemiku eesmärke aastateks 2015–2020, ning kutsub üles neid järeldusi õigeaegselt ja põhjalikult ellu viima; |
| --- | --- |

66.

tunneb heameelt kutsehariduse ja -koolitusega tegelevate ministrite 22. juunil 2015. aastal Riias kooskõlastatud järelduste üle, milles käsitletakse uusi kutsehariduse ja -koolituse keskmise ajavahemiku eesmärke aastateks 2015–2020, ning kutsub üles neid järeldusi õigeaegselt ja põhjalikult ellu viima;

| 67. | rõhutab, kui tähtis on edendada liikuvusest saadavat kasu tööhõive ja omandatud oskuste vallas, et näidata selle tõelist kasulikkust ja vähendada ettekujutust, et koolitus, mis põhineb eeldatavalt ainult riiklikul pädevusel, on ajaraiskamine; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, kui tähtis on edendada liikuvusest saadavat kasu tööhõive ja omandatud oskuste vallas, et näidata selle tõelist kasulikkust ja vähendada ettekujutust, et koolitus, mis põhineb eeldatavalt ainult riiklikul pädevusel, on ajaraiskamine;

| 68. | julgustab noorte ja ettevõtjate seas rohkem edendama ja nähtavamaks muutma selliseid platvorme nagu Drop'pin @EURES, mille eesmärk on hõlbustada noorte liikuvust seoses õpipoisiõppe, internatuuri, koolitusprogrammide ning veebipõhiste keelekursustega; |
| --- | --- |

68.

julgustab noorte ja ettevõtjate seas rohkem edendama ja nähtavamaks muutma selliseid platvorme nagu Drop'pin @EURES, mille eesmärk on hõlbustada noorte liikuvust seoses õpipoisiõppe, internatuuri, koolitusprogrammide ning veebipõhiste keelekursustega;

| 69. | julgustab liikmesriike edendama kõiki programmis „Erasmus+“ sisalduvaid võimalusi, mis annavad noortele võimaluse välismaal mitte üksnes õppida, vaid ka õpipoisiõppes ja õppepraktikas osaleda; |
| --- | --- |

69.

julgustab liikmesriike edendama kõiki programmis „Erasmus+“ sisalduvaid võimalusi, mis annavad noortele võimaluse välismaal mitte üksnes õppida, vaid ka õpipoisiõppes ja õppepraktikas osaleda;

| 70. | julgustab kehtestama toetuste miinimumtasemeid, mida kohandataks vastavalt liikmesriikide elamistingimuste, hindade ja kulude erinevustele; toetab arusaama, et liikmesriikidel tuleks vajadusel võtta meetmeid tarviliku toetuse võimaldamiseks, nt majutuseks ja transpordiks, pöörates erilist tähelepanu alaealiste vajadustele ning õpilaste ettevalmistamisele rahvusvaheliste kogemuste omandamiseks, nt karjäärinõustamise, keeleõppe ja kultuuridevahelise suhtlemise abil; |
| --- | --- |

70.

julgustab kehtestama toetuste miinimumtasemeid, mida kohandataks vastavalt liikmesriikide elamistingimuste, hindade ja kulude erinevustele; toetab arusaama, et liikmesriikidel tuleks vajadusel võtta meetmeid tarviliku toetuse võimaldamiseks, nt majutuseks ja transpordiks, pöörates erilist tähelepanu alaealiste vajadustele ning õpilaste ettevalmistamisele rahvusvaheliste kogemuste omandamiseks, nt karjäärinõustamise, keeleõppe ja kultuuridevahelise suhtlemise abil;

| 71. | nõuab mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist/muutmist, mis põhineks lisaks muudele kriteeriumidele tööpuuduse vastu võitlemise meetmete tõhususe eelneval hindamisel, vähendades vahendeid seal, kus nende mõju on väike; on seisukohal, et selline lähenemisviis on eriti oluline niisugustel kriisiperioodidel nagu praegu, mida iseloomustab lubamatu tasakaalustamatus; |
| --- | --- |

71.

nõuab mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist/muutmist, mis põhineks lisaks muudele kriteeriumidele tööpuuduse vastu võitlemise meetmete tõhususe eelneval hindamisel, vähendades vahendeid seal, kus nende mõju on väike; on seisukohal, et selline lähenemisviis on eriti oluline niisugustel kriisiperioodidel nagu praegu, mida iseloomustab lubamatu tasakaalustamatus;

o

o o

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

72.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 1.

(2)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(3)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(5)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(6)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 6.

(7)  ELT C 199, 7.7.2011, lk 1.

(8)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(9)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.

(10)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

(11)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_378_en.pdf

(12)  Vt: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/76 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/76

---

P8_TA(2016)0108

ELi roll rahvusvaheliste finants-, rahandus- ja reguleerivate asutuste ja organite raamistikus

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi rolli kohta rahvusvaheliste finants-, rahandus- ja reguleerivate asutuste ja organite raamistikus (2015/2060(INI))

(2018/C 058/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 4 lõikes 3 väljendatud liidu ja liikmesriikide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 4 lõikes 3 väljendatud liidu ja liikmesriikide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 121 ja 138, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 121 ja 138,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu protokolli nr 14 eurorühma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu protokolli nr 14 eurorühma kohta,

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (1),

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (2),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni maailmamajanduse juhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni maailmamajanduse juhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (4),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni kapitaliturgude liidu loomise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni kapitaliturgude liidu loomise kohta (5),

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma 25. veebruari 2009. aasta aruannet (de Larosière'i aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma 25. veebruari 2009. aasta aruannet (de Larosière'i aruanne),

| — | võttes arvesse viie juhi 2015. aasta juuni aruannet, milles nõutakse euro välisesindatuse tugevdamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viie juhi 2015. aasta juuni aruannet, milles nõutakse euro välisesindatuse tugevdamist,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni arvamust (A8-0027/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni arvamust (A8-0027/2016),

| A. | arvestades, et finantssüsteemi stabiilsus, mis on majanduskasvu ja töökohtade arvu suurendamiseks vahendite tõhusa eraldamise eeltingimus, on ülemaailmse tähtsusega avalik hüve; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et finantssüsteemi stabiilsus, mis on majanduskasvu ja töökohtade arvu suurendamiseks vahendite tõhusa eraldamise eeltingimus, on ülemaailmse tähtsusega avalik hüve;

| B. | arvestades, et kuna riikide majandused on kogu maailmas üha suuremas vastastikuses sõltuvuses, on vaja järjest enam liikuda ülemaailmsete juhtimisviiside suunas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuna riikide majandused on kogu maailmas üha suuremas vastastikuses sõltuvuses, on vaja järjest enam liikuda ülemaailmsete juhtimisviiside suunas;

| C. | arvestades, et kui EL ei ole suuteline rääkima rahvusvahelistes asutustes/organites ühel häälel, tuleks kõiki Euroopa hääli koordineerida, et kujundada ülemaailmset juhtimist ELi aluslepingute eesmärkidest ja väärtustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kui EL ei ole suuteline rääkima rahvusvahelistes asutustes/organites ühel häälel, tuleks kõiki Euroopa hääli koordineerida, et kujundada ülemaailmset juhtimist ELi aluslepingute eesmärkidest ja väärtustest lähtuvalt;

| D. | arvestades, et EL peaks aitama kaasa demokraatliku raamistiku loomisele, et tulla toime ülemaailmsete probleemidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL peaks aitama kaasa demokraatliku raamistiku loomisele, et tulla toime ülemaailmsete probleemidega;

| E. | arvestades, et ülemaailmne koostöö võib tuua kaasa kohustuste hajumise ja vastutuse puudumise, mis kahjustab demokraatiat; arvestades, et liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi rolli ei tohiks vähendada üksnes otsuste kinnitamiseni, vaid nad tuleb aktiivselt ja igakülgselt kaasata kogu otsuste tegemise protsessi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ülemaailmne koostöö võib tuua kaasa kohustuste hajumise ja vastutuse puudumise, mis kahjustab demokraatiat; arvestades, et liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi rolli ei tohiks vähendada üksnes otsuste kinnitamiseni, vaid nad tuleb aktiivselt ja igakülgselt kaasata kogu otsuste tegemise protsessi;

| F. | arvestades, et olemasolevad rahvusvahelised asutused/organid koos oma eripäraste juhtimisstruktuuride ja pädevustega on ajaloo vältel loodud igale konkreetsele olukorrale reageerimiseks; arvestades, et see on toonud kaasa keerukuse ja mõnikord ka ülesannete dubleerimise ning süsteemi, mis võib olla läbipaistmatu ja mille puhul puudub üldine kooskõlastamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et olemasolevad rahvusvahelised asutused/organid koos oma eripäraste juhtimisstruktuuride ja pädevustega on ajaloo vältel loodud igale konkreetsele olukorrale reageerimiseks; arvestades, et see on toonud kaasa keerukuse ja mõnikord ka ülesannete dubleerimise ning süsteemi, mis võib olla läbipaistmatu ja mille puhul puudub üldine kooskõlastamine;

| G. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklit 42 ja määrust (EÜ) nr 1049/2001 (6), mille alusel on liidu kodanikel õigus tutvuda dokumentidega, tuleks kohaldada rahvusvahelistes organisatsioonides/organites osalevate liidu institutsioonide ja ametite suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklit 42 ja määrust (EÜ) nr 1049/2001 (6), mille alusel on liidu kodanikel õigus tutvuda dokumentidega, tuleks kohaldada rahvusvahelistes organisatsioonides/organites osalevate liidu institutsioonide ja ametite suhtes;

| H. | arvestades, et aluslepingutes on sätestatud, et igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus tutvuda liidu institutsioonide, organite ja asutuste mis tahes kandjal säilitatavate dokumentidega (põhiõiguste harta artikkel 42); arvestades, et sama suurt läbipaistvuse taset tuleks kohaldada rahvusvahelistes organisatsioonides ja rahvusvahelistel foorumitel osalevate liidu institutsioonide ja ametite suhtes, eriti ELi kodanikke puudutavate eeskirjade sätestamise korral; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et aluslepingutes on sätestatud, et igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus tutvuda liidu institutsioonide, organite ja asutuste mis tahes kandjal säilitatavate dokumentidega (põhiõiguste harta artikkel 42); arvestades, et sama suurt läbipaistvuse taset tuleks kohaldada rahvusvahelistes organisatsioonides ja rahvusvahelistel foorumitel osalevate liidu institutsioonide ja ametite suhtes, eriti ELi kodanikke puudutavate eeskirjade sätestamise korral;

| I. | arvestades, et rahvusvaheliste majandusorganisatsioonide/-organite (7) õigusstruktuuride ning rahastamis- ja töökordade mitmekesisus teeb üldise järelevalve teostamise keeruliseks, kuigi rahastamis- ja töökordade ühtsus on rahvusvahelisel tasandil võrdsete võimaluste tagamisel otsustava tähtsusega; arvestades, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on konventsioonide alusel loodud ning ulatuslike pädevuste ja mitmekesise koosseisuga tõelised rahvusvahelised organisatsioonid, samas kui näiteks G20, finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) ja Baseli pangajärelevalve komitee on avalikud mitteametlikud organid, mis koondavad piiratud arvul riike, millest mõned on otsustanud osaleda kriisi tõttu, ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO), Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon (IAIS), Rahvusvaheline Pensionijärelevalve Asutuste Organisatsioon (IOPS) ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) on spetsialiste ühendavad valdkonnapõhise suunitlusega eraühendused, mis hõlmavad rohkem või vähem asjaomaseid valdkondi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvaheliste majandusorganisatsioonide/-organite (7) õigusstruktuuride ning rahastamis- ja töökordade mitmekesisus teeb üldise järelevalve teostamise keeruliseks, kuigi rahastamis- ja töökordade ühtsus on rahvusvahelisel tasandil võrdsete võimaluste tagamisel otsustava tähtsusega; arvestades, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on konventsioonide alusel loodud ning ulatuslike pädevuste ja mitmekesise koosseisuga tõelised rahvusvahelised organisatsioonid, samas kui näiteks G20, finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) ja Baseli pangajärelevalve komitee on avalikud mitteametlikud organid, mis koondavad piiratud arvul riike, millest mõned on otsustanud osaleda kriisi tõttu, ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO), Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon (IAIS), Rahvusvaheline Pensionijärelevalve Asutuste Organisatsioon (IOPS) ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) on spetsialiste ühendavad valdkonnapõhise suunitlusega eraühendused, mis hõlmavad rohkem või vähem asjaomaseid valdkondi;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja mõne nimetatud organisatsiooni/organi vahel toimub juba mitteametlik teabevahetus, kuid see ei ole süstemaatiline; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja mõne nimetatud organisatsiooni/organi vahel toimub juba mitteametlik teabevahetus, kuid see ei ole süstemaatiline;

| K. | arvestades, et demokraatia jaoks on oluline läbipaistvus, kuid samal ajal tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta turu jaoks tundliku teabe kaitsmise vajadust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et demokraatia jaoks on oluline läbipaistvus, kuid samal ajal tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta turu jaoks tundliku teabe kaitsmise vajadust;

| L. | arvestades, et kriisi tõttu oli G20 sunnitud koostama ülemaailmse tegevuskava, milles keskendutakse konkreetsete reformide tõhusale paketile, samas kui pikemas perspektiivis on selle legitiimsuse seisukohast hädavajalik tõeliselt mitmepoolne ja demokraatlik raamistik; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kriisi tõttu oli G20 sunnitud koostama ülemaailmse tegevuskava, milles keskendutakse konkreetsete reformide tõhusale paketile, samas kui pikemas perspektiivis on selle legitiimsuse seisukohast hädavajalik tõeliselt mitmepoolne ja demokraatlik raamistik;

| M. | arvestades, et pankade ja turgude roll majanduse rahastamisel on riigiti erinev; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pankade ja turgude roll majanduse rahastamisel on riigiti erinev;

| N. | arvestades, et 2008. aastal alanud majandus- ja finantskriis on toonud esile silmatorkavad puudujäägid ülemaailmses majandus- ja finantsjuhtimises; arvestades, et suur hulk makromajanduse küsimusi nõuavad suuremat koordineerimist, eelkõige maksustamisega seoses; arvestades, et seetõttu peaks kõigi sidusrühmade ühine eesmärk olema töötada välja terviklik raamistik, millega tagatakse finantsstabiilsus ning sidusus ülemaailmse ja kohaliku tasandi vahel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2008. aastal alanud majandus- ja finantskriis on toonud esile silmatorkavad puudujäägid ülemaailmses majandus- ja finantsjuhtimises; arvestades, et suur hulk makromajanduse küsimusi nõuavad suuremat koordineerimist, eelkõige maksustamisega seoses; arvestades, et seetõttu peaks kõigi sidusrühmade ühine eesmärk olema töötada välja terviklik raamistik, millega tagatakse finantsstabiilsus ning sidusus ülemaailmse ja kohaliku tasandi vahel;

| O. | arvestades, et ELi uute järelevalveorganite loomisega ei tohiks automaatselt kaasneda ELi esindajate arvu kasv, millel võib olla ebademokraatlik mõju, nt suurem tõenäosus vähemusi blokeerida ja ärevuse tekitamine ELi partnerite hulgas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi uute järelevalveorganite loomisega ei tohiks automaatselt kaasneda ELi esindajate arvu kasv, millel võib olla ebademokraatlik mõju, nt suurem tõenäosus vähemusi blokeerida ja ärevuse tekitamine ELi partnerite hulgas;

| P. | arvestades, et IMF on otsustanud lisada renminbi valuutakorvi, mille alusel määratakse IMFi eriarveldusühik; arvestades, et selle tulemusena on vähenenud nii euro kui ka naelsterlingi kaal, kuid see ei ole muutnud USA dollari kaalu; arvestades, et see rõhutab vajadust muuta Euroopa hääl paremini kuuldavaks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et IMF on otsustanud lisada renminbi valuutakorvi, mille alusel määratakse IMFi eriarveldusühik; arvestades, et selle tulemusena on vähenenud nii euro kui ka naelsterlingi kaal, kuid see ei ole muutnud USA dollari kaalu; arvestades, et see rõhutab vajadust muuta Euroopa hääl paremini kuuldavaks;

| 1. | rõhutab, et rahvusvahelist reguleerimise alast koostööd on vaja tugevdada ja kaasata sellesse aktiivselt Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et rahvusvahelist reguleerimise alast koostööd on vaja tugevdada ja kaasata sellesse aktiivselt Euroopa Parlament;

| 2. | tunneb muret sidususe puudumise pärast, mille põhjuseks on organisatsioonide/organite killustatus ja paljusus, ning rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud eeskirjade ja suundade rakendamisega seotud viivituste pärast; |
| --- | --- |

2.

tunneb muret sidususe puudumise pärast, mille põhjuseks on organisatsioonide/organite killustatus ja paljusus, ning rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud eeskirjade ja suundade rakendamisega seotud viivituste pärast;

| 3. | nõuab, et täpsustataks iga organisatsiooni/organi pädevusi ning nende toimimis- ja rahastamisviise, sealhulgas vabatahtlik rahaline osalus, kingitused ja annetused, et tagada erahuvide puudumine ja otsuste seaduslikkus; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et täpsustataks iga organisatsiooni/organi pädevusi ning nende toimimis- ja rahastamisviise, sealhulgas vabatahtlik rahaline osalus, kingitused ja annetused, et tagada erahuvide puudumine ja otsuste seaduslikkus;

| 4. | nõuab ülemaailmsete asutuste poliitika suuremat sidusust ja nende tegevuse suuremat kooskõlastamist demokraatlikku legitiimsust, läbipaistvust, aruandekohuslust ja usaldusväärsust käsitlevate terviklike standardite kehtestamise kaudu; on seisukohal, et see peaks muu hulgas puudutama järgmist:






  — | suhted avalikkusega (nt üldsuse juurdepääs dokumentidele, avatud dialoog mitmesuguste sidusrühmadega, kohustuslike läbipaistvusregistrite loomine ja lobitöö läbipaistvust käsitlevad eeskirjad); |
| --- | --- | --- |

4.

nõuab ülemaailmsete asutuste poliitika suuremat sidusust ja nende tegevuse suuremat kooskõlastamist demokraatlikku legitiimsust, läbipaistvust, aruandekohuslust ja usaldusväärsust käsitlevate terviklike standardite kehtestamise kaudu; on seisukohal, et see peaks muu hulgas puudutama järgmist:

—

suhted avalikkusega (nt üldsuse juurdepääs dokumentidele, avatud dialoog mitmesuguste sidusrühmadega, kohustuslike läbipaistvusregistrite loomine ja lobitöö läbipaistvust käsitlevad eeskirjad);

| — | sise-eeskirjad (nt oskustel põhinevad inimressursid, usaldusväärne finantsjuhtimine, huvide konfliktide ennetamine); |
| --- | --- |

—

sise-eeskirjad (nt oskustel põhinevad inimressursid, usaldusväärne finantsjuhtimine, huvide konfliktide ennetamine);

| 5. | on seisukohal, et vähim arenenud riikide alaesindatus enamikus rahvusvahelistes finants-, rahandus- ja reguleerivates asutustes ja organites tekitab tasakaalustamatuse ning selle tulemusena esineb oht, et ebavõrdsuse ja vaeseimate riikide rahastamisega seotud küsimusi ei pruugita vajalikul määral käsitleda; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et vähim arenenud riikide alaesindatus enamikus rahvusvahelistes finants-, rahandus- ja reguleerivates asutustes ja organites tekitab tasakaalustamatuse ning selle tulemusena esineb oht, et ebavõrdsuse ja vaeseimate riikide rahastamisega seotud küsimusi ei pruugita vajalikul määral käsitleda;

| 6. | on seisukohal, et lisaks geograafilistele erinevustele esindatuses on ka teatavad sektorid – eelkõige kodanikuühiskond, VKEd, tarbijate ja töötajate esindajad –, kelle konsulteerimisprotsessi kaasamist tuleks finants-, rahandus- ja reguleerivaid organeid käsitlevate rahvusvaheliste arutelude puhul parandada; on seisukohal, et nende organite ja sektorite kohustus on teha tööd olukorra parandamise nimel; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et lisaks geograafilistele erinevustele esindatuses on ka teatavad sektorid – eelkõige kodanikuühiskond, VKEd, tarbijate ja töötajate esindajad –, kelle konsulteerimisprotsessi kaasamist tuleks finants-, rahandus- ja reguleerivaid organeid käsitlevate rahvusvaheliste arutelude puhul parandada; on seisukohal, et nende organite ja sektorite kohustus on teha tööd olukorra parandamise nimel;

| 7. | on arvamusel, et EL peaks oma esindatust mitmepoolsetes organisatsioonides/organites ühtlustama ja kodifitseerima, et suurendada läbipaistvust, usaldusväärsust ja aruandekohuslust, mis on seotud liidu osalemisega neis organites, suurendada tema mõjujõudu ja edendada liidu poolt demokraatliku protsessi kaudu vastu võetud õigusakte; on lisaks seisukohal, et EL peaks võtma endale ülemaailmsel tasandil proaktiivsema rolli, et tagada G20 tulevaste ülesannete täitmine, milleks on nt varipanganduse ümberkujundamine, börsiväliste tuletisinstrumentidega seotud reformide elluviimine, süsteemsete riskidega tegelemine ja selle tagamine, et maailmamajanduses tekkivaid riske käsitletakse asjaomase ülemaailmse asutuse päevakorras; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et EL peaks oma esindatust mitmepoolsetes organisatsioonides/organites ühtlustama ja kodifitseerima, et suurendada läbipaistvust, usaldusväärsust ja aruandekohuslust, mis on seotud liidu osalemisega neis organites, suurendada tema mõjujõudu ja edendada liidu poolt demokraatliku protsessi kaudu vastu võetud õigusakte; on lisaks seisukohal, et EL peaks võtma endale ülemaailmsel tasandil proaktiivsema rolli, et tagada G20 tulevaste ülesannete täitmine, milleks on nt varipanganduse ümberkujundamine, börsiväliste tuletisinstrumentidega seotud reformide elluviimine, süsteemsete riskidega tegelemine ja selle tagamine, et maailmamajanduses tekkivaid riske käsitletakse asjaomase ülemaailmse asutuse päevakorras;

| 8. | palub ELi osalejatel keskenduda Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil poliitika kujundamise puhul rohkem ELi finantssektori ülemaailmsele konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

8.

palub ELi osalejatel keskenduda Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil poliitika kujundamise puhul rohkem ELi finantssektori ülemaailmsele konkurentsivõimele;

| 9. | tuletab meelde, et EL peaks püüdma saada nende rahvusvaheliste majandus- ja finantsasutuste täieõiguslikuks liikmeks, mille liige ta veel ei ole, kuid kuhu ta peaks kuuluma (nt OECD ja IMF); nõuab, et asjaomased rahvusvahelised majandus- ja finantsasutused teeksid oma põhikirjadesse vajalikud muudatused, et EL võiks saada nende täisliikmeks; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et EL peaks püüdma saada nende rahvusvaheliste majandus- ja finantsasutuste täieõiguslikuks liikmeks, mille liige ta veel ei ole, kuid kuhu ta peaks kuuluma (nt OECD ja IMF); nõuab, et asjaomased rahvusvahelised majandus- ja finantsasutused teeksid oma põhikirjadesse vajalikud muudatused, et EL võiks saada nende täisliikmeks;

| 10. | peab liidule kahjulikuks olukordi, kus liikmesriigi või riikliku ametiasutuse esindaja võtab ülemaailmses organisatsioonis/organis seisukohti, mis on vastuolus enamuse toetusel demokraatlikult vastu võetud ELi seadusandlike ja reguleerivate otsustega; nõuab sellega seoses nimetatud esindajate vahelise koordineerimise parandamist ja tõhustamist, näiteks siduvamate mehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

10.

peab liidule kahjulikuks olukordi, kus liikmesriigi või riikliku ametiasutuse esindaja võtab ülemaailmses organisatsioonis/organis seisukohti, mis on vastuolus enamuse toetusel demokraatlikult vastu võetud ELi seadusandlike ja reguleerivate otsustega; nõuab sellega seoses nimetatud esindajate vahelise koordineerimise parandamist ja tõhustamist, näiteks siduvamate mehhanismide kaudu;

| 11. | rõhutab, et komisjon, kes esindab rahvusvahelises organis või organisatsioonis kogu liitu või teostab järelevalvet spetsialiste ühendava eraorgani üle, peab omama suuremat otsest aruandekohuslust kodanike ees; rõhutab, et Euroopa Parlamendil on selles protsessis tähtis roll; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et komisjon, kes esindab rahvusvahelises organis või organisatsioonis kogu liitu või teostab järelevalvet spetsialiste ühendava eraorgani üle, peab omama suuremat otsest aruandekohuslust kodanike ees; rõhutab, et Euroopa Parlamendil on selles protsessis tähtis roll;

| 12. | on seisukohal, et organisatsioonide ja seonduvate töörühmade prioriteete tuleks selgitada ja need tuleks ametlikult paika panna; on arvamusel, et konsensuse põhimõtte süstemaatiline rakendamine ei pruugi mitte ainult aeglustada tööd, vaid ka soovituste sisu lahjendada, ning et organisatsioonide koosseis peaks peegeldama nende mitmekesisust rahastamise, majanduse ja järelevalve seisukohast; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et organisatsioonide ja seonduvate töörühmade prioriteete tuleks selgitada ja need tuleks ametlikult paika panna; on arvamusel, et konsensuse põhimõtte süstemaatiline rakendamine ei pruugi mitte ainult aeglustada tööd, vaid ka soovituste sisu lahjendada, ning et organisatsioonide koosseis peaks peegeldama nende mitmekesisust rahastamise, majanduse ja järelevalve seisukohast;

| 13. | rõhutab, et ülemaailmsel tasandil õigus- ja järelevalvepoliitika ning finantssektorit käsitleva muu poliitika kujundamisel on vaja läbi viia eelhindamisi; on seisukohal, et sellised hinnangud ei piira kaasseadusandjate poliitilisi eelisõigusi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ülemaailmsel tasandil õigus- ja järelevalvepoliitika ning finantssektorit käsitleva muu poliitika kujundamisel on vaja läbi viia eelhindamisi; on seisukohal, et sellised hinnangud ei piira kaasseadusandjate poliitilisi eelisõigusi;

| 14. | on arvamusel, et soovituste rakendamine osalevate eri riikide poolt ei ole endiselt piisav võrdsete võimaluste loomiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et soovituste rakendamine osalevate eri riikide poolt ei ole endiselt piisav võrdsete võimaluste loomiseks kogu maailmas;

| 15. | märgib, et FSB tegeleb nüüd standardite väljatöötamisega kindlustussektoris; tunnistab, et IAISil on ülemaailmses kindlustuspoliitikas oluline roll, kuid rõhutab, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) kaasamine tooks kasu Euroopa kindlustusvaldkonna eksperditeadmiste panustamise tugevdamise näol ning sellega tagataks, et ülemaailmsel tasandil välja töötatud standardid ei ole vastuolus loogikaga, mille EL esimesena välja töötas; |
| --- | --- |

15.

märgib, et FSB tegeleb nüüd standardite väljatöötamisega kindlustussektoris; tunnistab, et IAISil on ülemaailmses kindlustuspoliitikas oluline roll, kuid rõhutab, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) kaasamine tooks kasu Euroopa kindlustusvaldkonna eksperditeadmiste panustamise tugevdamise näol ning sellega tagataks, et ülemaailmsel tasandil välja töötatud standardid ei ole vastuolus loogikaga, mille EL esimesena välja töötas;

| 16. | väljendab heameelt OECD poolt maksuküsimustes tehtud töö üle, eelkõige OECD/G20 maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva projekti üle; on seisukohal, et järgmine suur ülesanne on järelevalve teostamine projekti elluviimise üle; rõhutab, et parandada tuleks komisjoni ja rahapesuvastasesse töökonda kuuluvate liikmesriikide tegevuse kooskõlastamist, et teha ELi hääl kuuldavaks; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt OECD poolt maksuküsimustes tehtud töö üle, eelkõige OECD/G20 maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva projekti üle; on seisukohal, et järgmine suur ülesanne on järelevalve teostamine projekti elluviimise üle; rõhutab, et parandada tuleks komisjoni ja rahapesuvastasesse töökonda kuuluvate liikmesriikide tegevuse kooskõlastamist, et teha ELi hääl kuuldavaks;

| 17. | suhtub positiivselt EKP presidendi valmisolekusse teha jätkuvalt Euroopa Parlamendiga koostööd EKP rolli osas pangandusküsimustes, eelkõige ülemaailmsete standardimisasutuste (nt finantsstabiilsuse nõukogu) raamistikus; |
| --- | --- |

17.

suhtub positiivselt EKP presidendi valmisolekusse teha jätkuvalt Euroopa Parlamendiga koostööd EKP rolli osas pangandusküsimustes, eelkõige ülemaailmsete standardimisasutuste (nt finantsstabiilsuse nõukogu) raamistikus;

| 18. | tunneb heameelt Aasia Taristuinvesteeringute Panga liikmeks olevate euroala riikide vahel kokku lepitud organisatsioonilise korralduse üle, mis väljendub selles, et neil on euroala liikmete esindamisel juhatajate nõukogus üks koht; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt Aasia Taristuinvesteeringute Panga liikmeks olevate euroala riikide vahel kokku lepitud organisatsioonilise korralduse üle, mis väljendub selles, et neil on euroala liikmete esindamisel juhatajate nõukogus üks koht;

| 19. | teeb sellest tulenevalt järgmised ettepanekud:






  — | kutsub komisjoni üles juhinduma olemasolevatest parimatest tavadest Euroopa ja riiklikul tasandil, et koostada läbipaistvust, usaldusväärsust ja aruandekohuslust käsitlev Euroopa käitumisjuhend, mille eesmärk on suunata ELi esindajate tegevust rahvusvahelistes organisatsioonides/organites; nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks aktiivselt väljatöötamise protsessi; |
| --- | --- | --- |

19.

teeb sellest tulenevalt järgmised ettepanekud:

—

kutsub komisjoni üles juhinduma olemasolevatest parimatest tavadest Euroopa ja riiklikul tasandil, et koostada läbipaistvust, usaldusväärsust ja aruandekohuslust käsitlev Euroopa käitumisjuhend, mille eesmärk on suunata ELi esindajate tegevust rahvusvahelistes organisatsioonides/organites; nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks aktiivselt väljatöötamise protsessi;

| — | rõhutab eriti, et tunneb muret nende organisatsioonide/organite õigusliku seisundi, rahastamise ja toimimise pärast, nende suhete pärast ametivõimude, sidusrühmade ja üldsusega, nende teabevahetuse ja dokumentidele juurdepääsu pärast; rõhutab vajadust tagada õiglane huvide tasakaal, sh piisavate tehniliste eksperditeadmiste ja rahaliste vahenditega vabaühendustega, et tugevdada kodanikuühiskonna häält; |
| --- | --- |

—

rõhutab eriti, et tunneb muret nende organisatsioonide/organite õigusliku seisundi, rahastamise ja toimimise pärast, nende suhete pärast ametivõimude, sidusrühmade ja üldsusega, nende teabevahetuse ja dokumentidele juurdepääsu pärast; rõhutab vajadust tagada õiglane huvide tasakaal, sh piisavate tehniliste eksperditeadmiste ja rahaliste vahenditega vabaühendustega, et tugevdada kodanikuühiskonna häält;

| — | palub ELi institutsioonidel ja ametitel ning liikmesriikidel edendada iga ELi esindaja aruandekohuslust demokraatlikult valitud organite ees; |
| --- | --- |

—

palub ELi institutsioonidel ja ametitel ning liikmesriikidel edendada iga ELi esindaja aruandekohuslust demokraatlikult valitud organite ees;

| — | nõuab, et võetaks vastu institutsioonidevaheline kokkulepe, et muuta ametlikuks finantsdialoog, mida korraldatakse koos Euroopa Parlamendiga selleks, et panna paika suunised enne tähtsaid rahvusvahelisi läbirääkimisi ELi seisukohtade vastuvõtmiseks ja nende vahel sidususe tagamiseks, kindlustades, et neid seisukohti arutatakse ja need on eelnevalt teada, ning tagades järelmeetmed, et komisjon annaks korrapäraselt aru kõnealuste suuniste kohaldamise ja nende kontrollimise üle; soovitab kutsuda osalema ELi institutsioonid, liikmesriigid ning vajaduse korral asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide juhid; on seisukohal, et (avaliku või kinnise) dialoogi korraldamise vorm ja sagedus määratakse vajaduste kohaselt; on arvamusel, et vaja on ka aktiivselt kaasata liikmesriikide parlamendid nende vastaval tasandil, mis hõlmab asjassepuutuvate liikmesriikide esindajate võetud seisukohtade kontrollimist; |
| --- | --- |

—

nõuab, et võetaks vastu institutsioonidevaheline kokkulepe, et muuta ametlikuks finantsdialoog, mida korraldatakse koos Euroopa Parlamendiga selleks, et panna paika suunised enne tähtsaid rahvusvahelisi läbirääkimisi ELi seisukohtade vastuvõtmiseks ja nende vahel sidususe tagamiseks, kindlustades, et neid seisukohti arutatakse ja need on eelnevalt teada, ning tagades järelmeetmed, et komisjon annaks korrapäraselt aru kõnealuste suuniste kohaldamise ja nende kontrollimise üle; soovitab kutsuda osalema ELi institutsioonid, liikmesriigid ning vajaduse korral asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide juhid; on seisukohal, et (avaliku või kinnise) dialoogi korraldamise vorm ja sagedus määratakse vajaduste kohaselt; on arvamusel, et vaja on ka aktiivselt kaasata liikmesriikide parlamendid nende vastaval tasandil, mis hõlmab asjassepuutuvate liikmesriikide esindajate võetud seisukohtade kontrollimist;

| — | on seisukohal, et neid üksikasjalikumaid suuniseid võiks täiendada proaktiivsete „suunavate“ resolutsioonidega, mille Euroopa Parlament võtaks vastu asjakohase sagedusega, et väljendada oma arvamust üldise poliitilise suundumuse suhtes; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et neid üksikasjalikumaid suuniseid võiks täiendada proaktiivsete „suunavate“ resolutsioonidega, mille Euroopa Parlament võtaks vastu asjakohase sagedusega, et väljendada oma arvamust üldise poliitilise suundumuse suhtes;

| — | märgib, et küsimustes, mille puhul Euroopa Parlament on koos nõukoguga kaasseadusandja, on kõnealuse dialoogi eesmärk panna paika läbirääkimisvolitused, et koondada häälteenamusega vastu võetud õigusaktidega seotud ELi seisukohad või vältida vastuolusid vastuvõtmisel olevate õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

märgib, et küsimustes, mille puhul Euroopa Parlament on koos nõukoguga kaasseadusandja, on kõnealuse dialoogi eesmärk panna paika läbirääkimisvolitused, et koondada häälteenamusega vastu võetud õigusaktidega seotud ELi seisukohad või vältida vastuolusid vastuvõtmisel olevate õigusaktidega;

| — | palub ELi esindajatel pöörata rahvusvahelistel läbirääkimistel erilist tähelepanu sidususele ja järjepidevusele rahvusvaheliste nõuete/standardite ja ELi vastu võetud siduvate õigusaktide vahel, samuti nõuetele vastavusele, et luua rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

—

palub ELi esindajatel pöörata rahvusvahelistel läbirääkimistel erilist tähelepanu sidususele ja järjepidevusele rahvusvaheliste nõuete/standardite ja ELi vastu võetud siduvate õigusaktide vahel, samuti nõuetele vastavusele, et luua rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused;

| — | nõuab komisjoni aruandekohusluse parandamist Euroopa Parlamendi ees, muutes G20 kohtumistel tööhõive, energia, kaubanduse, arengu ja korruptsioonivastase võitlusega seotud valdkondades esitatavate ELi seisukohtade kindlaksmääramise protsessi sujuvamaks; |
| --- | --- |

—

nõuab komisjoni aruandekohusluse parandamist Euroopa Parlamendi ees, muutes G20 kohtumistel tööhõive, energia, kaubanduse, arengu ja korruptsioonivastase võitlusega seotud valdkondades esitatavate ELi seisukohtade kindlaksmääramise protsessi sujuvamaks;

| — | nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid viivitamatult lojaalset koostööd käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

—

nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid viivitamatult lojaalset koostööd käsitlevaid sätteid;

| — | palub liikmesriikidel heaks kiita pangandusliidu esindamine Baseli pangajärelevalve komitees ühtse järelevalvemehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

—

palub liikmesriikidel heaks kiita pangandusliidu esindamine Baseli pangajärelevalve komitees ühtse järelevalvemehhanismi kaudu;

| — | palub komisjonil lisada oma tööprogrammi majanduse ja finantsvaldkonna reguleerimise välismõõde, s.t rahvusvahelistes finantsasutustes kavandatav töö, ning luua sisepoliitika sidususe suurendamiseks maailmamajanduse juhtimist ja finantsasutusi käsitlev töörühm; |
| --- | --- |

—

palub komisjonil lisada oma tööprogrammi majanduse ja finantsvaldkonna reguleerimise välismõõde, s.t rahvusvahelistes finantsasutustes kavandatav töö, ning luua sisepoliitika sidususe suurendamiseks maailmamajanduse juhtimist ja finantsasutusi käsitlev töörühm;

| — | võtab teadmiseks komisjoni algatuse liikuda euroala ühtse esindatuse suunas IMFis; on seisukohal, et seda on vaja teha, piiramata seejuures pikas perspektiivis ühtse Euroopa Liidu piirkonna loomise võimalust; |
| --- | --- |

—

võtab teadmiseks komisjoni algatuse liikuda euroala ühtse esindatuse suunas IMFis; on seisukohal, et seda on vaja teha, piiramata seejuures pikas perspektiivis ühtse Euroopa Liidu piirkonna loomise võimalust;

| — | juhib tähelepanu sellele, et ELi toimimise lepingu protokolli nr 14 kohaselt vastutab euroalasse kuuluvate liikmesriikide suurema koordineerimise eest eurorühm, mis on oma olemuselt ajutine ja mitteametlik, kuni eurost saab kõigi ELi liikmesriikide vääring; on seisukohal, et eurorühma läbipaistvust ja aruandekohuslust saaks parandada; on seisukohal, et leida tuleks ametlikum ja pikaajalisem lahendus, nagu tõdetakse Euroopa Parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsioonis (8), milles esitatakse järkjärgulised soovitused pangandus-, majandus-, fiskaal- ja poliitilise liidu kohta; tuletab meelde, et majandus- ja rahaküsimuste voliniku rolli sõltumatust on vaja tugevdada ning seda peavad täiendama kindlad aruandlusmehhanismid nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu ees; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu sellele, et ELi toimimise lepingu protokolli nr 14 kohaselt vastutab euroalasse kuuluvate liikmesriikide suurema koordineerimise eest eurorühm, mis on oma olemuselt ajutine ja mitteametlik, kuni eurost saab kõigi ELi liikmesriikide vääring; on seisukohal, et eurorühma läbipaistvust ja aruandekohuslust saaks parandada; on seisukohal, et leida tuleks ametlikum ja pikaajalisem lahendus, nagu tõdetakse Euroopa Parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsioonis (8), milles esitatakse järkjärgulised soovitused pangandus-, majandus-, fiskaal- ja poliitilise liidu kohta; tuletab meelde, et majandus- ja rahaküsimuste voliniku rolli sõltumatust on vaja tugevdada ning seda peavad täiendama kindlad aruandlusmehhanismid nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu ees;

| — | on seisukohal, et lisaks IMFiga seotud ainsale juhule tuleks ELi esindatust järgnevatel aastatel järk-järgult ühtlustada, kõigepealt suurema kooskõlastamise kaudu ja hiljem (pärast hindamist) esindajakohtade ühendamise kaudu; on veendunud, et nende organisatsioonide ja organite liikmesus tuleks kindlaks määrata vastavalt ELi institutsioonide ja Euroopa järelevalveasutuste (ESAde), nõukogu/eurorühma ja liikmesriikide ametiasutuste vastavatele pädevustele; on arvamusel, et sellega paralleelselt peaks EL töötama nende organisatsioonide ja organite toimimise kallal, et liikuda konsensuselt kaalutud häälteenamusega hääletamise süsteemile; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et lisaks IMFiga seotud ainsale juhule tuleks ELi esindatust järgnevatel aastatel järk-järgult ühtlustada, kõigepealt suurema kooskõlastamise kaudu ja hiljem (pärast hindamist) esindajakohtade ühendamise kaudu; on veendunud, et nende organisatsioonide ja organite liikmesus tuleks kindlaks määrata vastavalt ELi institutsioonide ja Euroopa järelevalveasutuste (ESAde), nõukogu/eurorühma ja liikmesriikide ametiasutuste vastavatele pädevustele; on arvamusel, et sellega paralleelselt peaks EL töötama nende organisatsioonide ja organite toimimise kallal, et liikuda konsensuselt kaalutud häälteenamusega hääletamise süsteemile;

| — | toonitab, et komisjoni, nõukogu või vajaduse korral eurorühma kohustus on tugevdada kooskõlastamist ettevalmistavate kohtumiste kaudu; on seisukohal, et vajaduse korral tuleks luua nõukogu uued ajutised töörühmad, tuginedes majandus- ja rahanduskomitee, IMFiga seotud küsimuste allkomitee (SCIMF), eurorühma töörühma (EWG) ja majanduspoliitika komitee mudelile; |
| --- | --- |

—

toonitab, et komisjoni, nõukogu või vajaduse korral eurorühma kohustus on tugevdada kooskõlastamist ettevalmistavate kohtumiste kaudu; on seisukohal, et vajaduse korral tuleks luua nõukogu uued ajutised töörühmad, tuginedes majandus- ja rahanduskomitee, IMFiga seotud küsimuste allkomitee (SCIMF), eurorühma töörühma (EWG) ja majanduspoliitika komitee mudelile;

| — | nõuab, et põhjalikult hinnataks praegust olukorda, kus Euroopa Ülemkogu eesistujale ja komisjoni presidendile on G20 kohtumistel ette nähtud kaks eraldi esindajakohta, et teha kindlaks, mil määral see nõrgendab ELi usaldusväärsust väljaspool, pidades eelkõige silmas finantsteenuste valdkonnas ühtse turu olemasolu; on seisukohal, et eraldi esindatud liikmesriikide vahel lähenemise ergutamiseks on võimalik teha mitmeid parendusi, mis peaksid aitama saavutada tõhusat kooskõlastamist enne kohtumisi ja teha Euroopa hääl kohtumistel paremini kuuldavaks; |
| --- | --- |

—

nõuab, et põhjalikult hinnataks praegust olukorda, kus Euroopa Ülemkogu eesistujale ja komisjoni presidendile on G20 kohtumistel ette nähtud kaks eraldi esindajakohta, et teha kindlaks, mil määral see nõrgendab ELi usaldusväärsust väljaspool, pidades eelkõige silmas finantsteenuste valdkonnas ühtse turu olemasolu; on seisukohal, et eraldi esindatud liikmesriikide vahel lähenemise ergutamiseks on võimalik teha mitmeid parendusi, mis peaksid aitama saavutada tõhusat kooskõlastamist enne kohtumisi ja teha Euroopa hääl kohtumistel paremini kuuldavaks;

| — | palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel edendada tegevuskava koostamist, et luua ülemaailmne aluslepingul põhinev finantsorganisatsioon, nagu on soovitatud de Larosière'i aruandes, millele antakse ulatuslikud volitused soovituste andmiseks, minimaalsete siduvate standardite üle läbirääkimiste pidamiseks, mitmepoolsete vaidluste lahendamise mehhanismide ja vajaduse korral sanktsioonidega seoses; on veendunud, et eespool nimetatud mitmepoolsete vaidluste lahendamise mehhanismide loomiseks saaks kasutada eelkõige kaubandussektoris WTO kaudu saadud kogemusi; toonitab, et kavandatava organisatsiooni suhtes tuleks kohaldada kõrgeimaid läbipaistvus- ja aruandekohuslusega seotud standardeid; |
| --- | --- |

—

palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel edendada tegevuskava koostamist, et luua ülemaailmne aluslepingul põhinev finantsorganisatsioon, nagu on soovitatud de Larosière'i aruandes, millele antakse ulatuslikud volitused soovituste andmiseks, minimaalsete siduvate standardite üle läbirääkimiste pidamiseks, mitmepoolsete vaidluste lahendamise mehhanismide ja vajaduse korral sanktsioonidega seoses; on veendunud, et eespool nimetatud mitmepoolsete vaidluste lahendamise mehhanismide loomiseks saaks kasutada eelkõige kaubandussektoris WTO kaudu saadud kogemusi; toonitab, et kavandatava organisatsiooni suhtes tuleks kohaldada kõrgeimaid läbipaistvus- ja aruandekohuslusega seotud standardeid;

| — | on arvamusel, et komisjonile tuleks anda selgesõnaline volitus soodustada uue hoo andmist mitmepoolsuse edendamisele rahvusvahelise finants-, rahandus- ja õigusalase koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

—

on arvamusel, et komisjonile tuleks anda selgesõnaline volitus soodustada uue hoo andmist mitmepoolsuse edendamisele rahvusvahelise finants-, rahandus- ja õigusalase koostöö valdkonnas;

| — | palub komisjonil tagada, et kõik ELi finantsvaldkonna seadusandlikud ettepanekud täiendavad ülemaailmsel tasandil võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

—

palub komisjonil tagada, et kõik ELi finantsvaldkonna seadusandlikud ettepanekud täiendavad ülemaailmsel tasandil võetavaid meetmeid;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 41.

(2)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 66.

(3)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 51.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0238.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0268.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

(7)  Rahvusvaheliste Arvelduste Pangal, rahapesuvastasel töökonnal (FATF) ja Maailma Kaubandusorganisatsioonil (WTO) on samuti eeskirjade koostamise ülesanne; ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsil (UNCTAD) on oluline roll maailmamajanduse juhtimisel; Aafrika Arengupank (ADB), Aasia Arengupank (ADB), Kariibi Arengupank (CDB), Lääne-Aafrika Arengupank (WADB), Ameerika Riikide Arengupank (IDB), Üleameerikaline Investeerimiskorporatsioon (IIC), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD), Euroopa Nõukogu Arengupank (CEB), Maailmapanga Grupp, Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (IBRD), Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon (IDA), Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (IFC) ja Mitmepoolne Investeeringute Tagamise Agentuur (MIGA) toetavad arengukoostöö rahastamist.

(8)  Euroopa Parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehe aruande „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas“ kohta (ELT C 419, 16.12.2015, lk 48).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/82 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/82

---

P8_TA(2016)0109

Väikesemahuline rannapüük kalapüügist sõltuvates piirkondades

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon väikesemahulise rannapüügi uuendamise ja mitmekesistamise kohta kalapüügist sõltuvates piirkondades (2015/2090(INI))

(2018/C 058/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, milles käsitletakse meetmeid, mille vastuvõtmisel tuleb võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade eripärasid ja piiranguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, milles käsitletakse meetmeid, mille vastuvõtmisel tuleb võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade eripärasid ja piiranguid,

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni merealaste teadmiste 2020 ja merepõhja parema kaardistamise kohta säästva kalapüügi edendamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni merealaste teadmiste 2020 ja merepõhja parema kaardistamise kohta säästva kalapüügi edendamiseks (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2014)0254),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (2015/C 012/05), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (2015/C 012/05),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (2015/C 019/15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (2015/C 019/15),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas“ (COM(2012)0494),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2013. aasta teatist „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“ (COM(2013)0279), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2013. aasta teatist „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“ (COM(2013)0279),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni“ (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni“ (COM(2012)0473),

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia kohta (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia kohta (COM(2014)0086),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0044/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0044/2016),

| A. | arvestades, et rannapüügiga on hõivatud 80 % Euroopa laevastikust ning et koos karp- ja koorikloomade püügiga tagab see rannikupiirkondades, saartel ja äärepoolseimates piirkondades kõrge tööhõive taseme ning kujutab endast üldjuhul sotsiaalselt jätkusuutlikku ja keskkonnasäästlikku ning märkimisväärset potentsiaali omavat kalapüügivormi; arvestades, et selle mõju ranniku- ja saarepiirkondade sotsiaalsele pärandile ja kultuurilistele eripäradele on erandlik ja mitmekesine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rannapüügiga on hõivatud 80 % Euroopa laevastikust ning et koos karp- ja koorikloomade püügiga tagab see rannikupiirkondades, saartel ja äärepoolseimates piirkondades kõrge tööhõive taseme ning kujutab endast üldjuhul sotsiaalselt jätkusuutlikku ja keskkonnasäästlikku ning märkimisväärset potentsiaali omavat kalapüügivormi; arvestades, et selle mõju ranniku- ja saarepiirkondade sotsiaalsele pärandile ja kultuurilistele eripäradele on erandlik ja mitmekesine;

| B. | arvestades, et enamik ranniku- ja saarepiirkondade kalapüügist on tavapärane kutseline kalapüük, st eluviis ning peamine elatise teenimise ja otsene ja kaudne töökohtade loomise allikas, eriti piirkondades, mis sõltuvad rannapüügist ning mis vajavad majanduskasvu ja arengu hõlbustamiseks erimeetmeid ja toetust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enamik ranniku- ja saarepiirkondade kalapüügist on tavapärane kutseline kalapüük, st eluviis ning peamine elatise teenimise ja otsene ja kaudne töökohtade loomise allikas, eriti piirkondades, mis sõltuvad rannapüügist ning mis vajavad majanduskasvu ja arengu hõlbustamiseks erimeetmeid ja toetust;

| C. | arvestades, et rannapüügi määratlus ja seda iseloomustavad jooned on väga erinevad nii eri liikmesriikides kui ka ühe ja sama liikmesriigi eri rannikupiirkondades ning et edaspidi tuleb ühises kalanduspoliitikas (ÜKP) seda olukorda reguleerida ja ühtlustada, ning arvestades, et liikmesriikide geograafilised ja kliimatingimused, ökosüsteemid ja sotsiaalmajanduslikud tegurid on väga erinevad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rannapüügi määratlus ja seda iseloomustavad jooned on väga erinevad nii eri liikmesriikides kui ka ühe ja sama liikmesriigi eri rannikupiirkondades ning et edaspidi tuleb ühises kalanduspoliitikas (ÜKP) seda olukorda reguleerida ja ühtlustada, ning arvestades, et liikmesriikide geograafilised ja kliimatingimused, ökosüsteemid ja sotsiaalmajanduslikud tegurid on väga erinevad;

| D. | arvestades, et rannapüük toimub Euroopa Liidu eri meredel erinevalt, näiteks püük Aadria merel ja kogu Vahemerel erineb kalapüügist Atlandi ookeani avamerealadel, sh Prantsuse Guyana rannikul, ning India ookeanil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rannapüük toimub Euroopa Liidu eri meredel erinevalt, näiteks püük Aadria merel ja kogu Vahemerel erineb kalapüügist Atlandi ookeani avamerealadel, sh Prantsuse Guyana rannikul, ning India ookeanil;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruses (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) kohta määratletakse väikesemahuline rannapüük püügina, mida teostatakse vähem kui 12 meetri pikkustel laevadel ilma veetavaid püügivahendeid kasutamata, ning et see on ainuke ELi õigusaktides esinev rannapüügi määratlus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruses (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) kohta määratletakse väikesemahuline rannapüük püügina, mida teostatakse vähem kui 12 meetri pikkustel laevadel ilma veetavaid püügivahendeid kasutamata, ning et see on ainuke ELi õigusaktides esinev rannapüügi määratlus;

| F. | arvestades, et piirkondadeks jaotamine on üks reformitud ÜKP alustalasid, kuna Euroopa kalanduse äärmise mitmekesisuse tõttu ei ole keskne juhtimine siin asjakohane; arvestades, et juba ranniku- ja saarepiirkondade kalapüügi iseloomu tõttu on mittetsentraliseeritud käsitus selles valdkonnas ja sellele tuginevates kogukondades eriti oluline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et piirkondadeks jaotamine on üks reformitud ÜKP alustalasid, kuna Euroopa kalanduse äärmise mitmekesisuse tõttu ei ole keskne juhtimine siin asjakohane; arvestades, et juba ranniku- ja saarepiirkondade kalapüügi iseloomu tõttu on mittetsentraliseeritud käsitus selles valdkonnas ja sellele tuginevates kogukondades eriti oluline;

| G. | arvestades, et kui EMKFist rahastatav tegevus seondub väikesemahulise rannapüügiga, võib abi osakaal selles olla 30 protsendipunkti võrra suurem; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui EMKFist rahastatav tegevus seondub väikesemahulise rannapüügiga, võib abi osakaal selles olla 30 protsendipunkti võrra suurem;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruses (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta nõutakse, et liikmesriikides, kus enam kui 1000 alust saab lugeda väikesemahulise rannapüügi laevadeks, tuleb koostada tegevuskava väikesemahulise rannapüügi arengu, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruses (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta nõutakse, et liikmesriikides, kus enam kui 1000 alust saab lugeda väikesemahulise rannapüügi laevadeks, tuleb koostada tegevuskava väikesemahulise rannapüügi arengu, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks;

| I. | arvestades, et rannapüüki tuleks hallata määruse (EL) nr 1380/2013 kohaselt, võttes arvesse kõigi liikmesriikide ja iga üksiku püügipiirkonna laevastike püügivahendite erinevusi, geograafilisi ja klimaatilisi piiranguid, tehnilisi tegureid ja kalavarusid ning aidates sellega säilitada kohalikke traditsioone ja kalandusega seotud tegevusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rannapüüki tuleks hallata määruse (EL) nr 1380/2013 kohaselt, võttes arvesse kõigi liikmesriikide ja iga üksiku püügipiirkonna laevastike püügivahendite erinevusi, geograafilisi ja klimaatilisi piiranguid, tehnilisi tegureid ja kalavarusid ning aidates sellega säilitada kohalikke traditsioone ja kalandusega seotud tegevusi;

| J. | arvestades, et iga püügipiirkonna iseärasuste tõttu võib teabe ja heade tavade vahetamine eri piirkondade vahel aidata oluliselt parandada kalanduse mõju keskkonnale ja mereökosüsteemidele, samuti parandada kõigi rannikupiirkondades ja nende ümbruses teostatavate inim- ja majandustegevuste vahelist vastasmõju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et iga püügipiirkonna iseärasuste tõttu võib teabe ja heade tavade vahetamine eri piirkondade vahel aidata oluliselt parandada kalanduse mõju keskkonnale ja mereökosüsteemidele, samuti parandada kõigi rannikupiirkondades ja nende ümbruses teostatavate inim- ja majandustegevuste vahelist vastasmõju;

| K. | arvestades, et väikesemahulisest kalapüügist saadav tulu on oluliselt kahanenud tegevuskulude, eeskätt kütusehindade märkimisväärse kasvu tõttu, samuti kala esmamüügihindade languse tõttu, mis sageli põhjustab püügikoormuse tõusu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et väikesemahulisest kalapüügist saadav tulu on oluliselt kahanenud tegevuskulude, eeskätt kütusehindade märkimisväärse kasvu tõttu, samuti kala esmamüügihindade languse tõttu, mis sageli põhjustab püügikoormuse tõusu;

| L. | arvestades, et mitmete esmatähtsate sihtliikide varude majandamine on paljudes piirkondades seadnud kalapüügile ja väikestele kalurikogukondadele tõsiseid piiranguid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitmete esmatähtsate sihtliikide varude majandamine on paljudes piirkondades seadnud kalapüügile ja väikestele kalurikogukondadele tõsiseid piiranguid;

| M. | arvestades, et rannapüügis kasutatakse peamiselt traditsioonilisi püügivahendeid ja -võtteid (nt almadraba-lõkspüünised), mis oma eripärade tõttu määratlevad rannikupiirkondade identiteedi ja eluviisi, ning on ülioluline säilitada nende kasutamine ja kaitsta neid ajaloo-, traditsioonilise ja kultuuripärandi osana; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rannapüügis kasutatakse peamiselt traditsioonilisi püügivahendeid ja -võtteid (nt almadraba-lõkspüünised), mis oma eripärade tõttu määratlevad rannikupiirkondade identiteedi ja eluviisi, ning on ülioluline säilitada nende kasutamine ja kaitsta neid ajaloo-, traditsioonilise ja kultuuripärandi osana;

| N. | arvestades, et mittetöönduslik kalapüük suurendab ranniku- ja saarekogukondade elujõudu tänu rahvastikukao ning kalandussektori vananemise ja sealse tööpuuduse tõkestamisele; arvestades, et arendus- ja uuendustegevusel võib olla suur tähtsus sellistes kogukondades töökohtade loomisel; arvestades, et lisaks kasutatakse mõnedes piirkondades mittetöönduslikul püügil vanu püügiviise ja -vahendeid, mis on keskkonnasõbralikumad ja mille mõju ohustatud kalavarudele on väiksem; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mittetöönduslik kalapüük suurendab ranniku- ja saarekogukondade elujõudu tänu rahvastikukao ning kalandussektori vananemise ja sealse tööpuuduse tõkestamisele; arvestades, et arendus- ja uuendustegevusel võib olla suur tähtsus sellistes kogukondades töökohtade loomisel; arvestades, et lisaks kasutatakse mõnedes piirkondades mittetöönduslikul püügil vanu püügiviise ja -vahendeid, mis on keskkonnasõbralikumad ja mille mõju ohustatud kalavarudele on väiksem;

| O. | arvestades, et mittetöönduslik, traditsiooniline ja rannapüük on keskkonnasõbralik ning on ranniku- ja saarekogukondades üks säilimise, arengu ja tööhõive alustalasid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mittetöönduslik, traditsiooniline ja rannapüük on keskkonnasõbralik ning on ranniku- ja saarekogukondades üks säilimise, arengu ja tööhõive alustalasid;

| P. | arvestades, et Vahemere määruse kohaselt hõlmab veetavate püüniste klassifikatsioon ka traale ja nootasid, kuigi teiste klassifikatsioonide, näiteks FAO klassifikatsiooni kohaselt loetakse noodad eraldi püügivahendite rühmaks; arvestades, et veetavaid traale käsitlevaid sätteid ei tuleks kohaldada traditsioonilistele rannikumere nootadele, mida kasutatakse mitteohustatud liikide püüdmiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Vahemere määruse kohaselt hõlmab veetavate püüniste klassifikatsioon ka traale ja nootasid, kuigi teiste klassifikatsioonide, näiteks FAO klassifikatsiooni kohaselt loetakse noodad eraldi püügivahendite rühmaks; arvestades, et veetavaid traale käsitlevaid sätteid ei tuleks kohaldada traditsioonilistele rannikumere nootadele, mida kasutatakse mitteohustatud liikide püüdmiseks;

| Q. | arvestades, et kõigest innovatsiooni ja mitmekesistamise kohta räägitust hoolimata tuleb arvestada, et väga suur kalurikogukond on ülimalt sõltuv tavapärastest ja vanadest püügiviisidest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõigest innovatsiooni ja mitmekesistamise kohta räägitust hoolimata tuleb arvestada, et väga suur kalurikogukond on ülimalt sõltuv tavapärastest ja vanadest püügiviisidest;

| R. | arvestades, et uues ÜKPs tunnustatakse kalapüügist sõltuvate ranniku- ja saarepiirkondade olulisust ning et seoses liikmesriikide rolliga kalandusest sõltuvatele inimestele rahuldava elatustaseme tagamisel, rannapüügil sellise elatustaseme saavutamisele kaasaaitamisel ning rannaelanike jaoks säästva rannapüügi, kalandustegevuse mitmekesistamise ja sissetulekute edendamisel, võttes seejuures arvesse sotsiaal-majanduslikku tegelikkust ja keskkonnategureid, tuleks rõhutada ka koolituse ning kalurite tööohutuse ja töötervishoiu tähtsust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 ette nähtud erikaitse põhimõttega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uues ÜKPs tunnustatakse kalapüügist sõltuvate ranniku- ja saarepiirkondade olulisust ning et seoses liikmesriikide rolliga kalandusest sõltuvatele inimestele rahuldava elatustaseme tagamisel, rannapüügil sellise elatustaseme saavutamisele kaasaaitamisel ning rannaelanike jaoks säästva rannapüügi, kalandustegevuse mitmekesistamise ja sissetulekute edendamisel, võttes seejuures arvesse sotsiaal-majanduslikku tegelikkust ja keskkonnategureid, tuleks rõhutada ka koolituse ning kalurite tööohutuse ja töötervishoiu tähtsust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 ette nähtud erikaitse põhimõttega;

| S. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika uue määrusega antakse väikesemahulise, ranna- ja traditsioonilise kalapüügiga tegelevatele kaluritele eelispüügiõigus kuni 12 meremiili laiuses vööndis, st ELi vete kõige tundlikumas osas, ning arvestades, et komisjoni läbiviidud vana ÜKP määruse hindamisel leiti, et 12 meremiili laiused vööndid olid vana majandamiskorra üks väheseid edulugusid, samas kui see kord ise põhjustas territooriumi ja ressursside kasutamisel arvukalt konflikte teiste rannikualadel toimuvate inimtegevustega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika uue määrusega antakse väikesemahulise, ranna- ja traditsioonilise kalapüügiga tegelevatele kaluritele eelispüügiõigus kuni 12 meremiili laiuses vööndis, st ELi vete kõige tundlikumas osas, ning arvestades, et komisjoni läbiviidud vana ÜKP määruse hindamisel leiti, et 12 meremiili laiused vööndid olid vana majandamiskorra üks väheseid edulugusid, samas kui see kord ise põhjustas territooriumi ja ressursside kasutamisel arvukalt konflikte teiste rannikualadel toimuvate inimtegevustega;

| T. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt tuleb meetmete võtmisel, eriti seoses kalandussektoriga, võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade erilisi iseärasusi ja piiranguid, arvestades eriti nende kaugust, isoleeritust ja ookeanil valitsevaid tingimusi, seda sageli väga spetsiifilistes piirkondlikes tingimustes, kus peab suutma ennast ise ära toita; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt tuleb meetmete võtmisel, eriti seoses kalandussektoriga, võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade erilisi iseärasusi ja piiranguid, arvestades eriti nende kaugust, isoleeritust ja ookeanil valitsevaid tingimusi, seda sageli väga spetsiifilistes piirkondlikes tingimustes, kus peab suutma ennast ise ära toita;

| U. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade geograafiliste eritingimuste ja suure kauguse tõttu Euroopast on rannapüük nende majandusarengu jaoks eluliselt vajalik; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade geograafiliste eritingimuste ja suure kauguse tõttu Euroopast on rannapüük nende majandusarengu jaoks eluliselt vajalik;

| V. | arvestades, et äärepoolseimates piirkondades pakuvad rannapüügile konkurentsi kolmandate riikide lipu all sõitvad laevad, kes kasutavad samu püügipiirkondi, püüavad samu liike ja müüvad neid samadel turgudel, samuti kolmandatest riikidest tulev import, mida mõjutavad täiesti teistsugused tegevuskulud ning õiguslikud, sanitaar- ja ökoloogilised piirangud; arvestades, et sellistes tingimustes lähevad tühja kõik pingutused kohaliku arengu ja toiduga isevarustamise toetamiseks, kui neid ei toeta nende piirkondade jaoks kehtestatud ELi erimeetmed; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et äärepoolseimates piirkondades pakuvad rannapüügile konkurentsi kolmandate riikide lipu all sõitvad laevad, kes kasutavad samu püügipiirkondi, püüavad samu liike ja müüvad neid samadel turgudel, samuti kolmandatest riikidest tulev import, mida mõjutavad täiesti teistsugused tegevuskulud ning õiguslikud, sanitaar- ja ökoloogilised piirangud; arvestades, et sellistes tingimustes lähevad tühja kõik pingutused kohaliku arengu ja toiduga isevarustamise toetamiseks, kui neid ei toeta nende piirkondade jaoks kehtestatud ELi erimeetmed;

| W. | arvestades, et äärepoolseimates piirkondades aitab rannapüügi kõrval majandusarengule ja kohaliku piirkonna värskete toodetega varustamisele kaasa ka merevesiviljelus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et äärepoolseimates piirkondades aitab rannapüügi kõrval majandusarengule ja kohaliku piirkonna värskete toodetega varustamisele kaasa ka merevesiviljelus;

| X. | arvestades, et enamikku rannikupiirkondi, eriti Lõuna-Euroopa riikides ja saartel, ähvardab märkimisväärne majanduslangus, mis toob kaasa rahvastikukao ning paremaid töö- ja haridusvõimalusi otsivate elanike väljarände; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et enamikku rannikupiirkondi, eriti Lõuna-Euroopa riikides ja saartel, ähvardab märkimisväärne majanduslangus, mis toob kaasa rahvastikukao ning paremaid töö- ja haridusvõimalusi otsivate elanike väljarände;

| Y. | arvestades, et Euroopa kriis näitas, et Euroopa peab majandustegevust mitmekesistama, samuti seda, kui tähtis on analüüsida uusi innovatsiooni- ja teadmusmudeleid, mis võivad luua kohapeal uusi töökohti; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa kriis näitas, et Euroopa peab majandustegevust mitmekesistama, samuti seda, kui tähtis on analüüsida uusi innovatsiooni- ja teadmusmudeleid, mis võivad luua kohapeal uusi töökohti;

| Z. | arvestades, et mõned rannapüügipiirkonnad paiknevad majanduslikult arenenud piirkondade ja turismipiirkondade läheduses, kuid ei suuda sellegipoolest piisavat majanduskasvu saavutada; arvestades, et surve mereressursside kasutamiseks kasvab neis piirkondades juba praegu ning kalandussektor on muutumas turismi kõrval marginaalseks, ehkki need kaks sektorit sobivad kokku ja täiendavad teineteist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et mõned rannapüügipiirkonnad paiknevad majanduslikult arenenud piirkondade ja turismipiirkondade läheduses, kuid ei suuda sellegipoolest piisavat majanduskasvu saavutada; arvestades, et surve mereressursside kasutamiseks kasvab neis piirkondades juba praegu ning kalandussektor on muutumas turismi kõrval marginaalseks, ehkki need kaks sektorit sobivad kokku ja täiendavad teineteist;

| AA. | arvestades, et tihtipeale kujutavad püügipäevikud endast väikeste rannapüügiettevõtete jaoks halduskoormust ja soovitav oleks suurem paindlikkus; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tihtipeale kujutavad püügipäevikud endast väikeste rannapüügiettevõtete jaoks halduskoormust ja soovitav oleks suurem paindlikkus;

| AB. | arvestades, et turismisektori surve rannikupiirkondadele põhjustavad peamiselt mõned konkreetsed tegevused, näiteks kontrollimatu harrastuskalapüük, mis seavad mõningates piirkondades mereressursid pingelisse olukorda ja mõjutavad traditsiooniliste kalastuspiirkondade elanike ärivõimalusi; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et turismisektori surve rannikupiirkondadele põhjustavad peamiselt mõned konkreetsed tegevused, näiteks kontrollimatu harrastuskalapüük, mis seavad mõningates piirkondades mereressursid pingelisse olukorda ja mõjutavad traditsiooniliste kalastuspiirkondade elanike ärivõimalusi;

| AC. | arvestades, et kohalike kalanduse tegevusrühmade loomine kalandusest sõltuvates piirkondades on ülitähtis, kuna selliseid rühmi peetakse kasulikuks vahendiks, mis pakub võimalusi kalandustegevuse mitmekesistamiseks ning kokkuvõttes soodustab ranniku- ja saarepiirkondade üldist arengut ja sotsiaalset ühtekuuluvust, mistõttu tuleb eraldada veelgi rohkem majanduslikke vahendeid, mis võimaldavad neil rühmadel vastavates piirkondades tekkida ja tegutseda; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kohalike kalanduse tegevusrühmade loomine kalandusest sõltuvates piirkondades on ülitähtis, kuna selliseid rühmi peetakse kasulikuks vahendiks, mis pakub võimalusi kalandustegevuse mitmekesistamiseks ning kokkuvõttes soodustab ranniku- ja saarepiirkondade üldist arengut ja sotsiaalset ühtekuuluvust, mistõttu tuleb eraldada veelgi rohkem majanduslikke vahendeid, mis võimaldavad neil rühmadel vastavates piirkondades tekkida ja tegutseda;

| AD. | arvestades, et karp- ja koorikloomi korjavad naised jäävad tähelepanuta ning naised on üldse kalandussektoris alaesindatud; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et karp- ja koorikloomi korjavad naised jäävad tähelepanuta ning naised on üldse kalandussektoris alaesindatud;

| AE. | arvestades, et merendussektoris võrgukudujate, varustajate, lossijate ja pakkijatena töötavad naised tervikuna jäävad märkamatuks; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et merendussektoris võrgukudujate, varustajate, lossijate ja pakkijatena töötavad naised tervikuna jäävad märkamatuks;

| AF. | arvestades, et majanduskriis annab tunda ka kalandussektoris, eriti tööpuudusest kõige enam mõjutatud elanikerühmade, näiteks noorte ja naiste seas, ning seepärast on vaja mitmekesistamist ja innovatsiooni, et suurendada tööhõivet, kasutada ära selliseid uusi võimalusi nagu nn sinine ja roheline areng ning ennetada arengu- ja äärepoolseimates piirkondades kalanduse marginaliseerumist ja võtta sellele vastumeetmeid; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kutseõppele; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et majanduskriis annab tunda ka kalandussektoris, eriti tööpuudusest kõige enam mõjutatud elanikerühmade, näiteks noorte ja naiste seas, ning seepärast on vaja mitmekesistamist ja innovatsiooni, et suurendada tööhõivet, kasutada ära selliseid uusi võimalusi nagu nn sinine ja roheline areng ning ennetada arengu- ja äärepoolseimates piirkondades kalanduse marginaliseerumist ja võtta sellele vastumeetmeid; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kutseõppele;

| AG. | arvestades, et ranniku- ja saarepiirkondades võib majandust mitmekesistada turunduse ja kalatoodete reklaamimise, gastronoomia, turismi, traditsioonilise, ajaloo- ja kultuuripärandi, keskkonna ja keskkonnasäästliku majanduskasvuga seotud tegevuste kaudu; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ranniku- ja saarepiirkondades võib majandust mitmekesistada turunduse ja kalatoodete reklaamimise, gastronoomia, turismi, traditsioonilise, ajaloo- ja kultuuripärandi, keskkonna ja keskkonnasäästliku majanduskasvuga seotud tegevuste kaudu;

| AH. | arvestades, et toimub meremajanduse mõiste areng ning et see võib anda jõulise impulsi majanduskasvule ja -arengule ja töökohtade loomisele, eriti rannikualadel, saareriikides ja -piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et toimub meremajanduse mõiste areng ning et see võib anda jõulise impulsi majanduskasvule ja -arengule ja töökohtade loomisele, eriti rannikualadel, saareriikides ja -piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades;

| AI. | arvestades, et ranniku- ja saarekogukonnad on meremajanduse kontseptsiooni realiseerimisest sügavalt huvitatud; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et ranniku- ja saarekogukonnad on meremajanduse kontseptsiooni realiseerimisest sügavalt huvitatud;

| AJ. | arvestades, et ELi algatuses „Innovaatiline liit“ tunnistatakse ja tuvastatakse puudujäägid, mis piiravad ja takistavad teadusuuringute ja innovatsiooni arengut, näiteks ebapiisavad investeeringud teadusesse, piisavate andmete puudumine merede ja ookeanide kohta, ebapiisav rahastamine ning era- ja avaliku sektori vahelise koostöö puudumine; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et ELi algatuses „Innovaatiline liit“ tunnistatakse ja tuvastatakse puudujäägid, mis piiravad ja takistavad teadusuuringute ja innovatsiooni arengut, näiteks ebapiisavad investeeringud teadusesse, piisavate andmete puudumine merede ja ookeanide kohta, ebapiisav rahastamine ning era- ja avaliku sektori vahelise koostöö puudumine;

| AK. | arvestades, et meremajanduse areng soodustaks üldist ning eriti ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade majanduskasvu, ning et just kalandusest sõltuvatel piirkondadel on keskne koht innovatsiooni arendamisel ning neid tuleks kaasata meremajanduse arendamise igal etapil; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et meremajanduse areng soodustaks üldist ning eriti ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade majanduskasvu, ning et just kalandusest sõltuvatel piirkondadel on keskne koht innovatsiooni arendamisel ning neid tuleks kaasata meremajanduse arendamise igal etapil;

| AL. | arvestades, et nii nagu teistes sektorites, on ka kalandussektoris keskkond ja majandus omavahel seotud; arvestades, et seetõttu tuleks meremajanduse arendamisel keskenduda sotsiaalmajandusele ning säästvatele ja keskkonnasõbralikele projektidele ja tegevustele, mille eesmärk on käivitada rannikualadel arendustegevus, kaitsta merekeskkonda ja bioloogilist mitmekesisust tervikuna ning eriti toetada keskkonnasõbralikku ja bioloogilist mitmekesisust soodustavat väikesemahulist kalapüüki; arvestades, et sellised projektid peavad olema ka sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutlikud, et tagada mittetööndusliku kalapüügi jätkuv elujõulisus; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et nii nagu teistes sektorites, on ka kalandussektoris keskkond ja majandus omavahel seotud; arvestades, et seetõttu tuleks meremajanduse arendamisel keskenduda sotsiaalmajandusele ning säästvatele ja keskkonnasõbralikele projektidele ja tegevustele, mille eesmärk on käivitada rannikualadel arendustegevus, kaitsta merekeskkonda ja bioloogilist mitmekesisust tervikuna ning eriti toetada keskkonnasõbralikku ja bioloogilist mitmekesisust soodustavat väikesemahulist kalapüüki; arvestades, et sellised projektid peavad olema ka sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutlikud, et tagada mittetööndusliku kalapüügi jätkuv elujõulisus;

| AM. | arvestades, et meremajandus võib aidata parandada ka ohutust kalalaevadel, kalurite töötingimusi ja igapäevast heaolu; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et meremajandus võib aidata parandada ka ohutust kalalaevadel, kalurite töötingimusi ja igapäevast heaolu;

| AN. | arvestades, et selektiivsust puudutavad ja keskkonnaeesmärgid kehtivad kõigi jaoks, kuid väikelaevadel on keeruline täita lossimiskohustust; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et selektiivsust puudutavad ja keskkonnaeesmärgid kehtivad kõigi jaoks, kuid väikelaevadel on keeruline täita lossimiskohustust;

| AO. | arvestades, et antropogeenset ehk inimtegevuse mõju rannikupiirkondades on keskkonnakaitse küsimustega seonduvalt alahinnatud; arvestades, et erinevate tegevuste kumulatiivseid mõjusid rannikupiirkondades ei ole piisavalt tunnistatud ega hinnatud; arvestades, et mõningates piirkondades aset leidvad tegevused, näiteks meretransport, turism, mõnel puhul kontrollimatu ja kurnav harrastuskalapüük ja selle käigus püütud liikide müük, salaküttimine, sisemaalt pärinev tööstuslik ja asulareovesi jms, mõjutavad eriti kalandussektorit; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et antropogeenset ehk inimtegevuse mõju rannikupiirkondades on keskkonnakaitse küsimustega seonduvalt alahinnatud; arvestades, et erinevate tegevuste kumulatiivseid mõjusid rannikupiirkondades ei ole piisavalt tunnistatud ega hinnatud; arvestades, et mõningates piirkondades aset leidvad tegevused, näiteks meretransport, turism, mõnel puhul kontrollimatu ja kurnav harrastuskalapüük ja selle käigus püütud liikide müük, salaküttimine, sisemaalt pärinev tööstuslik ja asulareovesi jms, mõjutavad eriti kalandussektorit;

| AP. | arvestades, et teadmised merekeskkonna ja eriti mereökosüsteemide seisundi kohta on ülitähtsad erinevate tegevuste keskkonnamõjude hindamiseks ning asjakohaste kaitsemeetmete kehtestamiseks ja seireprogrammide loomiseks, et toetada kalavarude taastumist, ressursside jätkusuutlikku kasutamist ning innovatsiooni arengut; arvestades, et merekeskkonnaalased andmed on ebapiisavad ega ole piisavalt süstematiseeritud; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et teadmised merekeskkonna ja eriti mereökosüsteemide seisundi kohta on ülitähtsad erinevate tegevuste keskkonnamõjude hindamiseks ning asjakohaste kaitsemeetmete kehtestamiseks ja seireprogrammide loomiseks, et toetada kalavarude taastumist, ressursside jätkusuutlikku kasutamist ning innovatsiooni arengut; arvestades, et merekeskkonnaalased andmed on ebapiisavad ega ole piisavalt süstematiseeritud;

| AQ. | arvestades, et teatavates piirkondades ohustab ebaseaduslik kalapüük tõsiselt mittetööndusliku rannapüügi püsimajäämist ning kalavarude ja bioloogilise mitmekesisuse säilimist; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et teatavates piirkondades ohustab ebaseaduslik kalapüük tõsiselt mittetööndusliku rannapüügi püsimajäämist ning kalavarude ja bioloogilise mitmekesisuse säilimist;

| AR. | arvestades, et integreeritud merenduspoliitika eesmärk on reageerida kogu Euroopa meresid, tööstust ja kalureid ähvardavatele probleemidele meetmetega, mis ulatuvad keskkonna kaitsest rannikupiirkondade arendamiseni vesiviljeluse, mereturismi või muude sinise majanduskasvuga seotud majandustegevuste kaudu; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et integreeritud merenduspoliitika eesmärk on reageerida kogu Euroopa meresid, tööstust ja kalureid ähvardavatele probleemidele meetmetega, mis ulatuvad keskkonna kaitsest rannikupiirkondade arendamiseni vesiviljeluse, mereturismi või muude sinise majanduskasvuga seotud majandustegevuste kaudu;

| 1. | palub komisjoni kohaldada rannapüügi, väikesemahulise rannapüügi ja traditsioonilise kalapüügi määratlus eri piirkondade sotsiaalmajanduslike näitajate ja iseärasustega, piirdumata üksnes kalalaevade mõõtmete ja võimsusega, kuna kehtivad ELi määrused ei ole selles osas rahuldavad; teeb ettepaneku kasutada piirkondadeks jaotamist, et kohandada rannapüügi määratlust igal üksikjuhul vastavalt iga püügipiirkonna erisustele; teeb ettepaneku võtta arvesse mitmeid selliseid soovituslikke kriteeriume nagu laevade suurus, kasutatud püügivahendid, püügiviiside selektiivsus, püügiretkede pikkus ja laevaomaniku viibimine laeva pardal, tavapärased ettevõtlusnäitajad ning piirkonnas tavapärased omandi- ja ettevõtlusstruktuurid, püügisektori seotus töötlemise ja müügiga, püügitegevuste tegelik iseloom ja ulatus ja muud tavapärase tegevusega seotud tegurid ning ettevõtetelt lähtuv toetus või mõju kohalikele kogukondadele; |
| --- | --- |

1.

palub komisjoni kohaldada rannapüügi, väikesemahulise rannapüügi ja traditsioonilise kalapüügi määratlus eri piirkondade sotsiaalmajanduslike näitajate ja iseärasustega, piirdumata üksnes kalalaevade mõõtmete ja võimsusega, kuna kehtivad ELi määrused ei ole selles osas rahuldavad; teeb ettepaneku kasutada piirkondadeks jaotamist, et kohandada rannapüügi määratlust igal üksikjuhul vastavalt iga püügipiirkonna erisustele; teeb ettepaneku võtta arvesse mitmeid selliseid soovituslikke kriteeriume nagu laevade suurus, kasutatud püügivahendid, püügiviiside selektiivsus, püügiretkede pikkus ja laevaomaniku viibimine laeva pardal, tavapärased ettevõtlusnäitajad ning piirkonnas tavapärased omandi- ja ettevõtlusstruktuurid, püügisektori seotus töötlemise ja müügiga, püügitegevuste tegelik iseloom ja ulatus ja muud tavapärase tegevusega seotud tegurid ning ettevõtetelt lähtuv toetus või mõju kohalikele kogukondadele;

| 2. | palub komisjonil kaaluda väikesemahulise rannapüügi võimalust saarekogukondades, mis tavapäraselt sõltuvad elatise saamisel kalapüügist ja tegelevad püügiga aastaringselt; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil kaaluda väikesemahulise rannapüügi võimalust saarekogukondades, mis tavapäraselt sõltuvad elatise saamisel kalapüügist ja tegelevad püügiga aastaringselt;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järkjärgult suurendama mittetöönduslikule kalapüügile eraldatavaid püügikvoote, et sellist sotsiaalselt ja ökoloogiliselt jätkusuutlikku püügiviisi ergutada; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järkjärgult suurendama mittetöönduslikule kalapüügile eraldatavaid püügikvoote, et sellist sotsiaalselt ja ökoloogiliselt jätkusuutlikku püügiviisi ergutada;

| 4. | kutsub komisjoni üles toetama uuenduslikke projekte ja õigusnorme, mis hõlbustavad ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade arengut, võttes arvesse sotsiaalmajandusliku tegevuse mitmekesisust kui võimalust soodustada mittetööndusliku kalapüügi soodsaid välismõjusid nii sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse kui ka keskkonnakaitse seisukohast uut liiki toetustega praeguse ELi rahastamise raames; rõhutab, et eelistada tuleks projekte, mis on suunatud töökohtade jätkusuutlikule loomisele ja säilitamisele, püügisektori suuremale osalemisele töötlemises ja müügis, sotsiaalse ettevõtlusega seotud ettevõtlusvormide edendamisele, lühikeste turustuskettide edendamisele, uute tehnoloogiate juurutamisele kalapüügiga seotud kaupade ja teenuste müügil ja edendamisel, innovatsioonile uute kaupade ja teenuste väljatöötamisel ning tavapäraste rollide kaitsmisele ja säilitamisele; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles toetama uuenduslikke projekte ja õigusnorme, mis hõlbustavad ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade arengut, võttes arvesse sotsiaalmajandusliku tegevuse mitmekesisust kui võimalust soodustada mittetööndusliku kalapüügi soodsaid välismõjusid nii sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse kui ka keskkonnakaitse seisukohast uut liiki toetustega praeguse ELi rahastamise raames; rõhutab, et eelistada tuleks projekte, mis on suunatud töökohtade jätkusuutlikule loomisele ja säilitamisele, püügisektori suuremale osalemisele töötlemises ja müügis, sotsiaalse ettevõtlusega seotud ettevõtlusvormide edendamisele, lühikeste turustuskettide edendamisele, uute tehnoloogiate juurutamisele kalapüügiga seotud kaupade ja teenuste müügil ja edendamisel, innovatsioonile uute kaupade ja teenuste väljatöötamisel ning tavapäraste rollide kaitsmisele ja säilitamisele;

| 5. | on seisukohal, et tehniliste meetmete raamistiku läbivaatamisel tuleb võtta arvesse rannapüügi iseärasusi ning lubada teatavaid piirkondlikke erandeid, juhul kui need on põhjendatud; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et tehniliste meetmete raamistiku läbivaatamisel tuleb võtta arvesse rannapüügi iseärasusi ning lubada teatavaid piirkondlikke erandeid, juhul kui need on põhjendatud;

| 6. | kutsub komisjoni üles kooskõlastama Euroopa tasandil teostatavat uuringut harrastusliku rannapüügi mõju väljaselgitamiseks ning parameetrite määratlemiseks, mille põhjal võiks mõnes piirkonnas harrastuslikku rannapüüki piirata; nõuab nimetatud tegevuse hoolikamat seiret selleks, et kalapüük ja harrastuspüük teineteist ei segaks, kuna märkimisväärse turismitööstusega äärepoolseimates piirkondades on see juba murettekitav probleem; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles kooskõlastama Euroopa tasandil teostatavat uuringut harrastusliku rannapüügi mõju väljaselgitamiseks ning parameetrite määratlemiseks, mille põhjal võiks mõnes piirkonnas harrastuslikku rannapüüki piirata; nõuab nimetatud tegevuse hoolikamat seiret selleks, et kalapüük ja harrastuspüük teineteist ei segaks, kuna märkimisväärse turismitööstusega äärepoolseimates piirkondades on see juba murettekitav probleem;

| 7. | kutsub liikmesriike üles EMKFi rahade jagamisel eelistama väikesemahulist rannapüüki ning sellise püügiga tegelejate jaoks menetlusi lihtsustama ja seostama; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles EMKFi rahade jagamisel eelistama väikesemahulist rannapüüki ning sellise püügiga tegelejate jaoks menetlusi lihtsustama ja seostama;

| 8. | nõuab sellise tegevuse edendamisega seotud asutustelt selle tagamist, et kõik kohalikud huvigrupid, ettevõtjate ühendused, kalanduse ja okeanograafia teadusliku uurimise instituudid, ülikoolid, tehnokeskused ning kohalikud ja piirkondlikud asutused osaleksid innovatsiooniprotsessides, kuna see aitaks võtta projektides kasutusele põhjalikke meetmeid, parandada projektide rahastamise väljavaateid ja anda neile piisavat abi Euroopa Kalandusfondi seatud tingimuste täitmiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab sellise tegevuse edendamisega seotud asutustelt selle tagamist, et kõik kohalikud huvigrupid, ettevõtjate ühendused, kalanduse ja okeanograafia teadusliku uurimise instituudid, ülikoolid, tehnokeskused ning kohalikud ja piirkondlikud asutused osaleksid innovatsiooniprotsessides, kuna see aitaks võtta projektides kasutusele põhjalikke meetmeid, parandada projektide rahastamise väljavaateid ja anda neile piisavat abi Euroopa Kalandusfondi seatud tingimuste täitmiseks;

| 9. | kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile aru liikmesriikide poolt EMKFi jaoks koostatud tegevuskavadest väikesemahulise rannapüügi arendamiseks ning selle konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile aru liikmesriikide poolt EMKFi jaoks koostatud tegevuskavadest väikesemahulise rannapüügi arendamiseks ning selle konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks;

| 10. | kutsub komisjoni üles viima ellu merendussektoris tegutsevate mitmesuguste naisterühmade toetamiseks vajalikke meetmeid, et soodustada nende osalemist ning tagada nende esindatus kõigis valdkondades, nii otsuste langetamisel kui ka püügitegevustes; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles viima ellu merendussektoris tegutsevate mitmesuguste naisterühmade toetamiseks vajalikke meetmeid, et soodustada nende osalemist ning tagada nende esindatus kõigis valdkondades, nii otsuste langetamisel kui ka püügitegevustes;

| 11. | palub komisjonil juurutada erimeetmeid võrgukudujate, varustajate, lossijate ja pakkijatena töötavate naiste töötingimuste väljaselgitamiseks ja parandamiseks; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil juurutada erimeetmeid võrgukudujate, varustajate, lossijate ja pakkijatena töötavate naiste töötingimuste väljaselgitamiseks ja parandamiseks;

| 12. | palub, et komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega tugevdaks Euroopa kalanduspiirkondade võrgustiku (FARNET) rolli, kes annab kohalikele kalanduse tegevusrühmadele märkimisväärset abi; |
| --- | --- |

12.

palub, et komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega tugevdaks Euroopa kalanduspiirkondade võrgustiku (FARNET) rolli, kes annab kohalikele kalanduse tegevusrühmadele märkimisväärset abi;

| 13. | palub komisjonil edendada ja ergutada kohalike kalanduse tegevusrühmade tegevust suuremate rahaliste vahendite eraldamisega, kuna need rühmad annavad jätkuvalt kalandussektorile vahetut nõu ja abi ning edendavad seeläbi kalanduspiirkondades sotsiaalselt kaasavat jätkusuutliku arengu mudelit, innustavad noori ja naisi tegelema uute äriprojektidega ning panustavad innovatsiooni, taristute uuendamisse, investeerimisse ja majanduse mitmekesistamisse ning kohalike majandamiskavade koostamisse kalurite endi poolt; kutsub komisjoni üles tugevdama pädevate asutuste rolli ja funktsioone uute uuenduslike tegevuste arendamisel ning tihedas koostöös valdkonna eri ettevõtjatega; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil edendada ja ergutada kohalike kalanduse tegevusrühmade tegevust suuremate rahaliste vahendite eraldamisega, kuna need rühmad annavad jätkuvalt kalandussektorile vahetut nõu ja abi ning edendavad seeläbi kalanduspiirkondades sotsiaalselt kaasavat jätkusuutliku arengu mudelit, innustavad noori ja naisi tegelema uute äriprojektidega ning panustavad innovatsiooni, taristute uuendamisse, investeerimisse ja majanduse mitmekesistamisse ning kohalike majandamiskavade koostamisse kalurite endi poolt; kutsub komisjoni üles tugevdama pädevate asutuste rolli ja funktsioone uute uuenduslike tegevuste arendamisel ning tihedas koostöös valdkonna eri ettevõtjatega;

| 14. | palub komisjonil aidata tugevdada kalurikogukondade rolli kohalikus arengus ning kohalike kalavarude ja merendustegevuse juhtimisel; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil aidata tugevdada kalurikogukondade rolli kohalikus arengus ning kohalike kalavarude ja merendustegevuse juhtimisel;

| 15. | kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu naiste erilisele tähtsusele rannikupiirkondade majanduses ja vastavalt tegutsema, nagu see juba toimub agrotööstuses; nõuab, et tunnustataks panust, mille naised annavad SKPsse mitmesuguste abitööde tegijatena, ning nende eriti olulist panust kodumajapidamistes, kus soopõhine tööjaotus tavapäraselt tähendas seda, et kalapüük oli vaid meeste amet; nõuab, et kõigil tasanditel ametialaselt tunnustataks naiste traditsioonilisi rolle antud sektoris ning käivitataks sihtotstarbelised programmid naisettevõtjate toetamiseks antud valdkondades; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu naiste erilisele tähtsusele rannikupiirkondade majanduses ja vastavalt tegutsema, nagu see juba toimub agrotööstuses; nõuab, et tunnustataks panust, mille naised annavad SKPsse mitmesuguste abitööde tegijatena, ning nende eriti olulist panust kodumajapidamistes, kus soopõhine tööjaotus tavapäraselt tähendas seda, et kalapüük oli vaid meeste amet; nõuab, et kõigil tasanditel ametialaselt tunnustataks naiste traditsioonilisi rolle antud sektoris ning käivitataks sihtotstarbelised programmid naisettevõtjate toetamiseks antud valdkondades;

| 16. | kutsub komisjoni üles edendama ja toetama investeeringuid kalandussektori mitmekesistamisse lisategevuste arendamise ja valdkonnas leiduvate karjäärivõimaluste mitmekesistamisega, investeerides näiteks laevadesse, ohutusseadmetesse, koolitusse, kalandussektori keskkonnateenustesse ning kultuuri- ja haridustegevusse, pannes erilist rõhku keskkonna kaitsele ja säästva majanduskasvu edendamisele; rõhutab, et peaeesmärk peab olema rahastada tegevusi, mis on sotsiaalselt, ökoloogiliselt ja majanduslikult teostatavad ning võivad luua töökohti, eriti noortele ja naistele; rõhutab, et merevesiviljelus sobib kokku rannapüügiga äärepoolseimates piirkondades ja täiendab seda, ning palub komisjonil toetada kasvatus- ja sordiaretusviise subtroopika- ja troopikapiirkondade soojades vetes; kutsub komisjoni üles tähtsustama naiste rolli mittetööndusliku rannapüügi ja kõigi sellega seotud tegevuste juures; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles edendama ja toetama investeeringuid kalandussektori mitmekesistamisse lisategevuste arendamise ja valdkonnas leiduvate karjäärivõimaluste mitmekesistamisega, investeerides näiteks laevadesse, ohutusseadmetesse, koolitusse, kalandussektori keskkonnateenustesse ning kultuuri- ja haridustegevusse, pannes erilist rõhku keskkonna kaitsele ja säästva majanduskasvu edendamisele; rõhutab, et peaeesmärk peab olema rahastada tegevusi, mis on sotsiaalselt, ökoloogiliselt ja majanduslikult teostatavad ning võivad luua töökohti, eriti noortele ja naistele; rõhutab, et merevesiviljelus sobib kokku rannapüügiga äärepoolseimates piirkondades ja täiendab seda, ning palub komisjonil toetada kasvatus- ja sordiaretusviise subtroopika- ja troopikapiirkondade soojades vetes; kutsub komisjoni üles tähtsustama naiste rolli mittetööndusliku rannapüügi ja kõigi sellega seotud tegevuste juures;

| 17. | kutsub komisjoni andma impulssi kalapüügiturismi käivitamisele ja arendamisele, et rakendada selle valdkonna potentsiaaliga sobivat mitmekesist äristrateegiat ja tulemuslikumalt rahuldada tema vajadusi, arendades uut turismiliiki, mille juures on muu hulgas esmatähtsad kvaliteet, paindlikkus, uuenduslikkus ning kalanduspiirkondade ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamine ning keskkonna ja inimeste tervise kaitse; lisaks kutsub komisjoni üles edendama ja toetama investeeringuid kalandussektorisse turismivaldkonnas, et luua erinevaid turismivorme – edendada mittetöönduslike kalatoodetega seotud kokakunsti, õngitsemisturismi, veealust ja sukeldumisturismi jms, kasutades jätkusuutlikult ära kaluripärandi ja konkreetse kalanduspiirkonna tüüpilised jooned; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni andma impulssi kalapüügiturismi käivitamisele ja arendamisele, et rakendada selle valdkonna potentsiaaliga sobivat mitmekesist äristrateegiat ja tulemuslikumalt rahuldada tema vajadusi, arendades uut turismiliiki, mille juures on muu hulgas esmatähtsad kvaliteet, paindlikkus, uuenduslikkus ning kalanduspiirkondade ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamine ning keskkonna ja inimeste tervise kaitse; lisaks kutsub komisjoni üles edendama ja toetama investeeringuid kalandussektorisse turismivaldkonnas, et luua erinevaid turismivorme – edendada mittetöönduslike kalatoodetega seotud kokakunsti, õngitsemisturismi, veealust ja sukeldumisturismi jms, kasutades jätkusuutlikult ära kaluripärandi ja konkreetse kalanduspiirkonna tüüpilised jooned;

| 18. | juhib tähelepanu merespordiharrastuste kasvavale tähtsusele kohalike kogukondade tugevdamisel, eriti väljaspool hooaega, pidades silmas uusi allvee-, sukeldumis- ja muid merespordialasid (nt lainelauasõit ja bodyboarding); |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu merespordiharrastuste kasvavale tähtsusele kohalike kogukondade tugevdamisel, eriti väljaspool hooaega, pidades silmas uusi allvee-, sukeldumis- ja muid merespordialasid (nt lainelauasõit ja bodyboarding);

| 19. | kutsub komisjoni üles kalandusturismi käivitamise ja arengu ergutamiseks aktiivselt edendama ja toetama investeerimist kalandussektori mitmekesisuse suurendamisse kultuuri ja kunsti valdkonnas osana traditsioonilisest pärandist (käsitöö, muusika ja tants) ning toetama investeerimist traditsiooni, ajaloo ja kalastuspärandi kui sellise (kalapüügivahendid, võtted, ajaloolised dokumendid jms) edendamisse muuseumide avamise ja rannapüügiga tihedalt seotud näituste korraldamise kaudu; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles kalandusturismi käivitamise ja arengu ergutamiseks aktiivselt edendama ja toetama investeerimist kalandussektori mitmekesisuse suurendamisse kultuuri ja kunsti valdkonnas osana traditsioonilisest pärandist (käsitöö, muusika ja tants) ning toetama investeerimist traditsiooni, ajaloo ja kalastuspärandi kui sellise (kalapüügivahendid, võtted, ajaloolised dokumendid jms) edendamisse muuseumide avamise ja rannapüügiga tihedalt seotud näituste korraldamise kaudu;

| 20. | kutsub komisjoni uurima võimalust kasutada püügilaevu mitmeks otstarbeks, nii et need saaksid püügifunktsiooni säilitades tegeleda ka muu, puhke- ja turismimajandusega seonduvaga (näiteks mereteabepäevad, töötlemise, koolituse või kokakunstiga seotud tegevused jne), sarnaselt maapiirkondades toimivate talukoolide või põllumajandusturismiga; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni uurima võimalust kasutada püügilaevu mitmeks otstarbeks, nii et need saaksid püügifunktsiooni säilitades tegeleda ka muu, puhke- ja turismimajandusega seonduvaga (näiteks mereteabepäevad, töötlemise, koolituse või kokakunstiga seotud tegevused jne), sarnaselt maapiirkondades toimivate talukoolide või põllumajandusturismiga;

| 21. | palub komisjonil ja liikmesriikidel oma asutuste kaudu tagada, et väikesemahuline rannapüük saaks õiglasel määral osa EMKFi rahastamisest, eriti selle suhtes kehtestatud halduspiiranguid arvestades; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil ja liikmesriikidel oma asutuste kaudu tagada, et väikesemahuline rannapüük saaks õiglasel määral osa EMKFi rahastamisest, eriti selle suhtes kehtestatud halduspiiranguid arvestades;

| 22. | kutsub komisjoni looma meetmeid, mis soodustaksid ja edendaksid merega seotud kutsealade vahelist liikuvust; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni looma meetmeid, mis soodustaksid ja edendaksid merega seotud kutsealade vahelist liikuvust;

| 23. | nõuab avalikust eelarvest rahastatavate teadusuuringute ja projektide tulemuste teatavatel tingimustel avalikustamist ning olemasolevate merd ja ookeane käsitlevate andmete tõhusama avalikustamise ja kättesaadavuse tagamist ning praegu majanduskasvu ja innovatsiooni pidurdavate haldustakistuste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

23.

nõuab avalikust eelarvest rahastatavate teadusuuringute ja projektide tulemuste teatavatel tingimustel avalikustamist ning olemasolevate merd ja ookeane käsitlevate andmete tõhusama avalikustamise ja kättesaadavuse tagamist ning praegu majanduskasvu ja innovatsiooni pidurdavate haldustakistuste kõrvaldamist;

| 24. | nõuab, et komisjon täiustaks eeskirju ja juurutaks mehhanismid järelevalveks selle üle, et väikesemahulisele kalapüügile jaotataks jagatud liikide osas õiglased püügikvoodid; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et komisjon täiustaks eeskirju ja juurutaks mehhanismid järelevalveks selle üle, et väikesemahulisele kalapüügile jaotataks jagatud liikide osas õiglased püügikvoodid;

| 25. | rõhutab, et kalapüügi peamine tulemus on kala ise ning et on väga tähtis täiustada mitmesuguseid kala kasutamise viise, muu hulgas konservide tootmist ja kalaga kaasnevate toodete kasutamist; kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama ja toetama investeeringuid kalanduse mitmekesistamisse kohalike kalatoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas ning soodustama kohalike turunduskanalite arendamist, selliste toodete reklaamimist värskele toodangule omistatavate selgelt eristatavate kohalike sümbolite ja/või kaubamärkide abil, ning toetama niisugusel eesmärgil loodavaid kohalikke äriprojekte; rõhutab, et sellelaadne innovatsiooni toetamine peab eeskätt hõlmama kohalike kalatoodete kvaliteeti tagavate etikettide ja pitserite väljatöötamist; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kalapüügi peamine tulemus on kala ise ning et on väga tähtis täiustada mitmesuguseid kala kasutamise viise, muu hulgas konservide tootmist ja kalaga kaasnevate toodete kasutamist; kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama ja toetama investeeringuid kalanduse mitmekesistamisse kohalike kalatoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas ning soodustama kohalike turunduskanalite arendamist, selliste toodete reklaamimist värskele toodangule omistatavate selgelt eristatavate kohalike sümbolite ja/või kaubamärkide abil, ning toetama niisugusel eesmärgil loodavaid kohalikke äriprojekte; rõhutab, et sellelaadne innovatsiooni toetamine peab eeskätt hõlmama kohalike kalatoodete kvaliteeti tagavate etikettide ja pitserite väljatöötamist;

| 26. | nõuab suuremat paindlikkust alla 12 meetri pikkuste laevade püügipäevikute küsimuses, eriti seoses dokumentide 48 tunni jooksul väljasaatmise nõudega, kuna see tekitab olulist halduskoormust; teeb ettepaneku vabastada sellest kohustusest laevad, mis müüvad kogu oma kala enampakkumisel, millisel puhul saaks vajaliku teabe kätte ilma asjatut halduskoormust põhjustamata; |
| --- | --- |

26.

nõuab suuremat paindlikkust alla 12 meetri pikkuste laevade püügipäevikute küsimuses, eriti seoses dokumentide 48 tunni jooksul väljasaatmise nõudega, kuna see tekitab olulist halduskoormust; teeb ettepaneku vabastada sellest kohustusest laevad, mis müüvad kogu oma kala enampakkumisel, millisel puhul saaks vajaliku teabe kätte ilma asjatut halduskoormust põhjustamata;

| 27. | õhutab looma merekaitsealasid, mis edendavad kalavarude jätkusuutlikkust ning hõlbustavad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kontrollimist ja tõkestamist; toonitab, et EL peab pakkuma liikmesriikidele selles osas asjakohaseid suuniseid, koordineerimist ja tuge; |
| --- | --- |

27.

õhutab looma merekaitsealasid, mis edendavad kalavarude jätkusuutlikkust ning hõlbustavad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kontrollimist ja tõkestamist; toonitab, et EL peab pakkuma liikmesriikidele selles osas asjakohaseid suuniseid, koordineerimist ja tuge;

| 28. | nõuab kindlat toetust naiste tööle, kuna naistel on mittetöönduslikus kalapüügis tähtis osa; rõhutab eriti naiste täidetavaid keskseid tööprotsesse töötlemisahelas ja nende keskset tähtsust karp- ja koorikloomade püügil; |
| --- | --- |

28.

nõuab kindlat toetust naiste tööle, kuna naistel on mittetöönduslikus kalapüügis tähtis osa; rõhutab eriti naiste täidetavaid keskseid tööprotsesse töötlemisahelas ja nende keskset tähtsust karp- ja koorikloomade püügil;

| 29. | märgib, et äärepoolseimates piirkondades toimuv rannapüük kuulub selle oluliste lisakulude tõttu EMKFi raames kehtiva hüvitamiskorra alla; palub komisjonil täiendada nimetatud korda äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud erimehhanismiga sarnaselt põllumajandussektoris kehtiva POSEI programmiga; |
| --- | --- |

29.

märgib, et äärepoolseimates piirkondades toimuv rannapüük kuulub selle oluliste lisakulude tõttu EMKFi raames kehtiva hüvitamiskorra alla; palub komisjonil täiendada nimetatud korda äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud erimehhanismiga sarnaselt põllumajandussektoris kehtiva POSEI programmiga;

| 30. | palub komisjoni aidata tuua avalikesse toitlustuskohtadesse (haridusasutused, haiglad, restoranid jne) mittetöönduslikul kalapüügil, karp- ja koorikloomade püügil ning väikesemahulises, säästvas ja ekstensiivses vesiviljeluses toodetud värskeid toiduaineid; |
| --- | --- |

30.

palub komisjoni aidata tuua avalikesse toitlustuskohtadesse (haridusasutused, haiglad, restoranid jne) mittetöönduslikul kalapüügil, karp- ja koorikloomade püügil ning väikesemahulises, säästvas ja ekstensiivses vesiviljeluses toodetud värskeid toiduaineid;

| 31. | rõhutab, et äärepoolseimatel piirkondadel on nende kaugusest ja saarelisusest tingitud erisused; rõhutab, et sellised erijooned muudavad rannapüügi neis piirkondades kallimaks ning et sellised lisakulud tuleks EMKFi raames täielikult hüvitada; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et äärepoolseimatel piirkondadel on nende kaugusest ja saarelisusest tingitud erisused; rõhutab, et sellised erijooned muudavad rannapüügi neis piirkondades kallimaks ning et sellised lisakulud tuleks EMKFi raames täielikult hüvitada;

| 32. | rõhutab, et äärepoolseimate piirkondade rannapüügilaevastikud koosnevad pahatihti vanadest alustest, mis tekitab probleeme mereohutusega; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 508/2014 (EMKFi kohta) läbivaatamiseks, et lubada toetada äärepoolseimates piirkondades väikesemahulisel rannapüügil kasutatavate laevade uuendamist tingimusel, et nende võimsus ei suurene; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et äärepoolseimate piirkondade rannapüügilaevastikud koosnevad pahatihti vanadest alustest, mis tekitab probleeme mereohutusega; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 508/2014 (EMKFi kohta) läbivaatamiseks, et lubada toetada äärepoolseimates piirkondades väikesemahulisel rannapüügil kasutatavate laevade uuendamist tingimusel, et nende võimsus ei suurene;

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles läbipaistvuse, innovatsiooni ja arengu edendamiseks tegema kättesaadavaks merendus- ja ökoloogiaalased andmed ning tagama kõigile huvitatud osapooltele juurdepääsu avaliku sektori kaasrahastamisega saadud teaduslikule teabele; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles läbipaistvuse, innovatsiooni ja arengu edendamiseks tegema kättesaadavaks merendus- ja ökoloogiaalased andmed ning tagama kõigile huvitatud osapooltele juurdepääsu avaliku sektori kaasrahastamisega saadud teaduslikule teabele;

| 34. | rõhutab, et ookeanide ning ranniku- ja rannikulähedaste alade potentsiaal on arengu, tööhõive, energiavarustuse sõltumatuse, innovatsiooni ja säästva arengu seisukohalt suures osas läbi uurimata; on seisukohal, et kui EL tunnistab seda potentsiaali ja nende alade tähtsust, muudab see ranniku-, saare- ja äärepoolseimad piirkonnad atraktiivsemaks ja ergutab nende arengut; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ookeanide ning ranniku- ja rannikulähedaste alade potentsiaal on arengu, tööhõive, energiavarustuse sõltumatuse, innovatsiooni ja säästva arengu seisukohalt suures osas läbi uurimata; on seisukohal, et kui EL tunnistab seda potentsiaali ja nende alade tähtsust, muudab see ranniku-, saare- ja äärepoolseimad piirkonnad atraktiivsemaks ja ergutab nende arengut;

| 35. | väljendab muret seoses programmi „Horisont 2020“ rakendamisega meremajanduse valdkonnas, kuna see on Euroopa tasandil peamine teadusuuringute ja innovatsiooni arengu programm; toetab programmi „Horisont 2020“ raames meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna loomist, mis aitab rahvusvaheliste avaliku ja erasektori partnerluste kaudu tugevdada rannikupiirkondades toimuvaid tegevusi; |
| --- | --- |

35.

väljendab muret seoses programmi „Horisont 2020“ rakendamisega meremajanduse valdkonnas, kuna see on Euroopa tasandil peamine teadusuuringute ja innovatsiooni arengu programm; toetab programmi „Horisont 2020“ raames meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna loomist, mis aitab rahvusvaheliste avaliku ja erasektori partnerluste kaudu tugevdada rannikupiirkondades toimuvaid tegevusi;

| 36. | toetab innovatsiooniks ja meremajanduse kasvuks määratud vahendite kasutamist alusuuringute, teadus- ja arendustegevuse, koolituse, ettevõtete asutamise, keskkonnakaitse ning uuenduslike toodete ja protsesside turuletoomise rahastamiseks; |
| --- | --- |

36.

toetab innovatsiooniks ja meremajanduse kasvuks määratud vahendite kasutamist alusuuringute, teadus- ja arendustegevuse, koolituse, ettevõtete asutamise, keskkonnakaitse ning uuenduslike toodete ja protsesside turuletoomise rahastamiseks;

| 37. | palub komisjonil toetada algatusi selliste projektide rahastamise vahetuks juhtimiseks, mille põhirõhk lasub rannapüügil ja rannikupiirkondade arengul; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil toetada algatusi selliste projektide rahastamise vahetuks juhtimiseks, mille põhirõhk lasub rannapüügil ja rannikupiirkondade arengul;

| 38. | rõhutab, kui tähtsad on sellised säästvat kalapüüki toetavad keskkonnakaitsevahendid nagu üksikute projektide keskkonnamõju hindamine ning strateegiate, kavade ja programmide keskkonnamõju strateegiline hindamine; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, kui tähtsad on sellised säästvat kalapüüki toetavad keskkonnakaitsevahendid nagu üksikute projektide keskkonnamõju hindamine ning strateegiate, kavade ja programmide keskkonnamõju strateegiline hindamine;

| 39. | rõhutab integreeritud merenduspoliitika tähtsust kalapüügist sõltuvate piirkondade jaoks ning mõistab vajadust üha rohkem panustada meremajanduse strateegiasse; eesmärk on toetada pikemas perspektiivis kõigi mere ja merendusega seotud valdkondade jätkusuutlikku kasvu, tunnistades merede ja ookeanide kui üldiselt ja eriti rannikupiirkondades tööhõivet loovate jõujaamade tähtsust; |
| --- | --- |

39.

rõhutab integreeritud merenduspoliitika tähtsust kalapüügist sõltuvate piirkondade jaoks ning mõistab vajadust üha rohkem panustada meremajanduse strateegiasse; eesmärk on toetada pikemas perspektiivis kõigi mere ja merendusega seotud valdkondade jätkusuutlikku kasvu, tunnistades merede ja ookeanide kui üldiselt ja eriti rannikupiirkondades tööhõivet loovate jõujaamade tähtsust;

| 40. | rõhutab, et ranniku- ja saarepiirkonnad ning äärepoolseimad piirkonnad on innovatsiooni arengus kesksed osalejad ning nad tuleb kaasata meremajanduse arengu igas etapis; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et ranniku- ja saarepiirkonnad ning äärepoolseimad piirkonnad on innovatsiooni arengus kesksed osalejad ning nad tuleb kaasata meremajanduse arengu igas etapis;

| 41. | rõhutab, kui tähtis on EMKF, mis keskendub eriti mitmekesistamisele ja innovatsioonile kalandussektoris, eesmärgiga toetada keskkonnasäästlikku, innovaatilist, konkurentsivõimelist, tõhusat ja teadmistepõhist kalandust; toetab vajadust tugevdada Euroopa Kalandusfondi neljanda telje rahastamist, et toetada kalurikogukondade liikmeid ja tõsta uute tegevuste arendamisega nende elatustaset; palub komisjonil võimalikult kiiresti valideerida EMKFi piirkondlikud fondid; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, kui tähtis on EMKF, mis keskendub eriti mitmekesistamisele ja innovatsioonile kalandussektoris, eesmärgiga toetada keskkonnasäästlikku, innovaatilist, konkurentsivõimelist, tõhusat ja teadmistepõhist kalandust; toetab vajadust tugevdada Euroopa Kalandusfondi neljanda telje rahastamist, et toetada kalurikogukondade liikmeid ja tõsta uute tegevuste arendamisega nende elatustaset; palub komisjonil võimalikult kiiresti valideerida EMKFi piirkondlikud fondid;

| 42. | rõhutab, kui tähtis on tugevdada sidemeid kohalike kogukondade ja ülikoolide/tehnokeskuste vahel, kuna need annavad otsustava panuse ettevõtlusinkubaatorite loomisse, mis aitavad genereerida merendusvaldkonnas uusi äriideid; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, kui tähtis on tugevdada sidemeid kohalike kogukondade ja ülikoolide/tehnokeskuste vahel, kuna need annavad otsustava panuse ettevõtlusinkubaatorite loomisse, mis aitavad genereerida merendusvaldkonnas uusi äriideid;

| 43. | kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama projekte, mis toetavad innovatsiooni ja tehnoloogilise arengu tugevdamist, mille eesmärk on uute toodete, seadmete ja võtete ning uute või täiendatud juhtimis- ja korraldussüsteemide väljatöötamine või kasutuselevõtmine; palub komisjonil edendada ja innustada teabe ja heade tavade vahetamist eri püügipiirkondade vahel, et toetada uuenduslike ja säästvate püügiviiside väljatöötamist; sellega seoses peab väga tähtsaks kasutada merenduse ja kalanduse ametikoolides ettevõtjate koolitamise ja mitmekesistamise mooduleid; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama projekte, mis toetavad innovatsiooni ja tehnoloogilise arengu tugevdamist, mille eesmärk on uute toodete, seadmete ja võtete ning uute või täiendatud juhtimis- ja korraldussüsteemide väljatöötamine või kasutuselevõtmine; palub komisjonil edendada ja innustada teabe ja heade tavade vahetamist eri püügipiirkondade vahel, et toetada uuenduslike ja säästvate püügiviiside väljatöötamist; sellega seoses peab väga tähtsaks kasutada merenduse ja kalanduse ametikoolides ettevõtjate koolitamise ja mitmekesistamise mooduleid;

| 44. | kutsub komisjoni õhutama kalandusest sõltuvates piirkondades uute innovaatiliste ettevõtete loomist, pakkudes stiimuleid ettevõtluseks ja merendussektoris häid eduvõimalusi omavate idufirmade loomiseks, millega aidataks tavapärast rannapüüki mitmekesistada, töökohti luua ja elanikke neisse piirkondadesse juurde tuua või hoida neid sealt lahkumast; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni õhutama kalandusest sõltuvates piirkondades uute innovaatiliste ettevõtete loomist, pakkudes stiimuleid ettevõtluseks ja merendussektoris häid eduvõimalusi omavate idufirmade loomiseks, millega aidataks tavapärast rannapüüki mitmekesistada, töökohti luua ja elanikke neisse piirkondadesse juurde tuua või hoida neid sealt lahkumast;

| 45. | palub, et komisjon kasutaks püügiviiside ja -vahendite kohta seadusandlike ettepanekute esitamisel selektiivset lähenemisviisi, et võtta arvesse püügiviiside ja -vahendite tegelikku mõju iga asjaomase piirkonna mittetöönduslikele kalavarudele; palub komisjonil tagada kõigi seadusandlike algatuste mõjude põhjalik eelhindamine, milles võetakse arvesse iga püügipiirkonna erisusi; leiab, et mitteselektiivsel lähenemisel püügiviiside ja -tehnikate kasutamisele on juba niigi tõrjutud saare- ja rannikukogukondadele rängad tagajärjed, see süvendab rahvastikukadu ning takistab arengut ja innovatsiooni; leiab, et väikesemahulise rannapüügi puhul tuleks rakendada positiivset diskrimineerimist; on seisukohal, et selline käsitus nagu näiteks triivvõrkude keelustamise ettepaneku puhul, näitab seda, et komisjon alles kohandab ennast sellise reformitud ÜKPga, mille kaasseadusandjad otsustasid vastu võtta; tuletab komisjonile meelde tema kohustust toimida uues ÜKP määruses sätestatud piirkondliku jaotuse raamistikus; |
| --- | --- |

45.

palub, et komisjon kasutaks püügiviiside ja -vahendite kohta seadusandlike ettepanekute esitamisel selektiivset lähenemisviisi, et võtta arvesse püügiviiside ja -vahendite tegelikku mõju iga asjaomase piirkonna mittetöönduslikele kalavarudele; palub komisjonil tagada kõigi seadusandlike algatuste mõjude põhjalik eelhindamine, milles võetakse arvesse iga püügipiirkonna erisusi; leiab, et mitteselektiivsel lähenemisel püügiviiside ja -tehnikate kasutamisele on juba niigi tõrjutud saare- ja rannikukogukondadele rängad tagajärjed, see süvendab rahvastikukadu ning takistab arengut ja innovatsiooni; leiab, et väikesemahulise rannapüügi puhul tuleks rakendada positiivset diskrimineerimist; on seisukohal, et selline käsitus nagu näiteks triivvõrkude keelustamise ettepaneku puhul, näitab seda, et komisjon alles kohandab ennast sellise reformitud ÜKPga, mille kaasseadusandjad otsustasid vastu võtta; tuletab komisjonile meelde tema kohustust toimida uues ÜKP määruses sätestatud piirkondliku jaotuse raamistikus;

| 46. | märgib, et rannikumere ökosüsteemid on tundlikud, ning nõuab liikmesriikidelt ja komisjonilt vastavalt ettevaatuspõhimõttele igasuguse sellise tegevuse hindamist, mis võiks mõjutada kalavarude jätkusuutlikkust (näiteks mereveod, jäätmed, transport, põhjaveereostus, puurimine või rannikule uute turismirajatiste ehitamine); |
| --- | --- |

46.

märgib, et rannikumere ökosüsteemid on tundlikud, ning nõuab liikmesriikidelt ja komisjonilt vastavalt ettevaatuspõhimõttele igasuguse sellise tegevuse hindamist, mis võiks mõjutada kalavarude jätkusuutlikkust (näiteks mereveod, jäätmed, transport, põhjaveereostus, puurimine või rannikule uute turismirajatiste ehitamine);

| 47. | soovitab komisjonil lugeda esmatähtsaks ELi rannapüügi ja väikesemahulise kalapüügi sotsiaalmajanduslik tähtsus, laevastikuosade määratlemise alternatiivsete viiside vastuvõtmine ning tegevuse mitmekesistamine kalapüügist suuresti sõltuvates rannikupiirkondades; märgib, et tähtis on koguda piisavalt teaduslikku teavet, mis hõlbustaks väikesemahulise kalapüügi paremat haldamist ning selle kujundamist bioloogiliselt, sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt jätkusuutlikuks; |
| --- | --- |

47.

soovitab komisjonil lugeda esmatähtsaks ELi rannapüügi ja väikesemahulise kalapüügi sotsiaalmajanduslik tähtsus, laevastikuosade määratlemise alternatiivsete viiside vastuvõtmine ning tegevuse mitmekesistamine kalapüügist suuresti sõltuvates rannikupiirkondades; märgib, et tähtis on koguda piisavalt teaduslikku teavet, mis hõlbustaks väikesemahulise kalapüügi paremat haldamist ning selle kujundamist bioloogiliselt, sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt jätkusuutlikuks;

| 48. | palub komisjonil kiirendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist käsitleva sotsiaalpartnerite kokkuleppe ülevõtmist ja selle muutmist nõuetekohaseks ELi õigusaktiks; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil kiirendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist käsitleva sotsiaalpartnerite kokkuleppe ülevõtmist ja selle muutmist nõuetekohaseks ELi õigusaktiks;

| 49. | palub komisjonil kooskõlas Vahemere määruses sätestatud püügivahendite ekspertklassifikatsiooniga võtta arvesse traalvõrkude ja nootade erinevusi, et uusimate teadussoovituste valguses paremini sätestada mõlema püügivahendi säästev kasutamine; |
| --- | --- |

49.

palub komisjonil kooskõlas Vahemere määruses sätestatud püügivahendite ekspertklassifikatsiooniga võtta arvesse traalvõrkude ja nootade erinevusi, et uusimate teadussoovituste valguses paremini sätestada mõlema püügivahendi säästev kasutamine;

| 50. | palub komisjonil tagada rannapüügi jaoks oluliste kalavarude seisundi hindamise läbivaatamine ning rõhutab vajadust analüüsida väikesemahulise kalapüügi mõjusid kalavarudele, unustamata ka laiemalt, näiteks tuunipüügil kasutatavaid püügiviise ning arvestades, et rannapüügil püütavad liigid, mis küll moodustavad kogupüügist vaid väikese osa, on sotsiaalmajanduslikus mõttes väga väärtuslikud ja väga olulised nende kalurite püsimajäämiseks, kelle igapäevane sissetulek sellistest liikidest sõltub; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil tagada rannapüügi jaoks oluliste kalavarude seisundi hindamise läbivaatamine ning rõhutab vajadust analüüsida väikesemahulise kalapüügi mõjusid kalavarudele, unustamata ka laiemalt, näiteks tuunipüügil kasutatavaid püügiviise ning arvestades, et rannapüügil püütavad liigid, mis küll moodustavad kogupüügist vaid väikese osa, on sotsiaalmajanduslikus mõttes väga väärtuslikud ja väga olulised nende kalurite püsimajäämiseks, kelle igapäevane sissetulek sellistest liikidest sõltub;

| 51. | on mures tavapäraste püügiviiside ja -oskuste kadumise pärast rannikukogukondi mõjutavate sobimatute eeskirjade tõttu; |
| --- | --- |

51.

on mures tavapäraste püügiviiside ja -oskuste kadumise pärast rannikukogukondi mõjutavate sobimatute eeskirjade tõttu;

| 52. | palub komisjonil muuta sätet, milles käsitletakse kalavõrkude selliseid tehnilisi näitajaid nagu võrgusilma minimaalne suurus, võrgu kõrgus, kaugus kaldast ja sügavus, mille puhul võrku võib kasutada – kõike seda tasakaalustatuma väljapüügi ja bioloogilise mitmekesisuse säilimise tagamiseks; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil muuta sätet, milles käsitletakse kalavõrkude selliseid tehnilisi näitajaid nagu võrgusilma minimaalne suurus, võrgu kõrgus, kaugus kaldast ja sügavus, mille puhul võrku võib kasutada – kõike seda tasakaalustatuma väljapüügi ja bioloogilise mitmekesisuse säilimise tagamiseks;

| 53. | liikmesriikide piirialade geograafiliste erisuste arvessevõtmiseks palub komisjonil muuta kehtiva määruse sätteid, millega nähakse ette kaugus kaldast ja sügavus, mille puhul võib püügivahendeid kasutada; |
| --- | --- |

53.

liikmesriikide piirialade geograafiliste erisuste arvessevõtmiseks palub komisjonil muuta kehtiva määruse sätteid, millega nähakse ette kaugus kaldast ja sügavus, mille puhul võib püügivahendeid kasutada;

| 54. | rõhutab vajadust muuta 2006. aastal vastu võetud Vahemere määrust, milles käsitletakse Vahemere kalavarude säästvaks kasutamiseks võetavaid haldusmeetmeid ning sätestatakse eeskirjad püügivahendite tehniliste näitajate ja kasutusviiside kohta; on seisukohal, et see määrus tuleb viia kooskõlla uue ühise kalanduspoliitikaga ja eriti maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga, arvestades seejuures, et Vahemere basseinis tegutsevad ka kolmandad riigid; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust muuta 2006. aastal vastu võetud Vahemere määrust, milles käsitletakse Vahemere kalavarude säästvaks kasutamiseks võetavaid haldusmeetmeid ning sätestatakse eeskirjad püügivahendite tehniliste näitajate ja kasutusviiside kohta; on seisukohal, et see määrus tuleb viia kooskõlla uue ühise kalanduspoliitikaga ja eriti maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga, arvestades seejuures, et Vahemere basseinis tegutsevad ka kolmandad riigid;

| 55. | rõhutab liikmesriikide vahelise tulemusliku kooskõlastamise vajalikkust selle tagamiseks, et kaluritele antaks õigeaegset ja põhjalikku teavet kehtivate eeskirjade rakendamise ja muutmise kohta; |
| --- | --- |

55.

rõhutab liikmesriikide vahelise tulemusliku kooskõlastamise vajalikkust selle tagamiseks, et kaluritele antaks õigeaegset ja põhjalikku teavet kehtivate eeskirjade rakendamise ja muutmise kohta;

| 56. | palub komisjonil ühtekuuluvuspoliitika kontekstis edendada projekte, mis aitavad kaitsta ranniku- ja saarepiirkondi kui traditsioonilise, kultuurilise ja ajaloolise kalandus- ja merenduspärandi alasid; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil ühtekuuluvuspoliitika kontekstis edendada projekte, mis aitavad kaitsta ranniku- ja saarepiirkondi kui traditsioonilise, kultuurilise ja ajaloolise kalandus- ja merenduspärandi alasid;

| 57. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles subsideerima ELi rahalistest vahenditest almadraba-püüniste säästvuse sertifitseerimist, et edendada selle püügiviisi tunnustamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles subsideerima ELi rahalistest vahenditest almadraba-püüniste säästvuse sertifitseerimist, et edendada selle püügiviisi tunnustamist ja kasutamist;

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 167.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0438.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0291.

(4)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 24.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/93

---

P8_TA(2016)0110

Ühise kalanduspoliitika välismõõde ja kalanduskokkulepped

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (2015/2091(INI))

(2018/C 058/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 1995. aasta rakenduskokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 1995. aasta rakenduskokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu 1995. aasta oktoobris, ning sellega seotud õigusakte ja suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu 1995. aasta oktoobris, ning sellega seotud õigusakte ja suuniseid,

| — | võttes arvesse ohualti mereökosüsteemi mõistet, mis sõnastati ÜRO Peaassamblee aruteludel ja mis omandas suurema tähtsuse pärast ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 61/105 vastuvõtmist 2006. aastal, ning asjaolu, et ohualtid mereökosüsteemid asuvad aladel, mida kalapüügitegevus võib kahjustada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohualti mereökosüsteemi mõistet, mis sõnastati ÜRO Peaassamblee aruteludel ja mis omandas suurema tähtsuse pärast ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 61/105 vastuvõtmist 2006. aastal, ning asjaolu, et ohualtid mereökosüsteemid asuvad aladel, mida kalapüügitegevus võib kahjustada,

| — | võttes arvesse 2009. aasta Assooride teaduslikke kriteeriume ja suuniseid ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade kindlaksmääramiseks ja merekaitsealade representatiivsete võrgustike loomiseks bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sätestatud avamere ja süvamere elupaikades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta Assooride teaduslikke kriteeriume ja suuniseid ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade kindlaksmääramiseks ja merekaitsealade representatiivsete võrgustike loomiseks bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sätestatud avamere ja süvamere elupaikades,

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (3),

| — | võttes arvesse 16. ja 17. septembril 2015. aastal toimunud kaugsõidulaevastiku nõuandekomisjoni konverentsi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. ja 17. septembril 2015. aastal toimunud kaugsõidulaevastiku nõuandekomisjoni konverentsi järeldusi,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 20. oktoobri 2015. aasta eriaruannet nr 11/2015 „Kas komisjon haldab hästi kalandusalaseid partnerluslepinguid?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 20. oktoobri 2015. aasta eriaruannet nr 11/2015 „Kas komisjon haldab hästi kalandusalaseid partnerluslepinguid?“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0052/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0052/2016),

| A. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2014. aasta aruande „Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord“ kohaselt kasvas ülepüütud kalavarude arv jätkuvalt kuni 2008. aastani, kuid vähenes mõnevõrra 2011. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2014. aasta aruande „Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord“ kohaselt kasvas ülepüütud kalavarude arv jätkuvalt kuni 2008. aastani, kuid vähenes mõnevõrra 2011. aastal;

| B. | arvestades, et EL on üks maailma suuremaid kalapüüdjaid, keda iseloomustab tugev kohalolu ja märkimisväärne aktiivsus kõigil maailma ookeanidel, mis väljendub kalalaevastike tegevuses, ELi kodanike erainvesteeringutes, ELi kahepoolsete kalanduskokkulepete võrgustikus, tema äärepoolseimates piirkondades ning osalemises kõigi suuremate piirkondlike kalandusorganisatsioonide töös, ning arvestades, et EL toetab häid tavasid ja inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on üks maailma suuremaid kalapüüdjaid, keda iseloomustab tugev kohalolu ja märkimisväärne aktiivsus kõigil maailma ookeanidel, mis väljendub kalalaevastike tegevuses, ELi kodanike erainvesteeringutes, ELi kahepoolsete kalanduskokkulepete võrgustikus, tema äärepoolseimates piirkondades ning osalemises kõigi suuremate piirkondlike kalandusorganisatsioonide töös, ning arvestades, et EL toetab häid tavasid ja inimõiguste austamist;

| C. | arvestades, et maailma kalavarude säästev majandamine peab vältimatult hõlmama mitmepoolsust ja rahvusvahelist, sealhulgas kahepoolset koostööd; arvestades, et ELil on oluline osa merede ja ookeanide ülemaailmsel haldamisel ning et ÜPP aluseks peab olema selle algmääruses sätestatud kaugeleulatuv ja rahvusvahelise mõõtmega kokkusobiv nägemus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et maailma kalavarude säästev majandamine peab vältimatult hõlmama mitmepoolsust ja rahvusvahelist, sealhulgas kahepoolset koostööd; arvestades, et ELil on oluline osa merede ja ookeanide ülemaailmsel haldamisel ning et ÜPP aluseks peab olema selle algmääruses sätestatud kaugeleulatuv ja rahvusvahelise mõõtmega kokkusobiv nägemus;

| D. | arvestades, et FAO avaldas hiljaaegu vabatahtlikud suunised säästva väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele ettevõtetele, milles püstitatakse, eriti arengumaade jaoks, selliste ettevõtetega seotud eesmärgid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et FAO avaldas hiljaaegu vabatahtlikud suunised säästva väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele ettevõtetele, milles püstitatakse, eriti arengumaade jaoks, selliste ettevõtetega seotud eesmärgid;

| E. | arvestades, et EL on suur kalandustoodete (nii ELi laevastike poolt püütava kui ka imporditud kala) turg ja suurim kalandustoodete importija, kelle arvele langeb küll vaid 8 % maailma kogupüügist, kuid kes tarbib mahuliselt 11 % maailma kalatoodangust ja kuhu imporditakse väärtuseliselt 24 % kalandustoodetest; arvestades, et ELil on suur töötlev tööstus märkimisväärse sotsiaalse mõõtmega, mida tuleb kaitsta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on suur kalandustoodete (nii ELi laevastike poolt püütava kui ka imporditud kala) turg ja suurim kalandustoodete importija, kelle arvele langeb küll vaid 8 % maailma kogupüügist, kuid kes tarbib mahuliselt 11 % maailma kalatoodangust ja kuhu imporditakse väärtuseliselt 24 % kalandustoodetest; arvestades, et ELil on suur töötlev tööstus märkimisväärse sotsiaalse mõõtmega, mida tuleb kaitsta;

| F. | arvestades, et uue ÜPP välismõõde hõlmab rahvusvahelisi lepinguid ja väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel asuvaid püügipiirkondi ning arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja FAO nõuavad vastavalt ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade ja ohualdiste mereökosüsteemide kindlaksmääramist, ning et piirkondlike kalandusorganisatsioonide seisukohalt on merekaitsealad olulised ökosüsteemipõhise majandamise abivahendid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uue ÜPP välismõõde hõlmab rahvusvahelisi lepinguid ja väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel asuvaid püügipiirkondi ning arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja FAO nõuavad vastavalt ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade ja ohualdiste mereökosüsteemide kindlaksmääramist, ning et piirkondlike kalandusorganisatsioonide seisukohalt on merekaitsealad olulised ökosüsteemipõhise majandamise abivahendid;

| G. | arvestades, et piirkondlike kalandusorganisatsioonide kvoodid põhinevad peamiselt varasematel püükidel, mille tulemuseks oli arenenud riikide soodusjuurdepääs maailma kalavarudele; arvestades, et nüüd tuleb kasutada mõningate piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatud kvootide jaotamise kriteeriume, et võtta arvesse kalapüüki arenevates rannikuriikides, kes on paljude põlvkondade kestel sõltunud kohalikest kalavarudest, millist asjaolu ELil tuleb jätkuvalt arvestada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et piirkondlike kalandusorganisatsioonide kvoodid põhinevad peamiselt varasematel püükidel, mille tulemuseks oli arenenud riikide soodusjuurdepääs maailma kalavarudele; arvestades, et nüüd tuleb kasutada mõningate piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatud kvootide jaotamise kriteeriume, et võtta arvesse kalapüüki arenevates rannikuriikides, kes on paljude põlvkondade kestel sõltunud kohalikest kalavarudest, millist asjaolu ELil tuleb jätkuvalt arvestada;

| H. | arvestades, et tuleb teha vahet Norra, Islandi ja Fääri saartega sõlmitud nn põhjamaade kokkulepetel ning muude riikidega sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepingutel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tuleb teha vahet Norra, Islandi ja Fääri saartega sõlmitud nn põhjamaade kokkulepetel ning muude riikidega sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepingutel;

| I. | arvestades, et EL peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 201 lõike 1 põhjal taotlema poliitikavaldkondade arengusidusust, mille kohaselt liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 201 lõike 1 põhjal taotlema poliitikavaldkondade arengusidusust, mille kohaselt liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid;

| J. | arvestades, et mõnel juhul ei ole piisavalt andmeid kalavarude seisundi ning kohalike ja kolmandate riikide laevastike kogupüükide kohta selliste kalavarude puhul, mida EL püüab kolmandate riikide vetes või mis on mõeldud ELi turu jaoks, milline asjaolu raskendab paljude segalepingute juures lubatud kogupüüki ületavate varude suuruse hindamist, mida nõuab ÜRO mereõiguse konventsioon; arvestades, et soovitav oleks suurendada selliste andmete hulka ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõnel juhul ei ole piisavalt andmeid kalavarude seisundi ning kohalike ja kolmandate riikide laevastike kogupüükide kohta selliste kalavarude puhul, mida EL püüab kolmandate riikide vetes või mis on mõeldud ELi turu jaoks, milline asjaolu raskendab paljude segalepingute juures lubatud kogupüüki ületavate varude suuruse hindamist, mida nõuab ÜRO mereõiguse konventsioon; arvestades, et soovitav oleks suurendada selliste andmete hulka ja läbipaistvust;

| K. | arvestades, et EL peaks kõigi võimalike vahenditega tagama, et kolmandate riikidega sõlmitavad säästva kalapüügi lepingud oleksid kasulikud nii ELile kui ka asjaomastele kolmandatele riikidele, sealhulgas nende elanikele ja kalandussektoritele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL peaks kõigi võimalike vahenditega tagama, et kolmandate riikidega sõlmitavad säästva kalapüügi lepingud oleksid kasulikud nii ELile kui ka asjaomastele kolmandatele riikidele, sealhulgas nende elanikele ja kalandussektoritele;

| L. | arvestades, et piraatluse probleem kahjustab ka piirkondi, kus kahe- ja mitmepoolsete kalanduskokkulepete raames toimub reguleeritud kalapüük; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et piraatluse probleem kahjustab ka piirkondi, kus kahe- ja mitmepoolsete kalanduskokkulepete raames toimub reguleeritud kalapüük;

| 1. | tunneb heameelt, et esimest korda lisatakse ÜPP algmäärusesse välismõõtmele pühendatud peatükk, sealhulgas miinimumnõuded kahepoolsetele lepingutele, kohustus tugevdada piirkondlike kalandusorganisatsioonide vahelist koostööd ja nende võetavate meetmete kokkusobivust, selgesõnaline viide nii ELi vetes kui ka väljaspool neid kehtivatele ühtsetele normidele ning deklaratsioon, et meetmed peavad tuginema parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt, et esimest korda lisatakse ÜPP algmäärusesse välismõõtmele pühendatud peatükk, sealhulgas miinimumnõuded kahepoolsetele lepingutele, kohustus tugevdada piirkondlike kalandusorganisatsioonide vahelist koostööd ja nende võetavate meetmete kokkusobivust, selgesõnaline viide nii ELi vetes kui ka väljaspool neid kehtivatele ühtsetele normidele ning deklaratsioon, et meetmed peavad tuginema parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele;

| 2. | rõhutab, kui tähtis on tagada kalandus-, keskkonna- ja kaubanduspoliitika ning arengukoostöö vaheline kooskõla; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, kui tähtis on tagada kalandus-, keskkonna- ja kaubanduspoliitika ning arengukoostöö vaheline kooskõla;

| 3. | tunnistab kehtiva õigusraamistiku järjepidevuse ja ühilduvuse säilitamise ja laiendamise tähtsust; |
| --- | --- |

3.

tunnistab kehtiva õigusraamistiku järjepidevuse ja ühilduvuse säilitamise ja laiendamise tähtsust;

| 4. | nõuab kalanduse jaoks oluliste komisjoni üksuste, st merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi, rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning kaubanduse peadirektoraadi vahelist tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

4.

nõuab kalanduse jaoks oluliste komisjoni üksuste, st merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi, rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning kaubanduse peadirektoraadi vahelist tihedamat koostööd;

| 5. | rõhutab, et ökoloogiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult säästva, läbipaistvusel ja valitsusväliste huvigruppide, eriti elatise teenimisel kalapüügist sõltuvate kutseliste kalurite osalemisel põhineva kalanduse edendamine ELi ja tema kahepoolsete ja muude lepingute kohaste partnerite poolt on väga tähtis selleks, et tagada rannikukogukondade ja mereökosüsteemide tulevik, kohaliku tööstuse areng, kala püüdmise, töötlemise ja kaubastamisega loodavad töökohad ning kalapüügi panus toiduainetega kindlustatusse; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ökoloogiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult säästva, läbipaistvusel ja valitsusväliste huvigruppide, eriti elatise teenimisel kalapüügist sõltuvate kutseliste kalurite osalemisel põhineva kalanduse edendamine ELi ja tema kahepoolsete ja muude lepingute kohaste partnerite poolt on väga tähtis selleks, et tagada rannikukogukondade ja mereökosüsteemide tulevik, kohaliku tööstuse areng, kala püüdmise, töötlemise ja kaubastamisega loodavad töökohad ning kalapüügi panus toiduainetega kindlustatusse;

| 6. | rõhutab ökosüsteemide kaitse edendamise ja kalavarude maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel säilitamise tähtsust, kuna rikkalikumad kalavarud on oluline eeldus kolmandate riikide rannakalurikogukondade arengu tagamiseks kooskõlas FAO vabatahtlike suunistega säästva väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele ettevõtetele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab ökosüsteemide kaitse edendamise ja kalavarude maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel säilitamise tähtsust, kuna rikkalikumad kalavarud on oluline eeldus kolmandate riikide rannakalurikogukondade arengu tagamiseks kooskõlas FAO vabatahtlike suunistega säästva väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele ettevõtetele;

| 7. | rõhutab vajadust toetada kohalike kogukondade arengut, kelle elatis sõltub peamiselt kalapüügist ja kalandussektoriga seotud tegevustest; toonitab, et on vaja tugimeetmeid, millega edendada tehnosiiret ja oskusteabe edasiandmist, püügivõimsuse haldamist, mitmepoolseid partnerlusi ja muid investeeringuid kalandussektori hüvanguks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust toetada kohalike kogukondade arengut, kelle elatis sõltub peamiselt kalapüügist ja kalandussektoriga seotud tegevustest; toonitab, et on vaja tugimeetmeid, millega edendada tehnosiiret ja oskusteabe edasiandmist, püügivõimsuse haldamist, mitmepoolseid partnerlusi ja muid investeeringuid kalandussektori hüvanguks;

| 8. | tuletab meelde, et keskkonnanõuded, mis peavad kehtima ka väljaspool ELi toimuval kalapüügil, hõlmavad ökosüsteemipõhise käsituse kohaldamist kalavarude majandamisel ning ettevaatuspõhimõtet, et võimaluse korral 2015. aastaks taastada kasutatavad kalavarud maksimaalse saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel ja seda taset hoida, ning hiljemalt 2020. aastaks täita sama eesmärk kõigi kalavarude suhtes; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et keskkonnanõuded, mis peavad kehtima ka väljaspool ELi toimuval kalapüügil, hõlmavad ökosüsteemipõhise käsituse kohaldamist kalavarude majandamisel ning ettevaatuspõhimõtet, et võimaluse korral 2015. aastaks taastada kasutatavad kalavarud maksimaalse saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel ja seda taset hoida, ning hiljemalt 2020. aastaks täita sama eesmärk kõigi kalavarude suhtes;

| 9. | rõhutab, et ÜPP välismõõtme kõigi aspektide eelduseks peavad olema võrdsed ja vastastikku kasulikud suhted ELi, selle liikmesriikide ja nende partnerite vahel kogu maailmas, seda nii kahepoolsete (säästva kalapüügi partnerluslepingud) kui ka piirkondlike kalandusorganisatsioonidega sõlmitud mitmepoolsete lepingute puhul, et edendada kohaliku kalandussektori säästvat arengut; rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidususe nõude kohaselt peab samasugune võrdsus kajastuma ka kolmandate riikidega sõlmitavates ELi kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ÜPP välismõõtme kõigi aspektide eelduseks peavad olema võrdsed ja vastastikku kasulikud suhted ELi, selle liikmesriikide ja nende partnerite vahel kogu maailmas, seda nii kahepoolsete (säästva kalapüügi partnerluslepingud) kui ka piirkondlike kalandusorganisatsioonidega sõlmitud mitmepoolsete lepingute puhul, et edendada kohaliku kalandussektori säästvat arengut; rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidususe nõude kohaselt peab samasugune võrdsus kajastuma ka kolmandate riikidega sõlmitavates ELi kaubanduslepingutes;

| 10. | palub, et komisjon lisaks ÜPP välismõõtmesse äärepoolseimate piirkondadega seotud kaalutlused, sealhulgas kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsed lepingud, tagamaks, et äärepoolseimate piirkondade kohalik kalandus neist kasu saab; |
| --- | --- |

10.

palub, et komisjon lisaks ÜPP välismõõtmesse äärepoolseimate piirkondadega seotud kaalutlused, sealhulgas kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsed lepingud, tagamaks, et äärepoolseimate piirkondade kohalik kalandus neist kasu saab;

| 11. | tunnustab kaugsõidulaevastiku nõuandekomisjoni tehtud tööd oma seisukoha väljatöötamisel läbivaadatud ÜPP välismõõtme kohta ning selle rakendamisel koos kolmandate riikide sidusrühmadega; |
| --- | --- |

11.

tunnustab kaugsõidulaevastiku nõuandekomisjoni tehtud tööd oma seisukoha väljatöötamisel läbivaadatud ÜPP välismõõtme kohta ning selle rakendamisel koos kolmandate riikide sidusrühmadega;

| 12. | nõuab, et ELi turul õiglase konkurentsi tagamiseks kehtestaks ja edendaks EL oma kalandusega seotud välistegevustes (püük, töötlemine ja turustamine) kõige kõrgeimaid sotsiaalseid ja keskkonnanõudeid ning rakendaks rangeid ja mõjusaid kontrolli- ja inspekteerimismeetmeid, tagades samas kõigi oma tegevuste läbipaistvuse; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et ELi turul õiglase konkurentsi tagamiseks kehtestaks ja edendaks EL oma kalandusega seotud välistegevustes (püük, töötlemine ja turustamine) kõige kõrgeimaid sotsiaalseid ja keskkonnanõudeid ning rakendaks rangeid ja mõjusaid kontrolli- ja inspekteerimismeetmeid, tagades samas kõigi oma tegevuste läbipaistvuse;

| 13. | tunnistab ÜKP välismõõtme tähtsust töökohtade loomisel nii ELis kui ka väljaspool ning ELi turgude (ja mõnel juhul kohalike turgude) kalaga varustamisel, samuti vahendina ELi tehnilise, rahalise ja teadusabi andmiseks kolmandatele riikidele, eeskätt abina teadusuuringute ning kontrolli- ja järelevalvesüsteemide täiustamisel ja sadamainfrastruktuuride arendamisel; |
| --- | --- |

13.

tunnistab ÜKP välismõõtme tähtsust töökohtade loomisel nii ELis kui ka väljaspool ning ELi turgude (ja mõnel juhul kohalike turgude) kalaga varustamisel, samuti vahendina ELi tehnilise, rahalise ja teadusabi andmiseks kolmandatele riikidele, eeskätt abina teadusuuringute ning kontrolli- ja järelevalvesüsteemide täiustamisel ja sadamainfrastruktuuride arendamisel;

| 14. | on rahul sellega, kuidas EL on viimastel aastatel ÜKP välismõõdet senisest oluliselt paremini hallanud nii säästva kalapüügi partnerluslepingute kui ka nende täitmise osas, mistõttu ELi laevastikud on kõigi kaugpüügilaevastike seas üldjuhul ühed kõige paremad kõrgete sotsiaal- ja keskkonnanõuete täitjad; leiab, et EL peaks rahvusvahelisel tasandil selliseid sotsiaal- ja keskkonnanõudeid edendama piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja oma säästva kalapüügi partnerluslepingute kaudu; |
| --- | --- |

14.

on rahul sellega, kuidas EL on viimastel aastatel ÜKP välismõõdet senisest oluliselt paremini hallanud nii säästva kalapüügi partnerluslepingute kui ka nende täitmise osas, mistõttu ELi laevastikud on kõigi kaugpüügilaevastike seas üldjuhul ühed kõige paremad kõrgete sotsiaal- ja keskkonnanõuete täitjad; leiab, et EL peaks rahvusvahelisel tasandil selliseid sotsiaal- ja keskkonnanõudeid edendama piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja oma säästva kalapüügi partnerluslepingute kaudu;

| 15. | tunnistab, et kui ELi laevastik mõnes püügipiirkonnas tegevuse lõpetab, võidakse tema püügiõigused jagada teistele laevastikele, kes järgivad hoopis madalamaid kaitse-, majandamis- ja säästvusnõudeid, kui need, mida EL kaitseb ja propageerib; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, et kui ELi laevastik mõnes püügipiirkonnas tegevuse lõpetab, võidakse tema püügiõigused jagada teistele laevastikele, kes järgivad hoopis madalamaid kaitse-, majandamis- ja säästvusnõudeid, kui need, mida EL kaitseb ja propageerib;

| 16. | on seisukohal, et kalandussektori toetamine ELiga säästva kalapüügi partnerluslepingud sõlminud riikides on eluliselt tähtis, et rahuldada nende riikide kasvavaid vajadusi seoses kalanduse haldamise, teadusalase võimekuse, taristute rajamise ja hooldamise, kalandusinspektorite ja laevameeskondade koolitamise ning kala pakkumise ja kättesaadavusega, pidades silmas partnerriikide elanike toiduga kindlustatust, ja kõigele lisaks veel ka naiste töö toetamisel kalandussektoris; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et kalandussektori toetamine ELiga säästva kalapüügi partnerluslepingud sõlminud riikides on eluliselt tähtis, et rahuldada nende riikide kasvavaid vajadusi seoses kalanduse haldamise, teadusalase võimekuse, taristute rajamise ja hooldamise, kalandusinspektorite ja laevameeskondade koolitamise ning kala pakkumise ja kättesaadavusega, pidades silmas partnerriikide elanike toiduga kindlustatust, ja kõigele lisaks veel ka naiste töö toetamisel kalandussektoris;

| 17. | nõuab seepärast kalanduskokkulepete põhjal antava valdkondliku toetuse ja arengukoostöö raames olemasolevate vahendite, eriti Euroopa Arengufondi tegevuse paremat seostamist ning kalandusvaldkonna projektide rahastamise ja valdkondliku toetuse kasutamise täielikku läbipaistvust, et tagada ELi vahendite nõuetekohane kasutamine; |
| --- | --- |

17.

nõuab seepärast kalanduskokkulepete põhjal antava valdkondliku toetuse ja arengukoostöö raames olemasolevate vahendite, eriti Euroopa Arengufondi tegevuse paremat seostamist ning kalandusvaldkonna projektide rahastamise ja valdkondliku toetuse kasutamise täielikku läbipaistvust, et tagada ELi vahendite nõuetekohane kasutamine;

| 18. | kordab, et vajatakse paremaid teaduslikke andmeid varude seisundi ning saagi ja püügikoormuse kohta ELi vetest väljaspool, eelkõige teatavate rannikuäärsete arenguriikide vetes, ning et Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ja Euroopa Arengufondi raames on rahalised vahendid selle jaoks olemas; |
| --- | --- |

18.

kordab, et vajatakse paremaid teaduslikke andmeid varude seisundi ning saagi ja püügikoormuse kohta ELi vetest väljaspool, eelkõige teatavate rannikuäärsete arenguriikide vetes, ning et Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ja Euroopa Arengufondi raames on rahalised vahendid selle jaoks olemas;

| 19. | märgib, et kontrollikoja hiljutise, kalandusalaseid partnerluslepinguid käsitleva aruande kohaselt on praktikas osutunud väga raskeks täita nimetatud lepingute üht põhieesmärki – püüda ainult maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ületavaid, nn ülemääraseid varusid, kuna puudub usaldatav teave kalavarude ja kohalike laevastike või partnerriikide vetesse püüdma lubatud kolmandate riikide laevastike püügikoormuste kohta; sellega seoses rõhutab usaldusväärsete teadusandmete ning kalandusalaste partnerluslepingute tulemuslikkuse sõltumatu järelhindamise tähtsust; |
| --- | --- |

19.

märgib, et kontrollikoja hiljutise, kalandusalaseid partnerluslepinguid käsitleva aruande kohaselt on praktikas osutunud väga raskeks täita nimetatud lepingute üht põhieesmärki – püüda ainult maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ületavaid, nn ülemääraseid varusid, kuna puudub usaldatav teave kalavarude ja kohalike laevastike või partnerriikide vetesse püüdma lubatud kolmandate riikide laevastike püügikoormuste kohta; sellega seoses rõhutab usaldusväärsete teadusandmete ning kalandusalaste partnerluslepingute tulemuslikkuse sõltumatu järelhindamise tähtsust;

| 20. | nõuab, et EL peaks säästva kalapüügi partnerluslepingute ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides tegutsemise kaudu püüdma ühtlustada tingimusi kõigi välisriikide tuunipüüki ning väikeste pelaagiliste ja põhjalähedaste liikide püüki teostavate laevastike juurdepääsuks Aafrika vetele, et luua soodsad tingimused säästvalt ja vastutustundlikult tegutsevate kalurite jaoks; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et EL peaks säästva kalapüügi partnerluslepingute ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides tegutsemise kaudu püüdma ühtlustada tingimusi kõigi välisriikide tuunipüüki ning väikeste pelaagiliste ja põhjalähedaste liikide püüki teostavate laevastike juurdepääsuks Aafrika vetele, et luua soodsad tingimused säästvalt ja vastutustundlikult tegutsevate kalurite jaoks;

| 21. | nõuab, et laiendataks sõltumatuid vaatlusprogramme, mis aitavad teostada varude seiret ja teadusandmete kogumist; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et laiendataks sõltumatuid vaatlusprogramme, mis aitavad teostada varude seiret ja teadusandmete kogumist;

| 22. | on veendunud, et üksnes kalavarude piirkondlik majandamine koos vaatlusprogrammide ning sadamas ja merel teostatava inspekteerimise ja piirkondlike kontrollisüsteemidega võimaldab jõuda pika rändega liikide ning piirialade ja jagatud kalavarude säästva ja õiglase kasutamiseni, mida nõutakse ÜRO mereõiguse konventsioonis ning selle konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppes; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et üksnes kalavarude piirkondlik majandamine koos vaatlusprogrammide ning sadamas ja merel teostatava inspekteerimise ja piirkondlike kontrollisüsteemidega võimaldab jõuda pika rändega liikide ning piirialade ja jagatud kalavarude säästva ja õiglase kasutamiseni, mida nõutakse ÜRO mereõiguse konventsioonis ning selle konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppes;

| 23. | märgib, et pika rändega liikide ja paljude muude kalavarude majandamise õigusraamistik on olemas tuunipüügi ja teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu, kuid teatavad kalavarud jäävad piirkondlike kalandusorganisatsioonide võrgustiku alt välja, ja nõuab tungivalt, et komisjon töötaks selle tagamiseks, et kõiki asjaomaseid kalavarusid hakkaksid võimalikult kiiresti majandama piirkondlikud kalandusorganisatsioonid; |
| --- | --- |

23.

märgib, et pika rändega liikide ja paljude muude kalavarude majandamise õigusraamistik on olemas tuunipüügi ja teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu, kuid teatavad kalavarud jäävad piirkondlike kalandusorganisatsioonide võrgustiku alt välja, ja nõuab tungivalt, et komisjon töötaks selle tagamiseks, et kõiki asjaomaseid kalavarusid hakkaksid võimalikult kiiresti majandama piirkondlikud kalandusorganisatsioonid;

| 24. | kutsub komisjoni üles eraldama rohkem rahalisi vahendeid piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele, arvestades nende suurt tähtsust võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) vastu; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles eraldama rohkem rahalisi vahendeid piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele, arvestades nende suurt tähtsust võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) vastu;

| 25. | tunneb muret, et teatavate, eelkõige avamerel mitte esinevate jagatud kalavarude osas puudub ikka veel tõhus piirkondliku koostöö ja majandamise foorum; peab seda tõsiseks probleemiks, eelkõige Lääne-Aafrika väikeste pelaagiliste liikide varude puhul, millel on strateegiline tähtsus toiduga kindlustatuse seisukohalt, nagu märgitakse Rahvusvahelise Mereõiguse Kohtu hiljuti avaldatud nõuandvas arvamuses (4); |
| --- | --- |

25.

tunneb muret, et teatavate, eelkõige avamerel mitte esinevate jagatud kalavarude osas puudub ikka veel tõhus piirkondliku koostöö ja majandamise foorum; peab seda tõsiseks probleemiks, eelkõige Lääne-Aafrika väikeste pelaagiliste liikide varude puhul, millel on strateegiline tähtsus toiduga kindlustatuse seisukohalt, nagu märgitakse Rahvusvahelise Mereõiguse Kohtu hiljuti avaldatud nõuandvas arvamuses (4);

| 26. | nõuab, et EL oma mõju kasutades tagaks, et kõiki piirkondliku mõõtmega kalavarusid majandaksid piirkondlikud kalandusorganisatsioonid; eelkõige nõuab, et EL forsseeriks Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) kujundamist pigem tõeliseks piirkondlikuks kalandusorganisatsiooniks kui FAO piirkondlikuks kalandusalaseks nõuandeorganiks; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et EL oma mõju kasutades tagaks, et kõiki piirkondliku mõõtmega kalavarusid majandaksid piirkondlikud kalandusorganisatsioonid; eelkõige nõuab, et EL forsseeriks Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) kujundamist pigem tõeliseks piirkondlikuks kalandusorganisatsiooniks kui FAO piirkondlikuks kalandusalaseks nõuandeorganiks;

| 27. | on veendunud, et kõikjal, kus ELil on juurdepääs teistele, näiteks põhjalähedaste liikide varudele, peab EL edendama ühtviisi kõigi suhtes kohaldatavaid meetmeid, et tagada harmoonia tööndusliku ja väikesemahulise kalapüügi vahel, mis võib eeldada vöönditeks jaotamist kohaliku väikesemahulise kalapüügi kaitsmise eesmärgil; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et kõikjal, kus ELil on juurdepääs teistele, näiteks põhjalähedaste liikide varudele, peab EL edendama ühtviisi kõigi suhtes kohaldatavaid meetmeid, et tagada harmoonia tööndusliku ja väikesemahulise kalapüügi vahel, mis võib eeldada vöönditeks jaotamist kohaliku väikesemahulise kalapüügi kaitsmise eesmärgil;

| 28. | nõuab süvamere liikide ja elupaikade, eelkõige eriti kergesti kahjustatavate või ökosüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse jaoks oluliste liikide ja elupaikade põhjalikumat uurimist ja paremat kaitset; |
| --- | --- |

28.

nõuab süvamere liikide ja elupaikade, eelkõige eriti kergesti kahjustatavate või ökosüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse jaoks oluliste liikide ja elupaikade põhjalikumat uurimist ja paremat kaitset;

| 29. | soovitab komisjonil edendada piirkondlike kalandusorganisatsioonide sisest püügiõiguste tasakaalustatud jaotamist, võttes arvesse nii keskkonna- kui ka sotsiaalset mõju, toiduainetega kindlustatuse vajadust ning arenguriikide püüdlusi arendada oma kalandust; märgib, et igasugune püügiõiguste ümberjaotamine peab hõlmama kõiki, nii riikide kui ka kaugpüügi laevastikke, ning selle aluseks peavad olema asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni väljatöötatud sobivad jaotuspõhimõtted; |
| --- | --- |

29.

soovitab komisjonil edendada piirkondlike kalandusorganisatsioonide sisest püügiõiguste tasakaalustatud jaotamist, võttes arvesse nii keskkonna- kui ka sotsiaalset mõju, toiduainetega kindlustatuse vajadust ning arenguriikide püüdlusi arendada oma kalandust; märgib, et igasugune püügiõiguste ümberjaotamine peab hõlmama kõiki, nii riikide kui ka kaugpüügi laevastikke, ning selle aluseks peavad olema asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni väljatöötatud sobivad jaotuspõhimõtted;

| 30. | tunneb heameelt algmääruses kehtestatud nõude üle, et kõigile nendes riikides tegutsevatele välismaistele laevastikele, kellega ELil on säästva kalapüügi partnerlusleping, tuleb anda samaväärsed juurdepääsutingimused, millega edendatakse säästvat kalandust, kuna see on oluline meede tagamaks, et muud avamerelaevastikud tegutseksid ELiga ühesuguste nõuete alusel ega kahjustaks neid nõudeid; soovitab komisjonil seda nõuet jõuliselt järgida; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt algmääruses kehtestatud nõude üle, et kõigile nendes riikides tegutsevatele välismaistele laevastikele, kellega ELil on säästva kalapüügi partnerlusleping, tuleb anda samaväärsed juurdepääsutingimused, millega edendatakse säästvat kalandust, kuna see on oluline meede tagamaks, et muud avamerelaevastikud tegutseksid ELiga ühesuguste nõuete alusel ega kahjustaks neid nõudeid; soovitab komisjonil seda nõuet jõuliselt järgida;

| 31. | nõuab, et EL kasutaks oma säästva kalapüügi partnerluslepingute võrgustikku ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides peetavaid läbirääkimisi selle tagamiseks, et meie partnerriigid piiraksid kõigi kaugpüügilaevastike juurdepääsu nn ülemäärastele varudele, nagu seda nõutakse ÜRO mereõiguse konventsioonis ja ühises kalanduspoliitikas ja nagu seda nõuab ka EL, ning et eelisjuurdepääs antaks laevastikele, kes kasutavad asjaomases piirkonnas ja asjaomaste varude suhtes ökoloogiliselt ja sotsiaalselt kõige säästlikumaid püügiviise; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et EL kasutaks oma säästva kalapüügi partnerluslepingute võrgustikku ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides peetavaid läbirääkimisi selle tagamiseks, et meie partnerriigid piiraksid kõigi kaugpüügilaevastike juurdepääsu nn ülemäärastele varudele, nagu seda nõutakse ÜRO mereõiguse konventsioonis ja ühises kalanduspoliitikas ja nagu seda nõuab ka EL, ning et eelisjuurdepääs antaks laevastikele, kes kasutavad asjaomases piirkonnas ja asjaomaste varude suhtes ökoloogiliselt ja sotsiaalselt kõige säästlikumaid püügiviise;

| 32. | on mures selle pärast, et kui uue protokolli üle peetavad läbirääkimisaed peaksid venima, võib kahe protokolli kehtivuse vahelisel ajal kalapüügitegevus katkeda; palub komisjonil tagada ettevõtjatele õiguslik ja majanduslik kindlus, tagades kalapüügi jätkumise kahe protokolli vahelisel ajal; |
| --- | --- |

32.

on mures selle pärast, et kui uue protokolli üle peetavad läbirääkimisaed peaksid venima, võib kahe protokolli kehtivuse vahelisel ajal kalapüügitegevus katkeda; palub komisjonil tagada ettevõtjatele õiguslik ja majanduslik kindlus, tagades kalapüügi jätkumise kahe protokolli vahelisel ajal;

| 33. | tunnistab, et tähtis on luua koos arengumaadega avaram raamistik, mis hõlmaks ka kalapüügile eelnevaid ja järgnevaid tarneketi osi; |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et tähtis on luua koos arengumaadega avaram raamistik, mis hõlmaks ka kalapüügile eelnevaid ja järgnevaid tarneketi osi;

| 34. | soovitab ELil hoiduda säästva kalapüügi partnerluslepingute alastest läbirääkimistest riikidega, kes sallivad korruptsiooni; |
| --- | --- |

34.

soovitab ELil hoiduda säästva kalapüügi partnerluslepingute alastest läbirääkimistest riikidega, kes sallivad korruptsiooni;

| 35. | tunnistab, et tähtis on rajada koos arengumaadega avaram raamistik, milles kalandus seostataks muude arenguküsimustega; |
| --- | --- |

35.

tunnistab, et tähtis on rajada koos arengumaadega avaram raamistik, milles kalandus seostataks muude arenguküsimustega;

| 36. | peab tähtsaks püügilitsentside tunnustamist diplomaatiliste kanalite kaudu; |
| --- | --- |

36.

peab tähtsaks püügilitsentside tunnustamist diplomaatiliste kanalite kaudu;

| 37. | tunnistab kalanduse ja eriti väikesemahulise kalapüügi tähtsust arengumaade jaoks, kuna see soodustab toiduainetega kindlustatust, kohalikku majandust ja nii meeste kui ka naiste tööhõivet, kahjustamata seejuures sellist töönduslikku kalapüüki, mis toimub vastutustundlikult ja läbipaistvalt ning tagab rannikupiirkondade sotsiaalmajandusliku arengu ja kalatoodetega varustatuse; |
| --- | --- |

37.

tunnistab kalanduse ja eriti väikesemahulise kalapüügi tähtsust arengumaade jaoks, kuna see soodustab toiduainetega kindlustatust, kohalikku majandust ja nii meeste kui ka naiste tööhõivet, kahjustamata seejuures sellist töönduslikku kalapüüki, mis toimub vastutustundlikult ja läbipaistvalt ning tagab rannikupiirkondade sotsiaalmajandusliku arengu ja kalatoodetega varustatuse;

| 38. | rõhutab, et ELil on vaja täita oma kohustusi keskkonnasõbraliku ja sotsiaalselt jätkusuutliku kalanduse edendamisel arenguriikides arengumaade kalandust mõjutavate ELi poliitikavaldkondade (abi, kaubandus, kalandus) kaudu; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et ELil on vaja täita oma kohustusi keskkonnasõbraliku ja sotsiaalselt jätkusuutliku kalanduse edendamisel arenguriikides arengumaade kalandust mõjutavate ELi poliitikavaldkondade (abi, kaubandus, kalandus) kaudu;

| 39. | rõhutab, et tähtis on kaasata naised kogu väärtusahelasse, alates rahastamisest kuni kalatoodete töötlemise ja/või turustamiseni; on kindel, et naiste kaasamine niisugustesse tegevustesse suurendab nende majanduslikku ja sotsiaalset mõjuvõimu ja aitab sellega suurel määral soolisi palgalõhesid kaotada; nõuab ELi suhetes arenguriikidega suuremat tähelepanu võrdõiguslikkusega seotud prioriteetidele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et tähtis on kaasata naised kogu väärtusahelasse, alates rahastamisest kuni kalatoodete töötlemise ja/või turustamiseni; on kindel, et naiste kaasamine niisugustesse tegevustesse suurendab nende majanduslikku ja sotsiaalset mõjuvõimu ja aitab sellega suurel määral soolisi palgalõhesid kaotada; nõuab ELi suhetes arenguriikidega suuremat tähelepanu võrdõiguslikkusega seotud prioriteetidele;

| 40. | rõhutab vajadust edendada kohalikku arengut valdkondliku abi ja partnerriikide kalanduse mõjuvõimu suurendamise kaudu, milleks tuleb eeskätt tugevdada säästvat vesiviljelust, arendada ja kaitsta väikesemahulist kalapüüki, koguda paremaid teaduslikke andmeid kohalike kalavarude seisundi kohta ja soodustada kohaliku erasektori algatusi; nõuab, et EL oma säästva kalapüügi partnerluslepingute kaudu soodustaks häid valitsemistavasid, eeskätt kalandusest saadavate riigitulude ja rahaliste hüvitiste head haldamist; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust edendada kohalikku arengut valdkondliku abi ja partnerriikide kalanduse mõjuvõimu suurendamise kaudu, milleks tuleb eeskätt tugevdada säästvat vesiviljelust, arendada ja kaitsta väikesemahulist kalapüüki, koguda paremaid teaduslikke andmeid kohalike kalavarude seisundi kohta ja soodustada kohaliku erasektori algatusi; nõuab, et EL oma säästva kalapüügi partnerluslepingute kaudu soodustaks häid valitsemistavasid, eeskätt kalandusest saadavate riigitulude ja rahaliste hüvitiste head haldamist;

| 41. | on seisukohal, et EL peaks innustama kolmandaid riike, alustades nendest, kellega ta peab läbirääkimisi säästva kalapüügi partnerluslepingute üle, kehtestama reguleeriva raamistiku ELiga asutatavate ühisettevõtete ning muude ELi osaluste jaoks püügi-, töötlemis- ja turustamissektoris; on seisukohal, et selline raamistik on parim vahend, et tagada ühisettevõtete loomise ja tegutsemise vastavus kõrgetele säästvus- ja läbipaistvusnõuetele, nagu seda edendatakse reformitud ÜPPs, ja ühtlasi tagab see ELi huvide parema õigusliku stabiilsuse säästva kalapüügi toetamisel kolmandates riikides; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et EL peaks innustama kolmandaid riike, alustades nendest, kellega ta peab läbirääkimisi säästva kalapüügi partnerluslepingute üle, kehtestama reguleeriva raamistiku ELiga asutatavate ühisettevõtete ning muude ELi osaluste jaoks püügi-, töötlemis- ja turustamissektoris; on seisukohal, et selline raamistik on parim vahend, et tagada ühisettevõtete loomise ja tegutsemise vastavus kõrgetele säästvus- ja läbipaistvusnõuetele, nagu seda edendatakse reformitud ÜPPs, ja ühtlasi tagab see ELi huvide parema õigusliku stabiilsuse säästva kalapüügi toetamisel kolmandates riikides;

| 42. | nõuab läbipaistvuse, aruandekohustuse ja sidusrühmade osavõtu pidamist kõige olulisemateks elementideks ELi kalandusalastes suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

42.

nõuab läbipaistvuse, aruandekohustuse ja sidusrühmade osavõtu pidamist kõige olulisemateks elementideks ELi kalandusalastes suhetes kolmandate riikidega;

| 43. | rõhutab, et ÜPP peab hõlmama ühisettevõtete raames kolmandate riikide kalatööstusesse tehtavaid Euroopa investeeringuid; rõhutab, et EL peaks säästva kalapüügi partnerluslepingute kaudu edendama partnerriikidega dialoogi reguleeriva raamistiku loomiseks, mis tagaks, et EList või teistest riikidest pärit partneritega loodud ühisettevõtted kalapüügi, töötlemise ja turustamise valdkonnas tegutseksid läbipaistvalt, ei konkureeriks kohaliku väikesemahulise kalapüügiga ning aitaksid edendada asjaomase riigi eesmärke; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et ÜPP peab hõlmama ühisettevõtete raames kolmandate riikide kalatööstusesse tehtavaid Euroopa investeeringuid; rõhutab, et EL peaks säästva kalapüügi partnerluslepingute kaudu edendama partnerriikidega dialoogi reguleeriva raamistiku loomiseks, mis tagaks, et EList või teistest riikidest pärit partneritega loodud ühisettevõtted kalapüügi, töötlemise ja turustamise valdkonnas tegutseksid läbipaistvalt, ei konkureeriks kohaliku väikesemahulise kalapüügiga ning aitaksid edendada asjaomase riigi eesmärke;

| 44. | võtab arvesse kontrollikoja aruannet, milles rõhutatakse mõningates uuemates protokollides kehtestatud mahuliste püügikvootide täitmata jätmise kulukust; palub seepärast, et komisjon võimalikult hoiduks selles valdkonnas ELile asjatute kulude tekitamisest; |
| --- | --- |

44.

võtab arvesse kontrollikoja aruannet, milles rõhutatakse mõningates uuemates protokollides kehtestatud mahuliste püügikvootide täitmata jätmise kulukust; palub seepärast, et komisjon võimalikult hoiduks selles valdkonnas ELile asjatute kulude tekitamisest;

| 45. | on veendunud, et Euroopa Parlamendile tuleks anda praeguse nõuandemenetlusega võrreldes aktiivsem roll, ning nõuab parlamendi kohest ja täielikku teavitamist säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise või uuendamise menetluse kõigil etappidel, et suurendada protokollide läbipaistvust ja demokraatlikku aruandekohustust; |
| --- | --- |

45.

on veendunud, et Euroopa Parlamendile tuleks anda praeguse nõuandemenetlusega võrreldes aktiivsem roll, ning nõuab parlamendi kohest ja täielikku teavitamist säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise või uuendamise menetluse kõigil etappidel, et suurendada protokollide läbipaistvust ja demokraatlikku aruandekohustust;

| 46. | tunnistab ÜPP välismõõtme tähtsust töökohtade loomisel nii ELis kui ka meie partnerriikides, sealhulgas säästva kalapüügi partnerluslepingute raames kohalike laevameeskondade palkamisel; soovitab ELi laevadel võimaluse korral alati lossida saak esmaseks töötlemiseks oma partnerriikides; nõuab, et ELi kalandusalastesse eeskirjadesse ja säästva kalapüügi partnerluslepingutesse lisataks töökaitset ja ininväärseid töötingimusi käsitlevad dokumendid (eriti seoses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooniga nr 188), et tagada ELi ja kolmandate riikide kodanikele võrdväärsed töötingimused, palgad, töötajate õiguste kaitse ja koolituse tase; |
| --- | --- |

46.

tunnistab ÜPP välismõõtme tähtsust töökohtade loomisel nii ELis kui ka meie partnerriikides, sealhulgas säästva kalapüügi partnerluslepingute raames kohalike laevameeskondade palkamisel; soovitab ELi laevadel võimaluse korral alati lossida saak esmaseks töötlemiseks oma partnerriikides; nõuab, et ELi kalandusalastesse eeskirjadesse ja säästva kalapüügi partnerluslepingutesse lisataks töökaitset ja ininväärseid töötingimusi käsitlevad dokumendid (eriti seoses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooniga nr 188), et tagada ELi ja kolmandate riikide kodanikele võrdväärsed töötingimused, palgad, töötajate õiguste kaitse ja koolituse tase;

| 47. | väljendab sügavat heameelt kõige uuemas, Mauritaaniaga sõlmitud protokollis sisalduvate läbipaistvussätete üle, mille kohaselt Mauritaania kohustub avalikustama kõik nii riikide kui ka eraettevõtjatega sõlmitud lepingud, millega antakse välisriikide laevadele juurdepääs Mauritaania majandusvööndile, ning nõuab selliste läbipaistvussätete lisamist kõigisse säästva kalapüügi partnerluslepingutesse; |
| --- | --- |

47.

väljendab sügavat heameelt kõige uuemas, Mauritaaniaga sõlmitud protokollis sisalduvate läbipaistvussätete üle, mille kohaselt Mauritaania kohustub avalikustama kõik nii riikide kui ka eraettevõtjatega sõlmitud lepingud, millega antakse välisriikide laevadele juurdepääs Mauritaania majandusvööndile, ning nõuab selliste läbipaistvussätete lisamist kõigisse säästva kalapüügi partnerluslepingutesse;

| 48. | on väga rahul ka asjaoluga, et Mauritaaniaga sõlmitud protokolliga antakse ELi laevastikule eelisõigus püüda selle riigi ülemääraseid kalavarusid, ning soovitab komisjonil võtta see eeskujuks muude kolmandate riikidega protokollide üle peetavatel läbirääkimistel, võttes arvesse ELi laevastikule kehtestatud kõrgeid säästvusnõudeid; |
| --- | --- |

48.

on väga rahul ka asjaoluga, et Mauritaaniaga sõlmitud protokolliga antakse ELi laevastikule eelisõigus püüda selle riigi ülemääraseid kalavarusid, ning soovitab komisjonil võtta see eeskujuks muude kolmandate riikidega protokollide üle peetavatel läbirääkimistel, võttes arvesse ELi laevastikule kehtestatud kõrgeid säästvusnõudeid;

| 49. | soovitab tungivalt komisjonil tagada, et samasugused läbipaistvussätted lisataks ka muudesse tulevastesse protokollidesse, mis parandaks tunduvalt läbipaistvust summaarse püügikoormuse ja juurdepääsutingimuste osas; nõuab, et üldsusele oleks kättesaadav teave kõigi Mauritaania vetesse kalastama lubatud laevastike laevade kogupüükide ja seonduvate juurdepääsutingimuste kohta; |
| --- | --- |

49.

soovitab tungivalt komisjonil tagada, et samasugused läbipaistvussätted lisataks ka muudesse tulevastesse protokollidesse, mis parandaks tunduvalt läbipaistvust summaarse püügikoormuse ja juurdepääsutingimuste osas; nõuab, et üldsusele oleks kättesaadav teave kõigi Mauritaania vetesse kalastama lubatud laevastike laevade kogupüükide ja seonduvate juurdepääsutingimuste kohta;

| 50. | palub komisjonil, et see nendes rahvusvahelistes organisatsioonides, mille töös ta osaleb, soovitaks kolmandatel riikidel avaldada ka muude, riikide või eraettevõtjatega sõlmitavate lepingute tingimused, sealhulgas püügiloa saanud laevade tunnusandmed ning nende tegevuse ja püügi andmed; samuti soovitab kolmandatel riikidel täita piirkondlike kalandusorganisatsioonide resolutsioone kalanduskokkulepete läbipaistvuse edendamise kohta; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil, et see nendes rahvusvahelistes organisatsioonides, mille töös ta osaleb, soovitaks kolmandatel riikidel avaldada ka muude, riikide või eraettevõtjatega sõlmitavate lepingute tingimused, sealhulgas püügiloa saanud laevade tunnusandmed ning nende tegevuse ja püügi andmed; samuti soovitab kolmandatel riikidel täita piirkondlike kalandusorganisatsioonide resolutsioone kalanduskokkulepete läbipaistvuse edendamise kohta;

| 51. | soovitab muudel kolmandatel riikidel kaaluda piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitusi, resolutsioone ja otsuseid, millega edendatakse asjaomastes majandusvööndites sõlmitavate kalanduskokkulepete läbipaistvust; |
| --- | --- |

51.

soovitab muudel kolmandatel riikidel kaaluda piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitusi, resolutsioone ja otsuseid, millega edendatakse asjaomastes majandusvööndites sõlmitavate kalanduskokkulepete läbipaistvust;

| 52. | on seisukohal, et komisjon peaks läbipaistvuse parandamiseks võimalikult kiiresti looma andmebaasi, mis hõlmaks kõiki ELi laevaomanike poolt või nende nimel kohalike või piirkondlike asutustega või kolmandate riikidega sõlmitud kalavarudele juurdepääsu andmist käsitlevaid eraviisilisi lepinguid, sealhulgas juurdepääsutingimusi, laevastiku lubatavat püügivõimsust, laevade andmeid ja lepingutest tulenevaid püügitegevusi, ning et selline andmebaas, välja arvatud ärisaladusi sisaldavad andmed, peaks olema üldsusele kättesaadav; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et komisjon peaks läbipaistvuse parandamiseks võimalikult kiiresti looma andmebaasi, mis hõlmaks kõiki ELi laevaomanike poolt või nende nimel kohalike või piirkondlike asutustega või kolmandate riikidega sõlmitud kalavarudele juurdepääsu andmist käsitlevaid eraviisilisi lepinguid, sealhulgas juurdepääsutingimusi, laevastiku lubatavat püügivõimsust, laevade andmeid ja lepingutest tulenevaid püügitegevusi, ning et selline andmebaas, välja arvatud ärisaladusi sisaldavad andmed, peaks olema üldsusele kättesaadav;

| 53. | märgib, et laevaomanikud sõlmivad eraviisilisi lepinguid selliste kolmandate riikide valitsustega, mis jäävad ühise kalanduspoliitika kohaldamisalast välja; väljendab muret selle üle, et komisjoni ei ole sellistest lepingutest süstemaatiliselt teavitatud; kardab, et see võiks teatud tingimustel põhjustada ebaausat konkurentsi nii arenguriikide kohalike kalurikogukondadega kui ka kahepoolsete lepingute alusel töötavate ELi laevaomanikega; |
| --- | --- |

53.

märgib, et laevaomanikud sõlmivad eraviisilisi lepinguid selliste kolmandate riikide valitsustega, mis jäävad ühise kalanduspoliitika kohaldamisalast välja; väljendab muret selle üle, et komisjoni ei ole sellistest lepingutest süstemaatiliselt teavitatud; kardab, et see võiks teatud tingimustel põhjustada ebaausat konkurentsi nii arenguriikide kohalike kalurikogukondadega kui ka kahepoolsete lepingute alusel töötavate ELi laevaomanikega;

| 54. | on seisukohal, et säästva kalapüügi partnerluslepingute alusel kalastavate laevade suhtes, mis ei täida oma kohustusi, näiteks ei anna oma liikmesriigile kalapüügiloa tingimuste kohaselt nõutavat teavet, tuleks kohaldada kalapüügi kontrolli käsitlevas määruses ning ETR-kalapüügi määruses ette nähtud karistusi, sealhulgas vajaduse korral keelduda neile püügiloa andmisest; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et säästva kalapüügi partnerluslepingute alusel kalastavate laevade suhtes, mis ei täida oma kohustusi, näiteks ei anna oma liikmesriigile kalapüügiloa tingimuste kohaselt nõutavat teavet, tuleks kohaldada kalapüügi kontrolli käsitlevas määruses ning ETR-kalapüügi määruses ette nähtud karistusi, sealhulgas vajaduse korral keelduda neile püügiloa andmisest;

| 55. | peab kahetsusväärseks, et varasemates välislaevastiku suuruse hinnangutes on kasutatud hõlmatavate laevaliikide kohta erinevaid määratlusi, mistõttu olemasolevad hinnangud ei ole võrreldavad ja on võimatu analüüsida laevastike suurusi ja muutumist aja jooksul, mis kahjustab tõsiselt läbipaistvust; andmete ajalise võrreldavuse saavutamiseks soovitab komisjonil töötada välja selline välislaevastiku määratlus, mis hõlmab kõiki ELi vetest väljaspool tegutsevaid laevu, pöörates seejuures vajalikul määral tähelepanu nn põhjamaade kokkulepete eripäradele; |
| --- | --- |

55.

peab kahetsusväärseks, et varasemates välislaevastiku suuruse hinnangutes on kasutatud hõlmatavate laevaliikide kohta erinevaid määratlusi, mistõttu olemasolevad hinnangud ei ole võrreldavad ja on võimatu analüüsida laevastike suurusi ja muutumist aja jooksul, mis kahjustab tõsiselt läbipaistvust; andmete ajalise võrreldavuse saavutamiseks soovitab komisjonil töötada välja selline välislaevastiku määratlus, mis hõlmab kõiki ELi vetest väljaspool tegutsevaid laevu, pöörates seejuures vajalikul määral tähelepanu nn põhjamaade kokkulepete eripäradele;

| 56. | märgib, et Vahemere üldise kalanduskomisjoni tegevusele vaatamata on samades püügipiirkondades tegutsevate ELi ja kolmandate riikide laevastike suhtes kohaldatavate eeskirjade erinevused tekitanud ELi kaluritele suuri probleeme; leiab, et EL peab Vahemere basseinis rohkem pingutama koostöö tihendamiseks kohalike asutuste, piirkondlike organisatsioonide, teadusasutuste, vaatluskeskuste ja eri riikide kalandusklastritega; on seisukohal, et ELil on oma osa Vahemerel laevade vahel tekkivate erimeelsuste lahendamisel, ning palub komisjonil kaaluda küsimust nende kalurite toetamisest ja abistamisest, kellel tekib sageli vastasseise kolmandate riikide laevadega, ja seada sisse tihedam koostöö Vahemere lõunaranniku riikidega; |
| --- | --- |

56.

märgib, et Vahemere üldise kalanduskomisjoni tegevusele vaatamata on samades püügipiirkondades tegutsevate ELi ja kolmandate riikide laevastike suhtes kohaldatavate eeskirjade erinevused tekitanud ELi kaluritele suuri probleeme; leiab, et EL peab Vahemere basseinis rohkem pingutama koostöö tihendamiseks kohalike asutuste, piirkondlike organisatsioonide, teadusasutuste, vaatluskeskuste ja eri riikide kalandusklastritega; on seisukohal, et ELil on oma osa Vahemerel laevade vahel tekkivate erimeelsuste lahendamisel, ning palub komisjonil kaaluda küsimust nende kalurite toetamisest ja abistamisest, kellel tekib sageli vastasseise kolmandate riikide laevadega, ja seada sisse tihedam koostöö Vahemere lõunaranniku riikidega;

| 57. | tunneb heameelt nende ELi lipu all sõitvate laevade nimede hiljutisest avaldamist, kellele on antud luba kalapüügiks ELi vetest väljaspool, ja nõuab, et komisjon avaldaks regulaarselt sellist teavet, sealhulgas nende laevade tegevuse ja püükide kohta; |
| --- | --- |

57.

tunneb heameelt nende ELi lipu all sõitvate laevade nimede hiljutisest avaldamist, kellele on antud luba kalapüügiks ELi vetest väljaspool, ja nõuab, et komisjon avaldaks regulaarselt sellist teavet, sealhulgas nende laevade tegevuse ja püükide kohta;

| 58. | märgib, et läbipaistvus on kalanduse sidusrühmadega, eelkõige kalapüügist elatisena sõltuvate kutseliste kaluritega konsulteerimise ja nende teadliku osalemise eeltingimus; on seisukohal, et sellist konsulteerimist ja osalemist tuleks edendada säästva kalapüügi partnerluslepingutes, sealhulgas lepingute ja protokollide üle peetavatel läbirääkimistel, nende täitmisel, valdkondliku toetuse jaotamisel ja kasutamisel, piirkondlikes kalandusorganisatsioonides tehtavas töös ning arengukoostöö projektide rakendamisel; |
| --- | --- |

58.

märgib, et läbipaistvus on kalanduse sidusrühmadega, eelkõige kalapüügist elatisena sõltuvate kutseliste kaluritega konsulteerimise ja nende teadliku osalemise eeltingimus; on seisukohal, et sellist konsulteerimist ja osalemist tuleks edendada säästva kalapüügi partnerluslepingutes, sealhulgas lepingute ja protokollide üle peetavatel läbirääkimistel, nende täitmisel, valdkondliku toetuse jaotamisel ja kasutamisel, piirkondlikes kalandusorganisatsioonides tehtavas töös ning arengukoostöö projektide rakendamisel;

| 59. | märgib, et algmäärus sisaldab sätet, mille kohaselt nõutakse ELi registrist kustutatud ja seejärel uuesti registrisse kantud laevadelt teabe esitamist nende uuesti registrisse kandmisele eelnenud tegevuse kohta; on seisukohal, et seda nõuet tuleks tugevdada, nii et enne laeva registreerimist tuleb komisjonile esitada selle kõigi varasemate registreerimiste andmed ja kanda need ühenduse laevastikuregistri andmebaasi; |
| --- | --- |

59.

märgib, et algmäärus sisaldab sätet, mille kohaselt nõutakse ELi registrist kustutatud ja seejärel uuesti registrisse kantud laevadelt teabe esitamist nende uuesti registrisse kandmisele eelnenud tegevuse kohta; on seisukohal, et seda nõuet tuleks tugevdada, nii et enne laeva registreerimist tuleb komisjonile esitada selle kõigi varasemate registreerimiste andmed ja kanda need ühenduse laevastikuregistri andmebaasi;

| 60. | tunnustab ELi siiani tehtud tööd võitluses ETR-kalapüügi vastu, mis ohutab kalavarusid ja kujutab endast ebaausat konkurentsi seaduslike kalurite suhtes; tunnistab ETR-kalapüügi määruse panust säästva kalapüügi edendamisse maailmas; on seisukohal, et tänu ELi kui maailma suurima kalaturu kesksele rollile suudab ta tagada teiste riikide, sealhulgas oma säästva kalapüügi partnerluslepingute vastaspoolte, samuti rahvusvaheliste osapoolte toetuse selleks, et saavutada ETR-kalapüügi ühine käsitus ja mõjus ülemaailmne selle vastu võitlemise kord; |
| --- | --- |

60.

tunnustab ELi siiani tehtud tööd võitluses ETR-kalapüügi vastu, mis ohutab kalavarusid ja kujutab endast ebaausat konkurentsi seaduslike kalurite suhtes; tunnistab ETR-kalapüügi määruse panust säästva kalapüügi edendamisse maailmas; on seisukohal, et tänu ELi kui maailma suurima kalaturu kesksele rollile suudab ta tagada teiste riikide, sealhulgas oma säästva kalapüügi partnerluslepingute vastaspoolte, samuti rahvusvaheliste osapoolte toetuse selleks, et saavutada ETR-kalapüügi ühine käsitus ja mõjus ülemaailmne selle vastu võitlemise kord;

| 61. | soovitab välja töötada kõigi rahvusvahelistes vetes seilavate laevade registreerimise unikaalse rahvusvahelise süsteemi; |
| --- | --- |

61.

soovitab välja töötada kõigi rahvusvahelistes vetes seilavate laevade registreerimise unikaalse rahvusvahelise süsteemi;

| 62. | rõhutab, et ETR-kalapüügi määrust tuleb kohaldada rangelt, objektiivselt, läbipaistvalt, mittediskrimineerivalt ja ühtselt, et luua riikidele ja laevastikele võrdsed konkurentsitingimused, ning soovitab komisjonil ja liikmesriikidel selliselt toimida; lisaks on seisukohal, et määruse edukuse tagamiseks ei tohi seda allutada ELi kaubanduspoliitika lühiajalistele vajadustele ega luua sellega ELi kalanduse ärihuvide jaoks ebaõiglaselt paremaid konkurentsitingimusi; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et ETR-kalapüügi määrust tuleb kohaldada rangelt, objektiivselt, läbipaistvalt, mittediskrimineerivalt ja ühtselt, et luua riikidele ja laevastikele võrdsed konkurentsitingimused, ning soovitab komisjonil ja liikmesriikidel selliselt toimida; lisaks on seisukohal, et määruse edukuse tagamiseks ei tohi seda allutada ELi kaubanduspoliitika lühiajalistele vajadustele ega luua sellega ELi kalanduse ärihuvide jaoks ebaõiglaselt paremaid konkurentsitingimusi;

| 63. | palub komisjonil uurida võimalust lisada ETR-kalapüügi määrusesse töötingimusi reguleerivad sätted; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil uurida võimalust lisada ETR-kalapüügi määrusesse töötingimusi reguleerivad sätted;

| 64. | rõhutab, et säästva kalapüügi partnerluslepingud peaksid tagama ka merekalatoodete täieliku jälgitavuse; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et säästva kalapüügi partnerluslepingud peaksid tagama ka merekalatoodete täieliku jälgitavuse;

| 65. | on veendunud, et selleks, et mitte vähendada kõnealuse määruse edukust võitluses ETR-kalapüügi vastu, tuleks ELi läbiräägitavate kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingutega edendada keskkonnasäästlikke ja sotsiaalselt õiglasi tingimusi kalandustoodete tootmisel asjaomastes kolmandates riikides, kasutades selleks asjakohaseid koguselisi ja kvalitatiivseid piiranguid ELi turule pääsemisel; lisaks on veendunud, et sellised tingimused peaksid olema mis tahes kala või kalatoodete Euroopa turule laskmise eelduseks, ning et Euroopa turule ei tohiks lasta kala või kalatooteid, mille vastavus nimetatud tingimustele ja tarbijakaitsenõuetele ei ole tagatud; |
| --- | --- |

65.

on veendunud, et selleks, et mitte vähendada kõnealuse määruse edukust võitluses ETR-kalapüügi vastu, tuleks ELi läbiräägitavate kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingutega edendada keskkonnasäästlikke ja sotsiaalselt õiglasi tingimusi kalandustoodete tootmisel asjaomastes kolmandates riikides, kasutades selleks asjakohaseid koguselisi ja kvalitatiivseid piiranguid ELi turule pääsemisel; lisaks on veendunud, et sellised tingimused peaksid olema mis tahes kala või kalatoodete Euroopa turule laskmise eelduseks, ning et Euroopa turule ei tohiks lasta kala või kalatooteid, mille vastavus nimetatud tingimustele ja tarbijakaitsenõuetele ei ole tagatud;

| 66. | on veendunud, et tarbijad peaksid teadma, millistes sotsiaalsetes, majandus- ja keskkonnatingimustes kala püüti ja töödeldi; |
| --- | --- |

66.

on veendunud, et tarbijad peaksid teadma, millistes sotsiaalsetes, majandus- ja keskkonnatingimustes kala püüti ja töödeldi;

| 67. | soovitab lisada kahe- ja mitmepoolsetesse kaubanduslepingutesse sõnaselge viite ETR-kalapüügi määrusele ja selles sätestatud nõuetele; soovitab komisjonil teha ettepaneku peatada kaubandussuhted ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 määratletud kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

67.

soovitab lisada kahe- ja mitmepoolsetesse kaubanduslepingutesse sõnaselge viite ETR-kalapüügi määrusele ja selles sätestatud nõuetele; soovitab komisjonil teha ettepaneku peatada kaubandussuhted ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 määratletud kolmandate riikidega;

| 68. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks ETR-kalapüügi määrusesse kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemiga (TRACES) sarnase süsteemi, mille kaudu kontrollida ja võrrelda laevade ja püügisertifikaatide andmeid, või kehtestaks imporditud töödeldud toodete kontrolli miinimummäära; |
| --- | --- |

68.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks ETR-kalapüügi määrusesse kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemiga (TRACES) sarnase süsteemi, mille kaudu kontrollida ja võrrelda laevade ja püügisertifikaatide andmeid, või kehtestaks imporditud töödeldud toodete kontrolli miinimummäära;

| 69. | peab oluliseks anda punase või kollase kaardi saanud riikidele üksikasjalikke suuniseid ja jälgida nende tegevust; |
| --- | --- |

69.

peab oluliseks anda punase või kollase kaardi saanud riikidele üksikasjalikke suuniseid ja jälgida nende tegevust;

| 70. | väljendab heameelt kalalaevade „haavatavateks“ liigitamise üle operatsiooni Atalanta tegevuse käigus ning palub ELi laevastikku ka edaspidi toetada ja kaitsta; |
| --- | --- |

70.

väljendab heameelt kalalaevade „haavatavateks“ liigitamise üle operatsiooni Atalanta tegevuse käigus ning palub ELi laevastikku ka edaspidi toetada ja kaitsta;

| 71. | on seisukohal, et ÜRO läbirääkimistel uue rahvusvaheliste ookeanide haldamise süsteemi loomiseks väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel peab eesmärgiks olema luua selline kord, mis võimaldab rahvusvaheliste ookeanide loodusvarade uurimist ning võrdõiguslikku, säästvat ja ettevaatlikku kasutamist ning muu hulgas võimaldab jätkata tööd ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade väljaselgitamiseks, et moodustada sidus merekaitsealade võrgustik; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et ÜRO läbirääkimistel uue rahvusvaheliste ookeanide haldamise süsteemi loomiseks väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel peab eesmärgiks olema luua selline kord, mis võimaldab rahvusvaheliste ookeanide loodusvarade uurimist ning võrdõiguslikku, säästvat ja ettevaatlikku kasutamist ning muu hulgas võimaldab jätkata tööd ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste merealade väljaselgitamiseks, et moodustada sidus merekaitsealade võrgustik;

| 72. | tuletab meelde komisjoni kohustust toimida aluslepingute täitmise järelevalvajana, kes tagab, et liikmesriigid täidavad nende kodakondsust omavate isikute ja nende laevade välistegevuse suhtes nõuetekohase hoolsuse kohustust, ning nõuab, et EL võtaks arvesse Rahvusvahelise Mereõiguse Kohtu hiljutist nõuandvat arvamust, mille kohaselt on kahepoolsete lepingute korral lipuriigiks EL; |
| --- | --- |

72.

tuletab meelde komisjoni kohustust toimida aluslepingute täitmise järelevalvajana, kes tagab, et liikmesriigid täidavad nende kodakondsust omavate isikute ja nende laevade välistegevuse suhtes nõuetekohase hoolsuse kohustust, ning nõuab, et EL võtaks arvesse Rahvusvahelise Mereõiguse Kohtu hiljutist nõuandvat arvamust, mille kohaselt on kahepoolsete lepingute korral lipuriigiks EL;

| 73. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

73.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(2)  ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.

(3)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 175.

(4)  Rahvusvahelise Mereõiguse Kohtu nõuandev arvamus, 2. aprill 2015, vastusena allpiirkondliku kalanduskomisjoni esitatud taotlusele. https://www.itlos.org/fileadmin/itlos/documents/cases/case_no.21/advisory_opinion/C21_AdvOp_02.04.pdf

---

Kolmapäev, 13. aprill 2016

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/102 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/102

---

P8_TA(2016)0119

Toimeaine glüfosaadi heakskiidu kehtivusaja pikendamine

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D044281/01 – 2016/2624(RSP))

(2018/C 058/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D044281/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D044281/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 20 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 20 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3), artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3), artiklit 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti järeldusi toimeaine glüfosaat pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti järeldusi toimeaine glüfosaat pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c,

| A. | arvestades, et süsteemset herbitsiidi glüfosaati toodetakse praegu maailmas rohkem kui ühtegi teist herbitsiidi; arvestades, et selle kasutamine maailmas on järsult suurenenud (viimase 40 aastaga 260 korda ehk 1974. aasta 3 200 tonnilt 825 000 tonnini 2014. aastal) (5); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et süsteemset herbitsiidi glüfosaati toodetakse praegu maailmas rohkem kui ühtegi teist herbitsiidi; arvestades, et selle kasutamine maailmas on järsult suurenenud (viimase 40 aastaga 260 korda ehk 1974. aasta 3 200 tonnilt 825 000 tonnini 2014. aastal) (5);

| B. | arvestades, et glüfosaat on mitteselektiivne herbitsiid, mis hävitab kõik rohttaimed; arvestades, et see tekitab muutusi nn shikimhappe ainevahetusahelas (shikimate pathway), mis esineb ka vetikatel, seentel ja bakteritel; arvestades, et on leitud, et Escherichia coli ja Salmonella enterica serotüübi Typhimurium kokkupuude glüfosaadi kaubanduslike valmististe surmavast doosist väiksema doosiga muudab selle serotüübi reaktsiooni antibiootikumidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et glüfosaat on mitteselektiivne herbitsiid, mis hävitab kõik rohttaimed; arvestades, et see tekitab muutusi nn shikimhappe ainevahetusahelas (shikimate pathway), mis esineb ka vetikatel, seentel ja bakteritel; arvestades, et on leitud, et Escherichia coli ja Salmonella enterica serotüübi Typhimurium kokkupuude glüfosaadi kaubanduslike valmististe surmavast doosist väiksema doosiga muudab selle serotüübi reaktsiooni antibiootikumidele;

| C. | arvestades, et 76 % maailmas tarbitavast glüfosaadist kasutatakse põllumajanduses; arvestades, et seda kasutatakse laialdaselt ka metsanduses, aianduses ja linnamajanduses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 76 % maailmas tarbitavast glüfosaadist kasutatakse põllumajanduses; arvestades, et seda kasutatakse laialdaselt ka metsanduses, aianduses ja linnamajanduses;

| D. | arvestades, et glüfosaati ja/või selle jääke on leitud vees, mullas, toidus ja jookides ning mittetoidukaupades, samuti inimorganismis (nt uriinis ja rinnapiimas); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et glüfosaati ja/või selle jääke on leitud vees, mullas, toidus ja jookides ning mittetoidukaupades, samuti inimorganismis (nt uriinis ja rinnapiimas);

| E. | arvestades, et elanikkond puutub glüfosaadiga kokku peamiselt sellega töödeldavate alade läheduses elades, kodumajapidamistes ja toidu kaudu; arvestades, et kokkupuuted glüfosaadiga on sagenenud selle aine kasutamise kasvu tõttu; arvestades, et glüfosaadi ja selle kõige levinumate koostisainete mõju inimtervisele tuleb korrapäraselt jälgida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et elanikkond puutub glüfosaadiga kokku peamiselt sellega töödeldavate alade läheduses elades, kodumajapidamistes ja toidu kaudu; arvestades, et kokkupuuted glüfosaadiga on sagenenud selle aine kasutamise kasvu tõttu; arvestades, et glüfosaadi ja selle kõige levinumate koostisainete mõju inimtervisele tuleb korrapäraselt jälgida;

| F. | arvestades, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 võib toimeaine heaks kiita üksnes juhul, kui seda ei liigitata ega kavatseta liigitada kategooria 1A või 1B kantserogeeniks vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 sätetele, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude asjaomase toimeainega on tühine või kui esineb tõsine oht taimetervisele, mida ei saa muude vahenditega tõrjuda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 võib toimeaine heaks kiita üksnes juhul, kui seda ei liigitata ega kavatseta liigitada kategooria 1A või 1B kantserogeeniks vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 sätetele, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude asjaomase toimeainega on tühine või kui esineb tõsine oht taimetervisele, mida ei saa muude vahenditega tõrjuda;

| G. | arvestades, et 2015. aasta märtsis klassifitseeris Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks (kategooria 2A), lähtudes piiratud tõenditest vähi esinemise kohta inimestel (tegelikult aset leidnud kokkupuutejuhtude põhjal), piisavatest tõenditest vähi esinemise kohta katseloomadel (nn puhta glüfosaadi uuringute põhjal) ning veenvatest tõenditest nn puhta glüfosaadi ja glüfosaadi valmististe kantserogeensusega (genotoksilisuse ja oksüdatiivse stressi mõttes) seotud mõju mehhanismi kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2015. aasta märtsis klassifitseeris Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks (kategooria 2A), lähtudes piiratud tõenditest vähi esinemise kohta inimestel (tegelikult aset leidnud kokkupuutejuhtude põhjal), piisavatest tõenditest vähi esinemise kohta katseloomadel (nn puhta glüfosaadi uuringute põhjal) ning veenvatest tõenditest nn puhta glüfosaadi ja glüfosaadi valmististe kantserogeensusega (genotoksilisuse ja oksüdatiivse stressi mõttes) seotud mõju mehhanismi kohta;

| H. | arvestades, et Rahvusvahelises Vähiuurimiskeskuses kategooria 2A jaoks kasutatavad kriteeriumid on võrreldavad määruses (EÜ) nr 1272/2008 sisalduvate kategooria 1B kriteeriumidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Rahvusvahelises Vähiuurimiskeskuses kategooria 2A jaoks kasutatavad kriteeriumid on võrreldavad määruses (EÜ) nr 1272/2008 sisalduvate kategooria 1B kriteeriumidega;

| I. | arvestades, et sellegipoolest viis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) 2015. aasta novembris lõpule glüfosaati käsitleva eksperdihinnangu ning jõudis järeldusele, et tõenäoliselt ei kujuta glüfosaat endast inimeste jaoks kantserogeenset ohtu ning et tõendusmaterjali põhjal ei tule seda klassifitseerida aine võimaliku kantserogeense mõju põhjal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sellegipoolest viis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) 2015. aasta novembris lõpule glüfosaati käsitleva eksperdihinnangu ning jõudis järeldusele, et tõenäoliselt ei kujuta glüfosaat endast inimeste jaoks kantserogeenset ohtu ning et tõendusmaterjali põhjal ei tule seda klassifitseerida aine võimaliku kantserogeense mõju põhjal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008;

| J. | arvestades, et komisjoni XXX rakendusmääruses (EL) .../..., millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (edaspidi „rakendusmääruse eelnõu“), tehakse nii BfRi kui ka EFSA läbiviidud teaduslike hindamiste alusel ettepanek lubada glüfosaadi kasutamist kuni 30. juunini 2031 ehk siis kõige pikema võimaliku tähtajani mis tahes otstarbel, piirates ühe koostisaine kasutamist ja nõudes liikmesriikidelt nimekirja koostamist muudest koostisainetest, mida ei või taimekaitsevahendites kasutada, seadmata selle kasutamisele mingeid õiguslikult siduvaid tingimusi ning nõudes üksnes kinnitavat teavet aine endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni XXX rakendusmääruses (EL) .../..., millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (edaspidi „rakendusmääruse eelnõu“), tehakse nii BfRi kui ka EFSA läbiviidud teaduslike hindamiste alusel ettepanek lubada glüfosaadi kasutamist kuni 30. juunini 2031 ehk siis kõige pikema võimaliku tähtajani mis tahes otstarbel, piirates ühe koostisaine kasutamist ja nõudes liikmesriikidelt nimekirja koostamist muudest koostisainetest, mida ei või taimekaitsevahendites kasutada, seadmata selle kasutamisele mingeid õiguslikult siduvaid tingimusi ning nõudes üksnes kinnitavat teavet aine endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta;

| K. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse ja parandada siseturu toimimist taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevate eeskirjade ühtlustamise kaudu, parandades samal ajal põllumajanduslikku tootmist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse ja parandada siseturu toimimist taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevate eeskirjade ühtlustamise kaudu, parandades samal ajal põllumajanduslikku tootmist;

| L. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 öeldakse, et selle sätted põhinevad ettevaatuspõhimõttel, tagamaks, et turule lastavad toimeained ja tooted ei avalda inimese ja loomade tervisele ega keskkonnale kahjulikku mõju; arvestades, et järgnevalt öeldakse, et eelkõige ei takistata liikmesriikidel rakendamast ettevaatuspõhimõtet siis, kui puuduvad teaduslikud tõendid selle kohta, millist riski kujutavad inimeste või loomade tervisele või keskkonnale taimekaitsevahendid, millele liikmesriigi territooriumile viimiseks luba taotletakse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 öeldakse, et selle sätted põhinevad ettevaatuspõhimõttel, tagamaks, et turule lastavad toimeained ja tooted ei avalda inimese ja loomade tervisele ega keskkonnale kahjulikku mõju; arvestades, et järgnevalt öeldakse, et eelkõige ei takistata liikmesriikidel rakendamast ettevaatuspõhimõtet siis, kui puuduvad teaduslikud tõendid selle kohta, millist riski kujutavad inimeste või loomade tervisele või keskkonnale taimekaitsevahendid, millele liikmesriigi territooriumile viimiseks luba taotletakse;

| M. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt võetakse kõik otsused toimeaine heakskiitmise, heakskiitmisest keeldumise või heakskiitmise tingimuste muutmise kohta vastu, tuginedes komisjoni läbivaatusaruandele ning, kui on asjakohased määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 lõikes 1 sätestatud tingimused, ettevaatuspõhimõttele tuginedes; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt võetakse kõik otsused toimeaine heakskiitmise, heakskiitmisest keeldumise või heakskiitmise tingimuste muutmise kohta vastu, tuginedes komisjoni läbivaatusaruandele ning, kui on asjakohased määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 lõikes 1 sätestatud tingimused, ettevaatuspõhimõttele tuginedes;

| N. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisateavet riski igakülgsemaks hindamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisateavet riski igakülgsemaks hindamiseks;

| O. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud ettevaatuspõhimõtte järgimise tingimused on glüfosaadi kantserogeenseid omadusi puudutava teabe jätkuvat vastuolulisust arvestades täidetud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud ettevaatuspõhimõtte järgimise tingimused on glüfosaadi kantserogeenseid omadusi puudutava teabe jätkuvat vastuolulisust arvestades täidetud;

| P. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 2 pikendatakse toimeainele antud heakskiitu kuni 15 aastaks; arvestades, et ohutuse mõttes peaks heakskiitmise tähtaeg olema proportsionaalne kõnealuste ainete kasutamisega kaasnevate võimalike ohtudega, ning mis tahes heakskiidu uuendamise otsuse tegemisel tuleks võtta arvesse asjaomast ainet sisaldavate taimekaitsevahendite tegeliku kasutamise kogemusi ning teaduse ja tehnika arengut; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 2 pikendatakse toimeainele antud heakskiitu kuni 15 aastaks; arvestades, et ohutuse mõttes peaks heakskiitmise tähtaeg olema proportsionaalne kõnealuste ainete kasutamisega kaasnevate võimalike ohtudega, ning mis tahes heakskiidu uuendamise otsuse tegemisel tuleks võtta arvesse asjaomast ainet sisaldavate taimekaitsevahendite tegeliku kasutamise kogemusi ning teaduse ja tehnika arengut;

| Q. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 18. veebruari 2016. aasta otsuses juhtumi 12/2013/MDC kohta, mis käsitleb komisjoni tegevust taimekaitsevahendite (pestitsiidide) heakskiitmisel ja turulelaskmisel, palutakse komisjonil muuta oma leevendusmeetmete (tingimused ja piirangud) määratlemist ja rakendamist, lisades täiendavaid nõudeid selle tagamiseks, et komisjon ei hoiduks kõrvale kohustusest tagada inimeste ja loomade tervise ja keskkonna tulemuslik kaitse, ega võimaldaks liikmesriikidele pea piiramatut kaalutlusõigust potentsiaalselt ohtlike ainete suhtes võetavate leevendusmeetmete määratlemisel, arvestades seda, et tavapärased sõnastused on väga ebamäärased, nii et võib tekkida kahtlus, kas need üldse õiguslikult mingeid leevendusmeetmete nõudeid sisaldavad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 18. veebruari 2016. aasta otsuses juhtumi 12/2013/MDC kohta, mis käsitleb komisjoni tegevust taimekaitsevahendite (pestitsiidide) heakskiitmisel ja turulelaskmisel, palutakse komisjonil muuta oma leevendusmeetmete (tingimused ja piirangud) määratlemist ja rakendamist, lisades täiendavaid nõudeid selle tagamiseks, et komisjon ei hoiduks kõrvale kohustusest tagada inimeste ja loomade tervise ja keskkonna tulemuslik kaitse, ega võimaldaks liikmesriikidele pea piiramatut kaalutlusõigust potentsiaalselt ohtlike ainete suhtes võetavate leevendusmeetmete määratlemisel, arvestades seda, et tavapärased sõnastused on väga ebamäärased, nii et võib tekkida kahtlus, kas need üldse õiguslikult mingeid leevendusmeetmete nõudeid sisaldavad;

| R. | arvestades, et rakendusmääruse eelnõu ei sisalda siiski õiguslikult siduvaid riskide leevendamise meetmeid, hoolimata järeldusest, et pea kõik glüfosaadi kasutusviisid on leitud olevat maapealsetele selgroogsetele loomadele, sealhulgas lindudele ja imetajatele pikemas perspektiivis väga ohtlikud; arvestades, et mitteselektiivne herbitsiid glüfosaat hävitab mitte üksnes kahjulikud umbrohud, vaid kõik taimed, ning lisaks ka vetikad, seened ja bakterid, avaldades sellega lubamatut mõju ökosüsteemile ja bioloogilisele mitmekesisusele; arvestades, et seetõttu ei vasta glüfosaat määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 3 punkti e alapunkti iii nõuetele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et rakendusmääruse eelnõu ei sisalda siiski õiguslikult siduvaid riskide leevendamise meetmeid, hoolimata järeldusest, et pea kõik glüfosaadi kasutusviisid on leitud olevat maapealsetele selgroogsetele loomadele, sealhulgas lindudele ja imetajatele pikemas perspektiivis väga ohtlikud; arvestades, et mitteselektiivne herbitsiid glüfosaat hävitab mitte üksnes kahjulikud umbrohud, vaid kõik taimed, ning lisaks ka vetikad, seened ja bakterid, avaldades sellega lubamatut mõju ökosüsteemile ja bioloogilisele mitmekesisusele; arvestades, et seetõttu ei vasta glüfosaat määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõike 3 punkti e alapunkti iii nõuetele;

| S. | arvestades, et mitmed liikmesriigid on juba rakendanud ettevaatusabinõusid rahvatervise ja keskkonna kaitseks; arvestades, et kõigis liikmesriikides ühesuguse kaitsetaseme saavutamiseks tuleks liidu tasandil kehtestada toimeaine heakskiitmisel selged ja õiguslikult siduvad tingimused selle kasutamiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mitmed liikmesriigid on juba rakendanud ettevaatusabinõusid rahvatervise ja keskkonna kaitseks; arvestades, et kõigis liikmesriikides ühesuguse kaitsetaseme saavutamiseks tuleks liidu tasandil kehtestada toimeaine heakskiitmisel selged ja õiguslikult siduvad tingimused selle kasutamiseks;

| T. | arvestades, et komisjoni palvel võttis EFSA oma hinnangus arvesse Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse aruannet, milles loeti glüfosaat inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks; arvestades, et EFSA hinnangus tugineti arvukatele tõenditele, sealhulgas mitmetele uuringutele, mida Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus ei hinnanud, mis on EFSA arvates üks põhjus, miks keskus jõudis teistsugustele järeldustele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjoni palvel võttis EFSA oma hinnangus arvesse Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse aruannet, milles loeti glüfosaat inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks; arvestades, et EFSA hinnangus tugineti arvukatele tõenditele, sealhulgas mitmetele uuringutele, mida Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus ei hinnanud, mis on EFSA arvates üks põhjus, miks keskus jõudis teistsugustele järeldustele;

| U. | arvestades, et hindamise eest vastutanud EFSA pestitsiidide osakonna juhataja nimetas teatavaid Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse poolt hindamata jäänud uuringuid „keskseteks“ ja „otsustavateks“; arvestades, et EFSA ei ole siiani nõustunud neid uuringuid üldsusele kättesaadavaks tegema, kuna taotlejate väitel kahjustaks avalikustamine nende ärihuve; arvestades, et uuringute avaldamata jätmine muudab sõltumatu teadusliku kontrollimise võimatuks; arvestades, et EFSA ei ole esitanud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohast nõutavat põhjendust, mis tõendaks, et teabe avaldamine võib ettevõtteid kahjustada; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et hindamise eest vastutanud EFSA pestitsiidide osakonna juhataja nimetas teatavaid Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse poolt hindamata jäänud uuringuid „keskseteks“ ja „otsustavateks“; arvestades, et EFSA ei ole siiani nõustunud neid uuringuid üldsusele kättesaadavaks tegema, kuna taotlejate väitel kahjustaks avalikustamine nende ärihuve; arvestades, et uuringute avaldamata jätmine muudab sõltumatu teadusliku kontrollimise võimatuks; arvestades, et EFSA ei ole esitanud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohast nõutavat põhjendust, mis tõendaks, et teabe avaldamine võib ettevõtteid kahjustada;

| V. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (6) artikli 4 lõikele 2 keelavad institutsioonid juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks ärihuve, välja arvatud juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve; arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse ja EFSA vahelise erimeelsuse puhul üldsuse jaoks niivõrd olulistes küsimustes nagu vähk ning glüfosaadi heakskiitmise, heakskiitmisest keeldumise või heakskiitmise tingimuste muutmise otsuse üldine tähtsus, esineb kindlasti ülekaalukas üldine huvi kõnealused uuringud avalikustada; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (6) artikli 4 lõikele 2 keelavad institutsioonid juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks ärihuve, välja arvatud juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve; arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse ja EFSA vahelise erimeelsuse puhul üldsuse jaoks niivõrd olulistes küsimustes nagu vähk ning glüfosaadi heakskiitmise, heakskiitmisest keeldumise või heakskiitmise tingimuste muutmise otsuse üldine tähtsus, esineb kindlasti ülekaalukas üldine huvi kõnealused uuringud avalikustada;

| W. | arvestades, et lisaks tõsisele murele glüfosaadi kantserogeensuse pärast esineb kahtlusi ka küsimuses, mida võtta ette seoses selle endokriinseid häireid põhjustavate omadustega; arvestades, et glüfosaadil põhinevad valmistised on põhjustanud endokriinseid häireid inimorganismi rakuliinides, ning et nõuetekohaste horisontaalsete teaduslike kriteeriumide puudumisel ei saa välistada ka endokriinselt vahendatavaid toimemehhanisme; arvestades, et komisjon esitab sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate määratlemise standardid 2016. aasta augustiks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et lisaks tõsisele murele glüfosaadi kantserogeensuse pärast esineb kahtlusi ka küsimuses, mida võtta ette seoses selle endokriinseid häireid põhjustavate omadustega; arvestades, et glüfosaadil põhinevad valmistised on põhjustanud endokriinseid häireid inimorganismi rakuliinides, ning et nõuetekohaste horisontaalsete teaduslike kriteeriumide puudumisel ei saa välistada ka endokriinselt vahendatavaid toimemehhanisme; arvestades, et komisjon esitab sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate määratlemise standardid 2016. aasta augustiks;

| X. | arvestades, et EFSA nimetas ühe mureküsimusena seda, et endokriinselt vahendatavaid toimemehhanisme ei saa välistada, sest andmelünkade tõttu ei saanud hindamist lõpule viia; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 2.2 sätestatakse siiski, et toimeaine kiidetakse heaks ainult siis, kui esitatud on täielik toimik; arvestades, et see on veelgi olulisem, kui pidada silmas, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatakse, et toimeaine kiidetakse heaks ainult juhul, kui sellel ei leita olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle toimeainega on väheoluline või kui esineb tõsine oht taimetervisele, mida ei saa muude vahenditega tõrjuda; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et EFSA nimetas ühe mureküsimusena seda, et endokriinselt vahendatavaid toimemehhanisme ei saa välistada, sest andmelünkade tõttu ei saanud hindamist lõpule viia; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 2.2 sätestatakse siiski, et toimeaine kiidetakse heaks ainult siis, kui esitatud on täielik toimik; arvestades, et see on veelgi olulisem, kui pidada silmas, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatakse, et toimeaine kiidetakse heaks ainult juhul, kui sellel ei leita olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle toimeainega on väheoluline või kui esineb tõsine oht taimetervisele, mida ei saa muude vahenditega tõrjuda;

| Y. | arvestades, et on ebasobiv, et komisjon tegeleb selle märkimisväärse puudujäägiga kinnitavate andmete kaudu, mis esitatakse pärast heakskiitmise uuendamise otsust, sest kinnitavate andmete menetlust tuleks kohaldada ainult määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 2 sätestatud erakorralistel juhtudel ja see ei peaks puudutama andmenõudeid, mis kehtisid taotluse esitamise ajal; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et on ebasobiv, et komisjon tegeleb selle märkimisväärse puudujäägiga kinnitavate andmete kaudu, mis esitatakse pärast heakskiitmise uuendamise otsust, sest kinnitavate andmete menetlust tuleks kohaldada ainult määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 2 sätestatud erakorralistel juhtudel ja see ei peaks puudutama andmenõudeid, mis kehtisid taotluse esitamise ajal;

| Z. | arvestades, et viimase kahe aastakümne jooksul on kogunenud täiendavaid tõendeid kahjulike tagajärgede kohta, eriti asjaolu kohta, et glüfosaat avaldab suure tõenäosusega mõju mitmete selgroogsete ainevahetusahelale, sealhulgas põhjustades hepatorenaalseid kahjustusi ja mõjutades glüfosaadi kelaativa toime tõttu toitainete tasakaalu (7); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et viimase kahe aastakümne jooksul on kogunenud täiendavaid tõendeid kahjulike tagajärgede kohta, eriti asjaolu kohta, et glüfosaat avaldab suure tõenäosusega mõju mitmete selgroogsete ainevahetusahelale, sealhulgas põhjustades hepatorenaalseid kahjustusi ja mõjutades glüfosaadi kelaativa toime tõttu toitainete tasakaalu (7);

| AA. | arvestades, et 2015. aasta juulis teatas referentliikmesriik oma kavatsusest esitada glüfosaadi määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohast ühtset klassifitseerimist puudutavad dokumendid Euroopa Kemikaaliametile kui asjakohasele teadusasutusele kemikaalide ühtse klassifitseerimise küsimuses; arvestades, et taotlus pidi esitatama 2016. aasta märtsi lõpuks; arvestades, et otsustusprotsess peaks kestma 18 kuud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2015. aasta juulis teatas referentliikmesriik oma kavatsusest esitada glüfosaadi määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohast ühtset klassifitseerimist puudutavad dokumendid Euroopa Kemikaaliametile kui asjakohasele teadusasutusele kemikaalide ühtse klassifitseerimise küsimuses; arvestades, et taotlus pidi esitatama 2016. aasta märtsi lõpuks; arvestades, et otsustusprotsess peaks kestma 18 kuud;

| AB. | arvestades, et glüfosaati kasutatakse ulatuslikult nn kuivatamiseks (desiccation) ehk põllukultuuri surmamiseks enne selle koristamist, et kiirendada selle küpsemist ja lihtsustada selle koristamist (tuntakse ka ingliskeelse nimetuse „green burndown“ all); arvestades, et sellel taval ei ole mitte ainult tugevalt kahjulikud tagajärjed bioloogilise mitmekesisuse jaoks, vaid see toob kaasa ka palju suurema pestitsiidijääkide sisalduse lõplikus koristatud toodangus, põhjustades suuremat inimeste toidukaudset kokkupuudet (8); arvestades, et selle tavaga saastatakse ka töödeldud põllukultuuri kõrt, mida ei saa enam loomasöödaks kasutada; arvestades, et nii inimeste tervise kui ka keskkonna kaitse seisukohalt on mitteselektiivse herbitsiidi kasutamine sellisel eesmärgil lubamatu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et glüfosaati kasutatakse ulatuslikult nn kuivatamiseks (desiccation) ehk põllukultuuri surmamiseks enne selle koristamist, et kiirendada selle küpsemist ja lihtsustada selle koristamist (tuntakse ka ingliskeelse nimetuse „green burndown“ all); arvestades, et sellel taval ei ole mitte ainult tugevalt kahjulikud tagajärjed bioloogilise mitmekesisuse jaoks, vaid see toob kaasa ka palju suurema pestitsiidijääkide sisalduse lõplikus koristatud toodangus, põhjustades suuremat inimeste toidukaudset kokkupuudet (8); arvestades, et selle tavaga saastatakse ka töödeldud põllukultuuri kõrt, mida ei saa enam loomasöödaks kasutada; arvestades, et nii inimeste tervise kui ka keskkonna kaitse seisukohalt on mitteselektiivse herbitsiidi kasutamine sellisel eesmärgil lubamatu;

| AC. | arvestades, et suur osa geneetiliselt muundatud põllukultuuridest on glüfosaadi suhtes resistentsed (9); arvestades, et 2012. aastal kasutati kogu maailmas 56 % glüfosaadist geneetiliselt muundatud põllukultuuride jaoks, mis on glüfosaadi suhtes resistentsed (10); |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et suur osa geneetiliselt muundatud põllukultuuridest on glüfosaadi suhtes resistentsed (9); arvestades, et 2012. aastal kasutati kogu maailmas 56 % glüfosaadist geneetiliselt muundatud põllukultuuride jaoks, mis on glüfosaadi suhtes resistentsed (10);

| AD. | arvestades, et 2015. ja 2016. aastal avaldas Euroopa Parlament vastuväiteid neljale erinevale komisjoni rakendusakti eelnõule, mis käsitlesid geneetiliselt muundatud põllukultuure sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest toodetud kaupu (11)
   (12)
   (13)
   (14); arvestades, et kõik need põllukultuurid muudeti glüfosaadi suhtes resistentseks; arvestades, et kolm nendest põllukultuuridest muudeti ka teise herbitsiidi suhtes resistentseks, ühendades omavahel mitu resistentsust; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et 2015. ja 2016. aastal avaldas Euroopa Parlament vastuväiteid neljale erinevale komisjoni rakendusakti eelnõule, mis käsitlesid geneetiliselt muundatud põllukultuure sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest toodetud kaupu (11)
   (12)
   (13)
   (14); arvestades, et kõik need põllukultuurid muudeti glüfosaadi suhtes resistentseks; arvestades, et kolm nendest põllukultuuridest muudeti ka teise herbitsiidi suhtes resistentseks, ühendades omavahel mitu resistentsust;

| AE. | arvestades, et glüfosaadi ulatuslik kasutamine viimase 20 aasta jooksul glüfosaadi suhtes resistentsete põllukultuuride suhtes on teadaolevalt toonud kaasa resistentsete umbrohtude väljaarenemise, sest glüfosaadi pidev kasutamine ilma umbrohutõrjevahendite või umbrohutõrje tavade piisava vahetamiseta on tugevalt soodustanud resistentsete umbrohtude väljaarenemist; arvestades, et sellele vastuseks lisavad agrobiotehnoloogia ettevõtted põllukultuuridele täiendavaid herbitsiiditolerantseid tunnuseid, mida tõendavad kolm neljast geneetiliselt muundatud põllukultuurist, millele Euroopa Parlament on vastuseisu avaldanud, mis on paigaltammumine, mis võib viia umbrohtude multiresistentsuse suurenemiseni (15); arvestades, et selline mürgine spiraal on jätkusuutmatu; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et glüfosaadi ulatuslik kasutamine viimase 20 aasta jooksul glüfosaadi suhtes resistentsete põllukultuuride suhtes on teadaolevalt toonud kaasa resistentsete umbrohtude väljaarenemise, sest glüfosaadi pidev kasutamine ilma umbrohutõrjevahendite või umbrohutõrje tavade piisava vahetamiseta on tugevalt soodustanud resistentsete umbrohtude väljaarenemist; arvestades, et sellele vastuseks lisavad agrobiotehnoloogia ettevõtted põllukultuuridele täiendavaid herbitsiiditolerantseid tunnuseid, mida tõendavad kolm neljast geneetiliselt muundatud põllukultuurist, millele Euroopa Parlament on vastuseisu avaldanud, mis on paigaltammumine, mis võib viia umbrohtude multiresistentsuse suurenemiseni (15); arvestades, et selline mürgine spiraal on jätkusuutmatu;

| AF. | arvestades, et uuringud on näidanud, et integreeritud taimekaitse, mis põhineb põllukultuuride mitmekesistamisel, maaviljelustavadel, külvikuupäevadel ja mehaanilisel umbrohutõrjel, võib aidata kasutada herbitsiidide kasutamist, säilitades põllukultuuride saagikuse ning saavutades suurema jätkusuutlikkuse ja keskkonnasõbralikkuse, mis toob kaasa olulise kasu bioloogilise mitmekesisuse jaoks (16); |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et uuringud on näidanud, et integreeritud taimekaitse, mis põhineb põllukultuuride mitmekesistamisel, maaviljelustavadel, külvikuupäevadel ja mehaanilisel umbrohutõrjel, võib aidata kasutada herbitsiidide kasutamist, säilitades põllukultuuride saagikuse ning saavutades suurema jätkusuutlikkuse ja keskkonnasõbralikkuse, mis toob kaasa olulise kasu bioloogilise mitmekesisuse jaoks (16);

| AG. | arvestades, et EFSA leidis 2015. aastal, et teatavate taimekaitsevahendite, sealhulgas glüfosaadi puhul oli jääkide piirnormide määramiskordade arv, millest oli teatatud, oluliselt väiksem kui statistiliselt usaldusväärsete järelduste tegemiseks vajalik; arvestades, et EFSA on seisukohal, et aruandvad riigid peaksid laiendama jääkide piirnormide jõustamiseks kasutatavate analüüsimeetodite kohaldamisala, tagamaks, et määramiste väike arv ja vähene andmete esitamine teatavate riikide poolt ei moonutaks enam ülevaadet tuvastatud ületamisjuhtudest ja jääkide piirnormide ületamise määrast (17); |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et EFSA leidis 2015. aastal, et teatavate taimekaitsevahendite, sealhulgas glüfosaadi puhul oli jääkide piirnormide määramiskordade arv, millest oli teatatud, oluliselt väiksem kui statistiliselt usaldusväärsete järelduste tegemiseks vajalik; arvestades, et EFSA on seisukohal, et aruandvad riigid peaksid laiendama jääkide piirnormide jõustamiseks kasutatavate analüüsimeetodite kohaldamisala, tagamaks, et määramiste väike arv ja vähene andmete esitamine teatavate riikide poolt ei moonutaks enam ülevaadet tuvastatud ületamisjuhtudest ja jääkide piirnormide ületamise määrast (17);

| AH. | arvestades, et 2016. aasta märtsis lükati fütofarmatseutiliste toodete alalises komitees edasi hääletus toimeaine glüfosaat heakskiitmise uuendamist käsitleva rakendusmääruse eelnõu üle; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et 2016. aasta märtsis lükati fütofarmatseutiliste toodete alalises komitees edasi hääletus toimeaine glüfosaat heakskiitmise uuendamist käsitleva rakendusmääruse eelnõu üle;

| AI. | arvestades, et USA valitsuse aruandluse eest vastutav amet (Government Accountability Office) esitas hiljuti USA Toidu- ja Ravimiametile soovituse hinnata glüfosaadijääkide ohtlikkust rahvatervisele ja avalikustada vastav teave; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et USA valitsuse aruandluse eest vastutav amet (Government Accountability Office) esitas hiljuti USA Toidu- ja Ravimiametile soovituse hinnata glüfosaadijääkide ohtlikkust rahvatervisele ja avalikustada vastav teave;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ei taga inimeste ja loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemelist kaitset, ei ole kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ning sellega ületatakse määrusega (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ei taga inimeste ja loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemelist kaitset, ei ole kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ning sellega ületatakse määrusega (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud rakendamisvolitusi;

| 2. | palub komisjonil esitada uue rakendusmääruse eelnõu, et käsitleda paremini glüfosaati sisaldavate herbitsiidide säästvat kasutamist; palub komisjonil soovitada liikmesriikidel eelkõige piirata glüfosaadi müüki mittekutselistele kasutajatele või see keelata ning paluda komisjonil koos liikmesriikide ekspertidega koostada hinnang, et hinnata mittekutselistele kasutajatele mõeldud taimekaitsevahendite kasutamist ja teha ettepanekuid, arendada koolitust ja kasutuslubade andmist kutselistele kasutajatele, pakkuda paremat teavet glüfosaadi kasutamise kohta ning kehtestada ranged piirangud toimeainet glüfosaat sisaldavate toodete koristuseelsele kasutamisele; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil esitada uue rakendusmääruse eelnõu, et käsitleda paremini glüfosaati sisaldavate herbitsiidide säästvat kasutamist; palub komisjonil soovitada liikmesriikidel eelkõige piirata glüfosaadi müüki mittekutselistele kasutajatele või see keelata ning paluda komisjonil koos liikmesriikide ekspertidega koostada hinnang, et hinnata mittekutselistele kasutajatele mõeldud taimekaitsevahendite kasutamist ja teha ettepanekuid, arendada koolitust ja kasutuslubade andmist kutselistele kasutajatele, pakkuda paremat teavet glüfosaadi kasutamise kohta ning kehtestada ranged piirangud toimeainet glüfosaat sisaldavate toodete koristuseelsele kasutamisele;

| 3. | palub komisjonil uuendada glüfosaadi heakskiitmist seitsmeks aastaks; tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt võib komisjon toimeainele antud heakskiidu loa kehtimise ajal tagasi võtta, kui uute teaduslike andmete valguses selgub, et aine ei vasta enam heakskiitmise kriteeriumitele; palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada oma tööd nimekirja koostamisel muudest koostisainetest, mida ei või taimekaitsevahendites kasutada; peab tervitatavaks polüetoksüleeritud rasvamiini kasutamise keelustamist glüfosaati sisaldavates taimekaitsevahendites; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil uuendada glüfosaadi heakskiitmist seitsmeks aastaks; tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt võib komisjon toimeainele antud heakskiidu loa kehtimise ajal tagasi võtta, kui uute teaduslike andmete valguses selgub, et aine ei vasta enam heakskiitmise kriteeriumitele; palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada oma tööd nimekirja koostamisel muudest koostisainetest, mida ei või taimekaitsevahendites kasutada; peab tervitatavaks polüetoksüleeritud rasvamiini kasutamise keelustamist glüfosaati sisaldavates taimekaitsevahendites;

| 4. | kutsub komisjoni eelkõige üles mitte heaks kiitma ühtki mitteprofessionaalset glüfosaadi kasutusviisi; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni eelkõige üles mitte heaks kiitma ühtki mitteprofessionaalset glüfosaadi kasutusviisi;

| 5. | kutsub komisjoni eelkõige üles mitte heaks kiitma glüfosaadi mis tahes kasutamist avalikes parkides, mänguplatsidel ja avalikes aedades või nende lähedal; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni eelkõige üles mitte heaks kiitma glüfosaadi mis tahes kasutamist avalikes parkides, mänguplatsidel ja avalikes aedades või nende lähedal;

| 6. | kutsub komisjoni eelkõige üles mitte heaks kiitma glüfosaadi mis tahes põllumajanduslikku kasutamist, kui vajalikuks umbrohutõrjeks piisab integreeritud kahjuritõrje vahenditest; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni eelkõige üles mitte heaks kiitma glüfosaadi mis tahes põllumajanduslikku kasutamist, kui vajalikuks umbrohutõrjeks piisab integreeritud kahjuritõrje vahenditest;

| 7. | palub komisjonil oma heakskiitu glüfosaadi määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohast ühtset klassifitseerimist puudutavate dokumentide eelseisva Euroopa Kemikaaliametile esitamise valguses uuesti hinnata; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil oma heakskiitu glüfosaadi määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohast ühtset klassifitseerimist puudutavate dokumentide eelseisva Euroopa Kemikaaliametile esitamise valguses uuesti hinnata;

| 8. | palub komisjonil kiires korras tagada glüfosaadi üldise toksilisuse klassifitseerimise sõltumatu läbivaatamine, tuginedes kõigile kättesaadavatele teaduslikele andmetele, kaasa arvatud glüfosaadi kantserogeensusega seotud andmed, ning võimalike endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta vastavalt endokriinseid häireid põhjustavate ainete eeldatavatele horisontaalsetele teaduslikele kriteeriumidele; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil kiires korras tagada glüfosaadi üldise toksilisuse klassifitseerimise sõltumatu läbivaatamine, tuginedes kõigile kättesaadavatele teaduslikele andmetele, kaasa arvatud glüfosaadi kantserogeensusega seotud andmed, ning võimalike endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kohta vastavalt endokriinseid häireid põhjustavate ainete eeldatavatele horisontaalsetele teaduslikele kriteeriumidele;

| 9. | palub komisjonil ja EFSA-l ülekaalukat avalikku huvi arvestades viivitamatult avalikustada kõik teaduslikud tõendid, mille põhjal määrati glüfosaadile soodne klassifikatsioon ja tehti ettepanek selle heakskiitmist uuendada; palub lisaks, et komisjon teeks kõik vajaliku, et lihtsustada ELi hindamisprotsessis kasutatud teaduslike tõendite täielikku avaldamist; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil ja EFSA-l ülekaalukat avalikku huvi arvestades viivitamatult avalikustada kõik teaduslikud tõendid, mille põhjal määrati glüfosaadile soodne klassifikatsioon ja tehti ettepanek selle heakskiitmist uuendada; palub lisaks, et komisjon teeks kõik vajaliku, et lihtsustada ELi hindamisprotsessis kasutatud teaduslike tõendite täielikku avaldamist;

| 10. | palub komisjonil teha oma toidu- ja veterinaarametile ülesandeks kontrollida ja analüüsida liidus toodetud ja imporditud toiduainetes ja jookides esinevaid glüfosaadijääke; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil teha oma toidu- ja veterinaarametile ülesandeks kontrollida ja analüüsida liidus toodetud ja imporditud toiduainetes ja jookides esinevaid glüfosaadijääke;

| 11. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rahastada taimekaitsevahenditele alternatiivsete, säästvate ja kulutõhusate lahenduste alaseid teadusuuringuid ja innovatsiooni, et tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil ja liikmesriikidel rahastada taimekaitsevahenditele alternatiivsete, säästvate ja kulutõhusate lahenduste alaseid teadusuuringuid ja innovatsiooni, et tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse;

| 12. | on seisukohal, et Euroopa Liidu institutsioonide suhtes tuntava ja institutsioonidevahelise usalduse seisukohalt on oluline, et komisjon võtaks käesoleva resolutsiooni suhtes asjakohaseid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et Euroopa Liidu institutsioonide suhtes tuntava ja institutsioonidevahelise usalduse seisukohalt on oluline, et komisjon võtaks käesoleva resolutsiooni suhtes asjakohaseid järelmeetmeid;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EÜT L 031, 1.2.2002, lk 1.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  http://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0070-0

(6)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(7)  http://ehjournal.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12940-016-0117-0

(8)  http://ehjournal.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12940-016-0117-0

(9)  http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738

(10)  http://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0070-0

(11)  Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456).

(12)  Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040).

(13)  Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038).

(14)  Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø5-9 × MON-89788-1) MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039).

(15)  http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738

(16)  http://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/pdf/herbicide_reduction_can_preserve_crop_yields_as_well_as_biodiversity_benefits_of_weeds_445na2_en.pdf

(17)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/4038.pdf

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/109

---

P8_TA(2016)0120

EL muutuvas maailmas, mis on üha ühendatum, vaidlustatum ja keerukam

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (2015/2272(INI))

(2018/C 058/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikeid 1, 2 ja 5, artiklit 21, eriti selle lõiget 1, lõike 2 punkti h ja lõike 3 teist lõiku, ning artikleid 8, 22, 24, 25, 26, artiklit 42 ja eriti selle lõiget 7 ning artiklit 46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikeid 1, 2 ja 5, artiklit 21, eriti selle lõiget 1, lõike 2 punkti h ja lõike 3 teist lõiku, ning artikleid 8, 22, 24, 25, 26, artiklit 42 ja eriti selle lõiget 7 ning artiklit 46,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 222, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 222,

| — | võttes arvesse 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat ning 2008. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat ning 2008. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruannet,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi aruannet „EL muutuvas üldises keskkonnas – rohkem ühendatud, rohkem vaidlustatud ja keerukam maailm“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi aruannet „EL muutuvas üldises keskkonnas – rohkem ühendatud, rohkem vaidlustatud ja keerukam maailm“,

| — | võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele“ (JOIN(2013)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele“ (JOIN(2013)0030),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185),

| — | võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine“ (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine“ (JOIN(2015)0050),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2015. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2015. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta) (1),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon vastastikuse kaitse klausli (ELi lepingu artikli 42 lõige 7) kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon vastastikuse kaitse klausli (ELi lepingu artikli 42 lõige 7) kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta (EUCO 217/13) ning 25. ja 26. juuni 2015. aasta järeldusi (EUCO 22/15), samuti nõukogu 18. mai 2015. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohta (8971/15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta (EUCO 217/13) ning 25. ja 26. juuni 2015. aasta järeldusi (EUCO 22/15), samuti nõukogu 18. mai 2015. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohta (8971/15),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/1835, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/1835, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord (3),

| — | võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“ (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“ (JOIN(2013)0001),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegiat, mille Euroopa Liidu nõukogu võttis vastu 24. juunil 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegiat, mille Euroopa Liidu nõukogu võttis vastu 24. juunil 2014. aastal,

| — | võttes arvesse NATO 2010. aasta strateegilist kontseptsiooni ning NATO 2014. aasta Walesi tippkohtumise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO 2010. aasta strateegilist kontseptsiooni ning NATO 2014. aasta Walesi tippkohtumise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (4),

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta, ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta, ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (5),

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris ÜRO peaassambleel vastu võetud lõppdokumenti „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ ja kliimamuutuste Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris ÜRO peaassambleel vastu võetud lõppdokumenti „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ ja kliimamuutuste Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0069/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0069/2016),

| A. | arvestades, et paljud ELi praegused ja tulevased probleemid ja ohud on keerulised ja omavahel seotud, lähtuvad nii riiklikest kui ka mitteriiklikest jõududest ning nii seest- kui ka väljastpoolt ühispiire; arvestades, et vaja on seostada kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne kontekst; arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide otsustavaks ühiseks tegevuseks on vaja tugevat poliitilist tahet ja juhtimist, et reageerida ennetavalt, ühiselt ja tulemuslikult nendele probleemidele, kaitsta ELi väärtuseid ja ühiskonnamudelit ning muuta EL mõjusaks ja tugevamalt strateegiliseks jõuks ning aidata kaasa ülemaailmse julgeoleku tugevdamisele; arvestades, et seda arengut peab ette valmistama ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, milles määratakse kindlaks, millisel määral soovib EL olla poliitilisel tasandil rahvusvaheline toimija; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljud ELi praegused ja tulevased probleemid ja ohud on keerulised ja omavahel seotud, lähtuvad nii riiklikest kui ka mitteriiklikest jõududest ning nii seest- kui ka väljastpoolt ühispiire; arvestades, et vaja on seostada kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne kontekst; arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide otsustavaks ühiseks tegevuseks on vaja tugevat poliitilist tahet ja juhtimist, et reageerida ennetavalt, ühiselt ja tulemuslikult nendele probleemidele, kaitsta ELi väärtuseid ja ühiskonnamudelit ning muuta EL mõjusaks ja tugevamalt strateegiliseks jõuks ning aidata kaasa ülemaailmse julgeoleku tugevdamisele; arvestades, et seda arengut peab ette valmistama ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, milles määratakse kindlaks, millisel määral soovib EL olla poliitilisel tasandil rahvusvaheline toimija;

| B. | arvestades, et EL peab tunnistama oma vahetu strateegilise keskkonna halvenemist ja selle pikaajalisi tagajärgi; arvestades tõsiasja, et korraga on ilmnenud mitu kriisi ja neil on üha otsesemad tagajärjed ELi enda territooriumil, mis tähendab, et ükski liikmesriik ei suuda reageerida üksinda ja eurooplased peavad julgeoleku tagamiseks ühiselt oma kohustusi täitma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL peab tunnistama oma vahetu strateegilise keskkonna halvenemist ja selle pikaajalisi tagajärgi; arvestades tõsiasja, et korraga on ilmnenud mitu kriisi ja neil on üha otsesemad tagajärjed ELi enda territooriumil, mis tähendab, et ükski liikmesriik ei suuda reageerida üksinda ja eurooplased peavad julgeoleku tagamiseks ühiselt oma kohustusi täitma;

| C. | arvestades, et 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegias nimetatud ohud – terrorism, massihävitusrelvad, piirkondlikud konfliktid, riikide läbikukkumine ja organiseeritud kuritegevus – on suures osas endiselt ajakohased; arvestades, et praegu on ELil lisaks mitu rasket ja ettearvamatut probleemi, nagu revisionistlike jõudude püüded muuta jõuga piire, rikkudes rahvusvahelist õigust, ja seada kahtluse alla reeglitel põhinev maailmakord, samuti kliimamuutus, aeglane majanduskasv, suured rände- ja pagulasvood, suurim pagulaskriis pärast Teist maailmasõda, peale selle kosmose- ja küberneetikatehnoloogia arenguga seotud probleemid, finantskuritegevus, tuumarelva levik ja võidurelvastumine, hübriid- ja asümmeetriline sõjapidamine ja sellest tulenevad ohud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegias nimetatud ohud – terrorism, massihävitusrelvad, piirkondlikud konfliktid, riikide läbikukkumine ja organiseeritud kuritegevus – on suures osas endiselt ajakohased; arvestades, et praegu on ELil lisaks mitu rasket ja ettearvamatut probleemi, nagu revisionistlike jõudude püüded muuta jõuga piire, rikkudes rahvusvahelist õigust, ja seada kahtluse alla reeglitel põhinev maailmakord, samuti kliimamuutus, aeglane majanduskasv, suured rände- ja pagulasvood, suurim pagulaskriis pärast Teist maailmasõda, peale selle kosmose- ja küberneetikatehnoloogia arenguga seotud probleemid, finantskuritegevus, tuumarelva levik ja võidurelvastumine, hübriid- ja asümmeetriline sõjapidamine ja sellest tulenevad ohud;

| D. | arvestades, et Euroopa julgeoleku struktuuri aluseks on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE); arvestades, et EL on OSCE üks tähtsamaid osalisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa julgeoleku struktuuri aluseks on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE); arvestades, et EL on OSCE üks tähtsamaid osalisi;

| E. | arvestades, et piirkondliku julgeoleku halvenemise tõttu tuleb ELil prioriteediks võtta oma lähinaabruse stabiliseerimine, loobumata sealjuures oma globaalsete kohustuste täitmisest; arvestades, et julgeolekukriisi vahetult ELi piiri taga teravdavad ja kujundavad ülemaailmsed suundumused ning seetõttu on piirkondliku julgeoleku tulemuslik ohjamine ELi ülemaailmse tegutsemise suutlikkuse eeltingimus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piirkondliku julgeoleku halvenemise tõttu tuleb ELil prioriteediks võtta oma lähinaabruse stabiliseerimine, loobumata sealjuures oma globaalsete kohustuste täitmisest; arvestades, et julgeolekukriisi vahetult ELi piiri taga teravdavad ja kujundavad ülemaailmsed suundumused ning seetõttu on piirkondliku julgeoleku tulemuslik ohjamine ELi ülemaailmse tegutsemise suutlikkuse eeltingimus;

| F. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu tegi 26. juunil 2015. aastal kõrgele esindajale ülesandeks jätkata strateegilise analüüsi protsessi, et valmistada tihedas koostöös liikmesriikidega ette ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, mis esitatakse Euroopa Ülemkogule 2016. aasta juuniks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu tegi 26. juunil 2015. aastal kõrgele esindajale ülesandeks jätkata strateegilise analüüsi protsessi, et valmistada tihedas koostöös liikmesriikidega ette ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, mis esitatakse Euroopa Ülemkogule 2016. aasta juuniks;

| G. | arvestades, et tuleb tugevdada liikmesriikide solidaarsust, eemaldada institutsioonidevahelised tõkked, jagu saada kapseldunud mõtteviisist institutsioonides ja Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikide esindustes ning eraldada ELi eesmärkide saavutamise toetuseks küllaldased ja paindlikud eelarvevahendid, et EL saaks kiiresti ja tõhusalt ohtudele reageerida; arvates, et efektiivne Euroopa strateegia nõuab eelkõige liikmesriikide tugevat poliitilist tahet ja ühise eesmärgi tunnetamist, et oleks võimalik välja töötada ja kasutama hakata tegelikult toimivaid Euroopa vahendeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tuleb tugevdada liikmesriikide solidaarsust, eemaldada institutsioonidevahelised tõkked, jagu saada kapseldunud mõtteviisist institutsioonides ja Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikide esindustes ning eraldada ELi eesmärkide saavutamise toetuseks küllaldased ja paindlikud eelarvevahendid, et EL saaks kiiresti ja tõhusalt ohtudele reageerida; arvates, et efektiivne Euroopa strateegia nõuab eelkõige liikmesriikide tugevat poliitilist tahet ja ühise eesmärgi tunnetamist, et oleks võimalik välja töötada ja kasutama hakata tegelikult toimivaid Euroopa vahendeid;

| H. | arvestades, et erinevaid ohtusid konkreetsetele liikmesriikidele tuleb näha ohtudena liidule tervikuna ja need ohud nõuavad liikmesriikide tugevat ühtsust ja solidaarsust ning järjepidevat ühist välis- ja julgeolekupoliitikat; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et erinevaid ohtusid konkreetsetele liikmesriikidele tuleb näha ohtudena liidule tervikuna ja need ohud nõuavad liikmesriikide tugevat ühtsust ja solidaarsust ning järjepidevat ühist välis- ja julgeolekupoliitikat;

| I. | arvestades, et uues strateegias peaksid kesksel kohal olema terviklik lähenemisviis ning ELi välis- ja sisepoliitika vahendite järjepidev ja koordineeritud kasutamine; arvestades, et ELi relvaeksporti ei saa pidada ELi otsestes julgeolekuhuvides olevaks ning ELi ülemaailmse strateegia väljatöötamisel tuleks arvesse võtta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP; arvestades, et ELi üks esmaseid eesmärke on propageerida oma väärtusi ja sellega kaasa aidata rahu, maailma julgeoleku ja säästva arengu ning rahvaste solidaarsuse ja vastastikuse austamise tugevdamisele; arvestades, et kui EL võtab meetmeid oma sise- ja välispoliitika teostamiseks, ei tohi neid põhieesmärke tähelepanuta jätta; arvestades, et kui EL tegeleb oma kaubandushuvide edendamisega, tuleb liidul alati püüda tagada, et tema meetmed oleksid kooskõlas rahu- ja inimõiguste kaitse eesmärkidega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uues strateegias peaksid kesksel kohal olema terviklik lähenemisviis ning ELi välis- ja sisepoliitika vahendite järjepidev ja koordineeritud kasutamine; arvestades, et ELi relvaeksporti ei saa pidada ELi otsestes julgeolekuhuvides olevaks ning ELi ülemaailmse strateegia väljatöötamisel tuleks arvesse võtta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP; arvestades, et ELi üks esmaseid eesmärke on propageerida oma väärtusi ja sellega kaasa aidata rahu, maailma julgeoleku ja säästva arengu ning rahvaste solidaarsuse ja vastastikuse austamise tugevdamisele; arvestades, et kui EL võtab meetmeid oma sise- ja välispoliitika teostamiseks, ei tohi neid põhieesmärke tähelepanuta jätta; arvestades, et kui EL tegeleb oma kaubandushuvide edendamisega, tuleb liidul alati püüda tagada, et tema meetmed oleksid kooskõlas rahu- ja inimõiguste kaitse eesmärkidega;

| J. | arvestades, et muutuvas ja ebakindlas rahvusvahelises keskkonnas peab EL olema strateegiliselt sõltumatu, et ta saaks tagada oma julgeoleku ning edendada oma huve ja väärtusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et muutuvas ja ebakindlas rahvusvahelises keskkonnas peab EL olema strateegiliselt sõltumatu, et ta saaks tagada oma julgeoleku ning edendada oma huve ja väärtusi;

| K. | arvestades, et ELi ülemaailmse strateegia keskmes peab olema inimeste julgeolek ning täielikult tuleb arvesse võtta julgeolekuga seotud soolist aspekti ja ÜRO resolutsiooni 1325; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi ülemaailmse strateegia keskmes peab olema inimeste julgeolek ning täielikult tuleb arvesse võtta julgeolekuga seotud soolist aspekti ja ÜRO resolutsiooni 1325;

| L. | arvestades, et alates Euroopa julgeolekustrateegia vastuvõtmisest 2003. aastal on ELi eesmärk olnud saavutada rahvusvaheline kord, mis põhineks tegelikul mitmepoolsusel ja rahvusvahelise õiguse normidel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et alates Euroopa julgeolekustrateegia vastuvõtmisest 2003. aastal on ELi eesmärk olnud saavutada rahvusvaheline kord, mis põhineks tegelikul mitmepoolsusel ja rahvusvahelise õiguse normidel;

| M. | arvestades, et uus strateegia peab olema kooskõlas säästva arengu tegevuskavaga aastani 2030; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uus strateegia peab olema kooskõlas säästva arengu tegevuskavaga aastani 2030;

| N. | arvestades, et tulevase strateegiaga peaksid kaasnema iga-aastased rakendusaruanded ja strateegias peaksid sisalduma järgmised eesmärgid, mida tuleks täpsustada nn alamstrateegiates, mis sisaldavad konkreetseid sätteid eri tegevusvaldkondade kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tulevase strateegiaga peaksid kaasnema iga-aastased rakendusaruanded ja strateegias peaksid sisalduma järgmised eesmärgid, mida tuleks täpsustada nn alamstrateegiates, mis sisaldavad konkreetseid sätteid eri tegevusvaldkondade kohta;

Euroopa Liidu kaitsmine

| 1. | märgib, et Euroopa Liidu eesmärk on edendada rahu, liidu väärtusi ja inimeste heaolu ning ühtlasi tagada liidu kodanike ja territooriumi julgeolek; rõhutab, et liidu välistegevuses juhindutakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 nimetatud põhimõtetest; toonitab, et EL peab seega tagama nii sisemise kui ka välise vastupanuvõime, suutlikkuse ennetada, takistada ja lahendada prognoositavaid probleeme ja ohte ning olla ootamatute kriiside puhul valmis kiiresti tegutsema ning peab tagama suutlikkuse taastuda erinevatest rünnakutest ja tagama energia ja toorainete varustuskindluse, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste mõju, millega tuleb tingimata ja kohe tegeleda, kusjuures EL peab etendama juhtivat osa ülemaailmsete kliimameetmete rakendamises ja säästva arengu edendamises; |
| --- | --- |

1.

märgib, et Euroopa Liidu eesmärk on edendada rahu, liidu väärtusi ja inimeste heaolu ning ühtlasi tagada liidu kodanike ja territooriumi julgeolek; rõhutab, et liidu välistegevuses juhindutakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 nimetatud põhimõtetest; toonitab, et EL peab seega tagama nii sisemise kui ka välise vastupanuvõime, suutlikkuse ennetada, takistada ja lahendada prognoositavaid probleeme ja ohte ning olla ootamatute kriiside puhul valmis kiiresti tegutsema ning peab tagama suutlikkuse taastuda erinevatest rünnakutest ja tagama energia ja toorainete varustuskindluse, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste mõju, millega tuleb tingimata ja kohe tegeleda, kusjuures EL peab etendama juhtivat osa ülemaailmsete kliimameetmete rakendamises ja säästva arengu edendamises;

| 2. | on veendunud, et muutuva globaalse olukorraga toimetulekuks peaks ELi strateegia põhinema järgmisel:






  a) | ohtude ja probleemide kindlakstegemisel ja prioriseerimisel; |
| --- | --- | --- |

2.

on veendunud, et muutuva globaalse olukorraga toimetulekuks peaks ELi strateegia põhinema järgmisel:

a)

ohtude ja probleemide kindlakstegemisel ja prioriseerimisel;

| b) | nendele lahenduste kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

b)

nendele lahenduste kindlaksmääramisel;

| c) | vajalike vahendite määramisel; |
| --- | --- |

c)

vajalike vahendite määramisel;

| 3. | rõhutab, et iga liikmesriigi piir on ka liidu piir ja seda tuleb kaitsta kui liidu piiri; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et iga liikmesriigi piir on ka liidu piir ja seda tuleb kaitsta kui liidu piiri;

| 4. | on seisukohal, et ELil on ülemaailmse toimijana ülimalt oluline osa rahvusvahelistes inimõiguste alastes õigusaktides sätestatud põhimõtete, eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste universaalsuse põhimõtte järgimises; on seetõttu kindlalt seisukohal, et inimõigused tuleb sisuliselt integreerida uude üldisse strateegiasse, mis on hädavajalik ELi strateegilise raamistiku, ELi inimõigustealaste suuniste ning inimõiguste ja demokraatia tegevuskava täielikuks rakendamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust alati konsulteerida ELi, liikmesriikide ja kolmandate riikide kodanikuühiskondadega, et praktikute ja inimõiguslaste kogemused ja ekspertteadmised ELi välis- ja julgeolekupoliitikas teadmiseks võtta ja seda poliitikat täpsustada; kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et EL välispoliitikas kiidetaks heaks strateegiline käsitus inimõigustest, rõhutataks konkreetseid sellekohaseid meetmeid ja tulemusi ning demonstreeritaks ELi inimõiguste alase tegevuse sidusust eri riikides ja piirkondades, sõltumata julgeoleku, välispoliitika, kaubanduse, energeetika, abi ja muude valdkondade probleemidest; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et ELil on ülemaailmse toimijana ülimalt oluline osa rahvusvahelistes inimõiguste alastes õigusaktides sätestatud põhimõtete, eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste universaalsuse põhimõtte järgimises; on seetõttu kindlalt seisukohal, et inimõigused tuleb sisuliselt integreerida uude üldisse strateegiasse, mis on hädavajalik ELi strateegilise raamistiku, ELi inimõigustealaste suuniste ning inimõiguste ja demokraatia tegevuskava täielikuks rakendamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust alati konsulteerida ELi, liikmesriikide ja kolmandate riikide kodanikuühiskondadega, et praktikute ja inimõiguslaste kogemused ja ekspertteadmised ELi välis- ja julgeolekupoliitikas teadmiseks võtta ja seda poliitikat täpsustada; kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et EL välispoliitikas kiidetaks heaks strateegiline käsitus inimõigustest, rõhutataks konkreetseid sellekohaseid meetmeid ja tulemusi ning demonstreeritaks ELi inimõiguste alase tegevuse sidusust eri riikides ja piirkondades, sõltumata julgeoleku, välispoliitika, kaubanduse, energeetika, abi ja muude valdkondade probleemidest;

| 5. | on veendunud, et väga tähtis on teha kindlaks ELi kõigi 28 liikmesriigi tegelikud ühised välispoliitilised huvid kõigis maailma piirkondades ja kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades; rõhutab lisaks, et nende ühiste huvide nähtavale toomine aitaks juba iseenesest märkimisväärselt tugevdada ELi kui välispoliitikas osaleja rolli; palub komisjoni asepresidendil ja välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal teha Euroopa välisteenistusele ülesandeks sellised konkreetsed huvid kaardistada ning kindlaks määrata strateegilised ja operatiivsed eesmärgid, mis annaksid otseselt konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et väga tähtis on teha kindlaks ELi kõigi 28 liikmesriigi tegelikud ühised välispoliitilised huvid kõigis maailma piirkondades ja kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades; rõhutab lisaks, et nende ühiste huvide nähtavale toomine aitaks juba iseenesest märkimisväärselt tugevdada ELi kui välispoliitikas osaleja rolli; palub komisjoni asepresidendil ja välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal teha Euroopa välisteenistusele ülesandeks sellised konkreetsed huvid kaardistada ning kindlaks määrata strateegilised ja operatiivsed eesmärgid, mis annaksid otseselt konkreetseid tulemusi;

| 6. | usub, et Ameerika Ühendriigid on ELi peamine strateegiline partner; märgib, et EL ja selle liikmesriigid peavad olema ühtsemad ja valmis võtma oma kollektiivse julgeoleku ja territoriaalkaitse eest suurema vastutuse ning sealjuures vähem lootma USAle, seda eriti Euroopa naabruses; rõhutab, et Atlandi-ülene liit peab jääma normidel põhineva ülemaailmse süsteemi üheks kandvaks jõuks; kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles tõhustama oma kaitsevõimet, et olla valmis koostoimes NATOga reageerima väga mitmesugustele tsiviil-, sõjalistele ja hübriidohtudele ja -riskidele, ning täiel määral ära kasutama Lissaboni lepingu sätteid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta; |
| --- | --- |

6.

usub, et Ameerika Ühendriigid on ELi peamine strateegiline partner; märgib, et EL ja selle liikmesriigid peavad olema ühtsemad ja valmis võtma oma kollektiivse julgeoleku ja territoriaalkaitse eest suurema vastutuse ning sealjuures vähem lootma USAle, seda eriti Euroopa naabruses; rõhutab, et Atlandi-ülene liit peab jääma normidel põhineva ülemaailmse süsteemi üheks kandvaks jõuks; kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles tõhustama oma kaitsevõimet, et olla valmis koostoimes NATOga reageerima väga mitmesugustele tsiviil-, sõjalistele ja hübriidohtudele ja -riskidele, ning täiel määral ära kasutama Lissaboni lepingu sätteid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta;

| 7. | nõuab, et EL parandaks sel eesmärgil sidusat ja struktureeritud koostööd kaitseuuringute valdkonnas, tugevdaks tööstusbaasi ja küberkaitset ühiskasutuse ja teiste koostööprojektide kaudu, et tõhusamalt kasutada riikide kaitse-eelarveid, saavutada kollektiivne eesmärk – tõsta uuringukulude osakaalu kaitsekuludes 2 %-ni ning hakata järgmises mitmeaastases finantsraamistikus rakendama ELi rahastatavat kaitseuuringute ja -tehnoloogia programmi; on seisukohal, et tuleb tugevdada Euroopa Kaitseagentuuri rolli ning suurendada selle vahendeid, et agentuur saaks tulemuslikumalt toimida; on ka seisukohal, et liikmesriigid peaksid endale võtma suurema vastutuse Euroopa jaoks hädavajaliku suutlikkuse arendamisel ja ELi strateegilise sõltumatuse toetamisel, suurendama Euroopa Kaitseagentuuri kaudu oma kulutusi sõjalistele uuringutele ning tugevdama Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi (EDTIB) ja Euroopa kaitseturgu; nõuab, et liikmesriigid kasutaksid oma kaitse-eelarveid läbipaistvamalt ja vastutustundlikumalt; peale selle kutsub liikmesriike üles tagama piisava suutlikkuse Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 sätestatud ülesannete täitmiseks, sealhulgas asjakohasteks ÜRO rahuvalvemissioonideks; on seisukohal, et lisaks tuleb parandada Euroopa luureandmete vahetust ning välja arendada tegelikult toimiv Euroopa luure- ja prognoosimisvõime koos vajalike järelevalvemehhanismidega; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et EL parandaks sel eesmärgil sidusat ja struktureeritud koostööd kaitseuuringute valdkonnas, tugevdaks tööstusbaasi ja küberkaitset ühiskasutuse ja teiste koostööprojektide kaudu, et tõhusamalt kasutada riikide kaitse-eelarveid, saavutada kollektiivne eesmärk – tõsta uuringukulude osakaalu kaitsekuludes 2 %-ni ning hakata järgmises mitmeaastases finantsraamistikus rakendama ELi rahastatavat kaitseuuringute ja -tehnoloogia programmi; on seisukohal, et tuleb tugevdada Euroopa Kaitseagentuuri rolli ning suurendada selle vahendeid, et agentuur saaks tulemuslikumalt toimida; on ka seisukohal, et liikmesriigid peaksid endale võtma suurema vastutuse Euroopa jaoks hädavajaliku suutlikkuse arendamisel ja ELi strateegilise sõltumatuse toetamisel, suurendama Euroopa Kaitseagentuuri kaudu oma kulutusi sõjalistele uuringutele ning tugevdama Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi (EDTIB) ja Euroopa kaitseturgu; nõuab, et liikmesriigid kasutaksid oma kaitse-eelarveid läbipaistvamalt ja vastutustundlikumalt; peale selle kutsub liikmesriike üles tagama piisava suutlikkuse Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 sätestatud ülesannete täitmiseks, sealhulgas asjakohasteks ÜRO rahuvalvemissioonideks; on seisukohal, et lisaks tuleb parandada Euroopa luureandmete vahetust ning välja arendada tegelikult toimiv Euroopa luure- ja prognoosimisvõime koos vajalike järelevalvemehhanismidega;

| 8. | kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegelema ebaselguse kõrvaldamisega ELi lepingu artikli 42 lõikes 7 sisalduvast vastastikuse kaitse klauslist ning määrama kindlaks juhised ja menetlused selle klausli rakendamiseks, et võimaldada liikmesriikidel klauslile tuginedes tõhusalt reageerida; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegelema ebaselguse kõrvaldamisega ELi lepingu artikli 42 lõikes 7 sisalduvast vastastikuse kaitse klauslist ning määrama kindlaks juhised ja menetlused selle klausli rakendamiseks, et võimaldada liikmesriikidel klauslile tuginedes tõhusalt reageerida;

| 9. | kritiseerib karmilt komisjoni, kes ei ole õigeaegselt täitnud 2013. aastal Euroopa Ülemkogu poolt talle pandud ülesandeid seoses kogu ELi hõlmava tervikliku varustuskindlusrežiimi kavandatud tegevuskavaga, kavandatud rohelise raamatuga kaitsevaldkonna ja tundliku julgeoleku valdkonna tööstusliku suutlikkuse kontrolli kohta, samuti seoses kaitse- ja julgeolekualaste riigihangete kontrolli ning kaitsevaldkonnas toimuvate valitsustevahelise müügitehingute kontrolliga; |
| --- | --- |

9.

kritiseerib karmilt komisjoni, kes ei ole õigeaegselt täitnud 2013. aastal Euroopa Ülemkogu poolt talle pandud ülesandeid seoses kogu ELi hõlmava tervikliku varustuskindlusrežiimi kavandatud tegevuskavaga, kavandatud rohelise raamatuga kaitsevaldkonna ja tundliku julgeoleku valdkonna tööstusliku suutlikkuse kontrolli kohta, samuti seoses kaitse- ja julgeolekualaste riigihangete kontrolli ning kaitsevaldkonnas toimuvate valitsustevahelise müügitehingute kontrolliga;

| 10. | võtab teadmiseks nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/1835; palub, et Euroopa Kaitseagentuuri juht ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teavitaksid Euroopa Parlamenti sellest, kuidas kajastab see nõukogu otsus parlamendi korduvat nõudmist, et Euroopa Kaitseagentuuri tuleb tugevdada selle personali- ja jooksvate kulude rahastamisega liidu eelarvest; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/1835; palub, et Euroopa Kaitseagentuuri juht ning komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teavitaksid Euroopa Parlamenti sellest, kuidas kajastab see nõukogu otsus parlamendi korduvat nõudmist, et Euroopa Kaitseagentuuri tuleb tugevdada selle personali- ja jooksvate kulude rahastamisega liidu eelarvest;

| 11. | on veendunud, et peamine eesmärk peaks olema liikumine alaliselt jagatud rahvusvaheliste sõjaväeüksuste, ühiste kaitsejõudude ja ühise kaitsepoliitika kujundamise suunas, mille lõpptulemus peaks olema Euroopa Kaitseliidu loomine; nõuab sellega seoses ELi alalise sõjalise peakorteri loomist, et parandada sõjaliste kriiside ohjamise suutlikkust ning tagada erandolukorra plaanimine ja jõudude ja varustuse koostalitlusvõime; kutsub liikmesriike üles tugevdama kaitsekoostööd kollektiivselt, kahepoolselt ja piirkondlikes klastrites; toetab ELI kaitset käsitleva, ELi üldisel strateegial põhineva valge raamatu vastuvõtmist; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et peamine eesmärk peaks olema liikumine alaliselt jagatud rahvusvaheliste sõjaväeüksuste, ühiste kaitsejõudude ja ühise kaitsepoliitika kujundamise suunas, mille lõpptulemus peaks olema Euroopa Kaitseliidu loomine; nõuab sellega seoses ELi alalise sõjalise peakorteri loomist, et parandada sõjaliste kriiside ohjamise suutlikkust ning tagada erandolukorra plaanimine ja jõudude ja varustuse koostalitlusvõime; kutsub liikmesriike üles tugevdama kaitsekoostööd kollektiivselt, kahepoolselt ja piirkondlikes klastrites; toetab ELI kaitset käsitleva, ELi üldisel strateegial põhineva valge raamatu vastuvõtmist;

| 12. | on seisukohal, et ELi lepingu artikli 42 lõike 7 aktiveerimine peaks toimima kõigi julgeoleku ja kaitse alaste aluslepingu sätete kogu potentsiaali rakendamise katalüsaatorina; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et ELi lepingu artikli 42 lõike 7 aktiveerimine peaks toimima kõigi julgeoleku ja kaitse alaste aluslepingu sätete kogu potentsiaali rakendamise katalüsaatorina;

| 13. | rõhutab, et ELi ja NATO koostöö tugevdamine on erakordselt oluline ja see peaks kindlustama eri operatsioonide koordineerimise, ning toetab Euroopa jõudude loomist, mis tugevdaksid NATO-t territoriaalkaitses ja oleksid võimelised sõltumatult korraldama sekkumisoperatsioone väljaspool ELi piire; rõhutab, et ÜJKP peaks tugevdama NATO Euroopa-sammast ja tagama, et NATO Euroopa liikmesriigid oleksid suutelised oma kohustusi täitma; soovitab omavahel siduda ELi lahingurühmade ja NATO reageerimisjõudude kontseptsioonid; tuletab meelde, et sõjaline panustamine peab põhinema ELi liikmesriikide solidaarsuse põhimõttel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ELi ja NATO koostöö tugevdamine on erakordselt oluline ja see peaks kindlustama eri operatsioonide koordineerimise, ning toetab Euroopa jõudude loomist, mis tugevdaksid NATO-t territoriaalkaitses ja oleksid võimelised sõltumatult korraldama sekkumisoperatsioone väljaspool ELi piire; rõhutab, et ÜJKP peaks tugevdama NATO Euroopa-sammast ja tagama, et NATO Euroopa liikmesriigid oleksid suutelised oma kohustusi täitma; soovitab omavahel siduda ELi lahingurühmade ja NATO reageerimisjõudude kontseptsioonid; tuletab meelde, et sõjaline panustamine peab põhinema ELi liikmesriikide solidaarsuse põhimõttel;

| 14. | rõhutab, et relvaekspordi kontroll on ELi välis- ja julgeolekupoliitika koostisosa ning selle teostamisel tuleb juhinduda Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 nimetatud põhimõtetest, mille hulka kuuluvad eelkõige demokraatia ja õigusriigi edendamine, rahu säilitamine, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine; tuletab meelde, et on äärmiselt oluline tagada sidusus relvaekspordi ning ELi kui ülemaailmse inimõiguste kaitsja usaldusväärsuse vahel; on sügavalt veendunud, et ühise seisukoha kaheksa kriteeriumi efektiivsem rakendamine aitaks oluliselt kaasa ELi üldise strateegia arendamisele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et relvaekspordi kontroll on ELi välis- ja julgeolekupoliitika koostisosa ning selle teostamisel tuleb juhinduda Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 nimetatud põhimõtetest, mille hulka kuuluvad eelkõige demokraatia ja õigusriigi edendamine, rahu säilitamine, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine; tuletab meelde, et on äärmiselt oluline tagada sidusus relvaekspordi ning ELi kui ülemaailmse inimõiguste kaitsja usaldusväärsuse vahel; on sügavalt veendunud, et ühise seisukoha kaheksa kriteeriumi efektiivsem rakendamine aitaks oluliselt kaasa ELi üldise strateegia arendamisele;

| 15. | kutsub liikmesriike üles järgima ühist seisukohta relvaekspordi kohta ning lõpetama relvade müümise kolmandatele riikidele, kes ei vasta loetletud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles järgima ühist seisukohta relvaekspordi kohta ning lõpetama relvade müümise kolmandatele riikidele, kes ei vasta loetletud kriteeriumidele;

| 16. | toetab ülemaailmsete ühisvalduste (meri, õhk, kosmos ja küberruum) tõhusa haldamise edasist täiustamist; |
| --- | --- |

16.

toetab ülemaailmsete ühisvalduste (meri, õhk, kosmos ja küberruum) tõhusa haldamise edasist täiustamist;

| 17. | märgib, et tehnoloogia osa meie ühiskondades on kasvamas ning et ELi poliitika peab vastama kiiretele muutustele tehnoloogia arengus; rõhutab sellega seoses, et internetil ja tehnoloogial võib olla põhjapanev ja võimendav roll arengus, demokratiseerimises ja kodanike emantsipatsioonis kogu maailmas, ning toonitab seetõttu, kui tähtis on ELi vaba ja avatud interneti ning digitaalõiguste kaitseks; |
| --- | --- |

17.

märgib, et tehnoloogia osa meie ühiskondades on kasvamas ning et ELi poliitika peab vastama kiiretele muutustele tehnoloogia arengus; rõhutab sellega seoses, et internetil ja tehnoloogial võib olla põhjapanev ja võimendav roll arengus, demokratiseerimises ja kodanike emantsipatsioonis kogu maailmas, ning toonitab seetõttu, kui tähtis on ELi vaba ja avatud interneti ning digitaalõiguste kaitseks;

| 18. | rõhutab, et tehnoloogia mõju peaks kajastuma ka ülemaailmses strateegias, samuti küberjulgeoleku algatustes, ning inimõiguste edendamine peaks olema kõikide ELi poliitikavaldkondade ja programmide lahutamatu koostisosa, kui see on asjakohane, et parandada inimõiguste kaitset, edendada demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ja head valitsemistava ning rahumeelset konfliktide lahendamist; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et tehnoloogia mõju peaks kajastuma ka ülemaailmses strateegias, samuti küberjulgeoleku algatustes, ning inimõiguste edendamine peaks olema kõikide ELi poliitikavaldkondade ja programmide lahutamatu koostisosa, kui see on asjakohane, et parandada inimõiguste kaitset, edendada demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ja head valitsemistava ning rahumeelset konfliktide lahendamist;

Euroopa laiema naabruse stabiliseerimine

| 19. | on veendunud, et mõjusama ja usaldusväärsema ülemaailmse jõuna tegutsemiseks peaks EL endale võtma suurema vastutuse ja keskenduma julgeolekuvaakumi täitmisele oma lähemas ja kaugemas naabruses ning õigusriigi põhimõtetel ja inimõiguste austamisel rajaneva stabiilsuse ja julgeoleku tingimuste loomisele, mis vältimatult hõlmab praeguste sõdade, konfliktide, rändevoogude ja pagulaskriisi algpõhjustega tegelemist; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et mõjusama ja usaldusväärsema ülemaailmse jõuna tegutsemiseks peaks EL endale võtma suurema vastutuse ja keskenduma julgeolekuvaakumi täitmisele oma lähemas ja kaugemas naabruses ning õigusriigi põhimõtetel ja inimõiguste austamisel rajaneva stabiilsuse ja julgeoleku tingimuste loomisele, mis vältimatult hõlmab praeguste sõdade, konfliktide, rändevoogude ja pagulaskriisi algpõhjustega tegelemist;

| 20. | on veendunud, et EL peaks tõsisemalt osalema pingete vähendamise diplomaatias, eriti oma lõunapoolsetes naaberriikides; on seisukohal, et uus strateegia peaks hõlmama mooduseid, kuidas EL saaks kasutada hiljutise Iraani tuuma-alase kokkuleppe kogemust ja edendada usalduse kindlustamist ning muid julgeolekuga seotud piirkondlikke kokkuleppeid, mis võivad tugineda ka Euroopa enda kogemustele piirkondliku julgeoleku vallas, näiteks Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsile, ning sellistele lepetele nagu Helsingi lõppakt; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et EL peaks tõsisemalt osalema pingete vähendamise diplomaatias, eriti oma lõunapoolsetes naaberriikides; on seisukohal, et uus strateegia peaks hõlmama mooduseid, kuidas EL saaks kasutada hiljutise Iraani tuuma-alase kokkuleppe kogemust ja edendada usalduse kindlustamist ning muid julgeolekuga seotud piirkondlikke kokkuleppeid, mis võivad tugineda ka Euroopa enda kogemustele piirkondliku julgeoleku vallas, näiteks Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsile, ning sellistele lepetele nagu Helsingi lõppakt;

| 21. | on seisukohal, et stabiilsuse ja rahu loomiseks ning inimeste julgeoleku, õigusriigi, inimõiguste järgimise ja demokratiseerimise edendamiseks peaks EL täitma oma laienemis- ja integratsioonikohustusi, võttes aluseks majanduskasvu ja kaasavaid ühiskondi toetavad poliitikameetmed, ja tegema hiljuti läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika raames jätkuvalt koostööd eriti tihedalt assotsieerunud riikidega; tuletab meelde, et vastavalt ELi lepingu artiklile 49 võib iga Euroopa riik taotleda Euroopa Liidu liikmeks saamist tingimusel, et ta järgib Kopenhaageni kriteeriume, mis on kinnitatud ja vääramatud, ning austab demokraatia põhimõtteid, põhivabadusi ja inim- ja vähemuste õigusi ning tagab õigusriigi põhimõtete järgimise; on seisukohal, et EL peaks alati säilitama sidusa ja järjepideva toetava tegevuse nii ida- kui ka lõunapoolsetes naaberriikides; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et stabiilsuse ja rahu loomiseks ning inimeste julgeoleku, õigusriigi, inimõiguste järgimise ja demokratiseerimise edendamiseks peaks EL täitma oma laienemis- ja integratsioonikohustusi, võttes aluseks majanduskasvu ja kaasavaid ühiskondi toetavad poliitikameetmed, ja tegema hiljuti läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika raames jätkuvalt koostööd eriti tihedalt assotsieerunud riikidega; tuletab meelde, et vastavalt ELi lepingu artiklile 49 võib iga Euroopa riik taotleda Euroopa Liidu liikmeks saamist tingimusel, et ta järgib Kopenhaageni kriteeriume, mis on kinnitatud ja vääramatud, ning austab demokraatia põhimõtteid, põhivabadusi ja inim- ja vähemuste õigusi ning tagab õigusriigi põhimõtete järgimise; on seisukohal, et EL peaks alati säilitama sidusa ja järjepideva toetava tegevuse nii ida- kui ka lõunapoolsetes naaberriikides;

| 22. | on veendunud, et praegune pagulaskriis nõuab terviklikku üleeuroopalist hoiakut ja kiiret kooskõlastatud tegutsemist, kus kasutatakse nii sisemisi kui ka väliseid vahendeid; nõuab pikaajalist strateegiat ning varjupaiga-, migratsiooni- ja tagasivõtupoliitika jätkusuutlikku haldamist ühiste põhimõtete alusel ja solidaarselt, võttes seejuures asjakohaselt arvesse inimõigusi ja inimeste julgeolekut; nõuab Schengeni süsteemi, Euroopa piiri- ja rannavalve ning Frontexi tugevdamist; palub komisjonil sellega seoses välja pakkuda mõjusaid ja jätkusuutlikke lahendusi; on veendunud, et selles osas peaks EL edendama praktilisemat ja terviklikumat lähenemisviisi abi andmiseks Aafrikale, Lähis-Idale ning ebakindlatele ja sõjale avatud riikidele ja piirkondadele; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et praegune pagulaskriis nõuab terviklikku üleeuroopalist hoiakut ja kiiret kooskõlastatud tegutsemist, kus kasutatakse nii sisemisi kui ka väliseid vahendeid; nõuab pikaajalist strateegiat ning varjupaiga-, migratsiooni- ja tagasivõtupoliitika jätkusuutlikku haldamist ühiste põhimõtete alusel ja solidaarselt, võttes seejuures asjakohaselt arvesse inimõigusi ja inimeste julgeolekut; nõuab Schengeni süsteemi, Euroopa piiri- ja rannavalve ning Frontexi tugevdamist; palub komisjonil sellega seoses välja pakkuda mõjusaid ja jätkusuutlikke lahendusi; on veendunud, et selles osas peaks EL edendama praktilisemat ja terviklikumat lähenemisviisi abi andmiseks Aafrikale, Lähis-Idale ning ebakindlatele ja sõjale avatud riikidele ja piirkondadele;

| 23. | on veendunud, et kaasav mitmepoolne diplomaatia, mida juhib ja koordineerib komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, on konfliktide lahendamisel ja kriiside ohjamisel nii ELi naabruses kui ka ülemaailmselt ülimalt oluline vahend; rõhutab, et vaja on välja arendada strateegilisem juhtimine, suurem järjepidevus ja positiivne sünergia ELi tasandi välis- ja sisepoliitiliste meetmete vahel, mis on üha tihedamalt omavahel seotud, samuti liikmesriikides ning Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vahel; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et kaasav mitmepoolne diplomaatia, mida juhib ja koordineerib komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, on konfliktide lahendamisel ja kriiside ohjamisel nii ELi naabruses kui ka ülemaailmselt ülimalt oluline vahend; rõhutab, et vaja on välja arendada strateegilisem juhtimine, suurem järjepidevus ja positiivne sünergia ELi tasandi välis- ja sisepoliitiliste meetmete vahel, mis on üha tihedamalt omavahel seotud, samuti liikmesriikides ning Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vahel;

Mitmepoolse ülemaailmse juhtimise tugevdamine

| 24. | on veendunud, et EL peaks olema piirkondliku rõhuasetusega konstruktiivne ja paindlik ülemaailmne toimija, kes oleks varustatud vajalike tsiviil- ja sõjaliste vahenditega ning kes püüaks tõusta reeglite seadjaks, toetades ja tugevdades tõhusat mitmepoolset ülemaailmset juhtimist, seades eesmärgiks demokraatia, hea juhtimistava õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste tugevdamise; rõhutab, et ÜJKP on üks peamisi vahendeid kriiside ärahoidmiseks ja lahendamiseks; |
| --- | --- |

24.

on veendunud, et EL peaks olema piirkondliku rõhuasetusega konstruktiivne ja paindlik ülemaailmne toimija, kes oleks varustatud vajalike tsiviil- ja sõjaliste vahenditega ning kes püüaks tõusta reeglite seadjaks, toetades ja tugevdades tõhusat mitmepoolset ülemaailmset juhtimist, seades eesmärgiks demokraatia, hea juhtimistava õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste tugevdamise; rõhutab, et ÜJKP on üks peamisi vahendeid kriiside ärahoidmiseks ja lahendamiseks;

| 25. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles pürgima välistegevuses kõikehõlmava, ühise ja tervikliku lähenemisviisi poole ning võtma arvesse asjaolu, et sise- ja välisjulgeolek on lahutamatult seotud; sellega seoses kutsub ELi üles arendama koostoimet julgeoleku, arengu, kaubanduse, inimõiguste, demokraatia edendamise meetmete ja ELi välistegevuse vahel ning võtma need poliitikavaldkonnad oma ülemaailmse strateegia osaks; rõhutab vajadust tagada, et ELi tegevus kaubanduse valdkonnas aitaks saavutada ka tuumarelva leviku tõkestamise, rahu edendamise ja inimõiguste kaitsmisega seotud eesmärke; |
| --- | --- |

25.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles pürgima välistegevuses kõikehõlmava, ühise ja tervikliku lähenemisviisi poole ning võtma arvesse asjaolu, et sise- ja välisjulgeolek on lahutamatult seotud; sellega seoses kutsub ELi üles arendama koostoimet julgeoleku, arengu, kaubanduse, inimõiguste, demokraatia edendamise meetmete ja ELi välistegevuse vahel ning võtma need poliitikavaldkonnad oma ülemaailmse strateegia osaks; rõhutab vajadust tagada, et ELi tegevus kaubanduse valdkonnas aitaks saavutada ka tuumarelva leviku tõkestamise, rahu edendamise ja inimõiguste kaitsmisega seotud eesmärke;

| 26. | tuletab meelde energiajulgeoleku ulatuslikku ja üha suurenevat osa ELi sisemises arengus ja suhetes kohalike, piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega; nõuab energialiidu viie samba kiiret ja viivitamatut ellurakendamist; on veendunud, et ELi strateegilistes huvides on anda komisjonile eelisõigus kaasläbirääkida ja kaasallkirjastada kõik lepingud, mis puudutavad energiatarneid kolmandatest riikidest ja sealset energiatootmist; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde energiajulgeoleku ulatuslikku ja üha suurenevat osa ELi sisemises arengus ja suhetes kohalike, piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega; nõuab energialiidu viie samba kiiret ja viivitamatut ellurakendamist; on veendunud, et ELi strateegilistes huvides on anda komisjonile eelisõigus kaasläbirääkida ja kaasallkirjastada kõik lepingud, mis puudutavad energiatarneid kolmandatest riikidest ja sealset energiatootmist;

| 27. | rõhutab, et liikmesriikidel peab olema poliitiline tahe ilmutada suuremat paindlikkust ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustes, et seda valdkonda tõeliselt elavdada; toetab kaitseministrite nõukogu formaadi loomist ning Euroopa Ülemkogu korrapäraseid kohtumisi kaitseküsimustes; nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kes seda soovivad, looksid alalise struktureeritud kaitsekoostöö; toonitab sellega seoses vajadust ületada struktuuripiirangud, mis on seotud eelkõige vajaduste hindamisega, (tsiviil- ja sõjaliste) võimetega ning ühise rahastamisega; on veendunud, et alalise struktureeritud kaitsekoostöö ja Euroopa Liidu lepingu artikli 44 kasutamine on kõige sobivamad institutsioonilised meetodid selle ühise poliitika realistlikuks edasiviimiseks; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et liikmesriikidel peab olema poliitiline tahe ilmutada suuremat paindlikkust ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustes, et seda valdkonda tõeliselt elavdada; toetab kaitseministrite nõukogu formaadi loomist ning Euroopa Ülemkogu korrapäraseid kohtumisi kaitseküsimustes; nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kes seda soovivad, looksid alalise struktureeritud kaitsekoostöö; toonitab sellega seoses vajadust ületada struktuuripiirangud, mis on seotud eelkõige vajaduste hindamisega, (tsiviil- ja sõjaliste) võimetega ning ühise rahastamisega; on veendunud, et alalise struktureeritud kaitsekoostöö ja Euroopa Liidu lepingu artikli 44 kasutamine on kõige sobivamad institutsioonilised meetodid selle ühise poliitika realistlikuks edasiviimiseks;

| 28. | toetab põhimõtet, et ELi liikmesriigid peaksid võtma kohustuseks kasutada 2024. aastaks kaitsekulutusteks vähemalt 2 % SKPst, et saavutada ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärkide teostamiseks vajalik ja kohane tsiviil- ja sõjaline suutlikkus, suurendades samal ajal ühisarengu ja koostöö ning liikmesriikide vaheliste erinevuste vähendamise kaudu mastaabisäästu; |
| --- | --- |

28.

toetab põhimõtet, et ELi liikmesriigid peaksid võtma kohustuseks kasutada 2024. aastaks kaitsekulutusteks vähemalt 2 % SKPst, et saavutada ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärkide teostamiseks vajalik ja kohane tsiviil- ja sõjaline suutlikkus, suurendades samal ajal ühisarengu ja koostöö ning liikmesriikide vaheliste erinevuste vähendamise kaudu mastaabisäästu;

| 29. | rõhutab, et ülemaailmsete ohtude ja probleemide puhul tuleb tugevdada ülemaailmsete ja piirkondlike toimijate koostööd, et saavutada ülemaailmne reeglitel põhinev kord; on veendunud, et konkreetsete valdkondlike teemade seostamine huvitatud piirkondlike toimijatega võimaldab jagada Euroopa väärtusi ning aitab kaasa kasvule ja arengule; tuletab meelde, et globaalsetel ohtudel on sageli kohalikud põhjused ning seetõttu on nende lahendamiseks vaja kaasata kohalikke jõude; märgib, et samuti on eriti vajalik tihedamate suhete loomine valitsusväliste osalejate ning kohalike ja piirkondlike valitsuste ja kodanikuühiskonnaga, et tagada terviklik lähenemine ülemaailmsetele probleemidele, nagu kliimamuutus ja terrorism, ning vaja on läbi vaadata see viis, kuidas EL arendab ja määratleb partnerlusi, et tõhustada partnerite omalustunnet ja integreerida rohkem paljusid sidusrühmi hõlmavat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et ülemaailmsete ohtude ja probleemide puhul tuleb tugevdada ülemaailmsete ja piirkondlike toimijate koostööd, et saavutada ülemaailmne reeglitel põhinev kord; on veendunud, et konkreetsete valdkondlike teemade seostamine huvitatud piirkondlike toimijatega võimaldab jagada Euroopa väärtusi ning aitab kaasa kasvule ja arengule; tuletab meelde, et globaalsetel ohtudel on sageli kohalikud põhjused ning seetõttu on nende lahendamiseks vaja kaasata kohalikke jõude; märgib, et samuti on eriti vajalik tihedamate suhete loomine valitsusväliste osalejate ning kohalike ja piirkondlike valitsuste ja kodanikuühiskonnaga, et tagada terviklik lähenemine ülemaailmsetele probleemidele, nagu kliimamuutus ja terrorism, ning vaja on läbi vaadata see viis, kuidas EL arendab ja määratleb partnerlusi, et tõhustada partnerite omalustunnet ja integreerida rohkem paljusid sidusrühmi hõlmavat lähenemisviisi;

| 30. | on kindlalt seisukohal, et sidemed peamiste ülemaailmsete ja piirkondlike toimijatega – riikide, organisatsioonide ja institutsioonidega – peavad rajanema liidu aluspõhimõtetel ja strateegilistel huvidel, rahvusvahelise õiguse austamisel ning kindlaksmääratud ühistel eesmärkidel ja huvidel, võttes arvesse nende toimijate strateegilist kaalu ja potentsiaalset osa ülemaailmsete riskide ja probleemide lahendamisel; usub, et strateegilise ühenduvuse projektidel võib olla väga tähtis osa tugevate ja stabiilsete suhete arendamises Euroopa tähtsaimate partneritega; |
| --- | --- |

30.

on kindlalt seisukohal, et sidemed peamiste ülemaailmsete ja piirkondlike toimijatega – riikide, organisatsioonide ja institutsioonidega – peavad rajanema liidu aluspõhimõtetel ja strateegilistel huvidel, rahvusvahelise õiguse austamisel ning kindlaksmääratud ühistel eesmärkidel ja huvidel, võttes arvesse nende toimijate strateegilist kaalu ja potentsiaalset osa ülemaailmsete riskide ja probleemide lahendamisel; usub, et strateegilise ühenduvuse projektidel võib olla väga tähtis osa tugevate ja stabiilsete suhete arendamises Euroopa tähtsaimate partneritega;

| 31. | nõuab sidemete tihendamist piirkondlike jõudude ja raamistikega, seades eesmärgiks rahu, julgeolekut, konfliktide ärahoidmist ja kriiside ohjamist soodustava koostoime saavutamise, ning nõuab, et tugevamini toetataks riike, mis on piirkondlike kriiside tõttu ränga surve all, ja muu hulgas aidataks neil luua paindlikke ja stabiilseid institutsioone ning kaasavat ühiskonda ning kasutataks kaubanduslepinguid ja valdkondlikke kokkuleppeid julgeoleku, stabiilsuse ja heaolu edendamiseks, samuti rakendataks terviklikke piirkondlikke strateegiaid; |
| --- | --- |

31.

nõuab sidemete tihendamist piirkondlike jõudude ja raamistikega, seades eesmärgiks rahu, julgeolekut, konfliktide ärahoidmist ja kriiside ohjamist soodustava koostoime saavutamise, ning nõuab, et tugevamini toetataks riike, mis on piirkondlike kriiside tõttu ränga surve all, ja muu hulgas aidataks neil luua paindlikke ja stabiilseid institutsioone ning kaasavat ühiskonda ning kasutataks kaubanduslepinguid ja valdkondlikke kokkuleppeid julgeoleku, stabiilsuse ja heaolu edendamiseks, samuti rakendataks terviklikke piirkondlikke strateegiaid;

| 32. | taunib asjaolu, et autokraatliku ja repressiivse riigikorraga maad on üha edukamad inimõiguste, arengu, demokraatia ja aktiivse kodanikuühiskonna arengu kahjustamisel või takistamisel; kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegelema selle negatiivse ülemaailmse suundumusega ELi üldise strateegia raames; |
| --- | --- |

32.

taunib asjaolu, et autokraatliku ja repressiivse riigikorraga maad on üha edukamad inimõiguste, arengu, demokraatia ja aktiivse kodanikuühiskonna arengu kahjustamisel või takistamisel; kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegelema selle negatiivse ülemaailmse suundumusega ELi üldise strateegia raames;

| 33. | märgib, et liidu heaolu määravaks teguriks on liidu suutlikkus jääda innovaatiliseks, konkurentsivõimeliseks ja saada kasu kiiretempolisest ülemaailmsest majandusest; on seisukohal, EL peab kasutama sidusalt kõiki poliitikavahendeid, et luua Euroopa majanduse jätkusuutlikuks kasvuks soodsad välistingimused; on seisukohal, et EL peab olema tegus ja aktiivne toimija ning edendama vaba ja õiglast kaubandust ja investeeringuid, turvalisi kaubanduskanaleid ning suuremaid turulepääsuvõimalusi üle kogu maailma ning kaitsma ülemaailmse finantssüsteemi stabiilsust, propageerides kõrgeid reguleerimis- ja juhtimisnõudeid; |
| --- | --- |

33.

märgib, et liidu heaolu määravaks teguriks on liidu suutlikkus jääda innovaatiliseks, konkurentsivõimeliseks ja saada kasu kiiretempolisest ülemaailmsest majandusest; on seisukohal, EL peab kasutama sidusalt kõiki poliitikavahendeid, et luua Euroopa majanduse jätkusuutlikuks kasvuks soodsad välistingimused; on seisukohal, et EL peab olema tegus ja aktiivne toimija ning edendama vaba ja õiglast kaubandust ja investeeringuid, turvalisi kaubanduskanaleid ning suuremaid turulepääsuvõimalusi üle kogu maailma ning kaitsma ülemaailmse finantssüsteemi stabiilsust, propageerides kõrgeid reguleerimis- ja juhtimisnõudeid;

| 34. | märgib, et ülalnimetatud eesmärkide saavutamiseks peab EL tugevdama koostööd reformitud ÜROga ning peab oma positsiooni määrama selliselt, et ta saaks mõjutada ja juhtida ülemaailmsetel foorumitel toimuvat nendes valdkondades, mis puudutavad ELi strateegilisi huve ja julgeolekut, ning peab süvendama oma partnerlusi teiste ülemaailmsete ja piirkondlike toimijatega ja muutma need partnerlused, kaasa arvatud partnerlused valitsusväliste toimijatega, mõjusateks poliitikavahenditeks; on seisukohal, et EL peab ka tugevdama Euroopa diplomaatiat, suurendama selle tegevusvõimet konfliktide ärahoidmiseks, toetama demokraatiat ja rahu, ohjama kriise, looma lepituse ja dialoogi abil liitusid ning arendama ja tugevdama kodanikuühiskonda; kutsub üles süvendama ELi ja ÜRO ning ELi ja Aafrika Liidu koostööd rahutagamisoperatsioonides; rõhutab, et konfliktide lahendamise moodused peaksid võimalikult palju lähtuma mitmepoolsetest kokkulepitud lahendustest, arvestades seejuures, et sellistel sekkumistel tuleb silmas pidada paljusid aspekte seoses rahuvalve ja rahu tagamisega, säästva arenguga, rände algpõhjuste lahendamisega ning inimõiguste järgimisega; |
| --- | --- |

34.

märgib, et ülalnimetatud eesmärkide saavutamiseks peab EL tugevdama koostööd reformitud ÜROga ning peab oma positsiooni määrama selliselt, et ta saaks mõjutada ja juhtida ülemaailmsetel foorumitel toimuvat nendes valdkondades, mis puudutavad ELi strateegilisi huve ja julgeolekut, ning peab süvendama oma partnerlusi teiste ülemaailmsete ja piirkondlike toimijatega ja muutma need partnerlused, kaasa arvatud partnerlused valitsusväliste toimijatega, mõjusateks poliitikavahenditeks; on seisukohal, et EL peab ka tugevdama Euroopa diplomaatiat, suurendama selle tegevusvõimet konfliktide ärahoidmiseks, toetama demokraatiat ja rahu, ohjama kriise, looma lepituse ja dialoogi abil liitusid ning arendama ja tugevdama kodanikuühiskonda; kutsub üles süvendama ELi ja ÜRO ning ELi ja Aafrika Liidu koostööd rahutagamisoperatsioonides; rõhutab, et konfliktide lahendamise moodused peaksid võimalikult palju lähtuma mitmepoolsetest kokkulepitud lahendustest, arvestades seejuures, et sellistel sekkumistel tuleb silmas pidada paljusid aspekte seoses rahuvalve ja rahu tagamisega, säästva arenguga, rände algpõhjuste lahendamisega ning inimõiguste järgimisega;

| 35. | juhib tähelepanu liidu juhtivale rollile arenguabi andmise valdkonnas ja kutsub liikmesriike üles täitma võetud kohustusi ja eraldama 0,7 % oma SKPst arenguabiks; kutsub ELi üles edendama pragmaatilisemat suhtumist abi andmisse, soodustades eelarvetoetuse kasutamist; kutsub liikmesriike üles tegema kõik võimaliku, et täita säästva arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu liidu juhtivale rollile arenguabi andmise valdkonnas ja kutsub liikmesriike üles täitma võetud kohustusi ja eraldama 0,7 % oma SKPst arenguabiks; kutsub ELi üles edendama pragmaatilisemat suhtumist abi andmisse, soodustades eelarvetoetuse kasutamist; kutsub liikmesriike üles tegema kõik võimaliku, et täita säästva arengu eesmärgid;

| 36. | rõhutab, et arengut ei saa toimuda ilma julgeolekuta ja julgeolek ei ole võimalik ilma arenguta; juhib tähelepanu sellele, et ELi arengupoliitika peab seetõttu ELi üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias olulise osa moodustama; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et arengut ei saa toimuda ilma julgeolekuta ja julgeolek ei ole võimalik ilma arenguta; juhib tähelepanu sellele, et ELi arengupoliitika peab seetõttu ELi üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias olulise osa moodustama;

| 37. | väljendab rahulolu selle üle, et uus ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia suunitlus on terviklik, parandab sise- ja välispoliitika sidusust ning aitab koordineerida institutsioonide ja liikmesriikide vahelist tegevust; tuletab meelde aluslepingus sisalduvat kohustust järgida poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet ning vältida mis tahes vastuolusid arengumaid mõjutava arengupoliitika ja arenguga mitteseotud poliitika vahel; kutsub sellest lähtuvalt liikmesriike ja komisjoni üles looma ja tugevdama oma vastavate ministeeriumite ja kogu volinike kolleegiumi koostöösüsteeme ning kaasama riikide parlamendid poliitikavaldkondade arengusidususe kavva, ja kutsub ELi üles tugevdama koordineerimismehhanismi, et välja selgitada poliitikameetmete võimalikku mõju arengueesmärkidele, integreerides arenguaspektid poliitilistesse algatustesse kohe algusest peale ja juurutades poliitikavaldkondade arengusidusust puudutavate mõjude ja arengu süsteemsemat mõõtmist; kutsub sellega seoses üles looma efektiivseid õiguskaitsevahendeid kannatanute jaoks juhtudeks, kui riigi kohtusüsteem ei ole ilmselgelt võimeline lahendama välismaiste üksuste rakendatud meetmeid; |
| --- | --- |

37.

väljendab rahulolu selle üle, et uus ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia suunitlus on terviklik, parandab sise- ja välispoliitika sidusust ning aitab koordineerida institutsioonide ja liikmesriikide vahelist tegevust; tuletab meelde aluslepingus sisalduvat kohustust järgida poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet ning vältida mis tahes vastuolusid arengumaid mõjutava arengupoliitika ja arenguga mitteseotud poliitika vahel; kutsub sellest lähtuvalt liikmesriike ja komisjoni üles looma ja tugevdama oma vastavate ministeeriumite ja kogu volinike kolleegiumi koostöösüsteeme ning kaasama riikide parlamendid poliitikavaldkondade arengusidususe kavva, ja kutsub ELi üles tugevdama koordineerimismehhanismi, et välja selgitada poliitikameetmete võimalikku mõju arengueesmärkidele, integreerides arenguaspektid poliitilistesse algatustesse kohe algusest peale ja juurutades poliitikavaldkondade arengusidusust puudutavate mõjude ja arengu süsteemsemat mõõtmist; kutsub sellega seoses üles looma efektiivseid õiguskaitsevahendeid kannatanute jaoks juhtudeks, kui riigi kohtusüsteem ei ole ilmselgelt võimeline lahendama välismaiste üksuste rakendatud meetmeid;

| 38. | väljendab heameelt selle üle, et rahu ja arengu seost on tegevuskavas kuni aastani 2030 asjakohaselt kajastatud ning sellest tulenevalt on seatud säästva arengu 16. eesmärk rahu ja õigluse kohta; kutsub ELi ja liikmesriike üles käsitama prioriteetsena muu hulgas säästva arengu 16. eesmärgiga (inimõigused, hea valitsemistava, rahu ja demokraatia tugevdamine) seotud meetmeid ja tagama, et need kuuluksid arengukoostöö programmitöös riiklike soovitusprogrammide sihtvaldkondadesse; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt selle üle, et rahu ja arengu seost on tegevuskavas kuni aastani 2030 asjakohaselt kajastatud ning sellest tulenevalt on seatud säästva arengu 16. eesmärk rahu ja õigluse kohta; kutsub ELi ja liikmesriike üles käsitama prioriteetsena muu hulgas säästva arengu 16. eesmärgiga (inimõigused, hea valitsemistava, rahu ja demokraatia tugevdamine) seotud meetmeid ja tagama, et need kuuluksid arengukoostöö programmitöös riiklike soovitusprogrammide sihtvaldkondadesse;

| 39. | nõuab, et vaadataks läbi Euroopa arengukonsensus, sest sel on oluline osa ajakohastatud ja terviklikus ELi üldises strateegias; rõhutab, et selline läbivaatamine peaks arvesse võtma uusi ülemaailmseid probleeme, tegelema ELi säästva arengu eesmärkide elluviimisega ja kinnitama alusväärtusi, nagu inimõiguste austamine, pöörates erilist tähelepanu ohustatud rühmade, näiteks tüdrukute, naiste ja puuetega inimeste õigustele, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetele, aga ka peamistele arengu efektiivsuse põhimõtetele, nagu partnerriikide arengustrateegiate omavastutus, suurenenud vastutus seoses partnerriikide siseriiklike õigussüsteemidega ja vajadustepõhine eristamine, aga ka säästva arengu eesmärkidest tulenevatele tulemuskriteeriumitele; rõhutab, et Euroopa Liit peaks tegema kõik võimaliku selleks, et tugevdada kõigi arenguvaldkonna osaliste vastastikust täiendavust, et kasutada ära Euroopa arengupoliitika kogu potentsiaal ja sellega kiirendada 2030. aastani ulatuva arengukava elluviimist; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et vaadataks läbi Euroopa arengukonsensus, sest sel on oluline osa ajakohastatud ja terviklikus ELi üldises strateegias; rõhutab, et selline läbivaatamine peaks arvesse võtma uusi ülemaailmseid probleeme, tegelema ELi säästva arengu eesmärkide elluviimisega ja kinnitama alusväärtusi, nagu inimõiguste austamine, pöörates erilist tähelepanu ohustatud rühmade, näiteks tüdrukute, naiste ja puuetega inimeste õigustele, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetele, aga ka peamistele arengu efektiivsuse põhimõtetele, nagu partnerriikide arengustrateegiate omavastutus, suurenenud vastutus seoses partnerriikide siseriiklike õigussüsteemidega ja vajadustepõhine eristamine, aga ka säästva arengu eesmärkidest tulenevatele tulemuskriteeriumitele; rõhutab, et Euroopa Liit peaks tegema kõik võimaliku selleks, et tugevdada kõigi arenguvaldkonna osaliste vastastikust täiendavust, et kasutada ära Euroopa arengupoliitika kogu potentsiaal ja sellega kiirendada 2030. aastani ulatuva arengukava elluviimist;

| 40. | märgib murelikult võla jätkusuutmatuse suurenemist nii arenenud kui ka arenguriikide puhul; kutsub komisjoni üles tugevdama laenuandjate ja laenuvõtjate ühise vastutuse põhimõtet, ning kõigis oma poliitikavaldkondades tulemuslikult järgima ja edendama ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) vastutustundliku laenuandmise ja -võtmise põhimõtteid; nõuab sellega seoses, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid konstruktiivselt ÜRO töös rahvusvahelise võlgade restruktureerimise mehhanismi loomiseks; |
| --- | --- |

40.

märgib murelikult võla jätkusuutmatuse suurenemist nii arenenud kui ka arenguriikide puhul; kutsub komisjoni üles tugevdama laenuandjate ja laenuvõtjate ühise vastutuse põhimõtet, ning kõigis oma poliitikavaldkondades tulemuslikult järgima ja edendama ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) vastutustundliku laenuandmise ja -võtmise põhimõtteid; nõuab sellega seoses, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid konstruktiivselt ÜRO töös rahvusvahelise võlgade restruktureerimise mehhanismi loomiseks;

| 41. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et endiselt puudub regulatiivne raamistik selle kohta, kuidas äriühingute tegevus peaks olema kooskõlas inimõigustega ning vastama sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega seotud kohustustele, ja seetõttu on teatavatel riikidel ja ettevõtetel võimalik neid kohustusi karistamatult eirata; kutsub ELi ja liikmesriike üles aktiivselt osalema ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Keskkonnaprogrammi töös rahvusvahelise lepingu loomisel, millega saaks riikidevahelised korporatsioonid võtta vastutusele inimõiguste ja keskkonnanormide rikkumise eest; |
| --- | --- |

41.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et endiselt puudub regulatiivne raamistik selle kohta, kuidas äriühingute tegevus peaks olema kooskõlas inimõigustega ning vastama sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega seotud kohustustele, ja seetõttu on teatavatel riikidel ja ettevõtetel võimalik neid kohustusi karistamatult eirata; kutsub ELi ja liikmesriike üles aktiivselt osalema ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Keskkonnaprogrammi töös rahvusvahelise lepingu loomisel, millega saaks riikidevahelised korporatsioonid võtta vastutusele inimõiguste ja keskkonnanormide rikkumise eest;

| 42. | toetab ideed vaadata üle ELi ning Aafrika, Kariibi ja Vaikse ookeani riikide vahelised suhted, tõhustades võrdsete partnerite poliitikat, austades suveräänsete riikide valitsuste demokraatlikku poliitilist vabadust võtta vastu oma rahvale kasulikke poliitilisi otsuseid ja kindlustada, et heal valitsemistaval ja inimõiguste põhimõtetel oleks oluline osa Cotonou lepingu järgses lepingus, ning tunduvalt tihendades kaubanduse, turvalisuse, kliimamuutuste ja migratsioonipoliitikaga seotud ELi arengueesmärkide vahelisi seoseid; nõuab, et Euroopa Arengufondi suhtes kehtestataks ametlikud kontrollivolitused, mida võiks teha Lissaboni lepingu artiklis 295 sätestatud institutsioonidevahelise siduva kokkuleppe kaudu; nõuab 2020. aasta järgseks perioodiks õiglast ja tulemuslikku ELi ja AKV partnerlust, mis põhineks omavastutuse põhimõttel ning võrdsete õiguste ja kohustustega partnerite vastastikusel lugupidamisel, keskenduks enam ühistele probleemidele ja huvidele ning oleks paremini kohandatud selleks, et saavutada reaalseid muutusi mõlema osapoole soovides ja probleemides, millega neil tuleb tegeleda; nõuab, et Euroopa Liit arendaks kaubandusinstrumente AKV riikidega, eriti majanduspartnerluslepinguid, et reaalselt muuta kummagi osapoole julgeolekut ja heaolu; |
| --- | --- |

42.

toetab ideed vaadata üle ELi ning Aafrika, Kariibi ja Vaikse ookeani riikide vahelised suhted, tõhustades võrdsete partnerite poliitikat, austades suveräänsete riikide valitsuste demokraatlikku poliitilist vabadust võtta vastu oma rahvale kasulikke poliitilisi otsuseid ja kindlustada, et heal valitsemistaval ja inimõiguste põhimõtetel oleks oluline osa Cotonou lepingu järgses lepingus, ning tunduvalt tihendades kaubanduse, turvalisuse, kliimamuutuste ja migratsioonipoliitikaga seotud ELi arengueesmärkide vahelisi seoseid; nõuab, et Euroopa Arengufondi suhtes kehtestataks ametlikud kontrollivolitused, mida võiks teha Lissaboni lepingu artiklis 295 sätestatud institutsioonidevahelise siduva kokkuleppe kaudu; nõuab 2020. aasta järgseks perioodiks õiglast ja tulemuslikku ELi ja AKV partnerlust, mis põhineks omavastutuse põhimõttel ning võrdsete õiguste ja kohustustega partnerite vastastikusel lugupidamisel, keskenduks enam ühistele probleemidele ja huvidele ning oleks paremini kohandatud selleks, et saavutada reaalseid muutusi mõlema osapoole soovides ja probleemides, millega neil tuleb tegeleda; nõuab, et Euroopa Liit arendaks kaubandusinstrumente AKV riikidega, eriti majanduspartnerluslepinguid, et reaalselt muuta kummagi osapoole julgeolekut ja heaolu;

| 43. | rõhutab, et EL peab jätkama ja tugevdama pingutusi majanduskasvu ja paindlikkuse suurendamiseks oma naabruses ja nendes piirkondades, mis on ELi huvides eriti olulised; tuletab meelde, et just väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted loovad enamiku töökohti ning nende töö hõlbustamine on seega äärmiselt tähtis majandusarengu soodustamiseks; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et EL peab jätkama ja tugevdama pingutusi majanduskasvu ja paindlikkuse suurendamiseks oma naabruses ja nendes piirkondades, mis on ELi huvides eriti olulised; tuletab meelde, et just väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted loovad enamiku töökohti ning nende töö hõlbustamine on seega äärmiselt tähtis majandusarengu soodustamiseks;

| 44. | kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning komisjoni ja liikmesriike üles seostama ELi üldise strateegia selgelt ELi eelarve struktuuri ja prioriteetidega, sealhulgas omavahendite osa suurendamisega, ette nägema strateegia elluviimiseks vajalikud vahendid ning võimalikult hästi kasutama olemasolevaid eelarveid, parandades sel eesmärgil koostööd ja koordineeritud tegevust diplomaatia, arengu, kaubanduse, energeetika ja kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning komisjoni ja liikmesriike üles seostama ELi üldise strateegia selgelt ELi eelarve struktuuri ja prioriteetidega, sealhulgas omavahendite osa suurendamisega, ette nägema strateegia elluviimiseks vajalikud vahendid ning võimalikult hästi kasutama olemasolevaid eelarveid, parandades sel eesmärgil koostööd ja koordineeritud tegevust diplomaatia, arengu, kaubanduse, energeetika ja kaitse valdkonnas;

ELi, liikmesriikide parlamentide ja Euroopa kodanike osalus

| 45. | rõhutab, et üldine strateegia tuleks läbi vaadata iga viie aasta tagant, kui algab Euroopa Parlamendi ja komisjoni uue koosseisu ametiaeg, kuna siis saab kontrollida, kas selle eesmärgid ja prioriteedid on ohte ja julgeolekukeskkonda arvestades ikka veel asjakohased, ning uuel komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal oleks võimalik selle läbivaatamisel osaleda; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et üldine strateegia tuleks läbi vaadata iga viie aasta tagant, kui algab Euroopa Parlamendi ja komisjoni uue koosseisu ametiaeg, kuna siis saab kontrollida, kas selle eesmärgid ja prioriteedid on ohte ja julgeolekukeskkonda arvestades ikka veel asjakohased, ning uuel komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal oleks võimalik selle läbivaatamisel osaleda;

| 46. | rõhutab, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid jälgivad ELi meetmeid ning Euroopa Parlamendil on keskne roll ELi institutsioonide välistegevuse korrapärases ja üksikasjalikus kontrollimises; on seisukohal, et sellesse järelevalvetegevusse võiks rohkem kaasata liikmesriikide parlamente; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja oluline partner ELi välissuhete kujundamisel ning jooksvate probleemidega tegelemisel, muu hulgas ka ELi välispoliitiliste meetmete jälgimisel; nõuab, et Euroopa Parlamendile esitataks iga-aastane aruanne strateegia rakendamise kohta; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid jälgivad ELi meetmeid ning Euroopa Parlamendil on keskne roll ELi institutsioonide välistegevuse korrapärases ja üksikasjalikus kontrollimises; on seisukohal, et sellesse järelevalvetegevusse võiks rohkem kaasata liikmesriikide parlamente; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja oluline partner ELi välissuhete kujundamisel ning jooksvate probleemidega tegelemisel, muu hulgas ka ELi välispoliitiliste meetmete jälgimisel; nõuab, et Euroopa Parlamendile esitataks iga-aastane aruanne strateegia rakendamise kohta;

| 47. | on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks täiel määral täitma oma rolli ELi püüetes konflikte ära hoida; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks täiel määral täitma oma rolli ELi püüetes konflikte ära hoida;

| 48. | rõhutab, kui oluline on see, et protsessi kaasataks aktiivselt liikmesriikide parlamendid ning et nad viiksid koos Euroopa Parlamendiga läbi põhjalikumat ühist kontrolli ÜVJP/ÜJKP parlamentidevahelise konverentsi istungite ajal; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, kui oluline on see, et protsessi kaasataks aktiivselt liikmesriikide parlamendid ning et nad viiksid koos Euroopa Parlamendiga läbi põhjalikumat ühist kontrolli ÜVJP/ÜJKP parlamentidevahelise konverentsi istungite ajal;

| 49. | kutsub Euroopa poliitikakujundajaid üles aktiivselt suhtlema kodanike, kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike ametivõimudega, et arutada, kas Euroopa julgeoleku jaoks on vaja tugevamat raamistikku ning millist kasu sellest saab. |
| --- | --- |

49.

kutsub Euroopa poliitikakujundajaid üles aktiivselt suhtlema kodanike, kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike ametivõimudega, et arutada, kas Euroopa julgeoleku jaoks on vaja tugevamat raamistikku ning millist kasu sellest saab.

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0213.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0019.

(3)  ELT L 266, 13.10.2015, lk 55.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0470.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0472.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/119

---

P8_TA(2016)0121

ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamine ja läbivaatamine

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise ja läbivaatamise kohta (2015/2220(INI))

(2018/C 058/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 13. jaanuaril 2015. aastal avaldatud neljandat vahearuannet 2007. aastal vastu võetud ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. jaanuaril 2015. aastal avaldatud neljandat vahearuannet 2007. aastal vastu võetud ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi Kesk-Aasia strateegia kohta, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 22. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi Kesk-Aasia strateegia kohta, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 22. juunil 2015,

| — | võttes arvesse 20. novembril 2013. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Kesk-Aasia ministrite kohtumisel välja kuulutatud kohustusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembril 2013. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Kesk-Aasia ministrite kohtumisel välja kuulutatud kohustusi,

| — | võttes arvesse 12.–13. oktoobril 2015. aastal Milanos toimunud ELi ja Kesk-Aasia viienda kõrgetasemelise energia- ja veealase koostöö konverentsi ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12.–13. oktoobril 2015. aastal Milanos toimunud ELi ja Kesk-Aasia viienda kõrgetasemelise energia- ja veealase koostöö konverentsi ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 21. septembrist kuni 2. oktoobrini 2015. aastal Varssavis toimunud OSCE inimmõõtme rakendamist käsitleva kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. septembrist kuni 2. oktoobrini 2015. aastal Varssavis toimunud OSCE inimmõõtme rakendamist käsitleva kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse 2011. aastal Türgis käivitatud piirkondlikku julgeolekut ning turvalise ja stabiilse Afganistani nimel tehtavat koostööd käsitlevat Istanbuli protsessi ning selle tugevdamiseks peetud „Heart of Asia“ piirkonna riikide ministrite konverentsi, mis toimus 14. juunil 2012. aastal Kabulis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aastal Türgis käivitatud piirkondlikku julgeolekut ning turvalise ja stabiilse Afganistani nimel tehtavat koostööd käsitlevat Istanbuli protsessi ning selle tugevdamiseks peetud „Heart of Asia“ piirkonna riikide ministrite konverentsi, mis toimus 14. juunil 2012. aastal Kabulis,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni 1. juuni 2015. aasta kuulamisel avaldatud toetust ja antud positiivset hinnangut äsja ametisse nimetatud ELi Kesk-Aasia eriesindajale Peter Burianile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni 1. juuni 2015. aasta kuulamisel avaldatud toetust ja antud positiivset hinnangut äsja ametisse nimetatud ELi Kesk-Aasia eriesindajale Peter Burianile,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone piirkonna kohta, eriti 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (1) ja 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone piirkonna kohta, eriti 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (1) ja 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud kontrollikoja eriaruannete kohta (3), eriti kontrollikoja eriaruande nr 13/2013 „ELi arenguabi Kesk-Aasiale“ II osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud kontrollikoja eriaruannete kohta (3), eriti kontrollikoja eriaruande nr 13/2013 „ELi arenguabi Kesk-Aasiale“ II osa,

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – Komisjon ja rakendusametid (4), ning eriti selle punkti 240, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – Komisjon ja rakendusametid (4), ning eriti selle punkti 240,

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (5),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta kliimast tingitud kriiside ja loodusõnnetuste korral (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta kliimast tingitud kriiside ja loodusõnnetuste korral (6),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (7),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi inimõiguste strateegia läbivaatamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi inimõiguste strateegia läbivaatamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (9),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (11),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (12),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Kasahstani kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Kasahstani kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kasahstanis (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kasahstanis (16),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni Kõrgõzstani kohta seoses homoseksuaalsuse propageerimist käsitleva seaduseelnõuga (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni Kõrgõzstani kohta seoses homoseksuaalsuse propageerimist käsitleva seaduseelnõuga (17);

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta seisukohta nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Kirgiisi Vabariigile (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta seisukohta nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Kirgiisi Vabariigile (18),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kõrgõzstanis (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kõrgõzstanis (19),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kõrgõzstanis (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kõrgõzstanis (20),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel (21),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Usbekistanis (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Usbekistanis (22),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva protokolli (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) sõlmimise kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva protokolli (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) sõlmimise kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (24),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015. aastal,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 12. mail 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 12. mail 2014. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/53/144 „Deklaratsioon üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organisatsioonide õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi“ (inimõiguste kaitsjate deklaratsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/53/144 „Deklaratsioon üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organisatsioonide õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi“ (inimõiguste kaitsjate deklaratsioon),

| — | võttes arvesse ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ja Euroopa naabruspoliitika jätkuvaid läbivaatamisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ja Euroopa naabruspoliitika jätkuvaid läbivaatamisi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0051/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0051/2016),

| A. | arvestades, et ELi Kesk-Aasia strateegia võeti vastu olukorras, kus suurenes piirkonna tähtsus ja ELi tegevus naabruses asuvas Afganistanis, ELi naabruspoliitika laienes Kaspia mere piirkonnale, EL jätkas postsovetlike ühiskondade reformimise ja kaasajastamise toetamist ning tähtsal kohal olid ELi energiajulgeoleku huvid; arvestades, et tunnistati ka julgeolekuprobleemide ja -ohtude olemasolu, mis nõuavad Kesk-Aasia ja ELi ning selle liikmesriikide vahelist tihedamat koostööd; arvestades, et strateegiat on rakendatud peaaegu kaheksa aastat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi Kesk-Aasia strateegia võeti vastu olukorras, kus suurenes piirkonna tähtsus ja ELi tegevus naabruses asuvas Afganistanis, ELi naabruspoliitika laienes Kaspia mere piirkonnale, EL jätkas postsovetlike ühiskondade reformimise ja kaasajastamise toetamist ning tähtsal kohal olid ELi energiajulgeoleku huvid; arvestades, et tunnistati ka julgeolekuprobleemide ja -ohtude olemasolu, mis nõuavad Kesk-Aasia ja ELi ning selle liikmesriikide vahelist tihedamat koostööd; arvestades, et strateegiat on rakendatud peaaegu kaheksa aastat;

| B. | arvestades, et hoolimata ühisest minevikust on Kesk-Aasia paljurahvuseline ja mitmeusuline heterogeenne piirkond; arvestades, et vastastikuse usalduse puudumine ning loodusvarade kasutamise ja jagamisega seotud püsivad pinged on seni õõnestanud tõelise piirkondliku koostöö arendamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hoolimata ühisest minevikust on Kesk-Aasia paljurahvuseline ja mitmeusuline heterogeenne piirkond; arvestades, et vastastikuse usalduse puudumine ning loodusvarade kasutamise ja jagamisega seotud püsivad pinged on seni õõnestanud tõelise piirkondliku koostöö arendamist;

| C. | arvestades, et ELi ja viie Kesk-Aasia riigi vahel vastastikust huvi pakkuvates valdkondades tehtava koostöö süvendamise peamiseks tingimuseks on demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste järgimine partnerlus- ja koostöölepingutes sätestatud partnerluse mõiste sügavamas tähenduses; arvestades, et demokraatia ja inimõiguste üldine olukord piirkonnas on endiselt mitmeti halb ja tekitab muret; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja viie Kesk-Aasia riigi vahel vastastikust huvi pakkuvates valdkondades tehtava koostöö süvendamise peamiseks tingimuseks on demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste järgimine partnerlus- ja koostöölepingutes sätestatud partnerluse mõiste sügavamas tähenduses; arvestades, et demokraatia ja inimõiguste üldine olukord piirkonnas on endiselt mitmeti halb ja tekitab muret;

| D. | arvestades, et suured puudujäägid õigusriigi põhimõtete järgimisel ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisel takistavad Kesk-Aasia riikide säästva arengu ja hea valitsemistava saavutamise võimalusi nende ühiskondade kahjuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suured puudujäägid õigusriigi põhimõtete järgimisel ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisel takistavad Kesk-Aasia riikide säästva arengu ja hea valitsemistava saavutamise võimalusi nende ühiskondade kahjuks;

| E. | arvestades, et kaubandus- ja energiaalased sidemed tugevdavad ELi ja Kesk-Aasia suhteid ning edendavad ühiseid väärtusi, nagu õigusriigi põhimõtted, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine; arvestades, et üldise soodustuste süsteemi eesmärk on mitmekesistada Kesk-Aasia riikide majandust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kaubandus- ja energiaalased sidemed tugevdavad ELi ja Kesk-Aasia suhteid ning edendavad ühiseid väärtusi, nagu õigusriigi põhimõtted, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine; arvestades, et üldise soodustuste süsteemi eesmärk on mitmekesistada Kesk-Aasia riikide majandust;

| F. | arvestades, et mõned liikmesriigid on teatavate Kesk-Aasia riikidega loonud kahepoolsed suhted ja neid süvendanud; arvestades, et EL vajab sidusat ja järjepidevat lähenemisviisi piirkonnale, et vältida kattumisi või segadust tekitavate sõnumite saatmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõned liikmesriigid on teatavate Kesk-Aasia riikidega loonud kahepoolsed suhted ja neid süvendanud; arvestades, et EL vajab sidusat ja järjepidevat lähenemisviisi piirkonnale, et vältida kattumisi või segadust tekitavate sõnumite saatmist;

| G. | arvestades, et kui aastatel 2014–2020 on ELi poolt Kesk-Aasiale peamiselt arengukoostöö rahastamisvahendist antavat arenguabi suurendatud 1 miljardi euroni, mida on 56 % rohkem kui programmiperioodil 2007–2013; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui aastatel 2014–2020 on ELi poolt Kesk-Aasiale peamiselt arengukoostöö rahastamisvahendist antavat arenguabi suurendatud 1 miljardi euroni, mida on 56 % rohkem kui programmiperioodil 2007–2013;

| H. | arvestades, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend on oluline vahend, mille eesmärk on toetada kodanikuühiskonna organisatsioone ja demokratiseerimist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend on oluline vahend, mille eesmärk on toetada kodanikuühiskonna organisatsioone ja demokratiseerimist;

| I. | arvestades, et piirkond puutub üha enam kokku usufanatismiga, mis avaldub toetuses Islamiriigile/Daeshile, Al Qaedale Afganistanis ja Hizb-ut-Tahririle, ning palju inimesi on liitunud Islamiriigi/Daeshiga Süürias ja Iraagis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et piirkond puutub üha enam kokku usufanatismiga, mis avaldub toetuses Islamiriigile/Daeshile, Al Qaedale Afganistanis ja Hizb-ut-Tahririle, ning palju inimesi on liitunud Islamiriigi/Daeshiga Süürias ja Iraagis;

| J. | arvestades, et see piirkond on oluline narkootikumide transiiditee Afganistanist Venemaale ja teatavad kohalikud hõimud tegelevad selle tulusa kaubandusega, mis võimaldab neil korruptsiooni ja huvide hägustumise tõttu kasutada märkimisväärset poliitilist mõjuvõimu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et see piirkond on oluline narkootikumide transiiditee Afganistanist Venemaale ja teatavad kohalikud hõimud tegelevad selle tulusa kaubandusega, mis võimaldab neil korruptsiooni ja huvide hägustumise tõttu kasutada märkimisväärset poliitilist mõjuvõimu;

| K. | arvestades, et haridusel on keskne roll piirkonna stabiilse, turvalise ja säästva arengu edendamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et haridusel on keskne roll piirkonna stabiilse, turvalise ja säästva arengu edendamisel;

| L. | arvestades, et 2015. aasta juunis kinnitas välisasjade nõukogu oma pühendumust naiste õiguste edendamisele ja märkis, et naiste mõjuvõimu suurendamisel selles piirkonnas on pikaajalise stabiilsuse ja hea valitsemistava tagamise seisukohast äärmiselt oluline osa; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2015. aasta juunis kinnitas välisasjade nõukogu oma pühendumust naiste õiguste edendamisele ja märkis, et naiste mõjuvõimu suurendamisel selles piirkonnas on pikaajalise stabiilsuse ja hea valitsemistava tagamise seisukohast äärmiselt oluline osa;

| M. | arvestades, et Kesk-Aasia riigid peavad parandama oma varjupaigapoliitika õigus- ja halduskorda ning piirkondlikud konsultatiivprotsessid, nagu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni koordineeritav Almatõ protsess, võivad sellele kaasa aidata; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Kesk-Aasia riigid peavad parandama oma varjupaigapoliitika õigus- ja halduskorda ning piirkondlikud konsultatiivprotsessid, nagu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni koordineeritav Almatõ protsess, võivad sellele kaasa aidata;

| N. | arvestades, et kliimasoojenemise mõju Kesk-Aasias on veel suuresti teadmata, ent juba on selge, et veevarustusprobleemid madalamatel aladel asuvates riikides kasvavad veelgi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kliimasoojenemise mõju Kesk-Aasias on veel suuresti teadmata, ent juba on selge, et veevarustusprobleemid madalamatel aladel asuvates riikides kasvavad veelgi;

| O. | arvestades, et Venemaal ja Hiinal on piirkonnaga tugevad sidemed ja sellele suur mõju, kuid ELil on ikkagi palju võimalusi oma tegevuse ja koostöö tõhustamiseks Kesk-Aasia riikidega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Venemaal ja Hiinal on piirkonnaga tugevad sidemed ja sellele suur mõju, kuid ELil on ikkagi palju võimalusi oma tegevuse ja koostöö tõhustamiseks Kesk-Aasia riikidega;

| P. | arvestades mitmesuguseid piirkondlikke protsesse, nagu Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsioon (CSTO), Shanghai Koostööorganisatsioon (SCO) ja Euraasia Majandusliit (EEU), mille liikmeteks on mitu Kesk-Aasia riiki ja kus domineerivad Venemaa ja/või Hiina; |
| --- | --- |

P.

arvestades mitmesuguseid piirkondlikke protsesse, nagu Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsioon (CSTO), Shanghai Koostööorganisatsioon (SCO) ja Euraasia Majandusliit (EEU), mille liikmeteks on mitu Kesk-Aasia riiki ja kus domineerivad Venemaa ja/või Hiina;

| Q. | arvestades, et piirkond on kaasatud algatusse „One Belt, One Road“, eelkõige selle uude siiditee majandusvööndi osasse, mis suurendab piirkonna strateegilist tähtsust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et piirkond on kaasatud algatusse „One Belt, One Road“, eelkõige selle uude siiditee majandusvööndi osasse, mis suurendab piirkonna strateegilist tähtsust;

| R. | arvestades, et Kesk-Aasia piirkonnas, kuhu kuuluvad endise Nõukogude Liidu Kesk-Aasia vabariigid, on samuti suur Venemaa, Hiina, Mongoolia, Iraani ja Afganistani mõju; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Kesk-Aasia piirkonnas, kuhu kuuluvad endise Nõukogude Liidu Kesk-Aasia vabariigid, on samuti suur Venemaa, Hiina, Mongoolia, Iraani ja Afganistani mõju;

ELi kohustustega seotud üldised tähelepanekud

| 1. | rõhutab, et ELil on sügav strateegiline, poliitiline ja majandushuvi kahe- ja mitmepoolsete suhete tugevdamise vastu kõigi Kesk-Aasia riikidega, seades selle aluseks ühised väärtused, mida deklareeritakse ELi ning Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani ja Usbekistani vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingutes ning Türkmenistaniga sõlmitud lepingus, mis ei ole veel jõustunud; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ELil on sügav strateegiline, poliitiline ja majandushuvi kahe- ja mitmepoolsete suhete tugevdamise vastu kõigi Kesk-Aasia riikidega, seades selle aluseks ühised väärtused, mida deklareeritakse ELi ning Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani ja Usbekistani vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingutes ning Türkmenistaniga sõlmitud lepingus, mis ei ole veel jõustunud;

| 2. | rõhutab ELi suurt huvi jõuka, rahumeelse, demokraatliku, stabiilse ja kaasava Kesk-Aasia vastu, mis toimib nii majanduslikult kui ka ökoloogiliselt jätkusuutliku piirkonnana, nagu on märgitud 2007. aasta strateegias; |
| --- | --- |

2.

rõhutab ELi suurt huvi jõuka, rahumeelse, demokraatliku, stabiilse ja kaasava Kesk-Aasia vastu, mis toimib nii majanduslikult kui ka ökoloogiliselt jätkusuutliku piirkonnana, nagu on märgitud 2007. aasta strateegias;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et senine strateegiline lähenemine suhete kujundamisele Kesk-Aasia riikidega on olnud elujõuline ja edukas vaid osaliselt; märgib, et ELi ja Kesk-Aasia strateegia sihtriikide vahelisi majandussuhteid ei ole asjakohaselt arendatud, piirkondliku koostöö ja Kesk-Aasia riikide integratsiooni soovitav edendamine kogemuste ja standardite ülekandmise teel on ELi poolt seisma jäänud; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et senine strateegiline lähenemine suhete kujundamisele Kesk-Aasia riikidega on olnud elujõuline ja edukas vaid osaliselt; märgib, et ELi ja Kesk-Aasia strateegia sihtriikide vahelisi majandussuhteid ei ole asjakohaselt arendatud, piirkondliku koostöö ja Kesk-Aasia riikide integratsiooni soovitav edendamine kogemuste ja standardite ülekandmise teel on ELi poolt seisma jäänud;

| 4. | leiab, et käesolevas resolutsioonis nimetatud valdkondades ei ole veel tehtud suuri edusamme, kuid loodab, et nii liidu ja selle liikmesriikide kui ka viie Kesk-Aasia riigi poolel osalejad teevad tõsiseid jõupingutusi, et saavutada eesmärgid, mis on sätestatud ametlikes dokumentides ja lepingutes, mis on aluseks liidu kahe- ja mitmepoolsetele suhetele Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistaniga; |
| --- | --- |

4.

leiab, et käesolevas resolutsioonis nimetatud valdkondades ei ole veel tehtud suuri edusamme, kuid loodab, et nii liidu ja selle liikmesriikide kui ka viie Kesk-Aasia riigi poolel osalejad teevad tõsiseid jõupingutusi, et saavutada eesmärgid, mis on sätestatud ametlikes dokumentides ja lepingutes, mis on aluseks liidu kahe- ja mitmepoolsetele suhetele Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistaniga;

| 5. | on rahul Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja nõukogu poolt 2015. aastal tehtud ELi Kesk-Aasia strateegia läbivaatamisega; on siiski seisukohal, et riikide erinevusi ja igaühe eripära arvesse võttes peaksid prioriteedid, eesmärgid ja sihteesmärgid olema paremini vastavusse viidud Kesk-Aasia partnerriikide huvide, vajaduste ja raamtingimustega ning olema seepärast täpsemalt sõnastatud igale riigile kohandatud tegevuskavades ning lisada tuleks näitajad ja võrdlusnäitajad, samuti selle täitmise mõistliku ajakava, et võimaldada tegevuskavade võimalikult kiiret ja paindlikumat kohandamist piirkonna raamtingimustega; |
| --- | --- |

5.

on rahul Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja nõukogu poolt 2015. aastal tehtud ELi Kesk-Aasia strateegia läbivaatamisega; on siiski seisukohal, et riikide erinevusi ja igaühe eripära arvesse võttes peaksid prioriteedid, eesmärgid ja sihteesmärgid olema paremini vastavusse viidud Kesk-Aasia partnerriikide huvide, vajaduste ja raamtingimustega ning olema seepärast täpsemalt sõnastatud igale riigile kohandatud tegevuskavades ning lisada tuleks näitajad ja võrdlusnäitajad, samuti selle täitmise mõistliku ajakava, et võimaldada tegevuskavade võimalikult kiiret ja paindlikumat kohandamist piirkonna raamtingimustega;

| 6. | nõustub seisukohaga, et 2007. aastal vastuvõetud strateegia ning selles sõnastatud pikemas perspektiivis esmatähtsad valdkonnad (inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimine, hea valitsemistava ja demokratiseerumine, noored ja haridus, majandusareng, kaubavahetus ja investeeringud, energeetika ja transport, keskkonnasäästlikkus ja vesi, ühised julgeolekuohud ja -probleemid ning kultuuridevaheline dialoog) on jätkuvalt aktuaalsed ja vajalikud ELi konkreetseks tegevuseks piirkonnas vastavalt ELi strateegias kindlaks määratud eesmärkidele; pooldab siiski konkreetsemat suunitlust strateegia läbivaatamisel; |
| --- | --- |

6.

nõustub seisukohaga, et 2007. aastal vastuvõetud strateegia ning selles sõnastatud pikemas perspektiivis esmatähtsad valdkonnad (inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimine, hea valitsemistava ja demokratiseerumine, noored ja haridus, majandusareng, kaubavahetus ja investeeringud, energeetika ja transport, keskkonnasäästlikkus ja vesi, ühised julgeolekuohud ja -probleemid ning kultuuridevaheline dialoog) on jätkuvalt aktuaalsed ja vajalikud ELi konkreetseks tegevuseks piirkonnas vastavalt ELi strateegias kindlaks määratud eesmärkidele; pooldab siiski konkreetsemat suunitlust strateegia läbivaatamisel;

| 7. | võtab rahuloluga teadmiseks strateegia üsna ulatusliku läbivaatamise; nõustub nõukoguga, kes on lugenud selle piirkonna strateegiliselt tähtsaks, ning on seisukohal, et seepärast tuleb tihendada koostööd poliitiliste, diplomaatiliste ja kaubandussuhete vallas ning toetada tõelisi demokraatlikke ümberkujundusi; tunneb sellega seoses heameelt aastatel 2014–2020 piirkonda suunatava ELi arenguabi varasema perioodiga võrreldes 56 % võrra suurema mahu ja konkreetsema suunitluse üle; |
| --- | --- |

7.

võtab rahuloluga teadmiseks strateegia üsna ulatusliku läbivaatamise; nõustub nõukoguga, kes on lugenud selle piirkonna strateegiliselt tähtsaks, ning on seisukohal, et seepärast tuleb tihendada koostööd poliitiliste, diplomaatiliste ja kaubandussuhete vallas ning toetada tõelisi demokraatlikke ümberkujundusi; tunneb sellega seoses heameelt aastatel 2014–2020 piirkonda suunatava ELi arenguabi varasema perioodiga võrreldes 56 % võrra suurema mahu ja konkreetsema suunitluse üle;

| 8. | peab tervitatavaks asjaolu, et strateegia läbivaatamist arutati 21. detsembril 2015. aastal Astanas toimunud ELi ja Kesk-Aasia ministrite kohtumisel; toetab ELi ja Kesk-Aasia tippkohtumise korraldamist ELi eesmärkide edendamiseks piirkonnas ning probleemide ja koostööküsimuste arutamiseks; |
| --- | --- |

8.

peab tervitatavaks asjaolu, et strateegia läbivaatamist arutati 21. detsembril 2015. aastal Astanas toimunud ELi ja Kesk-Aasia ministrite kohtumisel; toetab ELi ja Kesk-Aasia tippkohtumise korraldamist ELi eesmärkide edendamiseks piirkonnas ning probleemide ja koostööküsimuste arutamiseks;

| 9. | jagab seisukohta, et nii kahepoolses kui ka piirkondlikus plaanis tuleks paremate tulemuste saavutamiseks kohaldada diferentseeritud, tingimustel ja stiimulitel põhinevat lähenemisviisi; on veendunud, et piirkondlikud programmid sellistes valdkondades nagu piirikontroll, uimastite ja uimastikaubanduse vastane võitlus, transport ja energeetika tuleks huvitatud osapoolte, sh laiema piirkonna osapoolte, nt Afganistani, Iraani, Mongoolia ja Aserbaidžaani mõjutamiseks kohandada konkreetsete oludega; |
| --- | --- |

9.

jagab seisukohta, et nii kahepoolses kui ka piirkondlikus plaanis tuleks paremate tulemuste saavutamiseks kohaldada diferentseeritud, tingimustel ja stiimulitel põhinevat lähenemisviisi; on veendunud, et piirkondlikud programmid sellistes valdkondades nagu piirikontroll, uimastite ja uimastikaubanduse vastane võitlus, transport ja energeetika tuleks huvitatud osapoolte, sh laiema piirkonna osapoolte, nt Afganistani, Iraani, Mongoolia ja Aserbaidžaani mõjutamiseks kohandada konkreetsete oludega;

| 10. | nõuab, et EL teeks intensiivsemat ja eesmärgistatud koostööd nende Kesk-Aasia riikidega, kes soovivad saavutada ELi Kesk-Aasia strateegias ettenähtust enamat; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et EL teeks intensiivsemat ja eesmärgistatud koostööd nende Kesk-Aasia riikidega, kes soovivad saavutada ELi Kesk-Aasia strateegias ettenähtust enamat;

| 11. | rõhutab, et tõhustatud piirkondlik koostöö parandaks piirkonna majanduse ja julgeolekuolukorda; arvestades asjaolu, et Kesk-Aasia piirkondade vahelised sidemed on nõrgad, kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni töötama välja projekte, mis edendaksid koostööd sidemete tugevdamisest huvitatud riikidega; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et tõhustatud piirkondlik koostöö parandaks piirkonna majanduse ja julgeolekuolukorda; arvestades asjaolu, et Kesk-Aasia piirkondade vahelised sidemed on nõrgad, kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni töötama välja projekte, mis edendaksid koostööd sidemete tugevdamisest huvitatud riikidega;

| 12. | toonitab, et ELi vahenditest väljamaksete tegemine peaks olema selgelt stiimuli- või tulemuspõhine, kus võetakse arvesse igale riigile kehtestatud võrdlusnäitajate täitmist, ning sõltuma mõõdetavatest saavutustest eeskätt sellistes valdkondades nagu demokratiseerimine, korruptsiooni ennetamine ja tõkestamine, vabad ja õiglased valimised, inimõigused, uimastikaubanduse tõkestamine, tööõiguse normide järgimine, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtted, areng, inimeste turvalisus ja heanaaberlikud suhted; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et ELi vahenditest väljamaksete tegemine peaks olema selgelt stiimuli- või tulemuspõhine, kus võetakse arvesse igale riigile kehtestatud võrdlusnäitajate täitmist, ning sõltuma mõõdetavatest saavutustest eeskätt sellistes valdkondades nagu demokratiseerimine, korruptsiooni ennetamine ja tõkestamine, vabad ja õiglased valimised, inimõigused, uimastikaubanduse tõkestamine, tööõiguse normide järgimine, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtted, areng, inimeste turvalisus ja heanaaberlikud suhted;

| 13. | nõustub, et konkreetset ja konstruktiivset tegevust ning demokraatlike reformide ja valitsusprogrammide vastuvõtmist võib pidada paljudes valdkondades saavutustele kaasaaitavateks teguriteks; nõuab siiski, et komisjon ja Euroopa välisteenistus võtaksid oma hindamiste aluseks kohapeal kindlakstehtud asjaolud; |
| --- | --- |

13.

nõustub, et konkreetset ja konstruktiivset tegevust ning demokraatlike reformide ja valitsusprogrammide vastuvõtmist võib pidada paljudes valdkondades saavutustele kaasaaitavateks teguriteks; nõuab siiski, et komisjon ja Euroopa välisteenistus võtaksid oma hindamiste aluseks kohapeal kindlakstehtud asjaolud;

| 14. | kordab vajadust ELi suurema poliitilise nähtavuse järele Kesk-Aasia piirkonnas; nõuab, et EL ja liikmesriigid piirkonnas oma välispoliitika sidusust ja kooskõlastatust suurendades räägiksid ühel häälel ilma kahepoolsete läbirääkimisteta, mille tulemusena sageli vähendatakse inimõigustega seotud tingimusi, ning täieliku mõju ja koostoime saavutamiseks tuleb käivitada koostöös liikmesriikidega abi ja projektide ühine kavandamine; nõuab, et nõukogu / Euroopa välisteenistus / komisjon võtaksid vastu mõõdetavate võrdlusnäitajatega konkreetse tegevuskava, mis võimaldab nõuetekohaselt hinnata edaspidi tehtavaid edusamme; tunneb heameelt liikmesriikide ulatuslikuma kaasamise ja omavastutuse üle strateegia rakendamisel; |
| --- | --- |

14.

kordab vajadust ELi suurema poliitilise nähtavuse järele Kesk-Aasia piirkonnas; nõuab, et EL ja liikmesriigid piirkonnas oma välispoliitika sidusust ja kooskõlastatust suurendades räägiksid ühel häälel ilma kahepoolsete läbirääkimisteta, mille tulemusena sageli vähendatakse inimõigustega seotud tingimusi, ning täieliku mõju ja koostoime saavutamiseks tuleb käivitada koostöös liikmesriikidega abi ja projektide ühine kavandamine; nõuab, et nõukogu / Euroopa välisteenistus / komisjon võtaksid vastu mõõdetavate võrdlusnäitajatega konkreetse tegevuskava, mis võimaldab nõuetekohaselt hinnata edaspidi tehtavaid edusamme; tunneb heameelt liikmesriikide ulatuslikuma kaasamise ja omavastutuse üle strateegia rakendamisel;

| 15. | peab tervitatavaks ELi Kesk-Aasia eriesindaja ametikoha taastamist aastase vaheaja järel ning loodab, et äsja ametisse nimetatud eriesindaja annab olulise panuse strateegia rakendamisse Kesk-Aasia riikides ja nendega suhete kujundamisse sellega, et tagab piirkonnas liidu välistegevuse sidususe ja edastab ELi seisukohad Kesk-Aasia juhtpoliitikutele ja üldsusele; |
| --- | --- |

15.

peab tervitatavaks ELi Kesk-Aasia eriesindaja ametikoha taastamist aastase vaheaja järel ning loodab, et äsja ametisse nimetatud eriesindaja annab olulise panuse strateegia rakendamisse Kesk-Aasia riikides ja nendega suhete kujundamisse sellega, et tagab piirkonnas liidu välistegevuse sidususe ja edastab ELi seisukohad Kesk-Aasia juhtpoliitikutele ja üldsusele;

| 16. | nõuab, et ELi eriesindaja keskenduks demokraatia, õigusriigi põhimõtete, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste tugevdamisele, piirkondliku koostöö edendamisele ning dialoogi hõlbustamisele ja vaidlusi tekitavate lahendamata küsimuste rahumeelsele lahendamisele, luues suhteid mitte ainult valitsuste ja parlamentide, vaid ka kodanikuühiskonna ja meediaga, aidates kaasa konfliktide ennetamisele ning edendades piirkondlikku julgeolekut, kindlasuunalist keskkonna ja kliimamuutuste, eelkõige vee- ja süsivesinike varude majandamist; palub ELi eriesindajal teavitada Euroopa Parlamenti suuliselt ja kirjalikult peamistest probleemidest vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 36 ja eriesindaja mandaadile; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et ELi eriesindaja keskenduks demokraatia, õigusriigi põhimõtete, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste tugevdamisele, piirkondliku koostöö edendamisele ning dialoogi hõlbustamisele ja vaidlusi tekitavate lahendamata küsimuste rahumeelsele lahendamisele, luues suhteid mitte ainult valitsuste ja parlamentide, vaid ka kodanikuühiskonna ja meediaga, aidates kaasa konfliktide ennetamisele ning edendades piirkondlikku julgeolekut, kindlasuunalist keskkonna ja kliimamuutuste, eelkõige vee- ja süsivesinike varude majandamist; palub ELi eriesindajal teavitada Euroopa Parlamenti suuliselt ja kirjalikult peamistest probleemidest vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 36 ja eriesindaja mandaadile;

| 17. | nõuab, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja ELi eriesindaja suurendaksid ELi kohalolekut Kesk-Aasias, tagades parema ELi nähtavuse elanikkonnas, kodanikuühiskonnas, kohalikus meedias ning äriringkondades ja ülikoolides; nõuab, et Euroopa välisteenistus tasakaalustaks vaikse diplomaatia suurema avaliku diplomaatiaga; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja ELi eriesindaja suurendaksid ELi kohalolekut Kesk-Aasias, tagades parema ELi nähtavuse elanikkonnas, kodanikuühiskonnas, kohalikus meedias ning äriringkondades ja ülikoolides; nõuab, et Euroopa välisteenistus tasakaalustaks vaikse diplomaatia suurema avaliku diplomaatiaga;

| 18. | nõuab, et Euroopa välisteenistus esitaks korrapäraselt Kesk-Aasiat käsitleva analüüsi, võttes arvesse piirkonna mitmekesist naabrust ning lisades Afganistani ja Iraani integreerimist puudutavaid küsimusi ja pakkudes välja Kaspia mere piirkonda käsitleva tervikliku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et Euroopa välisteenistus esitaks korrapäraselt Kesk-Aasiat käsitleva analüüsi, võttes arvesse piirkonna mitmekesist naabrust ning lisades Afganistani ja Iraani integreerimist puudutavaid küsimusi ja pakkudes välja Kaspia mere piirkonda käsitleva tervikliku lähenemisviisi;

| 19. | palub komisjonil tagada piirkonnas rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu OSCE, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (ONUDC), ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) võetavate meetmete ja piirkonnas kasutatavate ELi väliste rahastamisvahendite (näiteks arengukoostöö rahastamisvahend, stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend ja partnerluse rahastamisvahend) vahelise koostoime, sidusus ja järjepidevus ning parandada EBRD ja EIP tegevuse kooskõlastamist; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil tagada piirkonnas rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu OSCE, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (ONUDC), ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) võetavate meetmete ja piirkonnas kasutatavate ELi väliste rahastamisvahendite (näiteks arengukoostöö rahastamisvahend, stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend ja partnerluse rahastamisvahend) vahelise koostoime, sidusus ja järjepidevus ning parandada EBRD ja EIP tegevuse kooskõlastamist;

| 20. | palub ELil teha keskkonna, hariduse ja kliimapoliitika valdkonnas koostööd USA abi- ja arenguprojektidega, et saavutada suurem tõhusus ja jõuda ühiselt laiema üldsuseni; |
| --- | --- |

20.

palub ELil teha keskkonna, hariduse ja kliimapoliitika valdkonnas koostööd USA abi- ja arenguprojektidega, et saavutada suurem tõhusus ja jõuda ühiselt laiema üldsuseni;

| 21. | nõuab ELi ja OSCE vahelise Kesk-Aasiat puudutava koostöö tugevdamist, eelkõige inimõiguste, demokratiseerimise ja julgeoleku valdkonnas, et vajaduse korral ühineda nende püüdlustega piirkonnas ja neid täiendada; |
| --- | --- |

21.

nõuab ELi ja OSCE vahelise Kesk-Aasiat puudutava koostöö tugevdamist, eelkõige inimõiguste, demokratiseerimise ja julgeoleku valdkonnas, et vajaduse korral ühineda nende püüdlustega piirkonnas ja neid täiendada;

| 22. | ergutab ELi delegatsioone Kesk-Aasias kasutama oma potentsiaali maksimaalselt ära ELi strateegia rakendamiseks, eelkõige kodanikuühiskonna toetamiseks ja kaasamiseks; |
| --- | --- |

22.

ergutab ELi delegatsioone Kesk-Aasias kasutama oma potentsiaali maksimaalselt ära ELi strateegia rakendamiseks, eelkõige kodanikuühiskonna toetamiseks ja kaasamiseks;

| 23. | toetab jätkuvat parlamentidevahelist koostööd ja rõhutab piirkonda saadetud alalise delegatsiooni rolli piirkonna riikidega sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingute järelevalves; |
| --- | --- |

23.

toetab jätkuvat parlamentidevahelist koostööd ja rõhutab piirkonda saadetud alalise delegatsiooni rolli piirkonna riikidega sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingute järelevalves;

Demokratiseerimine, inimõigused ja õigusriik

| 24. | nõuab, et nõukogu, Euroopa välisteenistus ja komisjon tähtsustaksid ja toetaksid demokraatia edendamist ja tugevdamist, kodanikuõiguste, poliitiliste õiguste ja inimõiguste, sealhulgas ÜRO sotsiaalpaktis kodifitseeritud sotsiaalsete õiguste jõustamist, õigusriigi ülesehitamist ning head valitsus- ja haldustava Kesk-Aasia riikides ning looksid sellega eeldused julgeoleku ja stabiilsuse saavutamiseks, avatud ühiskonna kujundamiseks kõnealustes riikides ning selle tulemusel väliste ja sisemiste julgeolekupoliitiliste ja majanduslike survete ja probleemidega tegelemisel kasutatavate heade tavade levitamiseks; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et nõukogu, Euroopa välisteenistus ja komisjon tähtsustaksid ja toetaksid demokraatia edendamist ja tugevdamist, kodanikuõiguste, poliitiliste õiguste ja inimõiguste, sealhulgas ÜRO sotsiaalpaktis kodifitseeritud sotsiaalsete õiguste jõustamist, õigusriigi ülesehitamist ning head valitsus- ja haldustava Kesk-Aasia riikides ning looksid sellega eeldused julgeoleku ja stabiilsuse saavutamiseks, avatud ühiskonna kujundamiseks kõnealustes riikides ning selle tulemusel väliste ja sisemiste julgeolekupoliitiliste ja majanduslike survete ja probleemidega tegelemisel kasutatavate heade tavade levitamiseks;

| 25. | rõhutab, et ELi strateegia keskmesse peavad jääma inimõigused ja demokraatia, võttes arvesse, et partnerlus- ja koostöölepingutes kavandatud koostöö eeldab inimõiguste ja demokraatia klausli kohaldamist; peab kahetsusväärseks, et partnerlus- ja koostöölepingutega sätestatud juriidilisi kohustusi kaitsta demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid ei ole nõuetekohaselt rakendatud, erandiks on vaid mõningane edu Kõrgõzstanis; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ELi strateegia keskmesse peavad jääma inimõigused ja demokraatia, võttes arvesse, et partnerlus- ja koostöölepingutes kavandatud koostöö eeldab inimõiguste ja demokraatia klausli kohaldamist; peab kahetsusväärseks, et partnerlus- ja koostöölepingutega sätestatud juriidilisi kohustusi kaitsta demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid ei ole nõuetekohaselt rakendatud, erandiks on vaid mõningane edu Kõrgõzstanis;

| 26. | peab kahetsusväärseks, et demokraatlike normide, inimõiguste ja põhivabaduste üldine järgimine ei ole veel piisav; peab kahetsusväärseks, et kuigi mõnes piirkonna riigis on tehtud teatavaid edusamme, on üldine inimõiguste olukord endiselt muret tekitav; see puudutab nii õigusreforme, aktiivsemat tegevust piinamise tõkestamiseks ning meetmeid laste töö ja sunniviisilise töö kaotamiseks; |
| --- | --- |

26.

peab kahetsusväärseks, et demokraatlike normide, inimõiguste ja põhivabaduste üldine järgimine ei ole veel piisav; peab kahetsusväärseks, et kuigi mõnes piirkonna riigis on tehtud teatavaid edusamme, on üldine inimõiguste olukord endiselt muret tekitav; see puudutab nii õigusreforme, aktiivsemat tegevust piinamise tõkestamiseks ning meetmeid laste töö ja sunniviisilise töö kaotamiseks;

| 27. | juhib tähelepanu Saksamaa ja Prantsusmaa koordineerimisel ning Soome ja Läti aktiivsel toetusel tegutseva õigusriigi platvormi lisaväärtusele ja edasisele potentsiaalile mitme riigi- ja haldusõiguse teemalise ning kohtunike koolitusürituse korraldamisel; ergutab teisi liikmesriike selles ennetavamalt osalema; nõuab samas, et platvormi täiustataks, et hõlmata demokratiseerimise ja inimõiguste alaseid aktuaalseid küsimusi; nõuab kodanikuühiskonna täit kaasamist platvormi ja tihedamat koostööd sellega; kutsub ELi ja liikmesriikide saatkondi üles toetama tõeliselt sõltumatuid valitsusväliseid partnereid; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu Saksamaa ja Prantsusmaa koordineerimisel ning Soome ja Läti aktiivsel toetusel tegutseva õigusriigi platvormi lisaväärtusele ja edasisele potentsiaalile mitme riigi- ja haldusõiguse teemalise ning kohtunike koolitusürituse korraldamisel; ergutab teisi liikmesriike selles ennetavamalt osalema; nõuab samas, et platvormi täiustataks, et hõlmata demokratiseerimise ja inimõiguste alaseid aktuaalseid küsimusi; nõuab kodanikuühiskonna täit kaasamist platvormi ja tihedamat koostööd sellega; kutsub ELi ja liikmesriikide saatkondi üles toetama tõeliselt sõltumatuid valitsusväliseid partnereid;

| 28. | juhib tähelepanu ebakõlale seaduste vastuvõtmise ja nende tegeliku rakendamise vahel, mis põhjustab edu ebatäpset hindamist; nõuab, et Euroopa välisteenistus ja komisjon lähtuksid edusammude hindamisel praktikas tegelikult saavutatud tulemustest, mitte õigusaktidest või avaldustest; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu ebakõlale seaduste vastuvõtmise ja nende tegeliku rakendamise vahel, mis põhjustab edu ebatäpset hindamist; nõuab, et Euroopa välisteenistus ja komisjon lähtuksid edusammude hindamisel praktikas tegelikult saavutatud tulemustest, mitte õigusaktidest või avaldustest;

| 29. | soovitab ELil kohandada oma inimõigustealast poliitikat ja välisrahastamisvahendeid, võttes paremini sihiks järjepideva pikaajalise demokraatliku reformi; |
| --- | --- |

29.

soovitab ELil kohandada oma inimõigustealast poliitikat ja välisrahastamisvahendeid, võttes paremini sihiks järjepideva pikaajalise demokraatliku reformi;

| 30. | mõistab kindlalt hukka inimõiguslaste, opositsioonipoliitikute ja ajakirjanike jätkuva tagakiusamise Türkmenistanis, Usbekistanis, Tadžikistanis, Kasahstanis ja Kõrgõzstanis ning palub Euroopa välisteenistusel kõikide tema käsutuses olevate vahenditega nende kaitseks kiiresti välja astuda; |
| --- | --- |

30.

mõistab kindlalt hukka inimõiguslaste, opositsioonipoliitikute ja ajakirjanike jätkuva tagakiusamise Türkmenistanis, Usbekistanis, Tadžikistanis, Kasahstanis ja Kõrgõzstanis ning palub Euroopa välisteenistusel kõikide tema käsutuses olevate vahenditega nende kaitseks kiiresti välja astuda;

| 31. | mõistab hukka pagendatud opositsiooniesindajate vastu suunatud tegevuse teatavate Kesk-Aasia režiimide poolt, sh mõrvad ja Interpoli kaudu toimuvate väljasaatmismenetluste kuritarvitamise; nõuab, et liikmesriigid tagaksid parema kaitse ja hoiduksid nende väljasaatmisest kooskõlas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, mis keelab tagakiusamise ohvri väljaandmise tema tagakiusajale; |
| --- | --- |

31.

mõistab hukka pagendatud opositsiooniesindajate vastu suunatud tegevuse teatavate Kesk-Aasia režiimide poolt, sh mõrvad ja Interpoli kaudu toimuvate väljasaatmismenetluste kuritarvitamise; nõuab, et liikmesriigid tagaksid parema kaitse ja hoiduksid nende väljasaatmisest kooskõlas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, mis keelab tagakiusamise ohvri väljaandmise tema tagakiusajale;

| 32. | nõuab sellega seoses, et Euroopa välisteenistus mõistaks oma avaldustes selgelt hukka Kesk-Aasia režiimide võetud repressiivmeetmed avaliku julgeoleku tagamise ettekäändel, võttes samas arvesse põhjendatud julgeolekukaalutlusi; |
| --- | --- |

32.

nõuab sellega seoses, et Euroopa välisteenistus mõistaks oma avaldustes selgelt hukka Kesk-Aasia režiimide võetud repressiivmeetmed avaliku julgeoleku tagamise ettekäändel, võttes samas arvesse põhjendatud julgeolekukaalutlusi;

| 33. | kutsub nõukogu, Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles nõudma suhete edasisel kujundamisel tugevamalt seda, et Kesk-Aasia partnerriigid ratifitseeriksid kiiresti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ning võtaksid vastu ja jõustaksid ILO olulised põhistandardid ja muud normid, mida ei ole veel üle võetud; |
| --- | --- |

33.

kutsub nõukogu, Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles nõudma suhete edasisel kujundamisel tugevamalt seda, et Kesk-Aasia partnerriigid ratifitseeriksid kiiresti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ning võtaksid vastu ja jõustaksid ILO olulised põhistandardid ja muud normid, mida ei ole veel üle võetud;

| 34. | mõistab, milline risk kaasneb nende välisvõitlejate tagasipöördumisega, kes käisid võitlemas kõrvuti Daeshiga, kuid väljendab sügavat muret kodanikuühiskonna ja opositsioonierakondade mahasurumise pärast julgeoleku ja stabiilsuse kaitsmise ettekäändel, sh küsitavate terroristlikus tegevuses osalemise süüdistuste või ebamääraste sotsiaalse vaenu õhutamise süüdistuste esitamine, nn välisagentide seadused, millega häbimärgistatakse ja piiratakse välismaalt rahastatavate seaduslike valitsusväliste organisatsioonide tegevust, ning seire-, järelevalve-, tsensuuri- ja filtreerimistehnoloogia suurem kasutamine, ning peab neid igal juhul sobimatuteks lahendusteks; tuletab partnerriikidele meelde, et tõeliselt toimiv demokraatia peab austama sõnavabadust ja meedia pluralismi; rõhutab sellega seoses, et arvamusvabaduse mahasurumine ei aita kuidagi kaasa püsiva stabiilsuse säilitamisele riigis; rõhutab, et vastavad ELi vahendid, nagu regulaarsete seminaride korraldamine ja tihedam suhtlemine üldsusega, peaksid aitama tugevdada tema rolli, ning et paljud kogukonnad on praegu pigem valmis toetuma rühmade ja klannide vahelistele suhetele või võrgustikele, mida kontrollib valitsev eliit; |
| --- | --- |

34.

mõistab, milline risk kaasneb nende välisvõitlejate tagasipöördumisega, kes käisid võitlemas kõrvuti Daeshiga, kuid väljendab sügavat muret kodanikuühiskonna ja opositsioonierakondade mahasurumise pärast julgeoleku ja stabiilsuse kaitsmise ettekäändel, sh küsitavate terroristlikus tegevuses osalemise süüdistuste või ebamääraste sotsiaalse vaenu õhutamise süüdistuste esitamine, nn välisagentide seadused, millega häbimärgistatakse ja piiratakse välismaalt rahastatavate seaduslike valitsusväliste organisatsioonide tegevust, ning seire-, järelevalve-, tsensuuri- ja filtreerimistehnoloogia suurem kasutamine, ning peab neid igal juhul sobimatuteks lahendusteks; tuletab partnerriikidele meelde, et tõeliselt toimiv demokraatia peab austama sõnavabadust ja meedia pluralismi; rõhutab sellega seoses, et arvamusvabaduse mahasurumine ei aita kuidagi kaasa püsiva stabiilsuse säilitamisele riigis; rõhutab, et vastavad ELi vahendid, nagu regulaarsete seminaride korraldamine ja tihedam suhtlemine üldsusega, peaksid aitama tugevdada tema rolli, ning et paljud kogukonnad on praegu pigem valmis toetuma rühmade ja klannide vahelistele suhetele või võrgustikele, mida kontrollib valitsev eliit;

| 35. | kutsub piirkonna riike üles mitte käsitlema rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide kohalolekut ohuna, vaid ühiskonna rikastamisena, ja tagama neile täieliku juurdepääsu kinnipidamisasutustele karistuste kohaldamise läbipaistvuse parandamiseks, eriti puudutab see koostööd kõigi ÜRO asutuste ja Rahvusvahelise Punase Ristiga; |
| --- | --- |

35.

kutsub piirkonna riike üles mitte käsitlema rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide kohalolekut ohuna, vaid ühiskonna rikastamisena, ja tagama neile täieliku juurdepääsu kinnipidamisasutustele karistuste kohaldamise läbipaistvuse parandamiseks, eriti puudutab see koostööd kõigi ÜRO asutuste ja Rahvusvahelise Punase Ristiga;

| 36. | peab muret tekitavaks, et piirkonna riikides on üha rohkem seadusi, millega piiratakse ajakirjandus-, sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust ning võetakse sihikule kodanikuühiskonna rahastamine (nn välisagentide seadused) ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) kogukonnad (LGBTI propaganda seadused); on sellega seoses seisukohal, et EL peab oma prioriteetide hulka võtma lisaks nimetatud vabaduste edendamisele ka usu- ja veendumuste vabaduse ning naiste, laste ja vähemuste õiguste edendamise; |
| --- | --- |

36.

peab muret tekitavaks, et piirkonna riikides on üha rohkem seadusi, millega piiratakse ajakirjandus-, sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust ning võetakse sihikule kodanikuühiskonna rahastamine (nn välisagentide seadused) ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) kogukonnad (LGBTI propaganda seadused); on sellega seoses seisukohal, et EL peab oma prioriteetide hulka võtma lisaks nimetatud vabaduste edendamisele ka usu- ja veendumuste vabaduse ning naiste, laste ja vähemuste õiguste edendamise;

| 37. | kutsub ametivõime energilisemalt kaitsma Kesk-Aasia ühiskondade usu- ja rahvusvähemusi ning lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi, lõpetama nende diskrimineerimisele ja jõustama haavatavate isikute, eelkõige puuetega isikute õigusi; |
| --- | --- |

37.

kutsub ametivõime energilisemalt kaitsma Kesk-Aasia ühiskondade usu- ja rahvusvähemusi ning lesbisid, geisid, biseksuaale, trans- ja intersoolisi inimesi, lõpetama nende diskrimineerimisele ja jõustama haavatavate isikute, eelkõige puuetega isikute õigusi;

| 38. | tuletab meelde, et laste õiguste kaitse ja edendamine on üks ELi peamisi eesmärke, ning kutsub ametivõime toetama selle eesmärgi elluviimist kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste normidega, eelkõige ÜRO lapse õiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et laste õiguste kaitse ja edendamine on üks ELi peamisi eesmärke, ning kutsub ametivõime toetama selle eesmärgi elluviimist kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste normidega, eelkõige ÜRO lapse õiguste konventsiooniga;

| 39. | on rahul inimõigustealaste dialoogide käivitamisega kõigis viies Kesk-Aasia riigis; juhib siiski tähelepanu selle protsessi vähesele läbipaistvusele ja palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal läbi vaadata piirkonna riikidega toimuvate inimõigustealaste dialoogide rolli, mandaadi, eesmärgid ja järelmeetmed, ning eelkõige kaasata kõik sidusrühmad, sealhulgas islami reformimeelsed poliitilised liikumised, kes on äärmusluse vastu, käivitada inimõiguste süstemaatilise järelevalve mehhanismid ja eriolukorra kavad juhtudeks, kui nendes mehhanismides ilmneb tõsiseid puudusi; märgib, et inimõigustealased dialoogid on ELi ja Kesk-Aasia riikide vahelistes suhetes tähtis vahend, mis võimaldab rakendada arukaid strateegiaid ning seepärast tuleks seda piisavalt kasutada; nõuab, et sellised dialoogid oleksid osa terviklikust inimõigustealasest tegevusest piirkonnas; nõuab sellega seoses, et inimõiguste küsimusi tõstataks ja käsitletaks kõigil, sh riigipeade ja valitsuste tasandil; nõuab tungivalt, et EL tegeleks järjekindlalt ja avalikult konkreetsete juhtumitega; |
| --- | --- |

39.

on rahul inimõigustealaste dialoogide käivitamisega kõigis viies Kesk-Aasia riigis; juhib siiski tähelepanu selle protsessi vähesele läbipaistvusele ja palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal läbi vaadata piirkonna riikidega toimuvate inimõigustealaste dialoogide rolli, mandaadi, eesmärgid ja järelmeetmed, ning eelkõige kaasata kõik sidusrühmad, sealhulgas islami reformimeelsed poliitilised liikumised, kes on äärmusluse vastu, käivitada inimõiguste süstemaatilise järelevalve mehhanismid ja eriolukorra kavad juhtudeks, kui nendes mehhanismides ilmneb tõsiseid puudusi; märgib, et inimõigustealased dialoogid on ELi ja Kesk-Aasia riikide vahelistes suhetes tähtis vahend, mis võimaldab rakendada arukaid strateegiaid ning seepärast tuleks seda piisavalt kasutada; nõuab, et sellised dialoogid oleksid osa terviklikust inimõigustealasest tegevusest piirkonnas; nõuab sellega seoses, et inimõiguste küsimusi tõstataks ja käsitletaks kõigil, sh riigipeade ja valitsuste tasandil; nõuab tungivalt, et EL tegeleks järjekindlalt ja avalikult konkreetsete juhtumitega;

| 40. | rõhutab ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi tähtsust inimõiguste kaitse, demokratiseerimise protsessi ja õigusriigi põhimõtete tulemusliku elluviimise seisukohast Türkmenistanis, Usbekistanis, Tadžikistanis, Kasahstanist ja Kõrgõzstanis; |
| --- | --- |

40.

rõhutab ÜRO Inimõiguste Nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi tähtsust inimõiguste kaitse, demokratiseerimise protsessi ja õigusriigi põhimõtete tulemusliku elluviimise seisukohast Türkmenistanis, Usbekistanis, Tadžikistanis, Kasahstanist ja Kõrgõzstanis;

| 41. | tuletab Kesk-Aasia riikide valitsustele meelde nende kohustusi OSCE inimmõõtme raames; |
| --- | --- |

41.

tuletab Kesk-Aasia riikide valitsustele meelde nende kohustusi OSCE inimmõõtme raames;

| 42. | peab tervitatavaks ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 2015. aasta juunis piirkonda külastades tehtud avaldusi, milles ta hoiatas demokraatia vähenemise eest; |
| --- | --- |

42.

peab tervitatavaks ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 2015. aasta juunis piirkonda külastades tehtud avaldusi, milles ta hoiatas demokraatia vähenemise eest;

| 43. | märgib, et ELi ja USA tegevus Kesk-Aasias on peaaegu täielikult kooskõlastamata; ergutab looma praktilisemaid koostöösidemeid; on veendunud, et ühismeetmetest võib olla kasu eelkõige sellistes valdkondades nagu inimeste turvalisus ja inimõiguste edendamine; |
| --- | --- |

43.

märgib, et ELi ja USA tegevus Kesk-Aasias on peaaegu täielikult kooskõlastamata; ergutab looma praktilisemaid koostöösidemeid; on veendunud, et ühismeetmetest võib olla kasu eelkõige sellistes valdkondades nagu inimeste turvalisus ja inimõiguste edendamine;

Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus

| 44. | tõdeb, et kui inimõiguste edendamisel on Usbekistanis, Kasahstanis, Kõrgõzstanis, Tadžikistanis ja Türkmenistanis erinevad probleemid, siis naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on piirkonna probleemid ühised; |
| --- | --- |

44.

tõdeb, et kui inimõiguste edendamisel on Usbekistanis, Kasahstanis, Kõrgõzstanis, Tadžikistanis ja Türkmenistanis erinevad probleemid, siis naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on piirkonna probleemid ühised;

| 45. | märgib, et kuigi kõik viis Kesk-Aasia riiki on ratifitseerinud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, valitseb jätkuvalt patriarhaalne ja meeste poolt juhitav kultuur, naiste ja meeste vahelist märkimisväärset ebavõrdsust esineb ikka veel paljudes valdkondades, sealhulgas seoses juurdepääsuga kõrgharidusele, mõnele tööturusektorile ja võimalusega saada õiguskaitset ja kasutada õigusi, ning naistevastane vägivald on paljudes Kesk-Aasia piirkondades ikka laialt levinud ja seda esineb mitmel kujul, sh koduvägivalla, naiseröövimise, inimkaubanduse, varajaste abielude ja füüsilise väärkohtlemise kujul; kutsub kõnealust viit riiki üles rakendama täielikult konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; kordab, et ELi toetus peab sisaldama konkreetseid meetmeid naiste diskrimineerimise kaotamiseks; |
| --- | --- |

45.

märgib, et kuigi kõik viis Kesk-Aasia riiki on ratifitseerinud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, valitseb jätkuvalt patriarhaalne ja meeste poolt juhitav kultuur, naiste ja meeste vahelist märkimisväärset ebavõrdsust esineb ikka veel paljudes valdkondades, sealhulgas seoses juurdepääsuga kõrgharidusele, mõnele tööturusektorile ja võimalusega saada õiguskaitset ja kasutada õigusi, ning naistevastane vägivald on paljudes Kesk-Aasia piirkondades ikka laialt levinud ja seda esineb mitmel kujul, sh koduvägivalla, naiseröövimise, inimkaubanduse, varajaste abielude ja füüsilise väärkohtlemise kujul; kutsub kõnealust viit riiki üles rakendama täielikult konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; kordab, et ELi toetus peab sisaldama konkreetseid meetmeid naiste diskrimineerimise kaotamiseks;

| 46. | märgib, et naistel on terviklik ja tähtis roll kõigi Kesk-Aasia riikide põllumajandustootmises, kuna põllumajandussektoris hõivatud naiste keskmine osakaal on 58 % (25); palub kõigil Kesk-Aasia riikidel soodustada naiste tööhõivet ja naisettevõtlust eelkõige maapiirkondades; nõuab, et tütarlaste ja naiste majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi ja nende mõjuvõimu suurendamist edendataks ja jälgitaks ELi suhete ühe peamise eesmärgina selles piirkonnas; |
| --- | --- |

46.

märgib, et naistel on terviklik ja tähtis roll kõigi Kesk-Aasia riikide põllumajandustootmises, kuna põllumajandussektoris hõivatud naiste keskmine osakaal on 58 % (25); palub kõigil Kesk-Aasia riikidel soodustada naiste tööhõivet ja naisettevõtlust eelkõige maapiirkondades; nõuab, et tütarlaste ja naiste majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi ja nende mõjuvõimu suurendamist edendataks ja jälgitaks ELi suhete ühe peamise eesmärgina selles piirkonnas;

| 47. | tunnustab üksikute Kesk-Aasia riikide võetud meetmeid soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks, näiteks muudatusi Kõrgõzstani kriminaalkoodeksi artiklites 154 ja 155, mis jõustusid 2014. aasta veebruaris ja millega karmistati karistusi laialt levinud naiseröövimise tavale; märgib siiski, et naiste õiguste kaitse ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine piirkonnas on endiselt keeruline; palub komisjonil jätkuvalt toetada Kesk-Aasia riike naiste õiguste tegevuskavade väljatöötamisel soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja saavutamiseks ning tagada, et kõigil, ka ühiskonna kõige haavatavamatel liikmetel, oleks võimalus oma inimõigusi täiel määral kasutada; |
| --- | --- |

47.

tunnustab üksikute Kesk-Aasia riikide võetud meetmeid soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks, näiteks muudatusi Kõrgõzstani kriminaalkoodeksi artiklites 154 ja 155, mis jõustusid 2014. aasta veebruaris ja millega karmistati karistusi laialt levinud naiseröövimise tavale; märgib siiski, et naiste õiguste kaitse ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine piirkonnas on endiselt keeruline; palub komisjonil jätkuvalt toetada Kesk-Aasia riike naiste õiguste tegevuskavade väljatöötamisel soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja saavutamiseks ning tagada, et kõigil, ka ühiskonna kõige haavatavamatel liikmetel, oleks võimalus oma inimõigusi täiel määral kasutada;

| 48. | kiidab heaks Kasahstani soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja selles sisalduvad 45 poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku meedet; palub komisjonil jätkuvalt toetada Kesk-Aasia riike naiste õiguste tegevuskavade väljatöötamisel ja nõuab selle strateegia tõhusamat rakendamist; peab kahetsusväärseks, et naised ei ole Kasahstani otsustusorganites piisavalt esindatud, kuigi õiguslikult kehtib poliitilistes institutsioonides 30 % kvoot; |
| --- | --- |

48.

kiidab heaks Kasahstani soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja selles sisalduvad 45 poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku meedet; palub komisjonil jätkuvalt toetada Kesk-Aasia riike naiste õiguste tegevuskavade väljatöötamisel ja nõuab selle strateegia tõhusamat rakendamist; peab kahetsusväärseks, et naised ei ole Kasahstani otsustusorganites piisavalt esindatud, kuigi õiguslikult kehtib poliitilistes institutsioonides 30 % kvoot;

| 49. | palub Euroopa välisteenistusel koostada ELi Kesk-Aasia strateegia läbivaatamise käigus aastateks 2016–2020 seatud eesmärkide kohaselt ja Kesk-Aasia riikide juba tehtud edusammude valguses tervikliku võrdõiguslikkuse tegevuskava, mis sisaldab konkreetseid meetmeid naiste õiguste ja elamistingimuste parandamiseks; on seisukohal, et kõiki Kesk-Aasia riike tuleks julgustada võtma vastu õigusnorme, milles keelatakse selge sõnaga igasugune naistevastane vägivald ja diskrimineerimine, sealhulgas seksuaalne, füüsiline, psühholoogiline ja majanduslik kuritarvitamine, kus naised isoleeritakse ühiskonnast muu hulgas selle abil, et takistatakse nende töötamist ja juurdepääsu pangakontodele, krediitkaartidele või transpordivahenditele; juhib tähelepanu sellele, et majanduslik kindlus on kõige olulisem tegur, mis määrab selle, kas koduvägivalla ohver pääseb vabaks ja vabaneb edasisest väärkohtlemisest püsivalt; palub Kesk-Aasia riikidel käsitleda naistevastast vägivalda kriminaalkuriteona, uurida nõuetekohaselt kõiki teatatud juhtumeid ja rakendada meetmed, millega tagatakse ohvritele kaitse, abi ja juurdepääs õigusemõistmisele, ning võtta kasutusele õigusaktide jõustamist tagavad mehhanismid; märgib, et abielude korraldamine on Kesk-Aasias küllaltki oluline tegevusala, ning palub, et selle piirkonna riigid kaaluksid sellise tegevuse õiguslikku reguleerimist, et haavatavaid naisi ärakasutamise eest paremini kaitsta; kutsub Kesk-Aasia riike üles korraldama koolituskampaaniaid, milles käsitletakse õigust elada ilma vägivallata, ja teadlikkuse tõstmise algatusi kogu ühiskonna jaoks tervikuna ja eriti usujuhtide jaoks selle kohta, et abielu sõlmimiseks on rangelt nõutav mõlema poole nõusolek; |
| --- | --- |

49.

palub Euroopa välisteenistusel koostada ELi Kesk-Aasia strateegia läbivaatamise käigus aastateks 2016–2020 seatud eesmärkide kohaselt ja Kesk-Aasia riikide juba tehtud edusammude valguses tervikliku võrdõiguslikkuse tegevuskava, mis sisaldab konkreetseid meetmeid naiste õiguste ja elamistingimuste parandamiseks; on seisukohal, et kõiki Kesk-Aasia riike tuleks julgustada võtma vastu õigusnorme, milles keelatakse selge sõnaga igasugune naistevastane vägivald ja diskrimineerimine, sealhulgas seksuaalne, füüsiline, psühholoogiline ja majanduslik kuritarvitamine, kus naised isoleeritakse ühiskonnast muu hulgas selle abil, et takistatakse nende töötamist ja juurdepääsu pangakontodele, krediitkaartidele või transpordivahenditele; juhib tähelepanu sellele, et majanduslik kindlus on kõige olulisem tegur, mis määrab selle, kas koduvägivalla ohver pääseb vabaks ja vabaneb edasisest väärkohtlemisest püsivalt; palub Kesk-Aasia riikidel käsitleda naistevastast vägivalda kriminaalkuriteona, uurida nõuetekohaselt kõiki teatatud juhtumeid ja rakendada meetmed, millega tagatakse ohvritele kaitse, abi ja juurdepääs õigusemõistmisele, ning võtta kasutusele õigusaktide jõustamist tagavad mehhanismid; märgib, et abielude korraldamine on Kesk-Aasias küllaltki oluline tegevusala, ning palub, et selle piirkonna riigid kaaluksid sellise tegevuse õiguslikku reguleerimist, et haavatavaid naisi ärakasutamise eest paremini kaitsta; kutsub Kesk-Aasia riike üles korraldama koolituskampaaniaid, milles käsitletakse õigust elada ilma vägivallata, ja teadlikkuse tõstmise algatusi kogu ühiskonna jaoks tervikuna ja eriti usujuhtide jaoks selle kohta, et abielu sõlmimiseks on rangelt nõutav mõlema poole nõusolek;

| 50. | märgib, et õigusnormide ja tegelikkuse vahel on lõhe ning kuigi mõne riigi seadustega tagatakse vara jagamisel võrdsed õigused, soositakse jätkuvalt meessoost pärijaid; väljendab muret selle pärast, et Tadžikistanis abielusid seaduslikult ei registreerita, mis jätab naised pärast lahutust eriti haavatavasse olukorda, arvestades, et OSCE uuringu kohaselt jääb seetõttu 80 % lahutatud naistest omandiõiguseta ega saa laste ülalpidamistoetust; |
| --- | --- |

50.

märgib, et õigusnormide ja tegelikkuse vahel on lõhe ning kuigi mõne riigi seadustega tagatakse vara jagamisel võrdsed õigused, soositakse jätkuvalt meessoost pärijaid; väljendab muret selle pärast, et Tadžikistanis abielusid seaduslikult ei registreerita, mis jätab naised pärast lahutust eriti haavatavasse olukorda, arvestades, et OSCE uuringu kohaselt jääb seetõttu 80 % lahutatud naistest omandiõiguseta ega saa laste ülalpidamistoetust;

| 51. | nõuab ELilt tungivalt Kesk-Aasia riikides inimõiguste kaitsmise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist ning aktiivse koostöö tegemist soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ILO, OECD ja ÜRO, et luua sünergia naiste mõjuvõimu suurendamiseks; |
| --- | --- |

51.

nõuab ELilt tungivalt Kesk-Aasia riikides inimõiguste kaitsmise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist ning aktiivse koostöö tegemist soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ILO, OECD ja ÜRO, et luua sünergia naiste mõjuvõimu suurendamiseks;

| 52. | märgib, et ministeeriumiametnike seas on vähe naisi, nimelt 2015. aastal oli naisi sellistel ametikohtadel Kõrgõzstanis 15 % ja Türkmenistanis 5,7 % (26); ergutab Kesk-Aasia riike ja komisjoni keskenduma ka naiste kaasamisele otsustusprotsessidesse, eelkõige poliitika vallas, ja soovitab kvoodisüsteemi kasutuselevõttu, et edendada naiste osalemist, eriti ametikohtadele kandideerimisel; |
| --- | --- |

52.

märgib, et ministeeriumiametnike seas on vähe naisi, nimelt 2015. aastal oli naisi sellistel ametikohtadel Kõrgõzstanis 15 % ja Türkmenistanis 5,7 % (26); ergutab Kesk-Aasia riike ja komisjoni keskenduma ka naiste kaasamisele otsustusprotsessidesse, eelkõige poliitika vallas, ja soovitab kvoodisüsteemi kasutuselevõttu, et edendada naiste osalemist, eriti ametikohtadele kandideerimisel;

| 53. | palub Kesk-Aasia riikidel edendada võrdset juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, et tagada naiste potentsiaali kasutamine majanduskasvu ergutamisel nii kohalikul kui ka ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

53.

palub Kesk-Aasia riikidel edendada võrdset juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, et tagada naiste potentsiaali kasutamine majanduskasvu ergutamisel nii kohalikul kui ka ülemaailmsel tasandil.

| 54. | soovitab kohtutöötajaid teavitada soolise võrdõiguslikkuse küsimustest ja neid sel teemal koolitada ning osutab vajadusele karistada soolise vägivalla toimepanijaid; |
| --- | --- |

54.

soovitab kohtutöötajaid teavitada soolise võrdõiguslikkuse küsimustest ja neid sel teemal koolitada ning osutab vajadusele karistada soolise vägivalla toimepanijaid;

| 55. | rõhutab vajadust korraldada õiguskaitseametnikele, prokuröridele ja kohtutöötajatele naistevastase vägivalla ja inimkaubanduse teemalisi koolituskursusi ja luua ohvrite jaoks ligipääsetavad keskused ja varjupaigad, kus antakse psühholoogilist ja õigusabi; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust korraldada õiguskaitseametnikele, prokuröridele ja kohtutöötajatele naistevastase vägivalla ja inimkaubanduse teemalisi koolituskursusi ja luua ohvrite jaoks ligipääsetavad keskused ja varjupaigad, kus antakse psühholoogilist ja õigusabi;

| 56. | rõhutab, et oluline on nõuetekohaselt rahastada soolise võrdõiguslikkuse poliitika rakendamisega tegelevaid institutsioone ja organeid ning tagada naiste õiguste edendamisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide sõltumatus ja rahastamine; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et oluline on nõuetekohaselt rahastada soolise võrdõiguslikkuse poliitika rakendamisega tegelevaid institutsioone ja organeid ning tagada naiste õiguste edendamisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide sõltumatus ja rahastamine;

Haridus, noored ja inimestevahelised otsekontaktid

| 57. | rõhutab, et haridus on üks tähtsamaid valdkondi ELi pikaajaliste meetmete rakendamiseks Kesk-Aasias; peab haridust tähtsaks integratsiooni tugisambaks ning demokraatia, majanduse ja sotsiaalse arengu võimaldajaks kõigis Kesk-Aasia riikides; toetab tööd, mida on tehtud Kesk-Aasia haridusplatvormi institutsiooniliste ja haridusprogrammide raames, pakkudes tehnilist tuge ja võimaldades dialoogi seminaridel (nagu Bishkek, 2014); tunneb sellega seoses heameelt Läti algatuse üle korraldada esimene ELi ja Kesk-Aasia ministrite hariduseteemaline kohtumine ning Läti ja Poola võetud kohustuse üle juhtida piirkondlikku haridusprogrammi, võttes arvesse mõne liikmesriigi kahetsusväärselt pikka aega kestnud vastuseisu; kutsub ELi ja liikmesriike aktiivselt osalema Läti 2015. aasta esimese poolaasta eesistumise ajal esitatud vastavate eesmärkide saavutamises; peab kaasavasse ja kvaliteetsesse haridusse investeerimist parimaks viisiks, kuidas piirkonna sotsiaal-majanduslikku olukorda parandada; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et haridus on üks tähtsamaid valdkondi ELi pikaajaliste meetmete rakendamiseks Kesk-Aasias; peab haridust tähtsaks integratsiooni tugisambaks ning demokraatia, majanduse ja sotsiaalse arengu võimaldajaks kõigis Kesk-Aasia riikides; toetab tööd, mida on tehtud Kesk-Aasia haridusplatvormi institutsiooniliste ja haridusprogrammide raames, pakkudes tehnilist tuge ja võimaldades dialoogi seminaridel (nagu Bishkek, 2014); tunneb sellega seoses heameelt Läti algatuse üle korraldada esimene ELi ja Kesk-Aasia ministrite hariduseteemaline kohtumine ning Läti ja Poola võetud kohustuse üle juhtida piirkondlikku haridusprogrammi, võttes arvesse mõne liikmesriigi kahetsusväärselt pikka aega kestnud vastuseisu; kutsub ELi ja liikmesriike aktiivselt osalema Läti 2015. aasta esimese poolaasta eesistumise ajal esitatud vastavate eesmärkide saavutamises; peab kaasavasse ja kvaliteetsesse haridusse investeerimist parimaks viisiks, kuidas piirkonna sotsiaal-majanduslikku olukorda parandada;

| 58. | ergutab komisjoni tegelema ELi ja Kesk-Aasia haridusplatvormi tuvastatud puudujääkidega, nagu probleemid õiglase juurdepääsuga haridusele, ajude äravool ning koolitus ebasoodsas olukorras ja haavatavatele rühmadele, nagu tütarlapsed, puudega lapsed ja vähemuste hulka kuuluvad lapsed; |
| --- | --- |

58.

ergutab komisjoni tegelema ELi ja Kesk-Aasia haridusplatvormi tuvastatud puudujääkidega, nagu probleemid õiglase juurdepääsuga haridusele, ajude äravool ning koolitus ebasoodsas olukorras ja haavatavatele rühmadele, nagu tütarlapsed, puudega lapsed ja vähemuste hulka kuuluvad lapsed;

| 59. | nõuab, et EL pühendaks rohkem tähelepanu kvaliteetse hariduse edendamisele Kesk-Aasia riikide noorte seas, sest sellel on soodne mõju sotsiaalsele kaasatusele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja stabiilsusele ning jätkusuutliku demokraatliku ühiskonna kujundamisele ning see on parim vahend vägivaldse äärmusluse ja piirkonna noorte radikaliseerumise ennetamiseks; peab seda prioriteediks, sest 14aastased ja nooremad moodustavad 25–35 % elanikkonnast, mille plahvatuslik noorenemine on muutunud demograafiliseks probleemiks; palub pöörata rohkem tähelepanu piiriülestele projektidele kultuuridevaheliseks leppimiseks ja arenguks Fergana orus; |
| --- | --- |

59.

nõuab, et EL pühendaks rohkem tähelepanu kvaliteetse hariduse edendamisele Kesk-Aasia riikide noorte seas, sest sellel on soodne mõju sotsiaalsele kaasatusele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja stabiilsusele ning jätkusuutliku demokraatliku ühiskonna kujundamisele ning see on parim vahend vägivaldse äärmusluse ja piirkonna noorte radikaliseerumise ennetamiseks; peab seda prioriteediks, sest 14aastased ja nooremad moodustavad 25–35 % elanikkonnast, mille plahvatuslik noorenemine on muutunud demograafiliseks probleemiks; palub pöörata rohkem tähelepanu piiriülestele projektidele kultuuridevaheliseks leppimiseks ja arenguks Fergana orus;

| 60. | väljendab heameelt alg- ja keskhariduse omandajate arvu suurenemise üle ning rõhutab, et oluline on jätkata sama joont; tunneb heameelt, et alg- ja keskhariduse omandanud naiste arv on peaaegu võrdne meeste omaga; rõhutab, kuivõrd oluline on naiste juurdepääs kutse- ja kõrgharidusele, eelkõige Usbekistanis ja Tadžikistanis, kus ülikooliõpinguid jätkavate naiste ja meeste arvu vahel on veel märkimisväärne lõhe; |
| --- | --- |

60.

väljendab heameelt alg- ja keskhariduse omandajate arvu suurenemise üle ning rõhutab, et oluline on jätkata sama joont; tunneb heameelt, et alg- ja keskhariduse omandanud naiste arv on peaaegu võrdne meeste omaga; rõhutab, kuivõrd oluline on naiste juurdepääs kutse- ja kõrgharidusele, eelkõige Usbekistanis ja Tadžikistanis, kus ülikooliõpinguid jätkavate naiste ja meeste arvu vahel on veel märkimisväärne lõhe;

| 61. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on naiste juurdepääs kutse- ja kõrgharidusele, sealhulgas nende suurem osalemine teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, ning nõuab tungivalt, et ELi eriesindaja ergutaks looma stiimuleid selles valdkonnas; on seisukohal, et EL peaks tõhustama selle valdkonna meetmeid, näiteks korraldama õpetajatele koolituskursusi ja hankima õppematerjale; nõuab, et astutuks samme selleks, et ajakohastada riiklikku haridussektorit, edendada rahvusvahelisi akadeemilisi vahetusi ja anda naistele võimalus võrdsetel alustel osaleda; on seisukohal, et haridusvaldkonna spetsialistide jaoks tuleks välja töötada soolise võrdõiguslikkuse teemalised koolituskursused; |
| --- | --- |

61.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on naiste juurdepääs kutse- ja kõrgharidusele, sealhulgas nende suurem osalemine teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, ning nõuab tungivalt, et ELi eriesindaja ergutaks looma stiimuleid selles valdkonnas; on seisukohal, et EL peaks tõhustama selle valdkonna meetmeid, näiteks korraldama õpetajatele koolituskursusi ja hankima õppematerjale; nõuab, et astutuks samme selleks, et ajakohastada riiklikku haridussektorit, edendada rahvusvahelisi akadeemilisi vahetusi ja anda naistele võimalus võrdsetel alustel osaleda; on seisukohal, et haridusvaldkonna spetsialistide jaoks tuleks välja töötada soolise võrdõiguslikkuse teemalised koolituskursused;

| 62. | on seisukohal, et ELi positiivset rolli piirkonnas tuleks suurendada hariduse ja inimestevaheliste kontaktide kaudu; tuletab meelde ELi selliste rahvusvaheliste vahetusprogrammide nagu „Erasmus+“, Erasmus Mundus ja Erasmus Tempus tähtsust positiivse liikuvuse ja ELi ja Kesk-Aasia kultuuridevahelise dialoogi edendamisel ning programmides osalevate üliõpilaste võimestamiseks võimaluste loomisel, mis kõik toob kultuure üksteisele lähemale; tunneb heameelt tõsiasja üle, et EL on eraldanud piirkonna Erasmus+ hariduskoostöö programmile 115 miljonit eurot; kutsub kõiki asjaomaseid sidusrühmi üles liidu ja liikmesriikide tasandil hindama ja arendama ELi ja Kesk-Aasia piirkonna vahelisi olemasolevaid õppe- ja stipendiumiprogrammide mehhanisme ja noorte spetsialistide vahetust eriti tehnoloogia ja rakendusteaduste vallas; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et ELi positiivset rolli piirkonnas tuleks suurendada hariduse ja inimestevaheliste kontaktide kaudu; tuletab meelde ELi selliste rahvusvaheliste vahetusprogrammide nagu „Erasmus+“, Erasmus Mundus ja Erasmus Tempus tähtsust positiivse liikuvuse ja ELi ja Kesk-Aasia kultuuridevahelise dialoogi edendamisel ning programmides osalevate üliõpilaste võimestamiseks võimaluste loomisel, mis kõik toob kultuure üksteisele lähemale; tunneb heameelt tõsiasja üle, et EL on eraldanud piirkonna Erasmus+ hariduskoostöö programmile 115 miljonit eurot; kutsub kõiki asjaomaseid sidusrühmi üles liidu ja liikmesriikide tasandil hindama ja arendama ELi ja Kesk-Aasia piirkonna vahelisi olemasolevaid õppe- ja stipendiumiprogrammide mehhanisme ja noorte spetsialistide vahetust eriti tehnoloogia ja rakendusteaduste vallas;

| 63. | peab tervitatavaks asjaolu, et kõik viis Kesk-Aasia riiki on järginud hoolikalt Bologna protsessi, millest on viimastel aastatel juhindunud paljud riigisisesed reformid; |
| --- | --- |

63.

peab tervitatavaks asjaolu, et kõik viis Kesk-Aasia riiki on järginud hoolikalt Bologna protsessi, millest on viimastel aastatel juhindunud paljud riigisisesed reformid;

| 64. | kutsub komisjoni soodustama Kesk-Aasia teadlaste, instituutide ja ettevõtete osalemist teaduse ja innovatsiooni alastes koostööprojektides, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ raames; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni soodustama Kesk-Aasia teadlaste, instituutide ja ettevõtete osalemist teaduse ja innovatsiooni alastes koostööprojektides, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ raames;

Majandusintegratsioon, kaubandus ja säästev areng

| 65. | märgib, et riikide ühised jooned pärinevad vanemast ajaloost, sealhulgas Siiditee, türgi hõimude poolse koloniseerimise ja islami vastuvõtmise aegadest; märgib ühtlasi, et piirkonna viie riigi arengutase on erinev: Kasahstan on tõusmas piirkonna tähtsaimaks osaliseks, kellega Euroopa Liidu suhted edenevad jõudsalt; Kõrgõzstan ja Tadžikistan on palju vaesemad, kuid on suhteliselt avatud, kaasates mõningal määral kodanikuühiskonda; arenevad ka ELi suhted Usbekistaniga, kuid Turkmenistan on endiselt piirkonna kõige suletum riik, kus puudub tõhus sõltumatu kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

65.

märgib, et riikide ühised jooned pärinevad vanemast ajaloost, sealhulgas Siiditee, türgi hõimude poolse koloniseerimise ja islami vastuvõtmise aegadest; märgib ühtlasi, et piirkonna viie riigi arengutase on erinev: Kasahstan on tõusmas piirkonna tähtsaimaks osaliseks, kellega Euroopa Liidu suhted edenevad jõudsalt; Kõrgõzstan ja Tadžikistan on palju vaesemad, kuid on suhteliselt avatud, kaasates mõningal määral kodanikuühiskonda; arenevad ka ELi suhted Usbekistaniga, kuid Turkmenistan on endiselt piirkonna kõige suletum riik, kus puudub tõhus sõltumatu kodanikuühiskond;

| 66. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et see piirkond on ka märkimisväärselt mitmekesine eelkõige loodusvarade (nt fossiilsed kütused ja põllumaa) poolest ning sellest osaliselt tulenevalt ka riikide praeguse inim- ja majandusarengu taseme poolest; rõhutab, et ühelt poolt on oluline võtta arvesse piirkonna kultuurierinevusi ja teisalt riikide omavahelist sõltuvust; |
| --- | --- |

66.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et see piirkond on ka märkimisväärselt mitmekesine eelkõige loodusvarade (nt fossiilsed kütused ja põllumaa) poolest ning sellest osaliselt tulenevalt ka riikide praeguse inim- ja majandusarengu taseme poolest; rõhutab, et ühelt poolt on oluline võtta arvesse piirkonna kultuurierinevusi ja teisalt riikide omavahelist sõltuvust;

| 67. | tõdeb, et uuel tõukel ELi ja Kesk-Aasia vahelises majanduskoostöös võib olla soodne mõju ajakohastamisele ja demokratiseerimisele piirkonnas; |
| --- | --- |

67.

tõdeb, et uuel tõukel ELi ja Kesk-Aasia vahelises majanduskoostöös võib olla soodne mõju ajakohastamisele ja demokratiseerimisele piirkonnas;

| 68. | on veendunud, et piirkonna majanduse mitmekesistamine loob regionaalarengu, stabiilsuse ja julgeoleku seisukohast lisaväärtust, pidades silmas sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnatasakaalu; leiab, et on oluline ajakohastada ja arendada säästvat riigisisest transporti ja energiataristut, eelkõige maapiirkondades, parandada ühtlasi juurdepääsu kiirele internetile ja hõlbustada piirkondadevaheliste ühenduste arendamist; on seisukohal, et keskkonna taastamine ja säästev areng peaksid olema piirkonna arengu seisukohast võrdse tähtsusega, ning rõhutab mõlema edendamisel kaubanduse olulisust; pooldab ELi toetuse suurendamist loodusvarade majandamise arendamiseks Kesk-Aasia riikides ning nendevahelise piiriülese koostöö ergutamiseks; |
| --- | --- |

68.

on veendunud, et piirkonna majanduse mitmekesistamine loob regionaalarengu, stabiilsuse ja julgeoleku seisukohast lisaväärtust, pidades silmas sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnatasakaalu; leiab, et on oluline ajakohastada ja arendada säästvat riigisisest transporti ja energiataristut, eelkõige maapiirkondades, parandada ühtlasi juurdepääsu kiirele internetile ja hõlbustada piirkondadevaheliste ühenduste arendamist; on seisukohal, et keskkonna taastamine ja säästev areng peaksid olema piirkonna arengu seisukohast võrdse tähtsusega, ning rõhutab mõlema edendamisel kaubanduse olulisust; pooldab ELi toetuse suurendamist loodusvarade majandamise arendamiseks Kesk-Aasia riikides ning nendevahelise piiriülese koostöö ergutamiseks;

| 69. | on mures seiskunud ja ebaühtlase sotsiaal-majandusliku arengu, läbipaistvuse puudumise ja sellest tuleneva korruptsiooni, halb valitsemistava, nõrga institutsioonilise raamistiku, õigusriigi põhimõtete eiramise ja kodanikuühiskonna vähese osaluse pärast, mis soodustab klientelismi ning süvendab korruptsiooni ja riigi vähese tõhususe probleemi; |
| --- | --- |

69.

on mures seiskunud ja ebaühtlase sotsiaal-majandusliku arengu, läbipaistvuse puudumise ja sellest tuleneva korruptsiooni, halb valitsemistava, nõrga institutsioonilise raamistiku, õigusriigi põhimõtete eiramise ja kodanikuühiskonna vähese osaluse pärast, mis soodustab klientelismi ning süvendab korruptsiooni ja riigi vähese tõhususe probleemi;

| 70. | rõhutab ELi ja Kesk-Aasia kaubandussuhete tähtsuse suurenemist, kuna EL on nüüd piirkonna esimene kaubanduspartner; rõhutab, et EL peab edendama kaubandus- ja investeerimissuhteid Kesk-Aasia riikidega; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele, et Kesk-Aasia riigid suurendaksid oma jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemisel ja stabiilse keskkonna edendamisel, et meelitada ligi välisinvesteeringuid; |
| --- | --- |

70.

rõhutab ELi ja Kesk-Aasia kaubandussuhete tähtsuse suurenemist, kuna EL on nüüd piirkonna esimene kaubanduspartner; rõhutab, et EL peab edendama kaubandus- ja investeerimissuhteid Kesk-Aasia riikidega; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele, et Kesk-Aasia riigid suurendaksid oma jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemisel ja stabiilse keskkonna edendamisel, et meelitada ligi välisinvesteeringuid;

| 71. | on seisukohal, et majandus- ja kaubandussuhted Kesk-Aasia riikidega peaksid arenema koos õigusriigi põhimõtete, demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste edenemisega, mitte nende arvelt; tuletab selleks meelde, et oluline on aktiveerida ELi sõlmitud kaubanduslepingute asjaomastes klauslites ette nähtud sätted, kui lepingupool rikub inimõigusi; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et majandus- ja kaubandussuhted Kesk-Aasia riikidega peaksid arenema koos õigusriigi põhimõtete, demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste edenemisega, mitte nende arvelt; tuletab selleks meelde, et oluline on aktiveerida ELi sõlmitud kaubanduslepingute asjaomastes klauslites ette nähtud sätted, kui lepingupool rikub inimõigusi;

| 72. | märgib, et strateegia üks prioriteet on kaasav ja jätkusuutlik majandusareng; rõhutab, et Kesk-Aasia riikidel tuleb aktiivselt edendada vaesuse vähendamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastast poliitikat; märgib, et majanduskasvu aeglustumine Venemaal ja Hiinas, jätkuvad geopoliitilised pinged ja Ukraina konflikt avaldavad äärmiselt ebasoodsat mõju piirkonnale; rõhutab sellega seoses, et piirkonnale põhjustavad tõsiseid sotsiaal-majanduslikke probleeme halvenevad majandussuundumused, mis tulenevad toorainehindade langusest, rubla devalveerumisest ja sellest, et vähenenud on Venemaale rännanute rahaülekanded, kusjuures paljud väljarännanutest naasevad nüüd töötuna kodumaale; märgib selle tagasilanguse taustal, et piirkonna majanduskasvu pärast 2014. aastat hinnatakse ligikaudu poolele eelmise kümne aasta keskmisest kasvumäärast; |
| --- | --- |

72.

märgib, et strateegia üks prioriteet on kaasav ja jätkusuutlik majandusareng; rõhutab, et Kesk-Aasia riikidel tuleb aktiivselt edendada vaesuse vähendamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastast poliitikat; märgib, et majanduskasvu aeglustumine Venemaal ja Hiinas, jätkuvad geopoliitilised pinged ja Ukraina konflikt avaldavad äärmiselt ebasoodsat mõju piirkonnale; rõhutab sellega seoses, et piirkonnale põhjustavad tõsiseid sotsiaal-majanduslikke probleeme halvenevad majandussuundumused, mis tulenevad toorainehindade langusest, rubla devalveerumisest ja sellest, et vähenenud on Venemaale rännanute rahaülekanded, kusjuures paljud väljarännanutest naasevad nüüd töötuna kodumaale; märgib selle tagasilanguse taustal, et piirkonna majanduskasvu pärast 2014. aastat hinnatakse ligikaudu poolele eelmise kümne aasta keskmisest kasvumäärast;

| 73. | nõuab, et komisjon töötaks välja programmid, mis hõlbustavad sotsiaalset integratsiooni ja välismaalt naasnud isikute tööhõivet, ning peetaks aktiivsemat dialoogi rände ja liikuvuse teemal; |
| --- | --- |

73.

nõuab, et komisjon töötaks välja programmid, mis hõlbustavad sotsiaalset integratsiooni ja välismaalt naasnud isikute tööhõivet, ning peetaks aktiivsemat dialoogi rände ja liikuvuse teemal;

| 74. | rõhutab, et on vaja sellist ELi Kesk-Aasia strateegiat, mis ei põhineks geostrateegilistel huvidel, vaid kujundaks kaasavat ja demokraatlikku ühiskonda, mida iseloomustab ametiühingutega liitumise vabadus ja aktiivne kodanikuühiskond, samuti suurem sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine eriti maapiirkondades; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et on vaja sellist ELi Kesk-Aasia strateegiat, mis ei põhineks geostrateegilistel huvidel, vaid kujundaks kaasavat ja demokraatlikku ühiskonda, mida iseloomustab ametiühingutega liitumise vabadus ja aktiivne kodanikuühiskond, samuti suurem sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine eriti maapiirkondades;

| 75. | rõhutab, et viimaste aastate kiirele majanduskasvule vaatamata on piirkonnas kõrge vaesuse määr, suur sissetulekute ebavõrdsus ja oodatav eluiga lüheneb eeskätt maapiirkondades, kus elab 80–90 % rahvastikust; rõhutab, et majanduse üleminekuperioodil toimunud erastamine ei ole suures osas puudutanud mägipiirkondi; rõhutab, et eriti mõjutatud on nimetatud piirkondade naised, sest mehed lähevad linna tööd otsima ja jätavad talumajapidamise ning perekonna eest hoolitsemise täielikult naiste õlule; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et viimaste aastate kiirele majanduskasvule vaatamata on piirkonnas kõrge vaesuse määr, suur sissetulekute ebavõrdsus ja oodatav eluiga lüheneb eeskätt maapiirkondades, kus elab 80–90 % rahvastikust; rõhutab, et majanduse üleminekuperioodil toimunud erastamine ei ole suures osas puudutanud mägipiirkondi; rõhutab, et eriti mõjutatud on nimetatud piirkondade naised, sest mehed lähevad linna tööd otsima ja jätavad talumajapidamise ning perekonna eest hoolitsemise täielikult naiste õlule;

| 76. | rõhutab, et strateegia tuleb kooskõlastada üleilmsete kohustustega, eelkõige 2030. aasta säästva arengu tegevuskavaga, mis võeti vastu 25. septembril 2015. aastal ÜRO säästva arengu tippkohtumisel; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et strateegia tuleb kooskõlastada üleilmsete kohustustega, eelkõige 2030. aasta säästva arengu tegevuskavaga, mis võeti vastu 25. septembril 2015. aastal ÜRO säästva arengu tippkohtumisel;

| 77. | ergutab integreerima säästva arengu eesmärgid piirkonda käsitlevasse ELi arengukavasse; kordab, et nende eesmärkide kaasamine muudab säästva arengu Kesk-Aasia piirkonnas ulatuslikumaks; |
| --- | --- |

77.

ergutab integreerima säästva arengu eesmärgid piirkonda käsitlevasse ELi arengukavasse; kordab, et nende eesmärkide kaasamine muudab säästva arengu Kesk-Aasia piirkonnas ulatuslikumaks;

| 78. | rõhutab, et ELil on oluline kasutada arengukoostööd inimõiguste edendamiseks ja säästva arengu eesmärkide saavutamiseks, suurendada kaubavahetuse ja investeeringute mahtu kõigis piirkonna riikides ning sotsiaalpartnerite rolli ja osalemist kodanikuühiskonnas; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et ELil on oluline kasutada arengukoostööd inimõiguste edendamiseks ja säästva arengu eesmärkide saavutamiseks, suurendada kaubavahetuse ja investeeringute mahtu kõigis piirkonna riikides ning sotsiaalpartnerite rolli ja osalemist kodanikuühiskonnas;

| 79. | on seisukohal, et arenguabi tuleks anda vaid riikides, kes on siiralt pühendunud vaesuse vähendamisele ning võrdsele ja jätkusuutlikule sotsiaal-majanduslikule arengule ja inimõiguste austamisele, ning sellised riigid peavad näitama, et neil on tõhus korruptsioonivastane poliitika, ja lubama ELil teha järelevalvet tehtu üle; seab sellega seoses kahtluse alla Türkmenistanile ja Usbekistanile antava abi mõistlikkuse ja kulutõhususe; palub praeguse poliitika läbi vaadata, kui olukord paraneb; ergutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat aitama sellealast edu süvendada; peab kahetsusväärseks, et korruptsiooni kõrge taseme ja ebatõhusa bürokraatia tõttu on abi kasutussuutlikkus väga väike ja soodne mõju väga piiratud; |
| --- | --- |

79.

on seisukohal, et arenguabi tuleks anda vaid riikides, kes on siiralt pühendunud vaesuse vähendamisele ning võrdsele ja jätkusuutlikule sotsiaal-majanduslikule arengule ja inimõiguste austamisele, ning sellised riigid peavad näitama, et neil on tõhus korruptsioonivastane poliitika, ja lubama ELil teha järelevalvet tehtu üle; seab sellega seoses kahtluse alla Türkmenistanile ja Usbekistanile antava abi mõistlikkuse ja kulutõhususe; palub praeguse poliitika läbi vaadata, kui olukord paraneb; ergutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat aitama sellealast edu süvendada; peab kahetsusväärseks, et korruptsiooni kõrge taseme ja ebatõhusa bürokraatia tõttu on abi kasutussuutlikkus väga väike ja soodne mõju väga piiratud;

| 80. | märgib, et praegune läbivaatamine seoti meelega lahti 2014. aastal lõppenud Kesk-Aasia arengukoostöö rahastamisvahendi 2014–2020. aasta programmi koostamisest, et vältida segadusi ja kattumist, säilitades samas ELi meetmete sidususe piirkonnas; |
| --- | --- |

80.

märgib, et praegune läbivaatamine seoti meelega lahti 2014. aastal lõppenud Kesk-Aasia arengukoostöö rahastamisvahendi 2014–2020. aasta programmi koostamisest, et vältida segadusi ja kattumist, säilitades samas ELi meetmete sidususe piirkonnas;

| 81. | nõuab, et arenguabi keskenduks maaelu arengule ja säästvale põllumajandusele, eriti monokultuuride, näiteks puuvilla kasvatamise osakaalu vähendamisele; |
| --- | --- |

81.

nõuab, et arenguabi keskenduks maaelu arengule ja säästvale põllumajandusele, eriti monokultuuride, näiteks puuvilla kasvatamise osakaalu vähendamisele;

| 82. | nõuab, et EL jälgiks oma tehnilise ja rahalise abi tõhusust Kesk-Aasia riikide avaliku sektori reformimisel; |
| --- | --- |

82.

nõuab, et EL jälgiks oma tehnilise ja rahalise abi tõhusust Kesk-Aasia riikide avaliku sektori reformimisel;

| 83. | nõuab ELi arengupoliitika kooskõlastamist liikmesriikide tegevusega piirkonnas; nõuab tihedamat arengukoostööd USAga ühise säästva arengu partnerluse raames; nõuab ühtlasi Kesk-Aasia piirkonna arendamisel koostöö tegemist ka Hiina ja Venemaaga; |
| --- | --- |

83.

nõuab ELi arengupoliitika kooskõlastamist liikmesriikide tegevusega piirkonnas; nõuab tihedamat arengukoostööd USAga ühise säästva arengu partnerluse raames; nõuab ühtlasi Kesk-Aasia piirkonna arendamisel koostöö tegemist ka Hiina ja Venemaaga;

| 84. | võtab arvesse Hiina enesekehtestamist piirkonnas ja tema rolli muutumist väliskaubanduspartnerist vahendajaks piirkondlikus majandusjuhtimises, mis hõlmab avalike hüvede pakkumist piirkonnas; |
| --- | --- |

84.

võtab arvesse Hiina enesekehtestamist piirkonnas ja tema rolli muutumist väliskaubanduspartnerist vahendajaks piirkondlikus majandusjuhtimises, mis hõlmab avalike hüvede pakkumist piirkonnas;

| 85. | on veendumusel, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ning Hiina siiditee vööndi „One Belt One Road“ algatuse vaheline sünergia on tähtis vahend majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks piirkonnas; |
| --- | --- |

85.

on veendumusel, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ning Hiina siiditee vööndi „One Belt One Road“ algatuse vaheline sünergia on tähtis vahend majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks piirkonnas;

| 86. | märgib samuti, et kaks riiki, Kasahstan ja Kõrgõzstan, on ühinenud Venemaa loodud uue Euraasia Majandusliiduga; |
| --- | --- |

86.

märgib samuti, et kaks riiki, Kasahstan ja Kõrgõzstan, on ühinenud Venemaa loodud uue Euraasia Majandusliiduga;

| 87. | nõuab ELi tihedat koostööd ÜRO fondide ja asutustega ning Maailmapangaga; |
| --- | --- |

87.

nõuab ELi tihedat koostööd ÜRO fondide ja asutustega ning Maailmapangaga;

| 88. | võtab teadmiseks jätkuva valdkondliku eelarvetoetuse Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles määrama eeskätt jätkuvatele eelarvetoetuse programmidele kindlaks ranged ja objektiivselt kontrollitavad tingimused ning neid kohaldama; rõhutab siiski, et nendega peavad kaasnema rangemad kriteeriumid, sealhulgas tugev reformikava ja tõhusad korruptsioonivastased meetmed; märgib, et ELi eelarvetoetusi ei tohiks kasutada avalike põhiteenuste (nt põhi- ja keskharidus, esmatasandi tervishoid, põhitaristu) otserahastamiseks, mis on peamiselt ametiasutuste vastutusalas; on pigem seisukohal, et ELi abi peaks olema seotud ametiasutuste tulemuslikkusega selle valdkonnas ning ELi eelarvetoetus peaks aitama välja töötada täiustatud avalikke teenuseid, nt teadusuuringud, innovatsioon, kõrgharidus, innovaatiline taristu jms; |
| --- | --- |

88.

võtab teadmiseks jätkuva valdkondliku eelarvetoetuse Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles määrama eeskätt jätkuvatele eelarvetoetuse programmidele kindlaks ranged ja objektiivselt kontrollitavad tingimused ning neid kohaldama; rõhutab siiski, et nendega peavad kaasnema rangemad kriteeriumid, sealhulgas tugev reformikava ja tõhusad korruptsioonivastased meetmed; märgib, et ELi eelarvetoetusi ei tohiks kasutada avalike põhiteenuste (nt põhi- ja keskharidus, esmatasandi tervishoid, põhitaristu) otserahastamiseks, mis on peamiselt ametiasutuste vastutusalas; on pigem seisukohal, et ELi abi peaks olema seotud ametiasutuste tulemuslikkusega selle valdkonnas ning ELi eelarvetoetus peaks aitama välja töötada täiustatud avalikke teenuseid, nt teadusuuringud, innovatsioon, kõrgharidus, innovaatiline taristu jms;

| 89. | väljendab heameelt makromajandusliku finantsabi suurendamise üle ning nõuab, et asjaomast vahendit kasutataks rangete tasuvuskriteeriumide ja ülekanduvat mõju käsitlevate üksikasjalike mõjuhindamiste alusel; rõhutab strateegia rakendamise eduaruannete tähelepanuväärsemaid aspekte arvesse võttes seda, et oluline on liikmesriikide kaasamine ELi abi rakendamisse, et saavutada suurem mõju ja parandada tulemusi; |
| --- | --- |

89.

väljendab heameelt makromajandusliku finantsabi suurendamise üle ning nõuab, et asjaomast vahendit kasutataks rangete tasuvuskriteeriumide ja ülekanduvat mõju käsitlevate üksikasjalike mõjuhindamiste alusel; rõhutab strateegia rakendamise eduaruannete tähelepanuväärsemaid aspekte arvesse võttes seda, et oluline on liikmesriikide kaasamine ELi abi rakendamisse, et saavutada suurem mõju ja parandada tulemusi;

| 90. | väljendab heameelt Kõrgõzstani taotluse üle kohaldada GSP+ erikorda ja loodab, et Tadžikistan ja Usbekistan järgivad tema eeskuju; |
| --- | --- |

90.

väljendab heameelt Kõrgõzstani taotluse üle kohaldada GSP+ erikorda ja loodab, et Tadžikistan ja Usbekistan järgivad tema eeskuju;

| 91. | peab oluliseks kõigi Kesk-Aasia riikide poolt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) reeglite järgimist ja WTOga ühinemist; |
| --- | --- |

91.

peab oluliseks kõigi Kesk-Aasia riikide poolt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) reeglite järgimist ja WTOga ühinemist;

| 92. | tunnistab kooskõlas OECD järeldustega, et välismaiste otseinvesteeringute ja VKEde ettevõtlusalased ühendusprogrammid (business linkage programmes – BLPs) on eriti olulised investeeringute ülekanduva mõju mitmekesistamise ja maksimeerimise vahendina, kuna nende abil saavad Kesk-Aasia riigid siduda välismaised otseinvesteeringud tihedamalt sisemajandusega ja suurendada konkurentsivõimet ning samal ajal võimaldavad need saada juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele, rahastamisele, tehnoloogiale ja juhtimisoskustele; kutsub sellega seoses Kesk-Aasia riikide valitsusi üles neid programme algatama ja suurendama sidusrühmade kaasatust juba olemasolevates ettevõtlusalastes ühendusprogrammides; juhib tähelepanu asjaolule, et kohaliku tootmise vastavuse tagamiseks rahvusvahelistele kvaliteedistandarditele tuleb kehtestada täiendavad meetmed, nagu selliste koolitusprogrammide pakkumine, mis aitavad VKEdel oma töötajate oskusi parandada, või VKEde toetamine rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite omaksvõtmisel; |
| --- | --- |

92.

tunnistab kooskõlas OECD järeldustega, et välismaiste otseinvesteeringute ja VKEde ettevõtlusalased ühendusprogrammid (business linkage programmes – BLPs) on eriti olulised investeeringute ülekanduva mõju mitmekesistamise ja maksimeerimise vahendina, kuna nende abil saavad Kesk-Aasia riigid siduda välismaised otseinvesteeringud tihedamalt sisemajandusega ja suurendada konkurentsivõimet ning samal ajal võimaldavad need saada juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele, rahastamisele, tehnoloogiale ja juhtimisoskustele; kutsub sellega seoses Kesk-Aasia riikide valitsusi üles neid programme algatama ja suurendama sidusrühmade kaasatust juba olemasolevates ettevõtlusalastes ühendusprogrammides; juhib tähelepanu asjaolule, et kohaliku tootmise vastavuse tagamiseks rahvusvahelistele kvaliteedistandarditele tuleb kehtestada täiendavad meetmed, nagu selliste koolitusprogrammide pakkumine, mis aitavad VKEdel oma töötajate oskusi parandada, või VKEde toetamine rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite omaksvõtmisel;

| 93. | rõhutab, et piirkonna säästva majandusarengu seisukohast on äärmiselt oluline parandada piirkondlikku integratsiooni, suurendada piirkonnasisest kaubandust, keskenduda transpordivõrkudele ja logistikateenustele, parandada ärikeskkonda ning õiguslikku ja regulatiivset raamistikku, eriti VKEde jaoks; |
| --- | --- |

93.

rõhutab, et piirkonna säästva majandusarengu seisukohast on äärmiselt oluline parandada piirkondlikku integratsiooni, suurendada piirkonnasisest kaubandust, keskenduda transpordivõrkudele ja logistikateenustele, parandada ärikeskkonda ning õiguslikku ja regulatiivset raamistikku, eriti VKEde jaoks;

| 94. | tuletab meelde, et Kesk-Aasia piirkonnas esineb palju tuberkuloosi nakatumise juhtumeid; rõhutab, et oluline on tuberkuloosiravi järjepidevus tärkava turumajandusega riikides, kes ei saa enam kahepoolset ELi abi, võttes arvesse teatavate tuberkuloositüvede ravimresistentsuse tekke võimalikkust; |
| --- | --- |

94.

tuletab meelde, et Kesk-Aasia piirkonnas esineb palju tuberkuloosi nakatumise juhtumeid; rõhutab, et oluline on tuberkuloosiravi järjepidevus tärkava turumajandusega riikides, kes ei saa enam kahepoolset ELi abi, võttes arvesse teatavate tuberkuloositüvede ravimresistentsuse tekke võimalikkust;

Energeetika, keskkond, vesi ja transport

| 95. | rõhutab vajadust intensiivsema dialoogi järele taristu, sh energia- ja transpordivõrkude ning kiirete internetiühenduste arendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

95.

rõhutab vajadust intensiivsema dialoogi järele taristu, sh energia- ja transpordivõrkude ning kiirete internetiühenduste arendamise valdkonnas;

| 96. | märgib, et koostöö energeetika vallas on ELi ja Kesk-Aasia vahelistes suhetes esmatähtis; peab piirkonda ELi jaoks võimalikuks energiajulgeoleku lisaallikaks, eelkõige koostöö võimaliku tihendamise poolest Kasahstani ja Türkmenistaniga; tuletab meelde, kui tähtis on, et ELil oleks turvaline, stabiilne ja vastuvõetava hinnaga energiavarustus kooskõlas energialiiduga ning arvestades selle tähtsust liidu üldise julgeoleku seisukohast; rõhutab seepärast vajadust, et energiavarustus ja selle mitmekesistamine oleksid ELi ja Kesk-Aasia strateegia põhielement, ning kutsub ELi tegema rohkem jõupingutusi energiaturu integreerimiseks, mis on kõigi poolte huvides, sest see aitab mitmekesistada energiavarustust; kutsub selleks üles kahekordistama jõupingutusi, et saavutada eesmärk laiendada lõunakoridori Kesk-Aasiale ja Kaspia-ülest gaasijuhet; rõhutab siiski, et energiavaldkonna lepingud ja dialoogid peavad kindlasti hõlmama inimõiguste küsimusi; |
| --- | --- |

96.

märgib, et koostöö energeetika vallas on ELi ja Kesk-Aasia vahelistes suhetes esmatähtis; peab piirkonda ELi jaoks võimalikuks energiajulgeoleku lisaallikaks, eelkõige koostöö võimaliku tihendamise poolest Kasahstani ja Türkmenistaniga; tuletab meelde, kui tähtis on, et ELil oleks turvaline, stabiilne ja vastuvõetava hinnaga energiavarustus kooskõlas energialiiduga ning arvestades selle tähtsust liidu üldise julgeoleku seisukohast; rõhutab seepärast vajadust, et energiavarustus ja selle mitmekesistamine oleksid ELi ja Kesk-Aasia strateegia põhielement, ning kutsub ELi tegema rohkem jõupingutusi energiaturu integreerimiseks, mis on kõigi poolte huvides, sest see aitab mitmekesistada energiavarustust; kutsub selleks üles kahekordistama jõupingutusi, et saavutada eesmärk laiendada lõunakoridori Kesk-Aasiale ja Kaspia-ülest gaasijuhet; rõhutab siiski, et energiavaldkonna lepingud ja dialoogid peavad kindlasti hõlmama inimõiguste küsimusi;

| 97. | võtab teadmiseks, et EL toetab energiaprojekte, millega võidakse pikendada lõunakoridori, muu hulgas Kaspia merd ja võib-olla Iraani läbivate marsruutide kaudu; kutsub siiski ELi üles viima läbi selliste projektide põhjalikud teostatavusuuringud, sh keskkonna- ja sotsiaalmõju hindamised; |
| --- | --- |

97.

võtab teadmiseks, et EL toetab energiaprojekte, millega võidakse pikendada lõunakoridori, muu hulgas Kaspia merd ja võib-olla Iraani läbivate marsruutide kaudu; kutsub siiski ELi üles viima läbi selliste projektide põhjalikud teostatavusuuringud, sh keskkonna- ja sotsiaalmõju hindamised;

| 98. | toetab seda, et EL edendab taastuvenergiat, energiatõhusust ja energiaturgude integreerimist Kesk-Aasias naaberriikide ja ka ELi turgudega; |
| --- | --- |

98.

toetab seda, et EL edendab taastuvenergiat, energiatõhusust ja energiaturgude integreerimist Kesk-Aasias naaberriikide ja ka ELi turgudega;

| 99. | kordab oma arvamust, et loodusvaradest saadava tulu uuesti investeerimine on keskse tähtsusega jätkusuutliku sotsiaal-majandusliku arengu jaoks; |
| --- | --- |

99.

kordab oma arvamust, et loodusvaradest saadava tulu uuesti investeerimine on keskse tähtsusega jätkusuutliku sotsiaal-majandusliku arengu jaoks;

| 100. | soovitab paremat kooskõlastamist ja uusi jõupingutusi Itaalia ja Rumeenia juhitud olulise vee ja keskkonna piirkondliku platvormi raames; |
| --- | --- |

100.

soovitab paremat kooskõlastamist ja uusi jõupingutusi Itaalia ja Rumeenia juhitud olulise vee ja keskkonna piirkondliku platvormi raames;

| 101. | pooldab ELi ennetavama rolli suurendamist keskkonda säästvas arengus; rõhutab selles kontekstis mäetööstuse läbipaistvuse algatuses edendatavate keskkonnasäästlikkuse põhimõtete tähtsust loodusvarade töötlemisel ja kaevandamisel piirkonnas; märgib, et piirkonnas järgivad seda algatust ainult Kasahstan ja Kõrgõzstan ning 2015. aastal peatati ajutiselt Tadžikistani kandidaatriigi staatus; |
| --- | --- |

101.

pooldab ELi ennetavama rolli suurendamist keskkonda säästvas arengus; rõhutab selles kontekstis mäetööstuse läbipaistvuse algatuses edendatavate keskkonnasäästlikkuse põhimõtete tähtsust loodusvarade töötlemisel ja kaevandamisel piirkonnas; märgib, et piirkonnas järgivad seda algatust ainult Kasahstan ja Kõrgõzstan ning 2015. aastal peatati ajutiselt Tadžikistani kandidaatriigi staatus;

| 102. | märgib murega, et kliimamuutuste süveneva mõju kõrval püsivad jätkuvalt paljud nõukogude ajast pärit teravad keskkonnaprobleemid, mis on seotud näiteks möödunud aastakümnetel toimunud jälgimata ja jätkuva tuumasaastega ning tuumapolügoonide kiiremas korras puhastamise, tööstus- ja kaevandamistegevuse, loodusvarade jätkusuutmatu kasutamise, pinnase ja ökosüsteemide seisundi halvenemise, õhusaaste, kõrbestumise ning eelkõige katastroofiliselt ebamajandusliku veekasutusega; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks sellega seoses tehnilise abi andmist, abistaks ressursside kasutuselevõtul ning pakuks nende probleemidega tegelemiseks Euroopa oskusteavet ja häid tavasid; |
| --- | --- |

102.

märgib murega, et kliimamuutuste süveneva mõju kõrval püsivad jätkuvalt paljud nõukogude ajast pärit teravad keskkonnaprobleemid, mis on seotud näiteks möödunud aastakümnetel toimunud jälgimata ja jätkuva tuumasaastega ning tuumapolügoonide kiiremas korras puhastamise, tööstus- ja kaevandamistegevuse, loodusvarade jätkusuutmatu kasutamise, pinnase ja ökosüsteemide seisundi halvenemise, õhusaaste, kõrbestumise ning eelkõige katastroofiliselt ebamajandusliku veekasutusega; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks sellega seoses tehnilise abi andmist, abistaks ressursside kasutuselevõtul ning pakuks nende probleemidega tegelemiseks Euroopa oskusteavet ja häid tavasid;

| 103. | nõuab, et EL jätkaks finants- ja tehnilise abi andmist tervishoiu-, humanitaar-, keskkonna- majandus- ja teadlikkusega seotud küsimustes, mis on seotud Kirde-Kasahstanis Semej (varem Semipalatinsk) linna lähedal asuvas Semipalatinski tuumapolügoonis minevikus NSVLi tehtud tuumakatsetuste tagajärgedega; |
| --- | --- |

103.

nõuab, et EL jätkaks finants- ja tehnilise abi andmist tervishoiu-, humanitaar-, keskkonna- majandus- ja teadlikkusega seotud küsimustes, mis on seotud Kirde-Kasahstanis Semej (varem Semipalatinsk) linna lähedal asuvas Semipalatinski tuumapolügoonis minevikus NSVLi tehtud tuumakatsetuste tagajärgedega;

| 104. | peab tervitatavaks ja ergutab täiendavaid jõupingutusi kliimamuutustega kohanemisel ja neile vastupidamise suurendamisel ning nõuab, et Kesk-Aasia riigid annaksid asjakohase panuse 2015. aasta Pariisi kliimakonverentsi edukusse; |
| --- | --- |

104.

peab tervitatavaks ja ergutab täiendavaid jõupingutusi kliimamuutustega kohanemisel ja neile vastupidamise suurendamisel ning nõuab, et Kesk-Aasia riigid annaksid asjakohase panuse 2015. aasta Pariisi kliimakonverentsi edukusse;

| 105. | kutsub ELi tõhustama oma katastroofiohu vähendamise ja vastupanuvõime suurendamise programme Kesk-Aasias, mis on väga looduskatastroofialdis piirkond ja kus on suur keskkonnakatastroofide ja kliimamuutuste oht; |
| --- | --- |

105.

kutsub ELi tõhustama oma katastroofiohu vähendamise ja vastupanuvõime suurendamise programme Kesk-Aasias, mis on väga looduskatastroofialdis piirkond ja kus on suur keskkonnakatastroofide ja kliimamuutuste oht;

| 106. | peab väga muret tekitavaks Kasahstani saiga-antiloobikarjade massilist suremist 2015. aasta mais; nõuab, et EL aitaks teadusuuringute ja keskkonnameetmetega hoida ära võimalikke tulevasi juhtumeid; |
| --- | --- |

106.

peab väga muret tekitavaks Kasahstani saiga-antiloobikarjade massilist suremist 2015. aasta mais; nõuab, et EL aitaks teadusuuringute ja keskkonnameetmetega hoida ära võimalikke tulevasi juhtumeid;

| 107. | kutsub ELi rohkem pingutama, et edendada Kesk-Aasia riikide koostööd veemajanduse vallas; |
| --- | --- |

107.

kutsub ELi rohkem pingutama, et edendada Kesk-Aasia riikide koostööd veemajanduse vallas;

| 108. | soovitab ELil veelgi enam tähtsustada ja kasutada oma nn veediplomaatiat, et hõlbustada veeressursside paremat piiriülest majandamist ja vahendada erimeelsuste lahendamist, muu hulgas edendada avatud ja mõjusaid raamistikke, eriti Roguni tammi küsimuses; nõuab sellega seoses, et EL stimuleeriks ja ergutaks veelgi rahvusvaheliste konventsioonide ja õiguslike põhimõtete järgimist ühiste veevarude küsimustes; |
| --- | --- |

108.

soovitab ELil veelgi enam tähtsustada ja kasutada oma nn veediplomaatiat, et hõlbustada veeressursside paremat piiriülest majandamist ja vahendada erimeelsuste lahendamist, muu hulgas edendada avatud ja mõjusaid raamistikke, eriti Roguni tammi küsimuses; nõuab sellega seoses, et EL stimuleeriks ja ergutaks veelgi rahvusvaheliste konventsioonide ja õiguslike põhimõtete järgimist ühiste veevarude küsimustes;

| 109. | kutsub piirkonna riike üles, kui nad ei ole seda juba teinud, allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO Espoo ja Århusi veeprobleeme käsitlevad konventsioonid ning kaasama kodanikuühiskonda nende rakendamisel; |
| --- | --- |

109.

kutsub piirkonna riike üles, kui nad ei ole seda juba teinud, allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO Espoo ja Århusi veeprobleeme käsitlevad konventsioonid ning kaasama kodanikuühiskonda nende rakendamisel;

| 110. | nõuab uusi jõupingutuste tegemist, et tulla toime ja võidelda Araali mere kokkukuivamisest tingitud keskkonnakatastroofi traagiliste tagajärgedega; nõuab, et komisjon toetaks rohkem Araali mere rahvusvahelist fondi, ja kutsub Euroopa välisteenistust käsitlema seda küsimust prioriteedina oma regulaarses suhtlemises Usbekistaniga; |
| --- | --- |

110.

nõuab uusi jõupingutuste tegemist, et tulla toime ja võidelda Araali mere kokkukuivamisest tingitud keskkonnakatastroofi traagiliste tagajärgedega; nõuab, et komisjon toetaks rohkem Araali mere rahvusvahelist fondi, ja kutsub Euroopa välisteenistust käsitlema seda küsimust prioriteedina oma regulaarses suhtlemises Usbekistaniga;

| 111. | juhib tähelepanu asjaolule, et Hiina, ELi ja Venemaa jaoks on otsustava tähtsusega ehitada välja piki Siiditeed kulgev strateegiline, tänapäevane ning koostalitlusvõimeline maantee- ja raudteeinfrastruktuuri süsteem ning piirkonna edukas integreerimine tänapäevase ja usaldusväärse infrastruktuuri abil annab suurepärase võimaluse mitte ainult tihedamaks majanduslikuks integratsiooniks piirkonnas, vaid ka inimeste liikuvusele ja kultuurivahetusele kaasaaitamiseks, mis omakorda loob parema keskkonna õigusriigi põhimõtete ja demokraatia edendamiseks; |
| --- | --- |

111.

juhib tähelepanu asjaolule, et Hiina, ELi ja Venemaa jaoks on otsustava tähtsusega ehitada välja piki Siiditeed kulgev strateegiline, tänapäevane ning koostalitlusvõimeline maantee- ja raudteeinfrastruktuuri süsteem ning piirkonna edukas integreerimine tänapäevase ja usaldusväärse infrastruktuuri abil annab suurepärase võimaluse mitte ainult tihedamaks majanduslikuks integratsiooniks piirkonnas, vaid ka inimeste liikuvusele ja kultuurivahetusele kaasaaitamiseks, mis omakorda loob parema keskkonna õigusriigi põhimõtete ja demokraatia edendamiseks;

| 112. | kordab, et EL on valmis jagama oma kogemusi ja oskusteavet, et edendada ohutus-, turvalisus- ja keskkonnaalaste standardite vastuvõtmist ja jõustamist kõigi transpordiliikide puhul ning aidata luua ühendusi Euroopa ning Kaukaasia ja Kesk-Aasia vahelise transpordikoridori ulatuses; toetab eeskätt ELi jätkuvaid jõupingutusi ohutu ja turvalise õhu- ja meretranspordi väljaarendamiseks Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

112.

kordab, et EL on valmis jagama oma kogemusi ja oskusteavet, et edendada ohutus-, turvalisus- ja keskkonnaalaste standardite vastuvõtmist ja jõustamist kõigi transpordiliikide puhul ning aidata luua ühendusi Euroopa ning Kaukaasia ja Kesk-Aasia vahelise transpordikoridori ulatuses; toetab eeskätt ELi jätkuvaid jõupingutusi ohutu ja turvalise õhu- ja meretranspordi väljaarendamiseks Kesk-Aasias;

| 113. | ergutab ELi tegevuse koordineerimist Hiina transpordipoliitikaga piirkonnas; |
| --- | --- |

113.

ergutab ELi tegevuse koordineerimist Hiina transpordipoliitikaga piirkonnas;

Piirkondlik koostöö, julgeolekuohud ja piirikontroll

| 114. | ergutab ELi laiendama Kesk-Aasiat käsitlevat dialoogi asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning Kesk-Aasia riikide naabrite ja piirkonna teiste aktiivsete riikidega; |
| --- | --- |

114.

ergutab ELi laiendama Kesk-Aasiat käsitlevat dialoogi asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning Kesk-Aasia riikide naabrite ja piirkonna teiste aktiivsete riikidega;

| 115. | ergutab ELi suurendama ühenduvust, tehes koos Kesk-Aasia riikidega selgeks tõhustatud koostöö valdkonnad, eelkõige seoses transpordi ja energiaga; rõhutab, et esmatähtsana tuleb käsitleda integratsiooni Kesk-Aasia riikide seas ja vahel ning integreerumist rahvusvaheliste turgudega ja koridoridega; |
| --- | --- |

115.

ergutab ELi suurendama ühenduvust, tehes koos Kesk-Aasia riikidega selgeks tõhustatud koostöö valdkonnad, eelkõige seoses transpordi ja energiaga; rõhutab, et esmatähtsana tuleb käsitleda integratsiooni Kesk-Aasia riikide seas ja vahel ning integreerumist rahvusvaheliste turgudega ja koridoridega;

| 116. | on veendunud, et EL peaks koostöös liikmesriikidega jätkama konkreetsete piirkondliku integratsiooni ja usalduse suurendamise meetmete edendamist, tunnustades samas üksikute Kesk-Aasia riikide või riikide rühmade edusamme, mis on saavutatud tänu tihedamale koostööle; on seisukohal, et ELi meetmed peaksid olema kohandatud iga riigi vajadustele ja eripärale; rõhutab, et piirkonna riikide vahel tuleb süvendada poliitilist dialoogi ja soodustada usalduse suurendamise meetmeid; |
| --- | --- |

116.

on veendunud, et EL peaks koostöös liikmesriikidega jätkama konkreetsete piirkondliku integratsiooni ja usalduse suurendamise meetmete edendamist, tunnustades samas üksikute Kesk-Aasia riikide või riikide rühmade edusamme, mis on saavutatud tänu tihedamale koostööle; on seisukohal, et ELi meetmed peaksid olema kohandatud iga riigi vajadustele ja eripärale; rõhutab, et piirkonna riikide vahel tuleb süvendada poliitilist dialoogi ja soodustada usalduse suurendamise meetmeid;

| 117. | peab piirkonna majandusintegratsiooni süvendamist tähtsaks elemendiks stabiilsuse ja rahu saavutamiseks piirkonnas; |
| --- | --- |

117.

peab piirkonna majandusintegratsiooni süvendamist tähtsaks elemendiks stabiilsuse ja rahu saavutamiseks piirkonnas;

| 118. | rõhutab kõigis poliitikavaldkondades OSCE ja ÜROga koostöö tegemise tähtsust; |
| --- | --- |

118.

rõhutab kõigis poliitikavaldkondades OSCE ja ÜROga koostöö tegemise tähtsust;

| 119. | palub ELil kaasata ajutiselt ka Mongoolia teatavatesse Euroopa Kesk-Aasia strateegia aspektidesse; |
| --- | --- |

119.

palub ELil kaasata ajutiselt ka Mongoolia teatavatesse Euroopa Kesk-Aasia strateegia aspektidesse;

| 120. | tõdeb, et peamised Kesk-Aasia strateegias sedastatud ohud ja probleemid on endiselt aktuaalsed; |
| --- | --- |

120.

tõdeb, et peamised Kesk-Aasia strateegias sedastatud ohud ja probleemid on endiselt aktuaalsed;

| 121. | on seisukohal, et EL peaks ergutama piirkondlikku koostööd, eelkõige ühistes küsimustes ja probleemides, ning et ühised huvid peaksid olema tähtsamal kohal kui asjaomaste riikide erisused; |
| --- | --- |

121.

on seisukohal, et EL peaks ergutama piirkondlikku koostööd, eelkõige ühistes küsimustes ja probleemides, ning et ühised huvid peaksid olema tähtsamal kohal kui asjaomaste riikide erisused;

| 122. | märgib, et lahendamata rahvusküsimused, võimu rahumeelse ülemineku väljavaadete puudumine ja mittekaasav valitsemine võivad tekitada Kesk-Aasia riikides ebastabiilsust ja äärmuslust ning seetõttu on suure kahtluse all, kas on võimalik tulemuslikult ellu viia ELi Kesk-Aasia strateegia peamisi huve; |
| --- | --- |

122.

märgib, et lahendamata rahvusküsimused, võimu rahumeelse ülemineku väljavaadete puudumine ja mittekaasav valitsemine võivad tekitada Kesk-Aasia riikides ebastabiilsust ja äärmuslust ning seetõttu on suure kahtluse all, kas on võimalik tulemuslikult ellu viia ELi Kesk-Aasia strateegia peamisi huve;

| 123. | toetab ELi pikaajalist eesmärki muuta loomisjärgus olev ELi ja Kesk-Aasia kõrgetasemeline julgeolekualane dialoog tõeliseks koostööfoorumiks, kus tegeldakse ühiste julgeolekuprobleemide lahendamisega piirkonnas ja väljaspool seda, nt Afganistani sõja ülekanduv mõju, sh nn Islamiriigist tulenev oht, uimastikaubandus, inimkaubandus, vägivaldne äärmuslus ja terrorism ning keemiline, bioloogiline, kiirgus- ja tuumaoht (KBRT); rõhutab, et tähtsad ja soodsa mõjuga on piirkondlikud koostööprogrammid, sealhulgas piiriülese koostöö tihendamise ja piirijulgeoleku programmid, nagu piirihaldusprogramm Kesk-Aasias (BOMCA) ja Kesk-Aasia uimastitevastase tegevuse programm (CADAP); on veendumusel, et dialoogis tuleb käsitleda ka inimeste turvalisust, mitte ainult riiklikku julgeolekut; kordab ELi kindlat kavatsust arendada Kesk-Aasia riikidega nii piirkondlikke kui ka kahepoolseid julgeolekudialooge, tagades Afganistani suurema osalemise koostöös asjaomaste piirkondlike partneritega, eelkõige ÜRO Kesk-Aasia ennetava diplomaatia piirkondliku keskusega (UNRCCA); |
| --- | --- |

123.

toetab ELi pikaajalist eesmärki muuta loomisjärgus olev ELi ja Kesk-Aasia kõrgetasemeline julgeolekualane dialoog tõeliseks koostööfoorumiks, kus tegeldakse ühiste julgeolekuprobleemide lahendamisega piirkonnas ja väljaspool seda, nt Afganistani sõja ülekanduv mõju, sh nn Islamiriigist tulenev oht, uimastikaubandus, inimkaubandus, vägivaldne äärmuslus ja terrorism ning keemiline, bioloogiline, kiirgus- ja tuumaoht (KBRT); rõhutab, et tähtsad ja soodsa mõjuga on piirkondlikud koostööprogrammid, sealhulgas piiriülese koostöö tihendamise ja piirijulgeoleku programmid, nagu piirihaldusprogramm Kesk-Aasias (BOMCA) ja Kesk-Aasia uimastitevastase tegevuse programm (CADAP); on veendumusel, et dialoogis tuleb käsitleda ka inimeste turvalisust, mitte ainult riiklikku julgeolekut; kordab ELi kindlat kavatsust arendada Kesk-Aasia riikidega nii piirkondlikke kui ka kahepoolseid julgeolekudialooge, tagades Afganistani suurema osalemise koostöös asjaomaste piirkondlike partneritega, eelkõige ÜRO Kesk-Aasia ennetava diplomaatia piirkondliku keskusega (UNRCCA);

| 124. | võtab teadmiseks, et vastu on võetud Kesk-Aasia uimastitevastase tegevuse programm aastateks 2014–2020; on siiski mures oopiumi kasvatamise rekordilise mahu ja sellega kaubitsemise pärast, mille marsruut kulgeb Afganistanist läbi Kesk-Aasia; nõuab, et Euroopa välisteenistus ja komisjon tegeleksid organiseeritud kuritegevuse ja eliidi uimastikaubanduses osalemise probleemiga ning rahvatervisele avaldatava negatiivse mõjuga piirkonnas; |
| --- | --- |

124.

võtab teadmiseks, et vastu on võetud Kesk-Aasia uimastitevastase tegevuse programm aastateks 2014–2020; on siiski mures oopiumi kasvatamise rekordilise mahu ja sellega kaubitsemise pärast, mille marsruut kulgeb Afganistanist läbi Kesk-Aasia; nõuab, et Euroopa välisteenistus ja komisjon tegeleksid organiseeritud kuritegevuse ja eliidi uimastikaubanduses osalemise probleemiga ning rahvatervisele avaldatava negatiivse mõjuga piirkonnas;

| 125. | soovitab veel kord viia Kesk-Aasia piirihaldusprogrammi BOMCA ja Kesk-Aasia uimastite vastase tegevuse programmi arengukoostöö rahastamisvahendist üle stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendisse; |
| --- | --- |

125.

soovitab veel kord viia Kesk-Aasia piirihaldusprogrammi BOMCA ja Kesk-Aasia uimastite vastase tegevuse programmi arengukoostöö rahastamisvahendist üle stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendisse;

| 126. | nõuab, et EL jätkaks stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist rahastatavate piirkondlike abiprogrammidega, mille eesmärk on konfliktide ennetamine ja rahu kindlustamine, sh kogukondade ja rahvuste vahelise leppimise edendamine, ning Kesk-Aasia riikide piiride märkimine; |
| --- | --- |

126.

nõuab, et EL jätkaks stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist rahastatavate piirkondlike abiprogrammidega, mille eesmärk on konfliktide ennetamine ja rahu kindlustamine, sh kogukondade ja rahvuste vahelise leppimise edendamine, ning Kesk-Aasia riikide piiride märkimine;

| 127. | peab tervitatavaks Šveitsi ja ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) rahastatud projekti „Piiriülene koostöö kestva rahu ja säästva arengu nimel“, mille eesmärk on luua kestvat rahu ja säästvat arengut soodustavam keskkond Kõrgõzstani ja Tadžikistani vahelistel piiriülestel aladel; |
| --- | --- |

127.

peab tervitatavaks Šveitsi ja ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) rahastatud projekti „Piiriülene koostöö kestva rahu ja säästva arengu nimel“, mille eesmärk on luua kestvat rahu ja säästvat arengut soodustavam keskkond Kõrgõzstani ja Tadžikistani vahelistel piiriülestel aladel;

| 128. | rõhutab 2007. aastast Așgabatis asuva ÜRO Kesk-Aasia ennetava diplomaatia piirkondliku keskuse (UNRCCA) ja OSCE rolli konfliktide ennetamisel piirkonnas; |
| --- | --- |

128.

rõhutab 2007. aastast Așgabatis asuva ÜRO Kesk-Aasia ennetava diplomaatia piirkondliku keskuse (UNRCCA) ja OSCE rolli konfliktide ennetamisel piirkonnas;

| 129. | kutsub ELi üles toetama ÜRO Kesk-Aasia ennetava diplomaatia piirkondliku keskuse (UNRCCA) algatusi ja keskuse järelevalve all pöörama tähelepanu veeküsimustele ning alustama dialoogi viie riigi vahel piiriülese reostusega tegelemiseks; |
| --- | --- |

129.

kutsub ELi üles toetama ÜRO Kesk-Aasia ennetava diplomaatia piirkondliku keskuse (UNRCCA) algatusi ja keskuse järelevalve all pöörama tähelepanu veeküsimustele ning alustama dialoogi viie riigi vahel piiriülese reostusega tegelemiseks;

| 130. | palub komisjonil uurida ebasoodsaid tagajärgi, mida võivad tekitada veevarudele juurdepääsu küsimused Kesk-Aasia stabiilsusele ja julgeolekule, ning jälgida tähelepanelikult kõiki arenguid; |
| --- | --- |

130.

palub komisjonil uurida ebasoodsaid tagajärgi, mida võivad tekitada veevarudele juurdepääsu küsimused Kesk-Aasia stabiilsusele ja julgeolekule, ning jälgida tähelepanelikult kõiki arenguid;

| 131. | märgib murelikult, et USA 2015. aasta inimkaubanduse aastaaruandes (27) on Türkmenistan ja Usbekistan paigutatud nn järelevalvenimekirja, mis tähendab, et inimkaubanduse ohvrite arv nendes riikides kasvab; palub ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatoril toetada Türkmenistani ja Usbekistani võitluses inimkaubandusega, mis kahjustab inimväärikust ja millega kaasneb sageli psühholoogiline terror ja füüsiline vägivald ning mis tuleb seetõttu kaotada; palub liikmesriikidel rõhutada seda olulist teemat oma suhetes nende riikidega; |
| --- | --- |

131.

märgib murelikult, et USA 2015. aasta inimkaubanduse aastaaruandes (27) on Türkmenistan ja Usbekistan paigutatud nn järelevalvenimekirja, mis tähendab, et inimkaubanduse ohvrite arv nendes riikides kasvab; palub ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatoril toetada Türkmenistani ja Usbekistani võitluses inimkaubandusega, mis kahjustab inimväärikust ja millega kaasneb sageli psühholoogiline terror ja füüsiline vägivald ning mis tuleb seetõttu kaotada; palub liikmesriikidel rõhutada seda olulist teemat oma suhetes nende riikidega;

| 132. | peab oluliseks ELi ja Kesk-Aasia riikide koostööd terrorismi ennetamisel ja terrorismiga võitlemisel; on sügavalt mures selle pärast, et osaliselt poliitilisest marginaliseerumisest ja kehvadest majanduslikest väljavaadetest ajendatuna sõidab aina rohkem Kesk-Aasia kodanikke Lähis-Idasse, et võidelda Islamiriigi, al-Nusra ning teiste terroristlike ja äärmusorganisatsioonide ridades või neid muul viisil toetada; möönab, et kui märkimisväärne osa radikaliseerunud Kesk-Aasia kodanikest naasevad oma kodumaale, võivad nad ohtu seada julgeoleku ja stabiilsuse terves Kesk-Aasias, Afganistanis, Iraanis, Venemaal, Hiinas ja Indias; |
| --- | --- |

132.

peab oluliseks ELi ja Kesk-Aasia riikide koostööd terrorismi ennetamisel ja terrorismiga võitlemisel; on sügavalt mures selle pärast, et osaliselt poliitilisest marginaliseerumisest ja kehvadest majanduslikest väljavaadetest ajendatuna sõidab aina rohkem Kesk-Aasia kodanikke Lähis-Idasse, et võidelda Islamiriigi, al-Nusra ning teiste terroristlike ja äärmusorganisatsioonide ridades või neid muul viisil toetada; möönab, et kui märkimisväärne osa radikaliseerunud Kesk-Aasia kodanikest naasevad oma kodumaale, võivad nad ohtu seada julgeoleku ja stabiilsuse terves Kesk-Aasias, Afganistanis, Iraanis, Venemaal, Hiinas ja Indias;

| 133. | ergutab ELi koos Kesk-Aasia riikide valitsustega tegelema Islamiriigi ridadesse võitlejate ja toetajate värbamise ühise probleemiga, keskendudes poliitilistele ja haldusalastele puudujääkidele, nt edendades usuvabadust ja kaitstes samas ilmalikke põhiseadusi ning vaadates läbi diskrimineerivad seadused ja poliitika, viies ellu nii meestele kui ka naistele mõeldud teavitusprogramme, keskendudes ebasoodsas olukorras olevate noorte tööhõivele, pidades esmatähtsaks poliitilisi reforme ning tagades julgeolekuteenistuste parema kooskõlastatuse, samuti õppides Euroopa ja Aasia kogemustest islamiäärmuslaste rehabiliteerimisel ja taasintegreerimisel; |
| --- | --- |

133.

ergutab ELi koos Kesk-Aasia riikide valitsustega tegelema Islamiriigi ridadesse võitlejate ja toetajate värbamise ühise probleemiga, keskendudes poliitilistele ja haldusalastele puudujääkidele, nt edendades usuvabadust ja kaitstes samas ilmalikke põhiseadusi ning vaadates läbi diskrimineerivad seadused ja poliitika, viies ellu nii meestele kui ka naistele mõeldud teavitusprogramme, keskendudes ebasoodsas olukorras olevate noorte tööhõivele, pidades esmatähtsaks poliitilisi reforme ning tagades julgeolekuteenistuste parema kooskõlastatuse, samuti õppides Euroopa ja Aasia kogemustest islamiäärmuslaste rehabiliteerimisel ja taasintegreerimisel;

| 134. | on seisukohal, et rahvusvaheline koostöö, sh Venemaa ja Hiinaga, on tähtis islamiäärmusluse suureneva ohuga tegelemiseks Kesk-Aasias; kutsub kõiki piirkonnas mõju omavaid rahvusvahelisi osalejaid ergutama Kesk-Aasia riike tegema ühiseid jõupingutusi, et kooskõlastada paremini oma julgeolekuteenistuste koostööd, muu hulgas luureandmete jagamise valdkonnas; rõhutab, et selline koostöö peaks olema kooskõlas nende rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega; |
| --- | --- |

134.

on seisukohal, et rahvusvaheline koostöö, sh Venemaa ja Hiinaga, on tähtis islamiäärmusluse suureneva ohuga tegelemiseks Kesk-Aasias; kutsub kõiki piirkonnas mõju omavaid rahvusvahelisi osalejaid ergutama Kesk-Aasia riike tegema ühiseid jõupingutusi, et kooskõlastada paremini oma julgeolekuteenistuste koostööd, muu hulgas luureandmete jagamise valdkonnas; rõhutab, et selline koostöö peaks olema kooskõlas nende rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega;

| 135. | on sügavalt mures Põhja-Afganistani julgeolekuolukorra halvenemise ning tagasilöökide ohu pärast piirkonna sõjalisele ja poliitilisele stabiilsusele; peab tervitatavaks ELi Afganistani ja Kesk-Aasia strateegia sidususe suurendamist; rõhutab siiski vajadust seostada paremini ELi Kesk-Aasia lähenemisviis Afganistaniga ja kohandada praegust poliitikat Afganistani käsitleva 2014. aasta järgse strateegiaga; julgustab kaasama Afganistani piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku tagamise programmidesse; ergutab Kesk-Aasia riikide valitsusi võtma ennetavama rolli ja osalema laiemas koostöös stabiilsuse saavutamiseks Afganistanis; rõhutab vajadust inimeste julgeoleku, terrorismivastase, sisserände ja uimastikaubanduse vastase strateegia piirkondliku kooskõlastamise järele; |
| --- | --- |

135.

on sügavalt mures Põhja-Afganistani julgeolekuolukorra halvenemise ning tagasilöökide ohu pärast piirkonna sõjalisele ja poliitilisele stabiilsusele; peab tervitatavaks ELi Afganistani ja Kesk-Aasia strateegia sidususe suurendamist; rõhutab siiski vajadust seostada paremini ELi Kesk-Aasia lähenemisviis Afganistaniga ja kohandada praegust poliitikat Afganistani käsitleva 2014. aasta järgse strateegiaga; julgustab kaasama Afganistani piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku tagamise programmidesse; ergutab Kesk-Aasia riikide valitsusi võtma ennetavama rolli ja osalema laiemas koostöös stabiilsuse saavutamiseks Afganistanis; rõhutab vajadust inimeste julgeoleku, terrorismivastase, sisserände ja uimastikaubanduse vastase strateegia piirkondliku kooskõlastamise järele;

| 136. | palub nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel käsitleda oma suhetes Kesk-Aasia riikidega esmatähtsana julgeolekusektori reformi, sh parem rahastamine ja väljaõpe, edendades usuvabadust ilmalike põhiseaduste raames, terrorivastase võitluse ennetavaid aspekte ja endiste džihadistide rehabiliteerimise jõupingutusi, mis peaksid kuuluma islamiäärmusluse vastase tegevuse üldisesse strateegiasse; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Kesk-Aasia riikide julgeolekusektori reformimise hädavajalikkusele vaatamata ei ole EL seda oma strateegiasse lisanud; väljendab sellega seoses heameelt Kasahstanis tehtud edusammude üle, mida võib pidada kogu piirkonna reformimise alguseks; palub ELil välja töötada julgeolekusektori reformimise eriprogrammid Kõrgõzstani ja võib-olla ka Tadžikistani jaoks, keskendudes õigusriigi põhimõtetele ja inimõiguste standarditele kriminaalõiguses ning tsiviilkorrakaitsele; |
| --- | --- |

136.

palub nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel käsitleda oma suhetes Kesk-Aasia riikidega esmatähtsana julgeolekusektori reformi, sh parem rahastamine ja väljaõpe, edendades usuvabadust ilmalike põhiseaduste raames, terrorivastase võitluse ennetavaid aspekte ja endiste džihadistide rehabiliteerimise jõupingutusi, mis peaksid kuuluma islamiäärmusluse vastase tegevuse üldisesse strateegiasse; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Kesk-Aasia riikide julgeolekusektori reformimise hädavajalikkusele vaatamata ei ole EL seda oma strateegiasse lisanud; väljendab sellega seoses heameelt Kasahstanis tehtud edusammude üle, mida võib pidada kogu piirkonna reformimise alguseks; palub ELil välja töötada julgeolekusektori reformimise eriprogrammid Kõrgõzstani ja võib-olla ka Tadžikistani jaoks, keskendudes õigusriigi põhimõtetele ja inimõiguste standarditele kriminaalõiguses ning tsiviilkorrakaitsele;

| 137. | avaldab tunnustust Kesk-Aasia tuumarelvavaba tsooni jätkuvale rakendamisele viies Kesk-Aasia riigis; |
| --- | --- |

137.

avaldab tunnustust Kesk-Aasia tuumarelvavaba tsooni jätkuvale rakendamisele viies Kesk-Aasia riigis;

| 138. | palub liikmesriikidel sarnasemalt tõlgendada ja rakendada ning järgida rangelt relvaekspordi kontrolli käsitleva ELi 2008. aasta ühisseisukoha kaheksat kriteeriumit; tunneb sellega seoses muret asjaolu pärast, et mõned Euroopa ettevõtjad on eiranud ühist seisukohta pärast kahepoolsete lepingute sõlmimist teatavate liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

138.

palub liikmesriikidel sarnasemalt tõlgendada ja rakendada ning järgida rangelt relvaekspordi kontrolli käsitleva ELi 2008. aasta ühisseisukoha kaheksat kriteeriumit; tunneb sellega seoses muret asjaolu pärast, et mõned Euroopa ettevõtjad on eiranud ühist seisukohta pärast kahepoolsete lepingute sõlmimist teatavate liikmesriikide poolt;

| 139. | palub liikmesriikidel lõpetada valmis sekkuvate jälgimissüsteemide eksportimise piirkonna riikidesse, kui on piisavalt alust arvata, et neid süsteeme võidakse kasutada ajakirjanike, poliitikategelaste ja inimõiguste kaitsjate vastu; kutsub komisjoni muutma Euroopa ekspordikontrolli süsteemi, et ennetada selliste sekkuvate süsteemide sattumist valedesse kätesse; |
| --- | --- |

139.

palub liikmesriikidel lõpetada valmis sekkuvate jälgimissüsteemide eksportimise piirkonna riikidesse, kui on piisavalt alust arvata, et neid süsteeme võidakse kasutada ajakirjanike, poliitikategelaste ja inimõiguste kaitsjate vastu; kutsub komisjoni muutma Euroopa ekspordikontrolli süsteemi, et ennetada selliste sekkuvate süsteemide sattumist valedesse kätesse;

Konkreetsete riikidega seotud küsimused

| 140. | rõhutab, et alljärgnevad eri riike puudutavad punktid sisaldavad vaid esmatähtsaid küsimusi ega ole seepärast kõikehõlmavad; |
| --- | --- |

140.

rõhutab, et alljärgnevad eri riike puudutavad punktid sisaldavad vaid esmatähtsaid küsimusi ega ole seepärast kõikehõlmavad;

Kasahstan

| 141. | rõhutab, et sügavamad poliitilised ja majandussuhted peaksid põhinema ühistel väärtustel; märgib, et Kasahstan on esimene Kesk-Aasia partner, kellega EL on lõpetanud läbirääkimised laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle ja lepingu allkirjastanud; seoses lepingu lõpliku vormistamisega oodatakse, et Kasahstan hakkaks aktiivselt tegema konkreetseid poliitilisi ja demokraatlikke reforme, mis tulenevad tema rahvusvahelistest kohustustest ja lubadustest; leiab, et 100sammuline programm on katse tegelda riigis kiireloomuliste reformidega; |
| --- | --- |

141.

rõhutab, et sügavamad poliitilised ja majandussuhted peaksid põhinema ühistel väärtustel; märgib, et Kasahstan on esimene Kesk-Aasia partner, kellega EL on lõpetanud läbirääkimised laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle ja lepingu allkirjastanud; seoses lepingu lõpliku vormistamisega oodatakse, et Kasahstan hakkaks aktiivselt tegema konkreetseid poliitilisi ja demokraatlikke reforme, mis tulenevad tema rahvusvahelistest kohustustest ja lubadustest; leiab, et 100sammuline programm on katse tegelda riigis kiireloomuliste reformidega;

| 142. | rõhutab sellega seoses Euroopa Parlamendi 22. novembri 2012. aasta soovitusi ELi ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta, mis olid otsustava tähtsusega Euroopa Parlamendi nõusoleku saamisel uue laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks ning on seda ELi ja Kasahstani tulevase koostöö seisukohast; |
| --- | --- |

142.

rõhutab sellega seoses Euroopa Parlamendi 22. novembri 2012. aasta soovitusi ELi ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta, mis olid otsustava tähtsusega Euroopa Parlamendi nõusoleku saamisel uue laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks ning on seda ELi ja Kasahstani tulevase koostöö seisukohast;

| 143. | on äärmiselt mures ajakirjandus-, sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse üha ulatuslikuma kärpimise pärast; kordab ja rõhutab, et uue laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimistel saavutatud eduga on seostatud konkreetseid ja käegakatsutavaid edusamme poliitiliste reformide valdkonnas; palub Kasahstanil teha kõik endast oleneva, et tagada oma õigusaktide kooskõla Euroopa Nõukogu standarditega, ja palub, et riik tagaks põhivabaduste täieliku kasutamise ilma omapoolsete piirangute kehtestamiseta; kutsub Kasahstani ametivõime võtma konkreetseid ja tõhusaid meetmeid, et täita kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi, mis sisalduvad tema 2015. aasta jaanuaris toimunud Kasahstani lähetuse tulemuste aruandes; ergutab Kasahstani sellega seoses läbi vaatama ja muutma oma uue kriminaalkoodeksi laimu käsitleva osa, sest see kahjustab põhivabadusi; väljendab sügavat muret mittetulundusühenduste seaduse pärast, mis vähendab valitsusväliste organisatsioonide sõltumatust ja seab isegi ohtu nende olemasolu Kasahstanis, ning nõuab selle läbivaatamist; |
| --- | --- |

143.

on äärmiselt mures ajakirjandus-, sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse üha ulatuslikuma kärpimise pärast; kordab ja rõhutab, et uue laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimistel saavutatud eduga on seostatud konkreetseid ja käegakatsutavaid edusamme poliitiliste reformide valdkonnas; palub Kasahstanil teha kõik endast oleneva, et tagada oma õigusaktide kooskõla Euroopa Nõukogu standarditega, ja palub, et riik tagaks põhivabaduste täieliku kasutamise ilma omapoolsete piirangute kehtestamiseta; kutsub Kasahstani ametivõime võtma konkreetseid ja tõhusaid meetmeid, et täita kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi, mis sisalduvad tema 2015. aasta jaanuaris toimunud Kasahstani lähetuse tulemuste aruandes; ergutab Kasahstani sellega seoses läbi vaatama ja muutma oma uue kriminaalkoodeksi laimu käsitleva osa, sest see kahjustab põhivabadusi; väljendab sügavat muret mittetulundusühenduste seaduse pärast, mis vähendab valitsusväliste organisatsioonide sõltumatust ja seab isegi ohtu nende olemasolu Kasahstanis, ning nõuab selle läbivaatamist;

| 144. | tuletab Kasahstanile meelde tema demokraatliku reformi läbiviimise kohustusi OSCE raames ning nõuab, et Kasahstan kui ÜRO Inimõiguste Nõukogu liige aastatel 2013–2015, 2017. aasta rahvusvahelise EXPO korraldaja ja ÜRO Julgeolekunõukogu mittealalise liikme kandidaat aastateks 2017–2018 viiks oma välispoliitika eesmärgid kooskõlla tähtsate kodumaiste poliitiliste reformidega; |
| --- | --- |

144.

tuletab Kasahstanile meelde tema demokraatliku reformi läbiviimise kohustusi OSCE raames ning nõuab, et Kasahstan kui ÜRO Inimõiguste Nõukogu liige aastatel 2013–2015, 2017. aasta rahvusvahelise EXPO korraldaja ja ÜRO Julgeolekunõukogu mittealalise liikme kandidaat aastateks 2017–2018 viiks oma välispoliitika eesmärgid kooskõlla tähtsate kodumaiste poliitiliste reformidega;

| 145. | rõhutab, et 20. märtsi 2016. aasta valimisi jälginud OSCE/ODIHRi rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni esialgsete järelduste kohaselt on Kasahstan veel kaugel OSCE ees võetud demokraatlike valimiste alaste kohustuste täitmisest, kuigi mõningaid edusamme oli märgata; ergutab Kasahhi ametivõime võtma vastu vajalikke meetmeid selleks, et täita täielikult kõiki OSCE/ODIHRi soovitusi; |
| --- | --- |

145.

rõhutab, et 20. märtsi 2016. aasta valimisi jälginud OSCE/ODIHRi rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni esialgsete järelduste kohaselt on Kasahstan veel kaugel OSCE ees võetud demokraatlike valimiste alaste kohustuste täitmisest, kuigi mõningaid edusamme oli märgata; ergutab Kasahhi ametivõime võtma vastu vajalikke meetmeid selleks, et täita täielikult kõiki OSCE/ODIHRi soovitusi;

| 146. | nõuab kõigi poliitvangide, sh opositsioonierakonna Alga! juhi Vladimir Kozlovi vabastamist; |
| --- | --- |

146.

nõuab kõigi poliitvangide, sh opositsioonierakonna Alga! juhi Vladimir Kozlovi vabastamist;

| 147. | tunnustab Kasahstani positiivset rolli 2013. aasta E3+3 Iraani tuumaprogrammi läbirääkimiste korraldamisel ja hõlbustamisel, riigi panust üleilmsetesse tuumajulgeoleku ja -ohutuse algatustesse, sh Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) juhitava ja 2017. aastal tegevust alustava uue rahvusvahelise tuumkütuse panga loomine, katset olla vahendajaks Venemaa ja Ukraina kriisis ning teeneid Süüria opositsiooni konsultatsioonide pidamisel; |
| --- | --- |

147.

tunnustab Kasahstani positiivset rolli 2013. aasta E3+3 Iraani tuumaprogrammi läbirääkimiste korraldamisel ja hõlbustamisel, riigi panust üleilmsetesse tuumajulgeoleku ja -ohutuse algatustesse, sh Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) juhitava ja 2017. aastal tegevust alustava uue rahvusvahelise tuumkütuse panga loomine, katset olla vahendajaks Venemaa ja Ukraina kriisis ning teeneid Süüria opositsiooni konsultatsioonide pidamisel;

| 148. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Kasahstan jõudis 2015. aastaks WTOga ühinemise protsessi lõppjärku; |
| --- | --- |

148.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Kasahstan jõudis 2015. aastaks WTOga ühinemise protsessi lõppjärku;

Kõrgõzstan

| 149. | peab kahetsusväärseks Kõrgõzstani tagasilangust, kuna tegemist on piirkonna riigiga, millele EL pani kõige suuremaid lootusi demokraatlike eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

149.

peab kahetsusväärseks Kõrgõzstani tagasilangust, kuna tegemist on piirkonna riigiga, millele EL pani kõige suuremaid lootusi demokraatlike eesmärkide saavutamisel;

| 150. | kiidab Kõrgõzstani edusammude eest, mida kinnitasid hiljutised parlamendivalimised; märgib, et need toimusid rahulikult ja läbipaistvus on märkimisväärselt paranenud; tunneb heameelt Kõrgõzstani 4. oktoobri 2015. aasta parlamendivalimiste OSCE vaatlusmissiooni tulemuste üle, milles rõhutati, et hääletajatel oli lai valikuvõimalus ja valimiskampaanias oli konkurentsi; väljendab siiski muret selle pärast, et hääletamise eeltingimuseks olnud biomeetriliste andmete kohustuslikul registreerimisel tekkis suuri probleeme hääletajate nimekirjadesse kandmisega; rõhutab, et on vaja rohkem ära teha täielikult toimiva parlamentaarse demokraatia kujundamiseks, olgugi et Kõrgõzstanis, mis oli üks ELi demokraatia toetusprogrammi katseriike, võis algul täheldada julgustavaid märke demokraatlike reformide teostamisest ja arenemisest tõelise mitmeparteisüsteemi suunas; |
| --- | --- |

150.

kiidab Kõrgõzstani edusammude eest, mida kinnitasid hiljutised parlamendivalimised; märgib, et need toimusid rahulikult ja läbipaistvus on märkimisväärselt paranenud; tunneb heameelt Kõrgõzstani 4. oktoobri 2015. aasta parlamendivalimiste OSCE vaatlusmissiooni tulemuste üle, milles rõhutati, et hääletajatel oli lai valikuvõimalus ja valimiskampaanias oli konkurentsi; väljendab siiski muret selle pärast, et hääletamise eeltingimuseks olnud biomeetriliste andmete kohustuslikul registreerimisel tekkis suuri probleeme hääletajate nimekirjadesse kandmisega; rõhutab, et on vaja rohkem ära teha täielikult toimiva parlamentaarse demokraatia kujundamiseks, olgugi et Kõrgõzstanis, mis oli üks ELi demokraatia toetusprogrammi katseriike, võis algul täheldada julgustavaid märke demokraatlike reformide teostamisest ja arenemisest tõelise mitmeparteisüsteemi suunas;

| 151. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Kõrgõzstan on võtnud tagasi piirava välisagentide ja LGBTI-inimeste seaduseelnõu, ning palub tagasi lükata kõik LGBTI-inimesi diskrimineerivad ja kodanikuühiskonna vastased seadused; |
| --- | --- |

151.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Kõrgõzstan on võtnud tagasi piirava välisagentide ja LGBTI-inimeste seaduseelnõu, ning palub tagasi lükata kõik LGBTI-inimesi diskrimineerivad ja kodanikuühiskonna vastased seadused;

| 152. | peab tervitatavaks Kõrgõzstani edukat valimist ÜRO Inimõiguste Nõukogusse ajavahemikuks 2016–2018 ja kutsub Kõrgõzstani kasutama oma peatset liikmesust konstruktiivselt inimõigusküsimustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

152.

peab tervitatavaks Kõrgõzstani edukat valimist ÜRO Inimõiguste Nõukogusse ajavahemikuks 2016–2018 ja kutsub Kõrgõzstani kasutama oma peatset liikmesust konstruktiivselt inimõigusküsimustega tegelemiseks;

| 153. | nõuab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus aitaksid Kõrgõzstanil tagada õigluse 2010. aasta etniliste kokkupõrgete ohvritele; |
| --- | --- |

153.

nõuab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus aitaksid Kõrgõzstanil tagada õigluse 2010. aasta etniliste kokkupõrgete ohvritele;

Tadžikistan

| 154. | nõuab, et Tadžikistan täidaks rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi ning kaitseks kogunemisvabadust ja õiguselukutse esindajate sõltumatust; juhib tähelepanu meedia keerulisele olukorrale pärast seda, kui president allkirjastas uue seaduse, mille kohaselt kogu ametlikke sündmusi käsitlev teave suunatakse läbi riikliku infoagentuuri, piirates sellega muu meedia juurdepääsu; palub Tadžikistanil hoiduda sekkumisest valitsusväliste organisatsioonide tegevusse ja nende rahastamist käsitlevate hiljuti vastuvõetud õigusaktide rakendamisest; |
| --- | --- |

154.

nõuab, et Tadžikistan täidaks rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi ning kaitseks kogunemisvabadust ja õiguselukutse esindajate sõltumatust; juhib tähelepanu meedia keerulisele olukorrale pärast seda, kui president allkirjastas uue seaduse, mille kohaselt kogu ametlikke sündmusi käsitlev teave suunatakse läbi riikliku infoagentuuri, piirates sellega muu meedia juurdepääsu; palub Tadžikistanil hoiduda sekkumisest valitsusväliste organisatsioonide tegevusse ja nende rahastamist käsitlevate hiljuti vastuvõetud õigusaktide rakendamisest;

| 155. | on mures otsuse pärast keelustada Tadžikistani Islami Taassünni Partei, millele eelnes muret tekitav areng õiguspäraste poliitiliste jõudude mahasurumise ja kriitikute vaigistamise suunas julgeolekukaalutlustel; palub Tadžikistani ametivõimudel täita 1997. aasta rahulepingu järgseid kohustusi ja võtta vajalikke meetmeid sõnavabaduse, pluralismi ning vaba ja avatud poliitilise keskkonna tagamiseks; |
| --- | --- |

155.

on mures otsuse pärast keelustada Tadžikistani Islami Taassünni Partei, millele eelnes muret tekitav areng õiguspäraste poliitiliste jõudude mahasurumise ja kriitikute vaigistamise suunas julgeolekukaalutlustel; palub Tadžikistani ametivõimudel täita 1997. aasta rahulepingu järgseid kohustusi ja võtta vajalikke meetmeid sõnavabaduse, pluralismi ning vaba ja avatud poliitilise keskkonna tagamiseks;

| 156. | võtab teadmiseks OSCE/ODIHRi valimisvaatlusmissiooni järeldused 1. märtsi 2015. aasta parlamendivalimiste kohta Tadžikistanis, mille kohaselt toimusid valimised piiratud poliitilises ruumis ega suutnud tagada kandidaatidele võrdseid tingimusi; |
| --- | --- |

156.

võtab teadmiseks OSCE/ODIHRi valimisvaatlusmissiooni järeldused 1. märtsi 2015. aasta parlamendivalimiste kohta Tadžikistanis, mille kohaselt toimusid valimised piiratud poliitilises ruumis ega suutnud tagada kandidaatidele võrdseid tingimusi;

| 157. | on endiselt mures ELi arenguabi ebatõhususe pärast riigis; nõuab, et Euroopa välisteenistus ja komisjon seaksid esikohale programmid, mille eesmärk on tõkestada piinamine kinnipidamisasutustes ja tagada meediavabadus Tadžikistanis; |
| --- | --- |

157.

on endiselt mures ELi arenguabi ebatõhususe pärast riigis; nõuab, et Euroopa välisteenistus ja komisjon seaksid esikohale programmid, mille eesmärk on tõkestada piinamine kinnipidamisasutustes ja tagada meediavabadus Tadžikistanis;

| 158. | väljendab heameelt Tadžikistani liitumise üle WTOga 2013. aasta märtsis; |
| --- | --- |

158.

väljendab heameelt Tadžikistani liitumise üle WTOga 2013. aasta märtsis;

Türkmenistan

| 159. | rõhutab, et Türkmenistan on ühinenud enamiku tähtsamate rahvusvaheliste lepingutega ja on seetõttu kohustatud igas olukorras inimõigusi austama ja kaitsma; väljendab valmisolekut suurendada ELi toetust demokraatia põhimõtete ja inimõiguste valdkonnas, võttes eelkõige täies mahus kasutusele demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning kasutades ka muid võimalusi Türkmenistani reformiprotsessi toetamiseks; |
| --- | --- |

159.

rõhutab, et Türkmenistan on ühinenud enamiku tähtsamate rahvusvaheliste lepingutega ja on seetõttu kohustatud igas olukorras inimõigusi austama ja kaitsma; väljendab valmisolekut suurendada ELi toetust demokraatia põhimõtete ja inimõiguste valdkonnas, võttes eelkõige täies mahus kasutusele demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning kasutades ka muid võimalusi Türkmenistani reformiprotsessi toetamiseks;

| 160. | peab kahetsusväärseks, et aruandeperioodil jäi õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas olukord praktiliselt muutumatuks, hoolimata teatavatest seadusandlikest jõupingutustest poliitika, kohtusüsteemi, majanduse, ühiskonna ja hariduse vallas; on arvamusel, et rahvusvahelised eksperdid peaksid läbi vaatama uued õigusaktid, juhindudes rahvusvahelistest inimõigustealastest kohustustest; |
| --- | --- |

160.

peab kahetsusväärseks, et aruandeperioodil jäi õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas olukord praktiliselt muutumatuks, hoolimata teatavatest seadusandlikest jõupingutustest poliitika, kohtusüsteemi, majanduse, ühiskonna ja hariduse vallas; on arvamusel, et rahvusvahelised eksperdid peaksid läbi vaatama uued õigusaktid, juhindudes rahvusvahelistest inimõigustealastest kohustustest;

| 161. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjonil võtta ühendust Türkmenistani ametivõimudega ja nõuda konkreetseid meetmeid inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimise parandamiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21; nõuab lisaks käimasolevale inimõigustealasele dialoogile, et igal tasandil tõstatataks inimõigustega seotud mureküsimusi; kordab oma üleskutset Euroopa välisteenistusele muuta Așgabatis asuv kontaktasutus võimalikult kiiresti täiemahuliseks ELi esinduseks Türkmenistanis, et muu hulgas suhelda kodanikuühiskonnaga ja jälgida inimõiguste olukorda; |
| --- | --- |

161.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjonil võtta ühendust Türkmenistani ametivõimudega ja nõuda konkreetseid meetmeid inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimise parandamiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21; nõuab lisaks käimasolevale inimõigustealasele dialoogile, et igal tasandil tõstatataks inimõigustega seotud mureküsimusi; kordab oma üleskutset Euroopa välisteenistusele muuta Așgabatis asuv kontaktasutus võimalikult kiiresti täiemahuliseks ELi esinduseks Türkmenistanis, et muu hulgas suhelda kodanikuühiskonnaga ja jälgida inimõiguste olukorda;

| 162. | rõhutab, et tähtis on jätkata inimõigustealast dialoogi, eriti jätkuva surve avaldamiseks poliitilistel kaalutlustel kinnipeetud isikute vabastamiseks ja kadunud isikute saatuse avalikustamiseks; |
| --- | --- |

162.

rõhutab, et tähtis on jätkata inimõigustealast dialoogi, eriti jätkuva surve avaldamiseks poliitilistel kaalutlustel kinnipeetud isikute vabastamiseks ja kadunud isikute saatuse avalikustamiseks;

| 163. | tõdeb, et ELi ja Türkmenistani partnerlus- ja koostöölepingu jõustumine aitaks arendada juba nendevaheliste väljakujunenud suhete täieliku potentsiaali; |
| --- | --- |

163.

tõdeb, et ELi ja Türkmenistani partnerlus- ja koostöölepingu jõustumine aitaks arendada juba nendevaheliste väljakujunenud suhete täieliku potentsiaali;

| 164. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjoni asepresidendil pidada kinni tema eelkäijaga sõlmitud kokkuleppest seiremehhanismi kohta, tänu millele teavitab Euroopa välisteenistus nõuetekohaselt Euroopa Parlamenti partnerlus- ja koostöölepingu rakendamisest pärast selle jõustumist; |
| --- | --- |

164.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjoni asepresidendil pidada kinni tema eelkäijaga sõlmitud kokkuleppest seiremehhanismi kohta, tänu millele teavitab Euroopa välisteenistus nõuetekohaselt Euroopa Parlamenti partnerlus- ja koostöölepingu rakendamisest pärast selle jõustumist;

| 165. | peab tervitatavaks Türkmenistani ja ELi hiljuti tõhustatud koostööd seoses ühiste sõlmküsimustega; võtab teadmiseks riigi kohaloleku OSCE 2015. aasta inimmõõtme rakendamist käsitleval kohtumisel ja Türkmenistani kõrgetasemeliste esindajate viibimise ajutise kaubanduslepingu raames 2015. aasta oktoobris toimunud ühiskomitee 15. iga-aastasel kohtumisel; |
| --- | --- |

165.

peab tervitatavaks Türkmenistani ja ELi hiljuti tõhustatud koostööd seoses ühiste sõlmküsimustega; võtab teadmiseks riigi kohaloleku OSCE 2015. aasta inimmõõtme rakendamist käsitleval kohtumisel ja Türkmenistani kõrgetasemeliste esindajate viibimise ajutise kaubanduslepingu raames 2015. aasta oktoobris toimunud ühiskomitee 15. iga-aastasel kohtumisel;

| 166. | palub Türkmenistanil lõpetada praegu toimuva satelliitantennide eemaldamise ja teatavatele veebisaitidele juurdepääsu tõkestamise kampaania ning teha lõpp sõltumatute ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide hirmutamisele ja ahistamisele; |
| --- | --- |

166.

palub Türkmenistanil lõpetada praegu toimuva satelliitantennide eemaldamise ja teatavatele veebisaitidele juurdepääsu tõkestamise kampaania ning teha lõpp sõltumatute ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide hirmutamisele ja ahistamisele;

Usbekistan

| 167. | peab kahetsusväärseks, et EL ei ole sisuliselt püüdnud Usbekistani demokratiseerida, ning kordab taas oma ootust, et EL jätkaks aktiivselt selle eesmärgi saavutamist Usbekistanis; märgib, et Usbekistani valitsus keeldub läbi viimast olulisi reforme; julgustab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat välja töötama Usbekistani kriitilise, tingimusliku ja sidusa hõlmamise poliitika; |
| --- | --- |

167.

peab kahetsusväärseks, et EL ei ole sisuliselt püüdnud Usbekistani demokratiseerida, ning kordab taas oma ootust, et EL jätkaks aktiivselt selle eesmärgi saavutamist Usbekistanis; märgib, et Usbekistani valitsus keeldub läbi viimast olulisi reforme; julgustab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat välja töötama Usbekistani kriitilise, tingimusliku ja sidusa hõlmamise poliitika;

| 168. | mõistab hukka põhiõiguste ja -vabaduste süstemaatilise ja sagedase rikkumise, mis toimub hoolimata täiustatud seaduste vastuvõtmisest selles valdkonnas ning rahvusvaheliste inimõigustealaste õigusaktide ratifitseerimisest; nõuab, et Usbekistani ametiasutused võtaksid sisulisi meetmeid kõigi probleemidega tegelemiseks ning ÜRO piinamisküsimusi käsitleva eriraportööri, piinamisvastase komitee ja inimõiguste komitee kõigi soovituste tõhusaks täitmiseks; |
| --- | --- |

168.

mõistab hukka põhiõiguste ja -vabaduste süstemaatilise ja sagedase rikkumise, mis toimub hoolimata täiustatud seaduste vastuvõtmisest selles valdkonnas ning rahvusvaheliste inimõigustealaste õigusaktide ratifitseerimisest; nõuab, et Usbekistani ametiasutused võtaksid sisulisi meetmeid kõigi probleemidega tegelemiseks ning ÜRO piinamisküsimusi käsitleva eriraportööri, piinamisvastase komitee ja inimõiguste komitee kõigi soovituste tõhusaks täitmiseks;

| 169. | nõuab, et Usbekistani ametivõimud vabastaksid kõik isikud, kes on vangistatud kättemaksuks sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse rahumeelse kasutamise eest, ning rõhutab vajadust vangide piinamise juhtumite ärahoidmise ja uurimise järele; väljendab muret vanglakaristuste meelevaldse pikendamise pärast; palub Usbekistani ametivõimudel lubada inimõigustega tegelevatel sõltumatutel valitsusvälistel organisatsioonidel töötada takistusteta; |
| --- | --- |

169.

nõuab, et Usbekistani ametivõimud vabastaksid kõik isikud, kes on vangistatud kättemaksuks sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse rahumeelse kasutamise eest, ning rõhutab vajadust vangide piinamise juhtumite ärahoidmise ja uurimise järele; väljendab muret vanglakaristuste meelevaldse pikendamise pärast; palub Usbekistani ametivõimudel lubada inimõigustega tegelevatel sõltumatutel valitsusvälistel organisatsioonidel töötada takistusteta;

| 170. | tunneb heameelt asjaolu üle, et riigis on tehtud teatavaid edusamme laste töö kasutamise lõpetamisel, ning eriti selle üle, et valitsus on vastu võtnud vastava keelu; tuletab meelde selle keelu rakendamise sõltumatu ja erapooletu seire vajalikkust; kordab, et tuleb lõpetada sunniviisiline töö iga-aastase puuvillakoristuse ajal, ja julgustab ühtlasi valitsust võtma lisakohustuse jätkata konkreetsete jõupingutuste tegemist (nt tegevuskava), et kaotada sunniviisiline töö kooskõlas ILO ja Maailmapanga soovitustega; |
| --- | --- |

170.

tunneb heameelt asjaolu üle, et riigis on tehtud teatavaid edusamme laste töö kasutamise lõpetamisel, ning eriti selle üle, et valitsus on vastu võtnud vastava keelu; tuletab meelde selle keelu rakendamise sõltumatu ja erapooletu seire vajalikkust; kordab, et tuleb lõpetada sunniviisiline töö iga-aastase puuvillakoristuse ajal, ja julgustab ühtlasi valitsust võtma lisakohustuse jätkata konkreetsete jõupingutuste tegemist (nt tegevuskava), et kaotada sunniviisiline töö kooskõlas ILO ja Maailmapanga soovitustega;

| 171. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on otsustanud mitte arutada nõusoleku andmist ELi ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokollile, millega laiendatakse lepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuni leiab kinnitust, et ellu on viidud konkreetsed reformid, mis on andnud arvestatavaid tulemusi, ja on tagatud, et Usbekistanis on asutud tulemuslikult likvideerima nii lapstööjõu kui ka sunniviisilise töö kasutamist; |
| --- | --- |

171.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on otsustanud mitte arutada nõusoleku andmist ELi ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokollile, millega laiendatakse lepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuni leiab kinnitust, et ellu on viidud konkreetsed reformid, mis on andnud arvestatavaid tulemusi, ja on tagatud, et Usbekistanis on asutud tulemuslikult likvideerima nii lapstööjõu kui ka sunniviisilise töö kasutamist;

| 172. | on sellega seoses arvamusel, et teatav osa ELi arenguabist Usbekistanile, sh riigi parlamendi suutlikkuse suurendamine, oli valesti suunatud ning tuleks ümber suunata hoopis otstarbekamatesse valdkondadesse, nagu maaelu areng või keskkonnajuhtimine ja veemajandus; |
| --- | --- |

172.

on sellega seoses arvamusel, et teatav osa ELi arenguabist Usbekistanile, sh riigi parlamendi suutlikkuse suurendamine, oli valesti suunatud ning tuleks ümber suunata hoopis otstarbekamatesse valdkondadesse, nagu maaelu areng või keskkonnajuhtimine ja veemajandus;

| 173. | väljendab sügavat muret Usbekistani Islamiliikumise tegevuse pärast, mis kinnitas 2015. aasta augustis oma lojaalsust Islamiriigile ning on värvanud Kesk-Aasias tuhandeid džihadiste; |
| --- | --- |

173.

väljendab sügavat muret Usbekistani Islamiliikumise tegevuse pärast, mis kinnitas 2015. aasta augustis oma lojaalsust Islamiriigile ning on värvanud Kesk-Aasias tuhandeid džihadiste;

o

o o

| 174. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, ELi Kesk-Aasia eriesindajale ning Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Turkmeenia ja Usbekistani valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

174.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, ELi Kesk-Aasia eriesindajale ning Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Turkmeenia ja Usbekistani valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 49.

(2)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 91.

(3)  ELT L 255, 30.9.2015, lk 68.

(4)  ELT L 255, 30.9.2015, lk 27.

(5)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 28.

(6)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 153.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0252.

(8)  ELT C 434, 23.12.2015, lk 111.

(9)  ELT C 434, 23.12.2015, lk 87.

(10)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 69.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0288.

(12)  ELT C 434, 23.12.2015, lk 24.

(13)  ELT C 74 E, 13.3.2012, lk 12.

(14)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 159.

(15)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 93.

(16)  ELT C 45, 5.2.2016, lk 85.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0008.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0426.

(19)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 92.

(20)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 80.

(21)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 12.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0040.

(23)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 195.

(24)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 126.

(25)  Maailmapanga 2012. aasta statistika.

(26)  Maailmapanga statistika viieaastases ajavahemikus 2011–2015.

(27)  Koostaja: USA välisministeerium

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/142

---

P8_TA(2016)0122

Zika viiruse puhang

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon Zika viiruse puhangu kohta (2016/2584(RSP))

(2018/C 058/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 1. veebruari 2016. aasta avaldust, mille kohaselt on Zika viiruse puhangu näol tegemist rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorraga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 1. veebruari 2016. aasta avaldust, mille kohaselt on Zika viiruse puhangu näol tegemist rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorraga,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (2),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Zika viiruse puhangu kohta (O-000030/2016 – B8–0119/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Zika viiruse puhangu kohta (O-000030/2016 – B8–0119/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et WHO kuulutas 1. veebruaril 2016. aastal Zika viiruse puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WHO kuulutas 1. veebruaril 2016. aastal Zika viiruse puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks,

| B. | arvestades, et Zika viirus on hiljuti esile kerkinud sääskede levitatav viirus, mis tuvastati esimest korda 1947. aastal Ugandas Zika metsa reesusahvidel metsakollapalaviku järelevalve võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Zika viirus on hiljuti esile kerkinud sääskede levitatav viirus, mis tuvastati esimest korda 1947. aastal Ugandas Zika metsa reesusahvidel metsakollapalaviku järelevalve võrgustiku kaudu;

| C. | arvestades, et Zika viirushaiguse puhanguid on aeg-ajalt registreeritud kahes ELi piirkonnas, Martinique’i saarel ja Prantsuse Guajaanas, ning Aafrikas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas, ning arvestades, et ELis on tuvastatud nakkusjuhtumeid, eelkõige Guadeloupe’i ja Saint-Martin’i ülemereterritooriumidel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Zika viirushaiguse puhanguid on aeg-ajalt registreeritud kahes ELi piirkonnas, Martinique’i saarel ja Prantsuse Guajaanas, ning Aafrikas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas, ning arvestades, et ELis on tuvastatud nakkusjuhtumeid, eelkõige Guadeloupe’i ja Saint-Martin’i ülemereterritooriumidel;

| D. | arvestades, et 2007. aastal levis Zika viirus esimest korda väljapoole oma teadaolevaid endeemilise leviku piire ja põhjustas epideemia Mikroneesia Liiduriikide Yapi saarel, sellele järgnes 2013.-2014. aastal ulatuslik epideemia Prantsuse Polüneesias ning viiruse edasine levimine mitmesse riiki Okeaanias, sh Uus-Kaledooniasse ja Cooki saartele; arvestades, et Zika viirust peeti inimesel ainult kerget haigestumist põhjustavaks viiruseks, kuid Prantsuse Polüneesia haiguspuhangu tagajärjel selgus, et viirus võib põhjustada neuroloogilisi tüsistusi (nt Guillain-Barré sündroomi ja meningoentsefaliiti); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2007. aastal levis Zika viirus esimest korda väljapoole oma teadaolevaid endeemilise leviku piire ja põhjustas epideemia Mikroneesia Liiduriikide Yapi saarel, sellele järgnes 2013.-2014. aastal ulatuslik epideemia Prantsuse Polüneesias ning viiruse edasine levimine mitmesse riiki Okeaanias, sh Uus-Kaledooniasse ja Cooki saartele; arvestades, et Zika viirust peeti inimesel ainult kerget haigestumist põhjustavaks viiruseks, kuid Prantsuse Polüneesia haiguspuhangu tagajärjel selgus, et viirus võib põhjustada neuroloogilisi tüsistusi (nt Guillain-Barré sündroomi ja meningoentsefaliiti);

| E. | arvestades, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmetel on enamik nakkusjuhte (umbes 80 %) asümptomaatilised; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmetel on enamik nakkusjuhte (umbes 80 %) asümptomaatilised;

| F. | arvestades, et Zika viiruse kõige ulatuslikum puhang on registreeritud Brasiilias, eriti Brasiilia kirdeosas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Zika viiruse kõige ulatuslikum puhang on registreeritud Brasiilias, eriti Brasiilia kirdeosas;

| G. | arvestades, et 2015. aasta novembris kuulutas Brasiilia tervishoiuministeerium välja rahvatervisealase hädaolukorra, kuna Pernambuco osariigis sündis 2015. aastal ebatavaliselt palju mikrotsefaalia all kannatavaid lapsi; arvestades, et järsult kasvanud on peamiselt mikrotsefaalia raskete vormide esinemine, kuid mõnedel andmetel esines selle haiguse leebemaid vorme erakordselt palju juba mõned aastad enne 2015. aasta Zika viiruse puhangut; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2015. aasta novembris kuulutas Brasiilia tervishoiuministeerium välja rahvatervisealase hädaolukorra, kuna Pernambuco osariigis sündis 2015. aastal ebatavaliselt palju mikrotsefaalia all kannatavaid lapsi; arvestades, et järsult kasvanud on peamiselt mikrotsefaalia raskete vormide esinemine, kuid mõnedel andmetel esines selle haiguse leebemaid vorme erakordselt palju juba mõned aastad enne 2015. aasta Zika viiruse puhangut;

| H. | arvestades, et sääskede elutsükkel oleneb kliimast, elupaigast ja bioloogilisest mitmekesisusest, ning arvestades, et sääskede levikut hõlbustavad inimtekkelised tegurid, nagu kliimamuutused, inimtekkelised veekeskkonnad, raadamine, linnastumine ja kanalisatsiooni puudumine, olmejäätmed, konfliktid ja reisimine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sääskede elutsükkel oleneb kliimast, elupaigast ja bioloogilisest mitmekesisusest, ning arvestades, et sääskede levikut hõlbustavad inimtekkelised tegurid, nagu kliimamuutused, inimtekkelised veekeskkonnad, raadamine, linnastumine ja kanalisatsiooni puudumine, olmejäätmed, konfliktid ja reisimine;

| I. | arvestades, et Zika viiruse puhang on ilmsiks toonud ebavõrdsuse viirusest haaratud riikides, sh seoses tervishoiusüsteemide ja inimeste elutingimustega, ning arvestades, et haiguspuhang mõjutab ülekaalukalt ühiskonna vaeseimaid liikmeid, kes elavad sageli lahtiste veeallikate läheduses ning kellel puuduvad vahendid haiguse ennetamiseks ja ravimiseks; arvestades, et naised moodustavad endiselt enamiku maailma vaestest ja nende olukord on eriti haavatav, kuna naised vastutavad peamiselt majapidamises toidu, puhta vee, hügieeni ja mikrotsefaaliaga seotud sündroomidega laste kasvatamise eest, mis võib vajada täiendavaid rahalisi vahendeid, eriti kui puuduvad sobivad või taskukohased tugistruktuurid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Zika viiruse puhang on ilmsiks toonud ebavõrdsuse viirusest haaratud riikides, sh seoses tervishoiusüsteemide ja inimeste elutingimustega, ning arvestades, et haiguspuhang mõjutab ülekaalukalt ühiskonna vaeseimaid liikmeid, kes elavad sageli lahtiste veeallikate läheduses ning kellel puuduvad vahendid haiguse ennetamiseks ja ravimiseks; arvestades, et naised moodustavad endiselt enamiku maailma vaestest ja nende olukord on eriti haavatav, kuna naised vastutavad peamiselt majapidamises toidu, puhta vee, hügieeni ja mikrotsefaaliaga seotud sündroomidega laste kasvatamise eest, mis võib vajada täiendavaid rahalisi vahendeid, eriti kui puuduvad sobivad või taskukohased tugistruktuurid;

| J. | arvestades, et sissetoodud Zika viiruse nakkusjuhtudest on teatanud mitmed Euroopa riigid; arvestades, et 11. veebruaril 2016 osutas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus mikrotsefaalia juhtumile, mis tuvastati Sloveenias rasedal naisel, kes oli põdenud raseduse ajal Brasiilias viibides Zika-laadset nakkust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sissetoodud Zika viiruse nakkusjuhtudest on teatanud mitmed Euroopa riigid; arvestades, et 11. veebruaril 2016 osutas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus mikrotsefaalia juhtumile, mis tuvastati Sloveenias rasedal naisel, kes oli põdenud raseduse ajal Brasiilias viibides Zika-laadset nakkust;

| K. | arvestades, et 9. veebruari 2016. aasta seisuga ei olnud Euroopast teateid Zika viiruse autohtoonse leviku kohta, kuid mõned juhtumid on teadete kohaselt esinenud ELi äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 9. veebruari 2016. aasta seisuga ei olnud Euroopast teateid Zika viiruse autohtoonse leviku kohta, kuid mõned juhtumid on teadete kohaselt esinenud ELi äärepoolseimates piirkondades;

| L. | arvestades, et viiruse esilekerkimist on seostatud mikrotsefaalia juhtumite ja muude neuroloogiliste häirete, sh Guillain-Barré sündroomi suurema esinemissagedusega; arvestades, et 1. veebruaril 2016. aastal teatas WHO, et on mõjuvaid põhjuseid kahtlustada põhjuslikku seost rasedusaegse Zika-nakkuse ja mikrotsefaalia vahel, kuigi teaduslikult pole seda veel tõestatud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et viiruse esilekerkimist on seostatud mikrotsefaalia juhtumite ja muude neuroloogiliste häirete, sh Guillain-Barré sündroomi suurema esinemissagedusega; arvestades, et 1. veebruaril 2016. aastal teatas WHO, et on mõjuvaid põhjuseid kahtlustada põhjuslikku seost rasedusaegse Zika-nakkuse ja mikrotsefaalia vahel, kuigi teaduslikult pole seda veel tõestatud;

| M. | arvestades, et esialgsete uuringute üha rohkemate tulemuste põhjal on teadlased valdavalt seisukohal, et Zika viirus on üks tegureid, mis põhjustab mikrotsefaaliat (3), seisundit, mida iseloomustab loote ajurakkude kahjustumine (4) ning ebatavaliselt väikese peaga laste sünd, kellest enamikul esineb mahajäämus aju arengus; lisaks on ilmnenud, et Zika viirus võib kahjustada loodet kogu raseduse vältel (5) ja põhjustab ka Guillain-Barré sündroomi; arvestades, et ebakindlus seoses sündimata lapse tervisega ja lisaks ebakindlus edasikandumismehhanismide osas seab naised ja teismelised tütarlapsed, sh eelkõige rasedad naised ja nende perekonnad tõeliselt raskesse olukorda, eelkõige pidades silmas nende tervist ja pikemaajalisi tagajärgi perekonnale, ning arvestades, et osutatud ebakindlust ei tohiks mingil juhul kasutada käesoleva kriisi lahendamiseks vajalike kiireloomuliste otsuste ja meetmete edasilükkamise ettekäändena; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et esialgsete uuringute üha rohkemate tulemuste põhjal on teadlased valdavalt seisukohal, et Zika viirus on üks tegureid, mis põhjustab mikrotsefaaliat (3), seisundit, mida iseloomustab loote ajurakkude kahjustumine (4) ning ebatavaliselt väikese peaga laste sünd, kellest enamikul esineb mahajäämus aju arengus; lisaks on ilmnenud, et Zika viirus võib kahjustada loodet kogu raseduse vältel (5) ja põhjustab ka Guillain-Barré sündroomi; arvestades, et ebakindlus seoses sündimata lapse tervisega ja lisaks ebakindlus edasikandumismehhanismide osas seab naised ja teismelised tütarlapsed, sh eelkõige rasedad naised ja nende perekonnad tõeliselt raskesse olukorda, eelkõige pidades silmas nende tervist ja pikemaajalisi tagajärgi perekonnale, ning arvestades, et osutatud ebakindlust ei tohiks mingil juhul kasutada käesoleva kriisi lahendamiseks vajalike kiireloomuliste otsuste ja meetmete edasilükkamise ettekäändena;

| N. | arvestades, et mikrotsefaalial võib olla mitmeid põhjusi, kuid sageli jääb põhjus teadmata, ning arvestades, et mikrotsefaalia puhul puudub konkreetne ravi, on oluline valdkondadevahelise meeskonna olemasolu, kes hindaks ja hooldaks mikrotsefaalia all kannatavaid vastsündinuid ja lapsi, samuti on äärmiselt oluline varane sekkumine stimuleerivate ja mänguliste programmide abil, mis võivad arengule soodsalt mõjuda, ning vanemate nõustamine ja tugiteenused; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mikrotsefaalial võib olla mitmeid põhjusi, kuid sageli jääb põhjus teadmata, ning arvestades, et mikrotsefaalia puhul puudub konkreetne ravi, on oluline valdkondadevahelise meeskonna olemasolu, kes hindaks ja hooldaks mikrotsefaalia all kannatavaid vastsündinuid ja lapsi, samuti on äärmiselt oluline varane sekkumine stimuleerivate ja mänguliste programmide abil, mis võivad arengule soodsalt mõjuda, ning vanemate nõustamine ja tugiteenused;

| O. | arvestades, et Argentina ja Brasiilia teadlased on seostanud mikrotsefaalia sagedast esinemist Brasiilias larvitsiid püriproksüfeeniga, mida hakati Brasiilias 2014. aastast alates viiruse levikualadel joogivette lisama; arvestades, et selle võimaliku seose pärast peatas Brasiilia lõunaosas asuva Rio Grande do Suli osariigi kohalik omavalitsus kooskõlas ettevaatuspõhimõttega püriproksüfeeni kasutamise alates 13. veebruarist 2016, kuigi tervishoiuministeerium soovitas seda mitte teha; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Argentina ja Brasiilia teadlased on seostanud mikrotsefaalia sagedast esinemist Brasiilias larvitsiid püriproksüfeeniga, mida hakati Brasiilias 2014. aastast alates viiruse levikualadel joogivette lisama; arvestades, et selle võimaliku seose pärast peatas Brasiilia lõunaosas asuva Rio Grande do Suli osariigi kohalik omavalitsus kooskõlas ettevaatuspõhimõttega püriproksüfeeni kasutamise alates 13. veebruarist 2016, kuigi tervishoiuministeerium soovitas seda mitte teha;

| P. | arvestades, et 2015. aasta oktoobrist alates teatatud 4 783 mikrotsefaalia juhtumi puhul välistati mikrotsefaalia rohkem kui 700 juhul; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2015. aasta oktoobrist alates teatatud 4 783 mikrotsefaalia juhtumi puhul välistati mikrotsefaalia rohkem kui 700 juhul;

| Q. | arvestades, et 404 väikelapse seast, kelle puhul mikrotsefaalia leidis kinnitust, oli Zika viiruse test positiivne ainult 17 lapsel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 404 väikelapse seast, kelle puhul mikrotsefaalia leidis kinnitust, oli Zika viiruse test positiivne ainult 17 lapsel;

| R. | arvestades, et Zika viiruse puhang on ELi ülemereterritooriumidel ilmnenud 2013. aastast saadik; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Zika viiruse puhang on ELi ülemereterritooriumidel ilmnenud 2013. aastast saadik;

| S. | arvestades, et 2016. aasta suvehooajal võib Euroopas ilmneda viiruse kohapealse edasikandumise oht vektorputukate kaudu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2016. aasta suvehooajal võib Euroopas ilmneda viiruse kohapealse edasikandumise oht vektorputukate kaudu;

| T. | arvestades, et praegu ei ole viiruse vastu olemas konkreetset ravi või vaktsiini, kuid India ettevõte Bharat Biotech teatas 3. veebruaril 2016, et nad töötavad kahe vaktsiinikandidaadiga, neist üks rekombinantne vaktsiin ja teine inaktiveeritud vaktsiin, millega on jõutud prekliiniliste katseteni loomadel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et praegu ei ole viiruse vastu olemas konkreetset ravi või vaktsiini, kuid India ettevõte Bharat Biotech teatas 3. veebruaril 2016, et nad töötavad kahe vaktsiinikandidaadiga, neist üks rekombinantne vaktsiin ja teine inaktiveeritud vaktsiin, millega on jõutud prekliiniliste katseteni loomadel;

| U. | arvestades, et Zika viirus võib edasi kanduda sugulisel teel (6)
   (7) ning WHO on märkinud, et sugulisel teel edasikandumine on suhteliselt tavaline (8); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Zika viirus võib edasi kanduda sugulisel teel (6)
   (7) ning WHO on märkinud, et sugulisel teel edasikandumine on suhteliselt tavaline (8);

| V. | arvestades, et esinenud on ka teateid Zika viiruse edasikandumise kohta vereülekande teel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et esinenud on ka teateid Zika viiruse edasikandumise kohta vereülekande teel;

| W. | arvestades, et valitseb tegelik Zika viirusnakkuse piiriülese edasikandumise oht nakatunud reisijate ja ülemaailmse kaubanduse kaudu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et valitseb tegelik Zika viirusnakkuse piiriülese edasikandumise oht nakatunud reisijate ja ülemaailmse kaubanduse kaudu;

| 1. | sedastab, et Zika viirus kandub edasi inimesele peamiselt nakatunud sääse hammustuse kaudu; troopikapiirkonnas levitab viirust peamiselt perekonda Aedes kuuluv Aedes aegypti, sama sääsk, kes levitab ka dengue, chikungunya ja kollapalaviku viirust; |
| --- | --- |

1.

sedastab, et Zika viirus kandub edasi inimesele peamiselt nakatunud sääse hammustuse kaudu; troopikapiirkonnas levitab viirust peamiselt perekonda Aedes kuuluv Aedes aegypti, sama sääsk, kes levitab ka dengue, chikungunya ja kollapalaviku viirust;

| 2. | märgib, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmetel ei ole praegu olemas ei ravi ega vaktsiini, ja kuna Zika viirust levitavad sääsed hammustavad nii siseruumides kui ka väljas ning peamiselt päeval, põhineb ennetamine praegu isiklikel kaitsemeetmetel nagu permetriiniga töödeldud pikkade varrukatega särkide ja pikkade pükste kandmine (eriti sellistel kellaaegadel, mil Zika viirust kandev sääsk on kõige aktiivsem) ning magamine ja puhkamine sääsevõrkudega kaitstud või õhukonditsioneeriga ruumides või siis sääsevõrgu all; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmetel ei ole praegu olemas ei ravi ega vaktsiini, ja kuna Zika viirust levitavad sääsed hammustavad nii siseruumides kui ka väljas ning peamiselt päeval, põhineb ennetamine praegu isiklikel kaitsemeetmetel nagu permetriiniga töödeldud pikkade varrukatega särkide ja pikkade pükste kandmine (eriti sellistel kellaaegadel, mil Zika viirust kandev sääsk on kõige aktiivsem) ning magamine ja puhkamine sääsevõrkudega kaitstud või õhukonditsioneeriga ruumides või siis sääsevõrgu all;

| 3. | rõhutab, et oluline on koostada teavituskavad kõige sobivamal tasandil, et suurendada elanikkonna teadlikkust ja edendada sääsehammustusi ennetavat käitumist; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et oluline on koostada teavituskavad kõige sobivamal tasandil, et suurendada elanikkonna teadlikkust ja edendada sääsehammustusi ennetavat käitumist;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus pidevalt olukorda jälgib; kutsub Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust üles korrapäraselt ajakohastama oma riskihindamisi ja epidemioloogilist seiret; on arvamusel, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus peaks moodustama troopiliste nakkushaiguste eksperdikomisjoni, et tõhusalt koordineerida kõiki meetmeid, mida EL peaks võtma, ja nende üle järelevalvet teostada; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus pidevalt olukorda jälgib; kutsub Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust üles korrapäraselt ajakohastama oma riskihindamisi ja epidemioloogilist seiret; on arvamusel, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus peaks moodustama troopiliste nakkushaiguste eksperdikomisjoni, et tõhusalt koordineerida kõiki meetmeid, mida EL peaks võtma, ja nende üle järelevalvet teostada;

| 5. | väljendab heameelt komisjoni otsuse üle võtta kasutusele 10 miljonit eurot Zika viiruse alasteks teadusuuringuteks, ning soovitab keskenduda rasketele kaasasündinud aju väärarengutele Ladina-Ameerikas ja nende oletatavale seosele Zika viirusnakkusega; väljendab siiski kahtlust selle üle, kas see on piisav summa sellise ulatusliku teadusliku ülesande jaoks, mille eesmärk on aidata õppida tundma Zika viirushaigust ja selle neuroloogilisi tüsistusi ning töötada välja diagnostilised testid ja ravimid; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt komisjoni otsuse üle võtta kasutusele 10 miljonit eurot Zika viiruse alasteks teadusuuringuteks, ning soovitab keskenduda rasketele kaasasündinud aju väärarengutele Ladina-Ameerikas ja nende oletatavale seosele Zika viirusnakkusega; väljendab siiski kahtlust selle üle, kas see on piisav summa sellise ulatusliku teadusliku ülesande jaoks, mille eesmärk on aidata õppida tundma Zika viirushaigust ja selle neuroloogilisi tüsistusi ning töötada välja diagnostilised testid ja ravimid;

| 6. | märgib, et Zika viirust on registreeritud 28 riigis ja sellel on võimalikud elumuutvad tagajärjed, eelkõige noorte ja vaesuses elavate naiste jaoks, kellest enamik elab osutatud riikide vähim arenenud piirkondades; rõhutab haiguse tõenäolist edasist levikut silmas pidades, et rahvusvaheline üldsus peaks kiiresti rakendama eelmise aasta Ebola kriisi ajal saadud kogemusi; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Zika viirust on registreeritud 28 riigis ja sellel on võimalikud elumuutvad tagajärjed, eelkõige noorte ja vaesuses elavate naiste jaoks, kellest enamik elab osutatud riikide vähim arenenud piirkondades; rõhutab haiguse tõenäolist edasist levikut silmas pidades, et rahvusvaheline üldsus peaks kiiresti rakendama eelmise aasta Ebola kriisi ajal saadud kogemusi;

| 7. | rõhutab, et teadusuuringud peaksid keskenduma eeskätt viiruse levikut ärahoidvatele ennetusmeetmetele ning ravile; nõuab Zika viiruse alaste teadusuuringute teostamist kolmes suunas: Zika viiruse ja kaasasündinud aju väärarengute vahelise tugevalt kahtlustatava seose uurimine, ravimeetodite ja vaktsiini väljatöötamine ning testide väljatöötamine haiguse kiireks ja tulemuslikuks diagnoosimiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et teadusuuringud peaksid keskenduma eeskätt viiruse levikut ärahoidvatele ennetusmeetmetele ning ravile; nõuab Zika viiruse alaste teadusuuringute teostamist kolmes suunas: Zika viiruse ja kaasasündinud aju väärarengute vahelise tugevalt kahtlustatava seose uurimine, ravimeetodite ja vaktsiini väljatöötamine ning testide väljatöötamine haiguse kiireks ja tulemuslikuks diagnoosimiseks;

| 8. | rõhutab vajadust jätkata mikrotsefaalia ja larvitsiid püriproksüfeeni vahelise võimaliku seose uurimist, arvestades asjaolu, et puuduvad seda seost välistavad teaduslikud tõendid; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust jätkata mikrotsefaalia ja larvitsiid püriproksüfeeni vahelise võimaliku seose uurimist, arvestades asjaolu, et puuduvad seda seost välistavad teaduslikud tõendid;

| 9. | rõhutab, et teadusuuringud ei tohiks tähelepanuta jätta mikrotsefaalia teisi võimalikke ja täiendavaid põhjusi; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et teadusuuringud ei tohiks tähelepanuta jätta mikrotsefaalia teisi võimalikke ja täiendavaid põhjusi;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et raamprogrammis „Horisont 2020“ ja seitsmendas raamprogrammis on olemas täiendavad rahastamisvõimalused malaaria ja tähelepanuta jäetud nakkushaiguste, mille hulka kuulub ka Zika viirusnakkus, vastaste vaktsiinide väljatöötamise alasteks teadusuuringuteks; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et raamprogrammis „Horisont 2020“ ja seitsmendas raamprogrammis on olemas täiendavad rahastamisvõimalused malaaria ja tähelepanuta jäetud nakkushaiguste, mille hulka kuulub ka Zika viirusnakkus, vastaste vaktsiinide väljatöötamise alasteks teadusuuringuteks;

| 11. | kutsub komisjoni üles tagama, et juhul kui teadusuuringuteks kasutatakse ELi avaliku sektori vahendeid, ei oleks nende uuringute tulemused kaitstud intellektuaalomandi õigustega ja patsientide jaoks oleks tagatud väljatöötatud toodete taskukohane hind; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tagama, et juhul kui teadusuuringuteks kasutatakse ELi avaliku sektori vahendeid, ei oleks nende uuringute tulemused kaitstud intellektuaalomandi õigustega ja patsientide jaoks oleks tagatud väljatöötatud toodete taskukohane hind;

| 12. | kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid meetmeid nende ELi piirkondade jaoks, kuhu Zika viirus on juba levinud, et likvideerida nendes piirkondades kõik võimalikud levikuvektorid, toetada juba nakatunud inimesi, eelkõige rasedaid naisi, ja hoida ära ulatuslikum edasikandumine kõnealustes piirkondades ja ülejäänud Euroopas; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid meetmeid nende ELi piirkondade jaoks, kuhu Zika viirus on juba levinud, et likvideerida nendes piirkondades kõik võimalikud levikuvektorid, toetada juba nakatunud inimesi, eelkõige rasedaid naisi, ja hoida ära ulatuslikum edasikandumine kõnealustes piirkondades ja ülejäänud Euroopas;

| 13. | kutsub komisjoni üles koostama tegevuskava viiruse leviku tõkestamiseks Euroopas ning liikmesriikide ja kolmandate riikide abistamiseks epideemiaga võitlemisel piirkondades, kus puhang on kõige ägedam (peamiselt Kariibi mere piirkonnas ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikas); on seisukohal, et kõnealune kava peab sisaldama selliste kaitsevahendite sihtotstarbelist ja piisavat tasuta jagamist nagu võrgud (sääsehammustuste vastu) ja kondoomid (sugulisel teel edasikandumise vältimiseks); kutsub komisjoni üles töötama välja ohjamise protokolli, mis on suunatud kodanikele, kes võivad epidemioloogilise konteksti tõttu Zika viirusnakkust edasi kanda, et varajase tuvastamise abil tulemuslikult katkestada viiruse sugulisel teel või vereülekandega edasikandumise ahel; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles koostama tegevuskava viiruse leviku tõkestamiseks Euroopas ning liikmesriikide ja kolmandate riikide abistamiseks epideemiaga võitlemisel piirkondades, kus puhang on kõige ägedam (peamiselt Kariibi mere piirkonnas ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikas); on seisukohal, et kõnealune kava peab sisaldama selliste kaitsevahendite sihtotstarbelist ja piisavat tasuta jagamist nagu võrgud (sääsehammustuste vastu) ja kondoomid (sugulisel teel edasikandumise vältimiseks); kutsub komisjoni üles töötama välja ohjamise protokolli, mis on suunatud kodanikele, kes võivad epidemioloogilise konteksti tõttu Zika viirusnakkust edasi kanda, et varajase tuvastamise abil tulemuslikult katkestada viiruse sugulisel teel või vereülekandega edasikandumise ahel;

| 14. | rõhutab vajadust kasutada rahastamise ja laboratoorsete vajaduste arutamisel sootundlikku lähenemisviisi, arvestades testimise keerukust ning ohutute, tõhusate, taskukohaste ja manustatavate vaktsiinide väljatöötamist rasedate naiste jaoks, kes jäetakse varase etapi kliinilistest uuringutest tihti välja; nõuab tungivalt, et rahastajad jääksid nende vaktsiinide väljatöötamisega prognoositud kulude osas realistlikuks, sh ELi teadusuuringute jaoks rahaliste vahendite eraldamisel, ning seaksid esikohale tütarlaste ja naiste turvalisuse; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust kasutada rahastamise ja laboratoorsete vajaduste arutamisel sootundlikku lähenemisviisi, arvestades testimise keerukust ning ohutute, tõhusate, taskukohaste ja manustatavate vaktsiinide väljatöötamist rasedate naiste jaoks, kes jäetakse varase etapi kliinilistest uuringutest tihti välja; nõuab tungivalt, et rahastajad jääksid nende vaktsiinide väljatöötamisega prognoositud kulude osas realistlikuks, sh ELi teadusuuringute jaoks rahaliste vahendite eraldamisel, ning seaksid esikohale tütarlaste ja naiste turvalisuse;

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et Zika viirus on ilmsiks toonud puudused nii riikide tervishoiusüsteemide, eriti esmase tervishoiutasandi reageerimisel kui ka reproduktiivtervise teenuste osutamisel ja tütarlaste ja naiste reproduktiivtervisega seonduvate õiguste osas viiruspuhangust haaratud riikides, eriti mis puudutab teavitamist ja arstiabi raseduse vältel ja selle järel ning rasedusest hoidumist ja raseduse katkestamist, ning kõnealuste riikide valitsusametnikud on soovitanud naistel rasedus edasi lükata, kuni Zika viiruse kohta rohkem teavet saadakse; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu asjaolule, et Zika viirus on ilmsiks toonud puudused nii riikide tervishoiusüsteemide, eriti esmase tervishoiutasandi reageerimisel kui ka reproduktiivtervise teenuste osutamisel ja tütarlaste ja naiste reproduktiivtervisega seonduvate õiguste osas viiruspuhangust haaratud riikides, eriti mis puudutab teavitamist ja arstiabi raseduse vältel ja selle järel ning rasedusest hoidumist ja raseduse katkestamist, ning kõnealuste riikide valitsusametnikud on soovitanud naistel rasedus edasi lükata, kuni Zika viiruse kohta rohkem teavet saadakse;

| 16. | sedastab, et vaja on suurendada laborite suutlikkust, et kinnitada oletatavaid Zika viirusnakkuse juhte ELis/EMPs ja eristada Zika viirust teistest arboviirusnakkustest (nt dengue ja chikungunya); kutsub liikmesriike ja komisjoni üles koordineerima teadusuuringuid Zika viirust uurivate laborite vahel ning edendama selliste laborite asutamist liikmesriikides, kus need puuduvad; |
| --- | --- |

16.

sedastab, et vaja on suurendada laborite suutlikkust, et kinnitada oletatavaid Zika viirusnakkuse juhte ELis/EMPs ja eristada Zika viirust teistest arboviirusnakkustest (nt dengue ja chikungunya); kutsub liikmesriike ja komisjoni üles koordineerima teadusuuringuid Zika viirust uurivate laborite vahel ning edendama selliste laborite asutamist liikmesriikides, kus need puuduvad;

| 17. | nõuab, et EL ja liikmesriigid esitaksid strateegiad, mis aitaksid omavahel kokku viia vaktsiinide tootjaid, haiguste ennetamise ja tõrje keskusi ja teisi riiklikke tervisekaitseasutusi ja tervishoiuteenuste osutajaid, et edendada andmete ja analüüside vahetust; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et EL ja liikmesriigid esitaksid strateegiad, mis aitaksid omavahel kokku viia vaktsiinide tootjaid, haiguste ennetamise ja tõrje keskusi ja teisi riiklikke tervisekaitseasutusi ja tervishoiuteenuste osutajaid, et edendada andmete ja analüüside vahetust;

| 18. | rõhutab, et oluline on suurendada sünnitusarstide, lastearstide ja neuroloogide teadlikkust sellest, et Zika viirusnakkuse esinemist tuleb uurida patsientide puhul, kes on 2014. aastast saadik käinud Brasiilias või teistes viirusnakkusest haaratud riikides, ning patsientidel, kellel esineb kaasasündinud kesknärvisüsteemi väärareng, mikrotsefaalia või Guillain-Barré sündroom; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et oluline on suurendada sünnitusarstide, lastearstide ja neuroloogide teadlikkust sellest, et Zika viirusnakkuse esinemist tuleb uurida patsientide puhul, kes on 2014. aastast saadik käinud Brasiilias või teistes viirusnakkusest haaratud riikides, ning patsientidel, kellel esineb kaasasündinud kesknärvisüsteemi väärareng, mikrotsefaalia või Guillain-Barré sündroom;

| 19. | märgib murega, et paljudes viirusnakkusest haaratud riikides ei ole rasedus kaalutletud otsus, eelkõige neis riikides, kus seksuaalvägivallajuhtumite arv püsib jätkuvalt kõrge; kutsub ELi üles toetama viirusnakkusest haaratud riikides üldise juurdepääsu saavutamist esmatasandi arstiabile, sh sünnituseelne ja -järgne arstiabi ja Zika viiruse diagnostilised testid, toetama viirusnakkusest haaratud riikide valitsusi, et nad teeksid kättesaadavaks ulatusliku seksuaal- ja reproduktiivtervise alase teabe ja tervishoiuteenuste paketi, sh pereplaneerimisvõimalused, pöörates tähelepanu sellele, et kõigile naistele ja teismelistele tütarlastele oleksid kättesaadavad kvaliteetsed rasestumisvastased vahendid ning ohutu abort, et võidelda epideemia puhkemisest saadik järsult sagenenud ohtlike abortide vastu, ning alustama kõnealuses kontekstis partnerriikidega vajalikku arutelu rasestumisvastaste vahendite ning naiste ja tütarlaste õiguste üle; |
| --- | --- |

19.

märgib murega, et paljudes viirusnakkusest haaratud riikides ei ole rasedus kaalutletud otsus, eelkõige neis riikides, kus seksuaalvägivallajuhtumite arv püsib jätkuvalt kõrge; kutsub ELi üles toetama viirusnakkusest haaratud riikides üldise juurdepääsu saavutamist esmatasandi arstiabile, sh sünnituseelne ja -järgne arstiabi ja Zika viiruse diagnostilised testid, toetama viirusnakkusest haaratud riikide valitsusi, et nad teeksid kättesaadavaks ulatusliku seksuaal- ja reproduktiivtervise alase teabe ja tervishoiuteenuste paketi, sh pereplaneerimisvõimalused, pöörates tähelepanu sellele, et kõigile naistele ja teismelistele tütarlastele oleksid kättesaadavad kvaliteetsed rasestumisvastased vahendid ning ohutu abort, et võidelda epideemia puhkemisest saadik järsult sagenenud ohtlike abortide vastu, ning alustama kõnealuses kontekstis partnerriikidega vajalikku arutelu rasestumisvastaste vahendite ning naiste ja tütarlaste õiguste üle;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et seni (10. veebruari 2016. aasta seisuga) on 25 ELi/EMP riiki, USA ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus soovitanud rasedatel või rasedust planeerivatel naistel vältida reisimist Zika viirusnakkusest haaratud piirkondadesse; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et seni (10. veebruari 2016. aasta seisuga) on 25 ELi/EMP riiki, USA ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus soovitanud rasedatel või rasedust planeerivatel naistel vältida reisimist Zika viirusnakkusest haaratud piirkondadesse;

| 21. | kutsub komisjoni üles teostama viivitamata analüüsi insektitsiidide mõju kohta inimeste tervisele ja nende tõhususe kohta viirusnakkust levitavate sääskede tõrjes, kuna seni puudub Zika viirusnakkuse profülaktika, ravi või viirusnakkuse eest kaitsev vaktsiin ning arvestades, et 2016. aasta suvehooajal võib Euroopas ilmneda kohapealse edasikandumise oht vektorputukate kaudu; kutsub lisaks komisjoni üles koordineerima riiklike ametivõimude poolt eelolevaks suveks haigustõrje suuniste kohaldamist; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles teostama viivitamata analüüsi insektitsiidide mõju kohta inimeste tervisele ja nende tõhususe kohta viirusnakkust levitavate sääskede tõrjes, kuna seni puudub Zika viirusnakkuse profülaktika, ravi või viirusnakkuse eest kaitsev vaktsiin ning arvestades, et 2016. aasta suvehooajal võib Euroopas ilmneda kohapealse edasikandumise oht vektorputukate kaudu; kutsub lisaks komisjoni üles koordineerima riiklike ametivõimude poolt eelolevaks suveks haigustõrje suuniste kohaldamist;

| 22. | võtab teadmiseks, et avaldatud on algoritm Zika viiruspuhanguga piirkonnast tagasi pöörduvate rasedate naiste testimiseks; juhib siiski tähelepanu sellele, et küsimus, mida tervishoiuasutused ei ole veel käsitlenud, on Zika viiruse pikaajaline tuvastamisvõimalus spermas ja viiruse dokumenteeritud edasikandumine seksuaalvahekorra teel, millel võivad olla tagajärjed Zika viiruspuhanguga piirkonnast tagasi pöörduvate meessoost reisijate jaoks; on arvamusel, et kuna nakkus on sageli asümptomaatiline, tuleks meestel soovitada kasutada Zika viiruspuhanguga piirkonnast saabumise järel kondoomi, kuni on olemas kindlad andmed selle kohta, kui oluline on viiruse levik sugulisel teel; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks, et avaldatud on algoritm Zika viiruspuhanguga piirkonnast tagasi pöörduvate rasedate naiste testimiseks; juhib siiski tähelepanu sellele, et küsimus, mida tervishoiuasutused ei ole veel käsitlenud, on Zika viiruse pikaajaline tuvastamisvõimalus spermas ja viiruse dokumenteeritud edasikandumine seksuaalvahekorra teel, millel võivad olla tagajärjed Zika viiruspuhanguga piirkonnast tagasi pöörduvate meessoost reisijate jaoks; on arvamusel, et kuna nakkus on sageli asümptomaatiline, tuleks meestel soovitada kasutada Zika viiruspuhanguga piirkonnast saabumise järel kondoomi, kuni on olemas kindlad andmed selle kohta, kui oluline on viiruse levik sugulisel teel;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike WHO soovitusi järgides üles märkimisväärselt tõhustama invasiivsete sääseliikide seiret ja sääskede tõrjet, likvideerides sääskede paljunemisalad (nt tiigid) ning kavandades insektitsiidide pihustamist puhangute korral, samuti suurendama viiruspuhanguga piirkonnast saabuva lasti, kaubalennukite ja reisilennukite piloodikabiinide ja reisijatesalongide desinfitseerimise sagedust; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike WHO soovitusi järgides üles märkimisväärselt tõhustama invasiivsete sääseliikide seiret ja sääskede tõrjet, likvideerides sääskede paljunemisalad (nt tiigid) ning kavandades insektitsiidide pihustamist puhangute korral, samuti suurendama viiruspuhanguga piirkonnast saabuva lasti, kaubalennukite ja reisilennukite piloodikabiinide ja reisijatesalongide desinfitseerimise sagedust;

| 24. | nõuab, et ELi ja liikmesriikide saatkonnad jagaksid teavet ja pakuksid tuge viiruspuhanguga piirkonnas elavatele ja sinna reisivatele ELi kodanikele; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et ELi ja liikmesriikide saatkonnad jagaksid teavet ja pakuksid tuge viiruspuhanguga piirkonnas elavatele ja sinna reisivatele ELi kodanikele;

| 25. | kutsub ELi ja kolmandate riikide lennuettevõtjaid üles nõuetekohaselt desinfitseerima viiruspuhanguga piirkonnast saabuvaid lennukeid; |
| --- | --- |

25.

kutsub ELi ja kolmandate riikide lennuettevõtjaid üles nõuetekohaselt desinfitseerima viiruspuhanguga piirkonnast saabuvaid lennukeid;

| 26. | nõuab, et EL konsulteeriks Zika viiruse vastase strateegia kujundamisel liikmesriikidega ja kolmandate riikidega (valitsuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tasandil), kellel on kogemusi sääsk Aedes aegypti seires, asjakohase teadlikkuse suurendamisel, ennetuses ja/või võitluses selle sääseliigi vastu, näiteks Madeira piirkondliku omavalitsusega ja Funchali linnavalitsusega, kes on kõnealuse küsimusega tegelenud üle 10 aasta, ning Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade ja ülemereterritooriumidega, kus on pikaajalised eksperditeadmised vektorputukate põhjustatud uute haiguste ja eriti Zika viiruse valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et EL konsulteeriks Zika viiruse vastase strateegia kujundamisel liikmesriikidega ja kolmandate riikidega (valitsuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tasandil), kellel on kogemusi sääsk Aedes aegypti seires, asjakohase teadlikkuse suurendamisel, ennetuses ja/või võitluses selle sääseliigi vastu, näiteks Madeira piirkondliku omavalitsusega ja Funchali linnavalitsusega, kes on kõnealuse küsimusega tegelenud üle 10 aasta, ning Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade ja ülemereterritooriumidega, kus on pikaajalised eksperditeadmised vektorputukate põhjustatud uute haiguste ja eriti Zika viiruse valdkonnas;

| 27. | juhib tähelepanu vajadusele saavutada võitluses selle nakkuspuhangu vastu koordineeritud lähenemisviis ELi ja rahvusvahelisel tasandil; väljendab sellega seoses heameelt Euroopa meditsiinikorpuse moodustamise üle ning peab seda oluliseks meditsiini- ja rahvatervise valdkonna töötajate ja varustuse mobiliseerimisel võitluses Zika viiruse vastu, kui see peaks vajalikuks osutuma; kutsub lisaks komisjoni üles esitama viivitamata horisontaalse ELi strateegia ülemaailmse tervishoiu kohta, mille siht on saavutada uus jätkusuutlik arenguraamistik ja selle eesmärgid; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu vajadusele saavutada võitluses selle nakkuspuhangu vastu koordineeritud lähenemisviis ELi ja rahvusvahelisel tasandil; väljendab sellega seoses heameelt Euroopa meditsiinikorpuse moodustamise üle ning peab seda oluliseks meditsiini- ja rahvatervise valdkonna töötajate ja varustuse mobiliseerimisel võitluses Zika viiruse vastu, kui see peaks vajalikuks osutuma; kutsub lisaks komisjoni üles esitama viivitamata horisontaalse ELi strateegia ülemaailmse tervishoiu kohta, mille siht on saavutada uus jätkusuutlik arenguraamistik ja selle eesmärgid;

| 28. | kutsub komisjoni üles koostöös teiste partneritega aitama teostada Zika viiruse leviku seiret ka arenguriikides ning integreerima koostöös viiruspuhangust haaratud riikidega olemasolevatesse riigipõhistesse arengukavadesse asjakohaseid vastumeetmeid, mis hõlmavad tervishoiualase suutlikkuse suurendamist, tervishoiutöötajate koolitamist, epidemioloogilist seiret, kogukondade harimist ja mobiliseerimist ning sääsetõrjet; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles koostöös teiste partneritega aitama teostada Zika viiruse leviku seiret ka arenguriikides ning integreerima koostöös viiruspuhangust haaratud riikidega olemasolevatesse riigipõhistesse arengukavadesse asjakohaseid vastumeetmeid, mis hõlmavad tervishoiualase suutlikkuse suurendamist, tervishoiutöötajate koolitamist, epidemioloogilist seiret, kogukondade harimist ja mobiliseerimist ning sääsetõrjet;

| 29. | rõhutab, et mis tahes ettepanek peab põhinema ulatuslikel epidemioloogilistel uuringutel, mis hõlmavad mitte üksnes Zika viiruse tagajärgi, vaid ka muid nende tagajärgede põhjustajaid; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et mis tahes ettepanek peab põhinema ulatuslikel epidemioloogilistel uuringutel, mis hõlmavad mitte üksnes Zika viiruse tagajärgi, vaid ka muid nende tagajärgede põhjustajaid;

| 30. | kutsub liikmesriike üles suurendama arstide ja reisijatega tegelevate kliinikute teadlikkust Zika viirusepideemia kulust ja viirusnakkusest haaratud piirkonna ametivõimude poolt ette nähtud nakkusekandjate tõrjemeetmetest, et neil oleks võimalik lisada Zika viirusnakkus elanike ja kõnealustest piirkondadest saabuvate reisijate diferentsiaaldiagnostikasse ning valmistada vajaduse korral viiruse autohtoonse leviku takistamiseks ette võimalik karantiin reisijatele, kellel kahtlustatakse Zika viirust; kutsub riiklikke tervishoiuasutusi üles korraldama Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse poolt koordineeritud teavituskampaaniat, et teavitada ja rahustada ELi kodanikke ja vältida tarbetut muretsemist; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles suurendama arstide ja reisijatega tegelevate kliinikute teadlikkust Zika viirusepideemia kulust ja viirusnakkusest haaratud piirkonna ametivõimude poolt ette nähtud nakkusekandjate tõrjemeetmetest, et neil oleks võimalik lisada Zika viirusnakkus elanike ja kõnealustest piirkondadest saabuvate reisijate diferentsiaaldiagnostikasse ning valmistada vajaduse korral viiruse autohtoonse leviku takistamiseks ette võimalik karantiin reisijatele, kellel kahtlustatakse Zika viirust; kutsub riiklikke tervishoiuasutusi üles korraldama Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse poolt koordineeritud teavituskampaaniat, et teavitada ja rahustada ELi kodanikke ja vältida tarbetut muretsemist;

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama valvsust Zika viiruse sissetoodud juhtumite varaseks avastamiseks ELis, sh ELi ülemeremaades ja -territooriumidel ning ELi äärepoolseimates piirkondades, eelkõige juhul, kui esinevad vektorid või võimalikud vektorid, et vähendada autohtoonse leviku ohtu; märgib lisaks, et kuigi see oht on tõenäoliselt väike ja hooajaliselt piiratud, on siiski olemas võimalus, et Zika viirus imporditakse parasvöötme piirkondadesse (sh Põhja-Ameerikas ja Euroopas), kus leidub perekonda Aedes kuuluvaid sääski, mis tooks kaasa viirusnakkuse autohtoonse leviku; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama valvsust Zika viiruse sissetoodud juhtumite varaseks avastamiseks ELis, sh ELi ülemeremaades ja -territooriumidel ning ELi äärepoolseimates piirkondades, eelkõige juhul, kui esinevad vektorid või võimalikud vektorid, et vähendada autohtoonse leviku ohtu; märgib lisaks, et kuigi see oht on tõenäoliselt väike ja hooajaliselt piiratud, on siiski olemas võimalus, et Zika viirus imporditakse parasvöötme piirkondadesse (sh Põhja-Ameerikas ja Euroopas), kus leidub perekonda Aedes kuuluvaid sääski, mis tooks kaasa viirusnakkuse autohtoonse leviku;

| 32. | rõhutab, kui oluline on võitluses Zika viirushaiguse vastu laiaulatuslike tervishoiuteenuste kättesaadavus; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui oluline on võitluses Zika viirushaiguse vastu laiaulatuslike tervishoiuteenuste kättesaadavus;

| 33. | toetab ÜRO üleskutset (9) tunnistada kehtetuks seadused ja poliitika, mis piiravad rahvusvahelisi standardeid rikkudes juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise alastele tervishoiuteenustele ja õigustele, ning toetab valmisolekut tagada, et rahvatervisealaseid meetmeid võetakse kooskõlas inimõigustega, eelkõige tervise valdkonna ja tervisega seonduvate õigustega; |
| --- | --- |

33.

toetab ÜRO üleskutset (9) tunnistada kehtetuks seadused ja poliitika, mis piiravad rahvusvahelisi standardeid rikkudes juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise alastele tervishoiuteenustele ja õigustele, ning toetab valmisolekut tagada, et rahvatervisealaseid meetmeid võetakse kooskõlas inimõigustega, eelkõige tervise valdkonna ja tervisega seonduvate õigustega;

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ja Maailma Terviseorganisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

34.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ja Maailma Terviseorganisatsiooni peasekretärile.

---

(1)  ELT L 293, 5.11.2013, lk 1.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 104.

(3)  http://www.who.int/features/qa/zika/en/

(4)  http://www.nature.com/news/zika-highlights-role-of-controversial-fetal-tissue-research-1.19655

(5)  Brasil, P. et al. N. Eng. J. Med. http://dx.doi.org/10.1056/NEJMoa1602412 (2016).

(6)  http://www.dallascounty.org/department/hhs/press/documents/PR2-2-16DCHHSReportsFirstCaseofZikaVirusThroughSexualTransmission.pdf

(7)  https://www.rt.com/news/333855-zika-sex-case-france/

(8)  http://www.reuters.com/article/us-health-zika-qanda-factbox-idUSKCN0X22TY

(9)  http://www.un.org/apps/news/story.asp?NewsID=53173#.VswcHE32aUk

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/148

---

P8_TA(2016)0123

Olukord Poolas

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Poolas (2015/3031(RSP))

(2018/C 058/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu aluslepinguid, eriti Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikleid 2, 3, 4 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu aluslepinguid, eriti Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikleid 2, 3, 4 ja 6,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist ELi uue õigusriigi tugevdamise raamistiku kohta (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist ELi uue õigusriigi tugevdamise raamistiku kohta (COM(2014)0158),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta arutelu olukorra kohta Poolas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta arutelu olukorra kohta Poolas,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 12. märtsi 2016. aasta arvamust, mis käsitleb 22. detsembri 2015. aasta muudatusi Poola põhiseaduskohut käsitleva 25. juuni 2015. aasta akti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 12. märtsi 2016. aasta arvamust, mis käsitleb 22. detsembri 2015. aasta muudatusi Poola põhiseaduskohut käsitleva 25. juuni 2015. aasta akti kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et õigusriik, demokraatia, inimõigused, põhivabadused ning ELi aluslepingutes ja rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates aktides sätestatud väärtused ja põhimõtted on liidu ja liikmesriikide jaoks kohustused, mida tuleb täita; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigusriik, demokraatia, inimõigused, põhivabadused ning ELi aluslepingutes ja rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates aktides sätestatud väärtused ja põhimõtted on liidu ja liikmesriikide jaoks kohustused, mida tuleb täita;

| B. | arvestades, et ELi lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine – need on kõikide liikmesriikide ühised väärtused, mida peab järgima nii EL kui ka iga liikmesriik kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine – need on kõikide liikmesriikide ühised väärtused, mida peab järgima nii EL kui ka iga liikmesriik kõigis poliitikavaldkondades;

| C. | arvestades, et ELi lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt peab EL austama liikmesriikide võrdsust aluslepingute ees ning nende rahvuslikku identiteeti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt peab EL austama liikmesriikide võrdsust aluslepingute ees ning nende rahvuslikku identiteeti;

| D. | arvestades, et ELi lepingu artikli 4 lõike 3 kohaselt peavad liit ja liikmesriigid kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega ja täielikus vastastikuses austuses aitama üksteist aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi lepingu artikli 4 lõike 3 kohaselt peavad liit ja liikmesriigid kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega ja täielikus vastastikuses austuses aitama üksteist aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel;

| E. | arvestades, et ELi lepingu artikli 17 kohaselt peab komisjon tagama aluslepingute kohaldamise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi lepingu artikli 17 kohaselt peab komisjon tagama aluslepingute kohaldamise;

| F. | arvestades, et õigusriigi põhimõte on demokraatia selgroog ja üks ELi aluspõhimõtteid ning et liit toimib vastastikusel usaldusel, et liikmesriigid järgivad demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning põhiõigusi, mis on sätestatud põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õigusriigi põhimõte on demokraatia selgroog ja üks ELi aluspõhimõtteid ning et liit toimib vastastikusel usaldusel, et liikmesriigid järgivad demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning põhiõigusi, mis on sätestatud põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis;

| G. | arvestades, et tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on õigusriigi toimimiseks ning kodanike põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitsmiseks Euroopas väga tähtis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on õigusriigi toimimiseks ning kodanike põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitsmiseks Euroopas väga tähtis;

| H. | arvestades, et põhiseaduskohus loodi ühe keskse elemendina, mis tagab Poolas põhiseadusliku demokraatia kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi ning õigusriigi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põhiseaduskohus loodi ühe keskse elemendina, mis tagab Poolas põhiseadusliku demokraatia kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi ning õigusriigi;

| I. | arvestades, et hiljutised sündmused Poolas ja eelkõige poliitiline ja õiguslik vaidlus põhiseaduskohtu koosseisu ja selle toimimise uute eeskirjade üle (mis puudutavad muu hulgas juhtumite uurimist ja selle korda, kvoorumi suurendamist ja kohtu otsuste tegemiseks vajalikke enamusi) on tekitanud kahtlusi, kas põhiseaduskohus suudab tagada põhiseaduse järgimise ja õigusriigi põhimõtte austamise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljutised sündmused Poolas ja eelkõige poliitiline ja õiguslik vaidlus põhiseaduskohtu koosseisu ja selle toimimise uute eeskirjade üle (mis puudutavad muu hulgas juhtumite uurimist ja selle korda, kvoorumi suurendamist ja kohtu otsuste tegemiseks vajalikke enamusi) on tekitanud kahtlusi, kas põhiseaduskohus suudab tagada põhiseaduse järgimise ja õigusriigi põhimõtte austamise;

| J. | arvestades, et Veneetsia komisjon märkis selgelt, et põhiseaduskohus ei suuda täita oma rolli Poola põhiseaduse ülimuslikkuse tagajana, kuna kohtu 9. märtsi 2016. aasta otsus on avaldamata ega saa seetõttu jõustuda, ning et see kahjustab õigusriigi põhimõtet; arvestades, et Veneetsia komisjon hoiatas, et kohtu töö halvamine õõnestab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Veneetsia komisjon märkis selgelt, et põhiseaduskohus ei suuda täita oma rolli Poola põhiseaduse ülimuslikkuse tagajana, kuna kohtu 9. märtsi 2016. aasta otsus on avaldamata ega saa seetõttu jõustuda, ning et see kahjustab õigusriigi põhimõtet; arvestades, et Veneetsia komisjon hoiatas, et kohtu töö halvamine õõnestab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet;

| K. | arvestades, et Poola valitsuse ja Poola Vabariigi presidendi poolt seoses põhiseaduskohtuga võetud meetmed kujutavad endast ohtu põhiseaduslikule demokraatiale; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Poola valitsuse ja Poola Vabariigi presidendi poolt seoses põhiseaduskohtuga võetud meetmed kujutavad endast ohtu põhiseaduslikule demokraatiale;

| L. | arvestades, et pärast 13. jaanuari 2016. aasta poliitilist mõttevahetust otsustas komisjon käivitada õigusriigi põhimõtet käsitleva raamistiku alusel struktureeritud dialoogi, saates Poola valitsusele kirja, et selgitada olukorda Poolas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast 13. jaanuari 2016. aasta poliitilist mõttevahetust otsustas komisjon käivitada õigusriigi põhimõtet käsitleva raamistiku alusel struktureeritud dialoogi, saates Poola valitsusele kirja, et selgitada olukorda Poolas;

| M. | arvestades, et komisjon aluslepingute kaitsjana kogub nüüd kokku asjassepuutuva teabe ja uurib seda, et hinnata, kas on selgeid märke süsteemsest ohust õigusriigile; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon aluslepingute kaitsjana kogub nüüd kokku asjassepuutuva teabe ja uurib seda, et hinnata, kas on selgeid märke süsteemsest ohust õigusriigile;

| N. | arvestades, et õigusriigi põhimõtet käsitleva raamistiku eesmärk on käsitleda süsteemset laadi ohte õigusriigile, eelkõige olukordades, mida ei saa tulemuslikult lahendada rikkumismenetluse abil ja kui riigi tasandil kehtivad õigusriigi tagatised ei näi suutvat neid ohte enam tulemuslikult käsitleda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et õigusriigi põhimõtet käsitleva raamistiku eesmärk on käsitleda süsteemset laadi ohte õigusriigile, eelkõige olukordades, mida ei saa tulemuslikult lahendada rikkumismenetluse abil ja kui riigi tasandil kehtivad õigusriigi tagatised ei näi suutvat neid ohte enam tulemuslikult käsitleda;

| O. | arvestades, et Poola kehtivas põhiseaduses, mis võeti vastu 1997. aastal, on tagatud võimude lahusus, poliitiline pluralism, ajakirjandus- ja sõnavabadus ning õigus teabele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Poola kehtivas põhiseaduses, mis võeti vastu 1997. aastal, on tagatud võimude lahusus, poliitiline pluralism, ajakirjandus- ja sõnavabadus ning õigus teabele;

| P. | arvestades, et lisaks põhiseaduskriisile on teisigi probleeme, mis Euroopa Parlamendile tõsist muret valmistavad, sest need võivad kujutada endast Euroopa õiguse ja põhiõiguste, sh naiste õiguste rikkumist; arvestades, et Euroopa institutsioonid peavad Poola valitsuse selliseid käike teraselt jälgima; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et lisaks põhiseaduskriisile on teisigi probleeme, mis Euroopa Parlamendile tõsist muret valmistavad, sest need võivad kujutada endast Euroopa õiguse ja põhiõiguste, sh naiste õiguste rikkumist; arvestades, et Euroopa institutsioonid peavad Poola valitsuse selliseid käike teraselt jälgima;

| 1. | peab hädavajalikuks tagada, et ELi lepingu artiklis 2 loetletud ühiseid Euroopa väärtusi täielikult järgitaks; |
| --- | --- |

1.

peab hädavajalikuks tagada, et ELi lepingu artiklis 2 loetletud ühiseid Euroopa väärtusi täielikult järgitaks;

| 2. | on veendunud, et kõik liikmesriigid peavad oma õigus- ja halduspraktikas täielikult järgima ELi õigust ning et kõik õigusaktid, sh kõikide liikmesriikide ja kandidaatriikide esmased õigusaktid, peavad peegeldama ja järgima peamisi Euroopa väärtusi, nimelt demokraatlikke põhimõtteid, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste austamist; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et kõik liikmesriigid peavad oma õigus- ja halduspraktikas täielikult järgima ELi õigust ning et kõik õigusaktid, sh kõikide liikmesriikide ja kandidaatriikide esmased õigusaktid, peavad peegeldama ja järgima peamisi Euroopa väärtusi, nimelt demokraatlikke põhimõtteid, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste austamist;

| 3. | tunneb tõsist muret, et Poola põhiseaduskohtu töö sisuline halvamine kujutab endast ohtu demokraatiale, inimõigustele ja õigusriigile; |
| --- | --- |

3.

tunneb tõsist muret, et Poola põhiseaduskohtu töö sisuline halvamine kujutab endast ohtu demokraatiale, inimõigustele ja õigusriigile;

| 4. | nõuab, et Poola valitsus austaks, avaldaks ja rakendaks täielikult ning viivitamata põhiseaduskohtu 9. märtsi 2016. aasta otsust ning rakendaks 3. ja 9. detsembri 2015. aasta otsuseid; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et Poola valitsus austaks, avaldaks ja rakendaks täielikult ning viivitamata põhiseaduskohtu 9. märtsi 2016. aasta otsust ning rakendaks 3. ja 9. detsembri 2015. aasta otsuseid;

| 5. | palub Poola valitsusel täielikult rakendada Veneetsia komisjoni soovitusi; jagab Veneetsia komisjoni arvamust, et Poola põhiseadus ning Euroopa ja rahvusvahelised normid nõuavad, et põhiseaduskohtu otsuseid austataks; |
| --- | --- |

5.

palub Poola valitsusel täielikult rakendada Veneetsia komisjoni soovitusi; jagab Veneetsia komisjoni arvamust, et Poola põhiseadus ning Euroopa ja rahvusvahelised normid nõuavad, et põhiseaduskohtu otsuseid austataks;

| 6. | väljendab heameelt komisjoni asepresidendi Timmermansi hiljutise külaskäigu üle Poola ja tema avalduse üle komisjoni 6. aprilli 2016. aasta koosolekul dialoogi algatamise kohta olukorrast väljapääsu leidmiseks, lähtudes põhiseadusliku raamistiku täielikust austamisest, mis tähendab põhiseaduskohtu otsuste avaldamist ja rakendamist; jagab asepresident Timmermansi muret kahe paralleelse õigussüsteemi võimalikkuse pärast, mis tooks kaasa õiguskindlusetuse; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt komisjoni asepresidendi Timmermansi hiljutise külaskäigu üle Poola ja tema avalduse üle komisjoni 6. aprilli 2016. aasta koosolekul dialoogi algatamise kohta olukorrast väljapääsu leidmiseks, lähtudes põhiseadusliku raamistiku täielikust austamisest, mis tähendab põhiseaduskohtu otsuste avaldamist ja rakendamist; jagab asepresident Timmermansi muret kahe paralleelse õigussüsteemi võimalikkuse pärast, mis tooks kaasa õiguskindlusetuse;

| 7. | toetab komisjoni otsust käivitada õigusriigi põhimõtet käsitleva raamistiku alusel struktureeritud dialoog, mis peaks selgitama, kas Poolas esineb süsteemne oht demokraatlikele väärtustele ja õigusriigi põhimõttele; väljendab heameelt komisjoni kinnituse üle, et dialoog Poola ametiasutustega toimub erapooletul ning tõenditel ja koostööl põhineval viisil, ning palub komisjonil juhul, kui Poola valitsus ei peaks struktureeritud dialoogi käigus järgima Veneetsia komisjoni soovitusi, käivitada õigusriigi põhimõtte tugevdamist käsitleva menetluse teise etapi, väljastades õigusriigi põhimõtet käsitleva soovituse, ning pakkuda Poolale toetust õigusriigi põhimõtte tugevdamiseks lahenduste leidmiseks; |
| --- | --- |

7.

toetab komisjoni otsust käivitada õigusriigi põhimõtet käsitleva raamistiku alusel struktureeritud dialoog, mis peaks selgitama, kas Poolas esineb süsteemne oht demokraatlikele väärtustele ja õigusriigi põhimõttele; väljendab heameelt komisjoni kinnituse üle, et dialoog Poola ametiasutustega toimub erapooletul ning tõenditel ja koostööl põhineval viisil, ning palub komisjonil juhul, kui Poola valitsus ei peaks struktureeritud dialoogi käigus järgima Veneetsia komisjoni soovitusi, käivitada õigusriigi põhimõtte tugevdamist käsitleva menetluse teise etapi, väljastades õigusriigi põhimõtet käsitleva soovituse, ning pakkuda Poolale toetust õigusriigi põhimõtte tugevdamiseks lahenduste leidmiseks;

| 8. | rõhutab siiski, et kõik need sammud peavad austama ELi ja liikmesriikide pädevusi, nagu on sätestatud aluslepingutes ja subsidiaarsuse põhimõttes; |
| --- | --- |

8.

rõhutab siiski, et kõik need sammud peavad austama ELi ja liikmesriikide pädevusi, nagu on sätestatud aluslepingutes ja subsidiaarsuse põhimõttes;

| 9. | palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt ja põhjalikult oma hinnangutest, tehtud edusammudest ja võetud meetmetest; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt ja põhjalikult oma hinnangutest, tehtud edusammudest ja võetud meetmetest;

| 10. | avaldab lootust, et struktureeritud dialoog Poola valitsuse ja komisjoni vahel toob kaasa selle, et läbi vaadatakse ka Poola valitsuse muud otsused, mis on tekitanud kahtlusi nende seaduslikkuse ja põhiõigustele avalduva võimaliku mõju suhtes; |
| --- | --- |

10.

avaldab lootust, et struktureeritud dialoog Poola valitsuse ja komisjoni vahel toob kaasa selle, et läbi vaadatakse ka Poola valitsuse muud otsused, mis on tekitanud kahtlusi nende seaduslikkuse ja põhiõigustele avalduva võimaliku mõju suhtes;

| 11. | ootab, et komisjon teostaks kõigi liikmesriikide üle samal viisil järelevalvet seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamisega, vältides nii topeltstandardeid, ning annaks Euroopa Parlamendile aru; |
| --- | --- |

11.

ootab, et komisjon teostaks kõigi liikmesriikide üle samal viisil järelevalvet seoses demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamisega, vältides nii topeltstandardeid, ning annaks Euroopa Parlamendile aru;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Poola Vabariigi presidendile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Poola Vabariigi presidendile.

---

Neljapäev, 14. aprill 2016

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/151 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/151

---

P8_TA(2016)0128

Pakistan ja eelkõige rünnak Lahore linnas

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Pakistani ja eelkõige Lahore’is toimunud rünnaku kohta (2016/2644(RSP))

(2018/C 058/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Pakistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Pakistani kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 27. märtsi 2016. aasta avaldust rünnaku kohta Pakistanis Lahore’is, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 27. märtsi 2016. aasta avaldust rünnaku kohta Pakistanis Lahore’is,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja Stavros Lambrinidise 29. oktoobri 2014. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja Stavros Lambrinidise 29. oktoobri 2014. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 27. märtsi 2016. aasta avaldust pommirünnaku kohta Pakistanis ja 21. jaanuari 2016. aasta avaldust Bacha Khani Ülikoolis toimunud rünnaku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 27. märtsi 2016. aasta avaldust pommirünnaku kohta Pakistanis ja 21. jaanuari 2016. aasta avaldust Bacha Khani Ülikoolis toimunud rünnaku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 28. märtsi 2016. aasta avaldust terrorirünnakute kohta Pakistanis Lahore’is, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 28. märtsi 2016. aasta avaldust terrorirünnakute kohta Pakistanis Lahore’is,

| — | võttes arvesse ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruandeid,

| — | võttes arvesse ÜRO vähemuste küsimuste eriraportööri 5. jaanuari 2015. aasta aruannet „Vihakõne ja vähemuste vihkamist õhutavad avaldused meedias“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO vähemuste küsimuste eriraportööri 5. jaanuari 2015. aasta aruannet „Vihakõne ja vähemuste vihkamist õhutavad avaldused meedias“,

| — | võttes arvesse Nobeli rahupreemia laureaadi ja Sahharovi auhinna laureaadi Malala Yousafzai 27. märtsi 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nobeli rahupreemia laureaadi ja Sahharovi auhinna laureaadi Malala Yousafzai 27. märtsi 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO kohtunike ja juristide sõltumatuse eriraportööri Gabriela Knauli 4. aprilli 2013. aasta aruannet ja kadunuks jääma sundimise juhtumitega tegeleva ÜRO töörühma 26. veebruari 2013. aasta aruannet Pakistani toimunud lähetuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kohtunike ja juristide sõltumatuse eriraportööri Gabriela Knauli 4. aprilli 2013. aasta aruannet ja kadunuks jääma sundimise juhtumitega tegeleva ÜRO töörühma 26. veebruari 2013. aasta aruannet Pakistani toimunud lähetuse kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid, mis 12. aprillil 2013. aastal läbi vaadati, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid, mis 12. aprillil 2013. aastal läbi vaadati,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi Pakistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi Pakistani kohta,

| — | võttes arvesse ELi-Pakistani 2012. aasta märtsis avaldatud viieaastast tegevuskava, mille prioriteedid on näiteks hea valitsemistava ja inimõigustealane dialoog, ning sellega tihedalt seotud ELi ja Pakistani teist strateegilist dialoogi, mis toimus 25. märtsil 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Pakistani 2012. aasta märtsis avaldatud viieaastast tegevuskava, mille prioriteedid on näiteks hea valitsemistava ja inimõigustealane dialoog, ning sellega tihedalt seotud ELi ja Pakistani teist strateegilist dialoogi, mis toimus 25. märtsil 2014,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 27. märtsil 2016 sai Lahore’is Gulshan-e-Iqbali pargi mänguväljakul enesetapupommirünnaku tõttu surma üle 73 inimese ja haavata rohkem kui 300, nende hulgas palju naisi ja lapsi; arvestades, et rünnaku eest võttis vastutuse islamistlik rühmitus Jamaat-ul-Ahrar, kes väitis, et võttis tahtlikult sihikule kristlased; arvestades, et siiski oli enamik hukkunuid moslemid ja kõik nad olid pakistanlased; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. märtsil 2016 sai Lahore’is Gulshan-e-Iqbali pargi mänguväljakul enesetapupommirünnaku tõttu surma üle 73 inimese ja haavata rohkem kui 300, nende hulgas palju naisi ja lapsi; arvestades, et rünnaku eest võttis vastutuse islamistlik rühmitus Jamaat-ul-Ahrar, kes väitis, et võttis tahtlikult sihikule kristlased; arvestades, et siiski oli enamik hukkunuid moslemid ja kõik nad olid pakistanlased;

| B. | arvestades, et terrorirünnaku ajal toimusid Islamabadis vägivaldsed meeleavaldused, kus kuberner Salman Taseeri tapmise eest süüdi mõistetud Mumtaz Qadri toetajad nõudsid, et hukataks Asia Bibi, jumalateotuse eest süüdi ja surma mõistetud naine, keda kuberner Taseer oli kaitsnud; arvestades, et pärast Qadri ülespoomist käisid kümned tuhanded inimesed tema matustel, teda ülistati kui kangelast ja sotsiaalmeedias levitati tema pilte; arvestades, et kohtunik, kes Qadri esimesena süüdi mõistis, pidi riigist pärast tapmisähvarduste saamist põgenema; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et terrorirünnaku ajal toimusid Islamabadis vägivaldsed meeleavaldused, kus kuberner Salman Taseeri tapmise eest süüdi mõistetud Mumtaz Qadri toetajad nõudsid, et hukataks Asia Bibi, jumalateotuse eest süüdi ja surma mõistetud naine, keda kuberner Taseer oli kaitsnud; arvestades, et pärast Qadri ülespoomist käisid kümned tuhanded inimesed tema matustel, teda ülistati kui kangelast ja sotsiaalmeedias levitati tema pilte; arvestades, et kohtunik, kes Qadri esimesena süüdi mõistis, pidi riigist pärast tapmisähvarduste saamist põgenema;

| C. | arvestades, et mõnedel äärmusrühmitustel, nagu teatud üliõpilasühendused ja Khatm-e-Nubuwwati juristide foorum, lubatakse takistamatult oma ideoloogiat ja tegevust viljeleda, ning viimatinimetatu on väidetavalt peamine jõud, kelle mõjul on suurenenud jumalateotuse eest vastutusele võtmise juhtumite arv Pakistani kohtutes ning kes seisab vastu seadusandjate mis tahes katsetele asjaomast seadust reformida; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõnedel äärmusrühmitustel, nagu teatud üliõpilasühendused ja Khatm-e-Nubuwwati juristide foorum, lubatakse takistamatult oma ideoloogiat ja tegevust viljeleda, ning viimatinimetatu on väidetavalt peamine jõud, kelle mõjul on suurenenud jumalateotuse eest vastutusele võtmise juhtumite arv Pakistani kohtutes ning kes seisab vastu seadusandjate mis tahes katsetele asjaomast seadust reformida;

| D. | arvestades, et kristlased ja muud vähemused ei kannata mitte ainult äärmuslaste tagakiusamise, vaid ka õigusliku diskrimineerimise all, eelkõige Pakistani jumalateotust käsitlevate seaduste tõttu, mis on diskrimineerivad ja mida isiklikel ja poliitilistel motiividel laialdaselt väärkasutatakse; arvestades, et nende seaduste alusel süüdistatakse jätkuvalt ka moslemeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kristlased ja muud vähemused ei kannata mitte ainult äärmuslaste tagakiusamise, vaid ka õigusliku diskrimineerimise all, eelkõige Pakistani jumalateotust käsitlevate seaduste tõttu, mis on diskrimineerivad ja mida isiklikel ja poliitilistel motiividel laialdaselt väärkasutatakse; arvestades, et nende seaduste alusel süüdistatakse jätkuvalt ka moslemeid;

| E. | arvestades, et terrorism ja äärmusrühmitused on Pakistani rahvale aastaid ränka mõju avaldanud, eriti usuvähemustele, naistele ja lastele; arvestades, et pärast 15. jaanuari 2015 (2), kui Euroopa Parlament võttis vastu oma eelmise resolutsiooni Pakistani kohta, on diskrimineerivate seaduste ja õigusnormide puuduliku täitmise kontekstis toimunud mitukümmend uut terroristlikku ja muud vägivaldset rünnakut usuvähemuste vastu, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et terrorism ja äärmusrühmitused on Pakistani rahvale aastaid ränka mõju avaldanud, eriti usuvähemustele, naistele ja lastele; arvestades, et pärast 15. jaanuari 2015 (2), kui Euroopa Parlament võttis vastu oma eelmise resolutsiooni Pakistani kohta, on diskrimineerivate seaduste ja õigusnormide puuduliku täitmise kontekstis toimunud mitukümmend uut terroristlikku ja muud vägivaldset rünnakut usuvähemuste vastu,

| F. | arvestades, et mitmed Pakistani terrorirühmitused on sihtmärgiks võtnud usuvähemused, nagu ahmadid, kristlased, šiiidid ja hindud, samuti lahknevate seisukohtadega sunniidid; arvestades, et Pakistani inimõiguste komisjon märkis oma 2015. aasta aruandes, et enamikul juhtudel jäävad vägivallategude toimepanijad karistamata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitmed Pakistani terrorirühmitused on sihtmärgiks võtnud usuvähemused, nagu ahmadid, kristlased, šiiidid ja hindud, samuti lahknevate seisukohtadega sunniidid; arvestades, et Pakistani inimõiguste komisjon märkis oma 2015. aasta aruandes, et enamikul juhtudel jäävad vägivallategude toimepanijad karistamata;

| G. | arvestades, et äärmusrühmitused kasutavad väidetavalt jätkuvalt enesetapuründajatena lapsi; arvestades, et valitsus ei ole vastu võtnud seadust, et moodustada lapse õiguste riiklik komisjon, sõltumatu organ, mis kaitseks ja järgiks laste õigusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et äärmusrühmitused kasutavad väidetavalt jätkuvalt enesetapuründajatena lapsi; arvestades, et valitsus ei ole vastu võtnud seadust, et moodustada lapse õiguste riiklik komisjon, sõltumatu organ, mis kaitseks ja järgiks laste õigusi;

| H. | arvestades, et pärast Talibani mässuliste poolt 2014. aasta detsembris toimepandud koolirünnakut kehtestas Pakistani valitsus kuueaastase moratooriumi järel taas surmanuhtluse, alguses ainult terroristliku tegevuse eest, kuid hiljem kõikide raskete kuritegude eest; arvestades, et 2015. aasta lõpuks oli Pakistan hukanud 326 inimest – see on seni suurim ühe aasta jooksul täide viidud surmanuhtluste arv riigis ja kolmas suurim surmanuhtluste arv maailmas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast Talibani mässuliste poolt 2014. aasta detsembris toimepandud koolirünnakut kehtestas Pakistani valitsus kuueaastase moratooriumi järel taas surmanuhtluse, alguses ainult terroristliku tegevuse eest, kuid hiljem kõikide raskete kuritegude eest; arvestades, et 2015. aasta lõpuks oli Pakistan hukanud 326 inimest – see on seni suurim ühe aasta jooksul täide viidud surmanuhtluste arv riigis ja kolmas suurim surmanuhtluste arv maailmas;

| I. | arvestades, et Pakistani sõjaväe ja valitsusväliste relvastatud rühmituste kokkupõrgete tõttu on Pakistanis üle miljoni riigisisese põgeniku; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Pakistani sõjaväe ja valitsusväliste relvastatud rühmituste kokkupõrgete tõttu on Pakistanis üle miljoni riigisisese põgeniku;

| J. | arvestades, et Pakistani usuvähemustesse kuuluvaid naisi röövitakse ning sunnitakse abielluma ja islamiusku pöörduma, ja politsei ja ametivõimud ei ole sellele nähtusele eriti tähelepanu pööranud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Pakistani usuvähemustesse kuuluvaid naisi röövitakse ning sunnitakse abielluma ja islamiusku pöörduma, ja politsei ja ametivõimud ei ole sellele nähtusele eriti tähelepanu pööranud;

| K. | arvestades, et Pakistanil on tähtis roll Lõuna-Aasia stabiilsuse suurendamisel ning seepärast peaks ta õigusriigi põhimõtte tugevdamisel ja inimõiguste kaitsmisel eeskuju andma; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Pakistanil on tähtis roll Lõuna-Aasia stabiilsuse suurendamisel ning seepärast peaks ta õigusriigi põhimõtte tugevdamisel ja inimõiguste kaitsmisel eeskuju andma;

| L. | arvestades, et EL täidab ka edaspidi täielikult võetud kohustust jätkata Pakistaniga viieaastase tegevuskava raames toimuvat dialoogi ja koostööd; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL täidab ka edaspidi täielikult võetud kohustust jätkata Pakistaniga viieaastase tegevuskava raames toimuvat dialoogi ja koostööd;

| 1. | on sügavalt šokeeritud Lahore’is 27. märtsil 2016 toimunud rünnakust ja mõistab karmilt hukka nii paljude süütute inimeste vastu suunatud mõttetud vägivallateod; |
| --- | --- |

1.

on sügavalt šokeeritud Lahore’is 27. märtsil 2016 toimunud rünnakust ja mõistab karmilt hukka nii paljude süütute inimeste vastu suunatud mõttetud vägivallateod;

| 2. | avaldab ohvrite perekondadele sügavaimat poolehoidu ja kaastunnet ning väljendab solidaarsust Pakistani rahva ja valitsusega; |
| --- | --- |

2.

avaldab ohvrite perekondadele sügavaimat poolehoidu ja kaastunnet ning väljendab solidaarsust Pakistani rahva ja valitsusega;

| 3. | rõhutab, et Lahore’is toimunud rünnaku toimepanijad on vaja tingimata vastutusele võtta; kutsub Pakistani ametivõime, eelkõige kohalikke ja provintsi tasandi ametivõime üles tagama nende tegude tulemusliku uurimise ja süüdlaste vastutusele võtmise; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Lahore’is toimunud rünnaku toimepanijad on vaja tingimata vastutusele võtta; kutsub Pakistani ametivõime, eelkõige kohalikke ja provintsi tasandi ametivõime üles tagama nende tegude tulemusliku uurimise ja süüdlaste vastutusele võtmise;

| 4. | peab Pakistanis toimuvaid süstemaatilisi ja ränki usu- ja veendumusvabaduse rikkumisi ülimalt murettekitavaks; rõhutab, et oluline on austada kõigi Pakistanis elavate usu- ja etniliste vähemuste põhiõigusi, et vähemused saaksid edasi elada väärikalt, võrdselt ja turvaliselt ning järgida oma usku täielikus vabaduses ja kooskõlas Pakistani aluspõhimõtetega – ilma igasuguse sunduse, diskrimineerimise, hirmutamise või ahistamiseta; |
| --- | --- |

4.

peab Pakistanis toimuvaid süstemaatilisi ja ränki usu- ja veendumusvabaduse rikkumisi ülimalt murettekitavaks; rõhutab, et oluline on austada kõigi Pakistanis elavate usu- ja etniliste vähemuste põhiõigusi, et vähemused saaksid edasi elada väärikalt, võrdselt ja turvaliselt ning järgida oma usku täielikus vabaduses ja kooskõlas Pakistani aluspõhimõtetega – ilma igasuguse sunduse, diskrimineerimise, hirmutamise või ahistamiseta;

| 5. | hindab positiivselt selliseid valitsuse reformialgatusi nagu seaduseelnõu laste abielude kriminaliseerimise kohta, õigusakt naiste kaitsmise kohta vägivalla ja ahistamise eest, YouTube'i blokeerimise lõpetamine, otsus kuulutada Holi, Diwali ja lihavõttepühad usuvähemuste pühadeks ning peaminister Nawaz Sharifi isiklik tahe külastada hinduistlikku usutalitust; kutsub valitsust üles veelgi suurendama jõupingutusi niisuguse sotsiaalse õhustiku loomiseks, mis oleks soodne vähemustele ja mõtteviiside mitmekesisusele; tuletab sellega seoses meelde riiklikku tegevuskava ning lubatud ja hädavajalikku medresede reformi, eriti valitsusepoolseid meetmeid vihakõne vastu, samuti seni lõpuleviimata politsei- ja kohtureformi; märgib, et edaspidi tuleks ambitsioonikamaid samme astuda esmajoones hariduse valdkonnas (negatiivsete moonutuste ja eelarvamuste kõrvaldamine õppekavadest ja õpikutest) ning vägivalda õhutavate isikute vastutuselevõtmisel; |
| --- | --- |

5.

hindab positiivselt selliseid valitsuse reformialgatusi nagu seaduseelnõu laste abielude kriminaliseerimise kohta, õigusakt naiste kaitsmise kohta vägivalla ja ahistamise eest, YouTube'i blokeerimise lõpetamine, otsus kuulutada Holi, Diwali ja lihavõttepühad usuvähemuste pühadeks ning peaminister Nawaz Sharifi isiklik tahe külastada hinduistlikku usutalitust; kutsub valitsust üles veelgi suurendama jõupingutusi niisuguse sotsiaalse õhustiku loomiseks, mis oleks soodne vähemustele ja mõtteviiside mitmekesisusele; tuletab sellega seoses meelde riiklikku tegevuskava ning lubatud ja hädavajalikku medresede reformi, eriti valitsusepoolseid meetmeid vihakõne vastu, samuti seni lõpuleviimata politsei- ja kohtureformi; märgib, et edaspidi tuleks ambitsioonikamaid samme astuda esmajoones hariduse valdkonnas (negatiivsete moonutuste ja eelarvamuste kõrvaldamine õppekavadest ja õpikutest) ning vägivalda õhutavate isikute vastutuselevõtmisel;

| 6. | tunnustab Pakistani valitsuse valmidust võidelda usuäärmuslusest lähtuva ohu vastu; soovitab pidevat dialoogi ühelt poolt ELi ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Pakistani vahel, mis aitaks kaitsta ja edendada inimõigusi, eriti seoses kummagi poole jõupingutustega terrorismivastases võitluses ja julgeolekuseaduste rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

6.

tunnustab Pakistani valitsuse valmidust võidelda usuäärmuslusest lähtuva ohu vastu; soovitab pidevat dialoogi ühelt poolt ELi ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Pakistani vahel, mis aitaks kaitsta ja edendada inimõigusi, eriti seoses kummagi poole jõupingutustega terrorismivastases võitluses ja julgeolekuseaduste rakendamise kaudu;

| 7. | on veendunud, et kuigi Pandžabi osariigis välja kuulutatud sõjaline operatsioon on terrorismivastases võitluses ülimalt tähtis, on samavõrra oluline võita ka ideoloogiline sõda äärmusluse vastu, kuna sellega tagatakse Pakistanile salliv ja edumeelne tulevik; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et kuigi Pandžabi osariigis välja kuulutatud sõjaline operatsioon on terrorismivastases võitluses ülimalt tähtis, on samavõrra oluline võita ka ideoloogiline sõda äärmusluse vastu, kuna sellega tagatakse Pakistanile salliv ja edumeelne tulevik;

| 8. | kutsub Pakistani ametivõime üles võitlema sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse, sealhulgas enamiku kristlaste ja teiste ebakindlas ja ohtlikus olukorras olevate usuvähemuste tõrjutuse vastu; |
| --- | --- |

8.

kutsub Pakistani ametivõime üles võitlema sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse, sealhulgas enamiku kristlaste ja teiste ebakindlas ja ohtlikus olukorras olevate usuvähemuste tõrjutuse vastu;

| 9. | peab murettekitavaks, et Pakistanis rakendatakse jätkuvalt jumalateotust käsitlevaid õigusakte, ja on veendunud, et sellega soodustatakse usulise sallimatuse õhkkonda; nõuab seetõttu, et Pakistani valitsus võtaks need seadused ja nende kohaldamise läbivaatamisele; kutsub ametivõime üles tagama kõikide jumalateotuse juhtumite puhul nõuetekohase ja kiire õigusemõistmise; märgib eraldi Asia Bibi juhtumit ning soovitab ülemkohtul tungivalt selles asjas otsusele jõuda; |
| --- | --- |

9.

peab murettekitavaks, et Pakistanis rakendatakse jätkuvalt jumalateotust käsitlevaid õigusakte, ja on veendunud, et sellega soodustatakse usulise sallimatuse õhkkonda; nõuab seetõttu, et Pakistani valitsus võtaks need seadused ja nende kohaldamise läbivaatamisele; kutsub ametivõime üles tagama kõikide jumalateotuse juhtumite puhul nõuetekohase ja kiire õigusemõistmise; märgib eraldi Asia Bibi juhtumit ning soovitab ülemkohtul tungivalt selles asjas otsusele jõuda;

| 10. | kutsub Pakistani ametivõime üles tagama kohtute sõltumatuse, õigusriigi põhimõtte järgimise ja nõuetekohase menetluse vastavalt rahvusvahelistele kohtumenetluse normidele; peale selle kutsub Pakistani ametivõime üles tagama piisava kaitse kõigile jumalateotuse juhtumitega seotud isikutele, eelkõige õiguselukutse esindajatele, ning kaitsma massivägivalla eest süüaluseid ja tunnistajaid ning nende perekondi ja kogukondi, samuti õigeksmõistetuid, kes ei saa koju tagasi pöörduda; kutsub Pakistani valitsust üles tagama, et sihikindla vägivalla ja tagakiusamise tõttu kannatanutele oleksid kättesaadavad rahvusvahelise inimõigustealase õiguse kohased õiguskaitse- ja muud vahendid; |
| --- | --- |

10.

kutsub Pakistani ametivõime üles tagama kohtute sõltumatuse, õigusriigi põhimõtte järgimise ja nõuetekohase menetluse vastavalt rahvusvahelistele kohtumenetluse normidele; peale selle kutsub Pakistani ametivõime üles tagama piisava kaitse kõigile jumalateotuse juhtumitega seotud isikutele, eelkõige õiguselukutse esindajatele, ning kaitsma massivägivalla eest süüaluseid ja tunnistajaid ning nende perekondi ja kogukondi, samuti õigeksmõistetuid, kes ei saa koju tagasi pöörduda; kutsub Pakistani valitsust üles tagama, et sihikindla vägivalla ja tagakiusamise tõttu kannatanutele oleksid kättesaadavad rahvusvahelise inimõigustealase õiguse kohased õiguskaitse- ja muud vahendid;

| 11. | tuletab meelde, et on järjekindlalt ja igal juhul surmanuhtluse vastu; peab äärmiselt murettekitavaks, et Pakistanis on järsult sagenenud surmanuhtluse kohaldamine, seda ka lapseeas õiguserikkujatele, mis on ülimalt kahetsusväärne, ning nõuab, et Pakistanis taaskehtestataks moratoorium surmanuhtlusele ja võetaks eesmärgiks surmanuhtluse kaotamine; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et on järjekindlalt ja igal juhul surmanuhtluse vastu; peab äärmiselt murettekitavaks, et Pakistanis on järsult sagenenud surmanuhtluse kohaldamine, seda ka lapseeas õiguserikkujatele, mis on ülimalt kahetsusväärne, ning nõuab, et Pakistanis taaskehtestataks moratoorium surmanuhtlusele ja võetaks eesmärgiks surmanuhtluse kaotamine;

| 12. | rõhutab, et terrorismi ja usuäärmusluse vastases võitluses on ülimalt tähtis tegeleda nende nähtuste juurtega – võidelda vaesuse vastu, tagada usuline sallivus ja veendumusvabadus, kindlustada lastele, eriti tütarlastele, õigus ja turvaline juurdepääs haridusele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et terrorismi ja usuäärmusluse vastases võitluses on ülimalt tähtis tegeleda nende nähtuste juurtega – võidelda vaesuse vastu, tagada usuline sallivus ja veendumusvabadus, kindlustada lastele, eriti tütarlastele, õigus ja turvaline juurdepääs haridusele;

| 13. | kutsub Pakistani valitsust üles laiendama avatud küllakutset ÜRO eriraportööridele, sh terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportöörile, kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja omavoliliste hukkamiste eriraportöörile ning usu- ja veendumusvabaduse eriraportöörile, ja toetama igal võimalikul moel riikliku inimõiguste komisjoni tegevust; |
| --- | --- |

13.

kutsub Pakistani valitsust üles laiendama avatud küllakutset ÜRO eriraportööridele, sh terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportöörile, kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja omavoliliste hukkamiste eriraportöörile ning usu- ja veendumusvabaduse eriraportöörile, ja toetama igal võimalikul moel riikliku inimõiguste komisjoni tegevust;

| 14. | kutsub Pakistani valitsust üles rakendama vajalikke meetmeid vähemuskogukondade haridusasutuste, puhke- ja kogunemispaikade piisavaks kaitseks piirkondades, kus on esinenud ohtlikke olukordi ja konflikte, ning viima inimõiguste sellelaadsete rikkumiste riski miinimumini; |
| --- | --- |

14.

kutsub Pakistani valitsust üles rakendama vajalikke meetmeid vähemuskogukondade haridusasutuste, puhke- ja kogunemispaikade piisavaks kaitseks piirkondades, kus on esinenud ohtlikke olukordi ja konflikte, ning viima inimõiguste sellelaadsete rikkumiste riski miinimumini;

| 15. | kutsub kõiki selle piirkonna jõude üles tuntavalt parandama terrorismivastast koostööd; kinnitab veel kord, kuivõrd oluline on tingimusteta rahvusvaheline valmidus võidelda terrorismi vastu, kusjuures see võitlus hõlmab ka terrorivõrgustike äralõikamist mis tahes rahalisest toetusest ning lõpu tegemist äärmuslust ja terrorismi toitvale ideoloogilisele ajupesule; |
| --- | --- |

15.

kutsub kõiki selle piirkonna jõude üles tuntavalt parandama terrorismivastast koostööd; kinnitab veel kord, kuivõrd oluline on tingimusteta rahvusvaheline valmidus võidelda terrorismi vastu, kusjuures see võitlus hõlmab ka terrorivõrgustike äralõikamist mis tahes rahalisest toetusest ning lõpu tegemist äärmuslust ja terrorismi toitvale ideoloogilisele ajupesule;

| 16. | väljendab rahulolu, et Pakistan on ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni, ja tunnustab Pakistani ametivõimude võetud meetmeid laste õiguste kaitseks; kutsub Pakistani üles ratifitseerima lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning looma laste õiguste riikliku komisjoni; |
| --- | --- |

16.

väljendab rahulolu, et Pakistan on ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni, ja tunnustab Pakistani ametivõimude võetud meetmeid laste õiguste kaitseks; kutsub Pakistani üles ratifitseerima lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning looma laste õiguste riikliku komisjoni;

| 17. | kutsub komisjoni, komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Federica Mogherinit, Euroopa välisteenistust ja nõukogu üles tegema Pakistani valitsusega täielikku koostööd võitluses terrorismiohu vastu ning tugevamini toetama Pakistani valitsuse ja rahva jätkuvaid pingutusi terrorismi likvideerimiseks; palub komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Federica Mogherinil Euroopa Parlamenti regulaarselt teavitada nende kahepoolsete ponnistuste tulemustest; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni, komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Federica Mogherinit, Euroopa välisteenistust ja nõukogu üles tegema Pakistani valitsusega täielikku koostööd võitluses terrorismiohu vastu ning tugevamini toetama Pakistani valitsuse ja rahva jätkuvaid pingutusi terrorismi likvideerimiseks; palub komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Federica Mogherinil Euroopa Parlamenti regulaarselt teavitada nende kahepoolsete ponnistuste tulemustest;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujariigile, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ning Pakistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujariigile, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ning Pakistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0470.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0007.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/155 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/155

---

P8_TA(2016)0129

Honduras: inimõiguste kaitsjate olukord

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Hondurases (2016/2648(RSP))

(2018/C 058/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ning ELi suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ning ELi suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõlmitakse leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõlmitakse leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (1),

| — | võttes arvesse ELi valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet 2013. aasta üldvalimiste kohta Hondurases ning tema 2015. aasta järelmissiooni seoses karistamatusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet 2013. aasta üldvalimiste kohta Hondurases ning tema 2015. aasta järelmissiooni seoses karistamatusega,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise 8. mai 2015. aasta soovitusi Hondurase kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise 8. mai 2015. aasta soovitusi Hondurase kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri aruannet inimõiguste kaitsjaid ohustavate ülemaailmsete ohtude kohta ning naissoost inimõiguste kaitsjate olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri aruannet inimõiguste kaitsjaid ohustavate ülemaailmsete ohtude kohta ning naissoost inimõiguste kaitsjate olukorra kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 18. märtsil 2016. aastal Genfis tehtud avaldust inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Hondurases, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 18. märtsil 2016. aastal Genfis tehtud avaldust inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Hondurases,

| — | võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni kodukorra artiklit 25 ettevaatusmeetmete mehhanismi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni kodukorra artiklit 25 ettevaatusmeetmete mehhanismi kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1989. aasta konventsiooni sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta (ILO konventsioon nr 169), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1989. aasta konventsiooni sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta (ILO konventsioon nr 169),

| — | võttes arvesse ELi missioonide juhtide 17. veebruari 2016. aasta avaldust LGBTI kogukonna keerulise olukorra kohta Hondurases, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi missioonide juhtide 17. veebruari 2016. aasta avaldust LGBTI kogukonna keerulise olukorra kohta Hondurases,

| — | võttes arvesse ELi ametite ja ametiisikute avaldusi, sealhulgas ELi Hondurase delegatsiooni 3. märtsi 2016. aasta avaldust ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini pressiesindaja 16. märtsi 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ametite ja ametiisikute avaldusi, sealhulgas ELi Hondurase delegatsiooni 3. märtsi 2016. aasta avaldust ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini pressiesindaja 16. märtsi 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingu ning ELi ja Kesk-Ameerika riikide partnerlus- ja koostöölepingu inimõiguste klausleid, mis kehtivad alates 2013. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingu ning ELi ja Kesk-Ameerika riikide partnerlus- ja koostöölepingu inimõiguste klausleid, mis kehtivad alates 2013. aastast,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et mitmete ÜRO aruannete kohaselt langevad inimõiguste kaitsjad, keskkonnaaktivistid, põlisrahvaste õiguste kaitsjad, ajakirjanikud, õiguspraktikud, ametiühingu liikmed, talunikud, naiste õiguste aktivistid ja LGBTI-inimesed ning muud aktivistid Hondurases jätkuvalt kuritarvitamise, vägivalla, meelevaldsete kinnipidamiste, ähvarduste ja tapmiste ohvriks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mitmete ÜRO aruannete kohaselt langevad inimõiguste kaitsjad, keskkonnaaktivistid, põlisrahvaste õiguste kaitsjad, ajakirjanikud, õiguspraktikud, ametiühingu liikmed, talunikud, naiste õiguste aktivistid ja LGBTI-inimesed ning muud aktivistid Hondurases jätkuvalt kuritarvitamise, vägivalla, meelevaldsete kinnipidamiste, ähvarduste ja tapmiste ohvriks;

| B. | arvestades, et Hondurase valitsus on võtnud positiivseid kohustusi ja algatanud õigusaktid inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja õiguspraktikute kaitsmiseks, mis hõlmavad muu hulgas ÜRO inimõiguste voliniku büroo avamist, riigi ametiasutuste avatud hoiakut rahvusvaheliste inimõiguste vaatlusmissioonide toimimise lubamiseks ning 2015. aasta inimõiguste kaitsjate kaitseseaduse vastuvõtmist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hondurase valitsus on võtnud positiivseid kohustusi ja algatanud õigusaktid inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja õiguspraktikute kaitsmiseks, mis hõlmavad muu hulgas ÜRO inimõiguste voliniku büroo avamist, riigi ametiasutuste avatud hoiakut rahvusvaheliste inimõiguste vaatlusmissioonide toimimise lubamiseks ning 2015. aasta inimõiguste kaitsjate kaitseseaduse vastuvõtmist;

| C. | arvestades, et eelpool öeldule vaatamata on Honduras muutunud inimõiguste kaitsjate jaoks üheks kõige ohtlikumaks riigiks selles piirkonnas; arvestades, et Honduras on keskkonnaaktivistide jaoks üks maailma vägivaldsemaid riike, kus mõrvati aastatel 2010–2015 vähemalt 109 keskkonnaaktivisti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelpool öeldule vaatamata on Honduras muutunud inimõiguste kaitsjate jaoks üheks kõige ohtlikumaks riigiks selles piirkonnas; arvestades, et Honduras on keskkonnaaktivistide jaoks üks maailma vägivaldsemaid riike, kus mõrvati aastatel 2010–2015 vähemalt 109 keskkonnaaktivisti;

| D. | arvestades, et kättesaadava teabe kohaselt mõrvasid tuvastamata isikud 3. märtsil 2016 oma kodus Berta Cácerese, kes oli prominentne keskkonnakaitsja ja põlisrahvaste õiguste kaitsja ning Hondurase rahva- ja põlisrahvaste organisatsioonide tsiviilnõukogu (COPINH) asutaja; arvestades, et tema surm põhjustas rahvusvahelise pahameele ja üldsuse mure põlisrahvaste, keskkonna- ja maaõiguste kaitsjate pärast Hondurases; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kättesaadava teabe kohaselt mõrvasid tuvastamata isikud 3. märtsil 2016 oma kodus Berta Cácerese, kes oli prominentne keskkonnakaitsja ja põlisrahvaste õiguste kaitsja ning Hondurase rahva- ja põlisrahvaste organisatsioonide tsiviilnõukogu (COPINH) asutaja; arvestades, et tema surm põhjustas rahvusvahelise pahameele ja üldsuse mure põlisrahvaste, keskkonna- ja maaõiguste kaitsjate pärast Hondurases;

| E. | arvestades, et ainult kaks nädalat hiljem, 16. märtsil 2016 mõrvati teine COPINHi liige Nelson García, arvestades, et tänu Hondurase ametivõimude kiirele sekkumisele peeti tema väidetav mõrvar kinni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ainult kaks nädalat hiljem, 16. märtsil 2016 mõrvati teine COPINHi liige Nelson García, arvestades, et tänu Hondurase ametivõimude kiirele sekkumisele peeti tema väidetav mõrvar kinni;

| F. | arvestades, et Mehhiko kodanikku Gustavo Castro Sotot, kes oli pr Cácerese mõrva ainus tunnistaja ja kes sai ise kuulihaava, takistati uurimisega seotud vajaduste tõttu peaaegu kuu aega riigist lahkumast; arvestades, et 6. aprillil 2016 anti talle luba riigist lahkuda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Mehhiko kodanikku Gustavo Castro Sotot, kes oli pr Cácerese mõrva ainus tunnistaja ja kes sai ise kuulihaava, takistati uurimisega seotud vajaduste tõttu peaaegu kuu aega riigist lahkumast; arvestades, et 6. aprillil 2016 anti talle luba riigist lahkuda;

| G. | arvestades, et Hondurase valitsus mõistis jälestusväärse kuriteo viivitamata hukka, kuulutas pr Cácerese mõrva uurimise riiklikuks prioriteediks ja teavitas üldsust tehtud edusammudest; arvestades, et valitsus on selle mõrva uurimise küsimuses ametlikult taotlenud koostöö tegemist Ameerika Riikide Organisatsiooniga (ARO); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hondurase valitsus mõistis jälestusväärse kuriteo viivitamata hukka, kuulutas pr Cácerese mõrva uurimise riiklikuks prioriteediks ja teavitas üldsust tehtud edusammudest; arvestades, et valitsus on selle mõrva uurimise küsimuses ametlikult taotlenud koostöö tegemist Ameerika Riikide Organisatsiooniga (ARO);

| H. | arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjon nägi pidevalt ähvarduste ohvriks langeva pr Cácerese suhtes ette ettevaatusmeetmed, mida Hondurase riik väidetavalt tulemuslikult ei rakendanud; arvestades, et pr Cáceres on üks 15 inimõiguste kaitsjast, kes tapeti Hondurases aastatel 2010–2016 vaatamata sellele, et tema suhtes nähti ette need ettevaatusmeetmed; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjon nägi pidevalt ähvarduste ohvriks langeva pr Cácerese suhtes ette ettevaatusmeetmed, mida Hondurase riik väidetavalt tulemuslikult ei rakendanud; arvestades, et pr Cáceres on üks 15 inimõiguste kaitsjast, kes tapeti Hondurases aastatel 2010–2016 vaatamata sellele, et tema suhtes nähti ette need ettevaatusmeetmed;

| I. | arvestades, et neid hiljutisi mõrvu tuleks käsitada vastuseisu raames, mida COPINH ja muud aktivistid on aastakümneid rahumeelselt avaldanud Gualcarque jõe Agua Zarca hüdroelektrijaama tammile, mis on väga suurel määral Euroopa investoritest ja tehnoloogiast sõltuv megaprojekt, mida ehitatakse väidetavalt ilma, et mõjutatud põlisrahvaste kogukondadelt nõusoleku saamiseks oleks eelnevalt läbi viidud vaba ja teavitatud konsulteerimine, nagu nõutakse ILO konventsioonis nr 169; arvestades, et Madalmaade arengupank FMO ja Finnfund on peatanud väljamaksed Agua Zarca tammiprojektile, mille juhtiv vastane pr Cáceres oli; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et neid hiljutisi mõrvu tuleks käsitada vastuseisu raames, mida COPINH ja muud aktivistid on aastakümneid rahumeelselt avaldanud Gualcarque jõe Agua Zarca hüdroelektrijaama tammile, mis on väga suurel määral Euroopa investoritest ja tehnoloogiast sõltuv megaprojekt, mida ehitatakse väidetavalt ilma, et mõjutatud põlisrahvaste kogukondadelt nõusoleku saamiseks oleks eelnevalt läbi viidud vaba ja teavitatud konsulteerimine, nagu nõutakse ILO konventsioonis nr 169; arvestades, et Madalmaade arengupank FMO ja Finnfund on peatanud väljamaksed Agua Zarca tammiprojektile, mille juhtiv vastane pr Cáceres oli;

| J. | arvestades, et LGBTI-inimeste õiguste kaitsja, transnaise ja ühenduse Arcoíris liikme Paola Barraza tapmine 24. jaanuaril 2016 juhib tähelepanu kasvavale ohule, millega LGBTI-kogukond Hondurases silmitsi seisab; arvestades, et tema mõrvamine on viimane LGBTI inimõigusorganisatsioonide aktiivsete liikmete vägivaldsete surmade reas viimase 11 kuu jooksul ning teiste hulgas tapeti Angy Ferreira, Violeta Rivas, Gloria Carolina Hernández Vásquez (tuntud ka Génesis Hernándeze nime all), Jorge Alberto Castillo, Estefanía Zúñiga, Henry Matamoros ja Josselin Janet Aceituno Suazo; arvestades, et 1994. aastast alates on Hondurases tapetud 235 LGBTI-inimest ja ainult 48 juhtumit on jõudnud kohtusse; arvestades, et riigi inimõiguste voliniku väitel ei ole 92 % kuritegudest nõuetekohaselt uuritud ja jäävad seega lahendamata; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et LGBTI-inimeste õiguste kaitsja, transnaise ja ühenduse Arcoíris liikme Paola Barraza tapmine 24. jaanuaril 2016 juhib tähelepanu kasvavale ohule, millega LGBTI-kogukond Hondurases silmitsi seisab; arvestades, et tema mõrvamine on viimane LGBTI inimõigusorganisatsioonide aktiivsete liikmete vägivaldsete surmade reas viimase 11 kuu jooksul ning teiste hulgas tapeti Angy Ferreira, Violeta Rivas, Gloria Carolina Hernández Vásquez (tuntud ka Génesis Hernándeze nime all), Jorge Alberto Castillo, Estefanía Zúñiga, Henry Matamoros ja Josselin Janet Aceituno Suazo; arvestades, et 1994. aastast alates on Hondurases tapetud 235 LGBTI-inimest ja ainult 48 juhtumit on jõudnud kohtusse; arvestades, et riigi inimõiguste voliniku väitel ei ole 92 % kuritegudest nõuetekohaselt uuritud ja jäävad seega lahendamata;

| K. | arvestades, et ÜRO eriraportöör inimõiguste kaitsjate olukorra küsimuses Michel Forst väitis 18. märtsil 2016, et „see vägivallatsükkel lõpeb ainult siis, kui võideldakse karistamatusega ja selliste rünnakute toimepanijad antakse kohtu alla“ ning rõhutas, et Hondurase ametivõimud peavad viivitamata astuma konkreetseid samme, tagamaks riigis kõigi inimõiguste kaitsjate ja nende perekondade ohutus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO eriraportöör inimõiguste kaitsjate olukorra küsimuses Michel Forst väitis 18. märtsil 2016, et „see vägivallatsükkel lõpeb ainult siis, kui võideldakse karistamatusega ja selliste rünnakute toimepanijad antakse kohtu alla“ ning rõhutas, et Hondurase ametivõimud peavad viivitamata astuma konkreetseid samme, tagamaks riigis kõigi inimõiguste kaitsjate ja nende perekondade ohutus;

| L. | arvestades, et Hondurases reformitakse praegu karistusseadustikku, mille aluseks peaks olema rahvusvahelised konventsioonid ja mis peaks olulise vahendina aitama kaitsta haavatavate rühmade õigusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Hondurases reformitakse praegu karistusseadustikku, mille aluseks peaks olema rahvusvahelised konventsioonid ja mis peaks olulise vahendina aitama kaitsta haavatavate rühmade õigusi;

| M. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid toetavad õigussektori ja inimõiguste tugevdamist mitmete programmide ja koostööprojektide, eriti inimõiguste toetusprogrammi ja EuroJusticia abil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid toetavad õigussektori ja inimõiguste tugevdamist mitmete programmide ja koostööprojektide, eriti inimõiguste toetusprogrammi ja EuroJusticia abil;

| N. | arvestades, et mitmed liikmesriigid ei ole veel ratifitseerinud ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingut, mis tähendab, et nn poliitilise dialoogi sammas ei ole jõustunud; arvestades, et demokraatia, õigusriigi põhimõtte ning mõlema piirkonna inimeste inim-, kodaniku- ja poliitiliste õiguste austamine on ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingu põhielemendid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitmed liikmesriigid ei ole veel ratifitseerinud ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingut, mis tähendab, et nn poliitilise dialoogi sammas ei ole jõustunud; arvestades, et demokraatia, õigusriigi põhimõtte ning mõlema piirkonna inimeste inim-, kodaniku- ja poliitiliste õiguste austamine on ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingu põhielemendid;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Berta Cácerese, Nelson García ja Paola Barraza hiljutise mõrvamise ning ka kõik teiste inimõiguste kaitsjate varasemad mõrvamised Hondurases; avaldab siirast kaastunnet kõigi nende inimõiguste kaitsjate perekondadele ja sõpradele; |
| --- | --- |

1.

mõistab kõige karmimalt hukka Berta Cácerese, Nelson García ja Paola Barraza hiljutise mõrvamise ning ka kõik teiste inimõiguste kaitsjate varasemad mõrvamised Hondurases; avaldab siirast kaastunnet kõigi nende inimõiguste kaitsjate perekondadele ja sõpradele;

| 2. | avaldab austust pr Cáceresele, Hondurase keskkonnaaktivistile ja lenkade põlisrahva juhile ning organisatsiooni COPINH kaasasutajale ja koordinaatorile, kes pühendas oma elu oma riigis demokraatlikuma ühiskonna poole püüdlemisele; rõhutab, et tema mõrvamine on iseloomulik juhtum riigis, kus pannakse toime eriti palju mõrvu ja valitseb üldine karistamatus; |
| --- | --- |

2.

avaldab austust pr Cáceresele, Hondurase keskkonnaaktivistile ja lenkade põlisrahva juhile ning organisatsiooni COPINH kaasasutajale ja koordinaatorile, kes pühendas oma elu oma riigis demokraatlikuma ühiskonna poole püüdlemisele; rõhutab, et tema mõrvamine on iseloomulik juhtum riigis, kus pannakse toime eriti palju mõrvu ja valitseb üldine karistamatus;

| 3. | väljendab tõsist muret, et hoolimata Ameerika Inimõiguste Komisjoni ette nähtud ettevaatusmeetmetest, ei suutnud Hondurase ametivõimud pakkuda pr Cáceresele piisavat kaitset; kutsub Hondurase valitsust üles võtma kasutusele kõik tema käsutuses olevad vahendid, et rakendada tõhusalt riigis praegu kehtivad Ameerika Inimõiguste Komisjoni 92 ettevaatusmeedet ning hoida ära sarnaste tegude toimepanemine teiste ohus olevate keskkonna- ja põlisrahvaste aktivistide vastu; |
| --- | --- |

3.

väljendab tõsist muret, et hoolimata Ameerika Inimõiguste Komisjoni ette nähtud ettevaatusmeetmetest, ei suutnud Hondurase ametivõimud pakkuda pr Cáceresele piisavat kaitset; kutsub Hondurase valitsust üles võtma kasutusele kõik tema käsutuses olevad vahendid, et rakendada tõhusalt riigis praegu kehtivad Ameerika Inimõiguste Komisjoni 92 ettevaatusmeedet ning hoida ära sarnaste tegude toimepanemine teiste ohus olevate keskkonna- ja põlisrahvaste aktivistide vastu;

| 4. | nõuab tungivalt nende ja varasemate mõrvade viivitamatut, sõltumatut, objektiivset ja põhjalikku uurimist, et anda nende kavandajad ja toimepanijad kohtu alla ning teha lõpp karistamatusele; väljendab heameelt tõsiasja üle, et Hondurase valitsuse palvel osalevad pr Cácerese mõrva uurimisel ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ja ARO esindajad; on seisukohal, et ÜRO ja Ameerika Inimõiguste Komisjoni raames kasutada olevad vahendid, nagu ohvrite nõutud sõltumatu rahvusvaheline uurimine, võivad aidata tagada kõnealuste mõrvade erapooletu ja ausa uurimise; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt nende ja varasemate mõrvade viivitamatut, sõltumatut, objektiivset ja põhjalikku uurimist, et anda nende kavandajad ja toimepanijad kohtu alla ning teha lõpp karistamatusele; väljendab heameelt tõsiasja üle, et Hondurase valitsuse palvel osalevad pr Cácerese mõrva uurimisel ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ja ARO esindajad; on seisukohal, et ÜRO ja Ameerika Inimõiguste Komisjoni raames kasutada olevad vahendid, nagu ohvrite nõutud sõltumatu rahvusvaheline uurimine, võivad aidata tagada kõnealuste mõrvade erapooletu ja ausa uurimise;

| 5. | väljendab sügavat muret äärmusliku vägivalla õhkkonna pärast, mis on suunatud eelkõige LGBTI-inimeste ja nende õiguste kaitsjate vastu; rõhutab vajadust viia läbi mitmete LGBTI inimõigusorganisatsioonide aktiivsete liikmete tapmiste viivitamatu, põhjalik ja erapooletu uurimine; |
| --- | --- |

5.

väljendab sügavat muret äärmusliku vägivalla õhkkonna pärast, mis on suunatud eelkõige LGBTI-inimeste ja nende õiguste kaitsjate vastu; rõhutab vajadust viia läbi mitmete LGBTI inimõigusorganisatsioonide aktiivsete liikmete tapmiste viivitamatu, põhjalik ja erapooletu uurimine;

| 6. | rõhutab vajadust tugevdada kaitset seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise ja toime pandavate vihakuritegude eest ning töötada tihedas koostöös kodanikuühiskonnaga välja hea tava suunised; nõuab, et karistusseadustiku läbivaatamine hõlmaks asjakohaseid uusi meetmeid diskrimineerimise ja vihakuritegude ärahoidmiseks ning LGBTI-kogukonna kaitsmiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust tugevdada kaitset seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise ja toime pandavate vihakuritegude eest ning töötada tihedas koostöös kodanikuühiskonnaga välja hea tava suunised; nõuab, et karistusseadustiku läbivaatamine hõlmaks asjakohaseid uusi meetmeid diskrimineerimise ja vihakuritegude ärahoidmiseks ning LGBTI-kogukonna kaitsmiseks;

| 7. | peab tervitatavaks – olles sügavalt mures üldise inimõiguste olukorra pärast Hondurases – viimaseid õigusreforme ning Hondurase valitsuse püüdlusi leevendada inimõiguste kaitsjate praegust olukorda riigis; palub Hondurase ametivõimudel jõustada ja täiustada olemasolevat 2015. aasta seadust inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks ning tagada, et asjakohases koostöös kodanikuühiskonnaga on inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja õiguspraktikute kaitse riiklik süsteem täielikult toimiv ja seda rahastatakse piisavalt; kutsub Hondurase valitsust üles täielikult rakendama viimase inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus saadud soovitusi; |
| --- | --- |

7.

peab tervitatavaks – olles sügavalt mures üldise inimõiguste olukorra pärast Hondurases – viimaseid õigusreforme ning Hondurase valitsuse püüdlusi leevendada inimõiguste kaitsjate praegust olukorda riigis; palub Hondurase ametivõimudel jõustada ja täiustada olemasolevat 2015. aasta seadust inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks ning tagada, et asjakohases koostöös kodanikuühiskonnaga on inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja õiguspraktikute kaitse riiklik süsteem täielikult toimiv ja seda rahastatakse piisavalt; kutsub Hondurase valitsust üles täielikult rakendama viimase inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus saadud soovitusi;

| 8. | tunnustab tööd, mida on teinud ELi Hondurase delegatsiooni juht Ketil Karlsen ja tema meeskond Hondurase inimõiguste kaitsjate toetamisel; kutsub ELi delegatsiooni ning riigis asuvaid liikmesriikide saatkondi ja konsulaate aktiivselt saatma ja jälgima inimõiguste kaitsjate mõrvade uurimisega seotud protsessi ning suurendama veelgi jõupingutusi praegu ohus olevate inimõiguste kaitsjate abistamiseks; |
| --- | --- |

8.

tunnustab tööd, mida on teinud ELi Hondurase delegatsiooni juht Ketil Karlsen ja tema meeskond Hondurase inimõiguste kaitsjate toetamisel; kutsub ELi delegatsiooni ning riigis asuvaid liikmesriikide saatkondi ja konsulaate aktiivselt saatma ja jälgima inimõiguste kaitsjate mõrvade uurimisega seotud protsessi ning suurendama veelgi jõupingutusi praegu ohus olevate inimõiguste kaitsjate abistamiseks;

| 9. | on arvamusel, et Euroopa investorite tegevus tuleb kinnitada keskkonnaalaste ja sotsiaalsete kaitsemeetmete tugevasse raamistikku; toetab kindlalt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamist koos selgete hoolsuskohustuse nõuetega, riskiohjamise kaitsemeetmetega ja vajaduse korral tõhusate õiguskaitsevahendite ettenägemisega; peab tervitatavaks tõsiasja, et nii FMO kui ka Finnfund on Berta Cácerese tapmise avalikult hukka mõistnud ja nõudnud põhjalikku uurimist, ning tõsiasja, et pärast Nelson García mõrva peatasid mõlemad 16. märtsil 2016 kogu oma tegevuse; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et Euroopa investorite tegevus tuleb kinnitada keskkonnaalaste ja sotsiaalsete kaitsemeetmete tugevasse raamistikku; toetab kindlalt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamist koos selgete hoolsuskohustuse nõuetega, riskiohjamise kaitsemeetmetega ja vajaduse korral tõhusate õiguskaitsevahendite ettenägemisega; peab tervitatavaks tõsiasja, et nii FMO kui ka Finnfund on Berta Cácerese tapmise avalikult hukka mõistnud ja nõudnud põhjalikku uurimist, ning tõsiasja, et pärast Nelson García mõrva peatasid mõlemad 16. märtsil 2016 kogu oma tegevuse;

| 10. | palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tagada, et Euroopa abiga edendatakse ja lubatakse ainult arenguprojekte, mille puhul on täidetud põlisrahvaste kogukondadega eelneva, vaba ja teavitatud konsulteerimise nõue, tagatud mõttekas konsulteerimine kõigi asjaomaste kogukondadega ning on kehtestatud tugevad inimõiguste, töötajate õiguste ja keskkonnaalased kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tagada, et Euroopa abiga edendatakse ja lubatakse ainult arenguprojekte, mille puhul on täidetud põlisrahvaste kogukondadega eelneva, vaba ja teavitatud konsulteerimise nõue, tagatud mõttekas konsulteerimine kõigi asjaomaste kogukondadega ning on kehtestatud tugevad inimõiguste, töötajate õiguste ja keskkonnaalased kaitsemeetmed;

| 11. | palub liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, ratifitseerida ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimisleping; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks Hondurase suhtes välja ühtse poliitika, mis kohustab 28 liikmesriiki ja ELi institutsioone andma tugevat ühist sõnumit inimõiguste rolli kohta ELi-Hondurase suhetes ja piirkonnas tervikuna; |
| --- | --- |

11.

palub liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, ratifitseerida ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimisleping; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks Hondurase suhtes välja ühtse poliitika, mis kohustab 28 liikmesriiki ja ELi institutsioone andma tugevat ühist sõnumit inimõiguste rolli kohta ELi-Hondurase suhetes ja piirkonnas tervikuna;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, 28 liikmesriigi parlamendile, Hondurase presidendile, valitsusele ja parlamendile, Kesk-Ameerika Majandusintegratsiooni sekretariaadile, Kesk-Ameerika Parlamendile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendusele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, 28 liikmesriigi parlamendile, Hondurase presidendile, valitsusele ja parlamendile, Kesk-Ameerika Majandusintegratsiooni sekretariaadile, Kesk-Ameerika Parlamendile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendusele.

---

(1)  ELT C 434, 23.12.2015, lk 181.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/159 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/159

---

P8_TA(2016)0130

Nigeeria

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Nigeeria kohta (2016/2649(RSP))

(2018/C 058/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria kohta,

| — | võttes arvesse president Muhammadu Buhari pöördumist Euroopa Parlamendi poole 3. veebruaril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Muhammadu Buhari pöördumist Euroopa Parlamendi poole 3. veebruaril 2016,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja varasemaid avaldusi olukorra kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja varasemaid avaldusi olukorra kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi olukorra kohta Nigeerias, sh 9. veebruari 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi olukorra kohta Nigeerias, sh 9. veebruari 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri varasemaid avaldusi olukorra kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri varasemaid avaldusi olukorra kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu varasemaid avaldusi olukorra kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu varasemaid avaldusi olukorra kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Nigeeria Liitvabariigi välisministri avaldusi Brüsselis 15. märtsil 2016. aastal toimunud kuuendal Nigeeria-ELi ministrite tasandi dialoogil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Nigeeria Liitvabariigi välisministri avaldusi Brüsselis 15. märtsil 2016. aastal toimunud kuuendal Nigeeria-ELi ministrite tasandi dialoogil,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. mail 2014 jõustunud otsust lisada Boko Haram ELi terroriorganisatsioonide loendisse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. mail 2014 jõustunud otsust lisada Boko Haram ELi terroriorganisatsioonide loendisse,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingu teist, ajavahemikku 2007–2013 hõlmavat muutmist, mille Nigeeria ratifitseeris 27. septembril 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingu teist, ajavahemikku 2007–2013 hõlmavat muutmist, mille Nigeeria ratifitseeris 27. septembril 2010,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983,

| — | võttes arvesse Nigeeria Liitvabariigi põhiseadust ja eriti selle IV peatüki (Õigus mõtte -, südametunnistuse- ja usuvabadusele) sätteid usuvabaduse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nigeeria Liitvabariigi põhiseadust ja eriti selle IV peatüki (Õigus mõtte -, südametunnistuse- ja usuvabadusele) sätteid usuvabaduse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Nigeeria 2015. aasta märtsi presidendivalimiste tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nigeeria 2015. aasta märtsi presidendivalimiste tulemusi,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 29. septembri 2015. aasta aruannet, milles käsitletakse Boko Harami poolt toime pandud rikkumisi ja kuritarvitusi ning mõju inimõigustele asjaomastes riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 29. septembri 2015. aasta aruannet, milles käsitletakse Boko Harami poolt toime pandud rikkumisi ja kuritarvitusi ning mõju inimõigustele asjaomastes riikides,

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ÜRO säästva arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ÜRO säästva arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 16. aprillil 1991, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 16. aprillil 1991,

| — | võttes arvesse Amnesty Internationali aruannet „Nigeria: Still waiting for justice, still waiting for change. Government must prioritise accountability in the north-east“ („Nigeeria: ikka veel õigusemõistmise ja muutusteta. Valitsus peab seadma esmatähtsaks vastutuse riigi kirdeosas“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amnesty Internationali aruannet „Nigeria: Still waiting for justice, still waiting for change. Government must prioritise accountability in the north-east“ („Nigeeria: ikka veel õigusemõistmise ja muutusteta. Valitsus peab seadma esmatähtsaks vastutuse riigi kirdeosas“),

| — | võttes arvesse Human Rights Watchi 2016. aasta jaanuari aruannet Nigeeria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Human Rights Watchi 2016. aasta jaanuari aruannet Nigeeria kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Nigeeria oma tohutute ressurssidega on Aafrika suurima majanduse ja suurima elanikkonnaga kultuuriliselt mitmekesine riik; arvestades, et Nigeeria etendab keskset osa piirkondlikus ja Aafrika poliitikas ning suunab piirkondlikku integratsiooni Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) kaudu; arvestades, et Nigeeria on ühtlasi maailma kõige ebavõrdsemate riikide seas, kus ulatuslik korruptsioon põhjustab olulisel määral majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, ja et riigi julgeolekut ohustab vägivaldne äärmusrühmitus Boko Haram; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Nigeeria oma tohutute ressurssidega on Aafrika suurima majanduse ja suurima elanikkonnaga kultuuriliselt mitmekesine riik; arvestades, et Nigeeria etendab keskset osa piirkondlikus ja Aafrika poliitikas ning suunab piirkondlikku integratsiooni Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) kaudu; arvestades, et Nigeeria on ühtlasi maailma kõige ebavõrdsemate riikide seas, kus ulatuslik korruptsioon põhjustab olulisel määral majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, ja et riigi julgeolekut ohustab vägivaldne äärmusrühmitus Boko Haram;

| B. | arvestades, et aastaid kestnud sõjalise diktatuuri, korruptsiooni, poliitilise ebastabiilsuse ja halva valitsemise tagajärjel ei ole investeeringud riigi taristutesse, haridusse ja sotsiaalteenustesse olnud piisavad, ja arvestades, et see kahjustab Nigeerias jätkuvalt sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aastaid kestnud sõjalise diktatuuri, korruptsiooni, poliitilise ebastabiilsuse ja halva valitsemise tagajärjel ei ole investeeringud riigi taristutesse, haridusse ja sotsiaalteenustesse olnud piisavad, ja arvestades, et see kahjustab Nigeerias jätkuvalt sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi;

| C. | arvestades, et rohkem kui kuus nigeerlast kümnest elab ära vähem kui kahe USA dollariga päevas; arvestades, et niisugune äärmuslik vaesus on veelgi teravam riigi põhjaosas, mis on kõige vähem arenenud; arvestades, et vaesus süvendab otseselt sotsiaalset lõhet, usuvaenu ja piirkondlikke erinevusi; arvestades, et Nigeeria Gini indeks on järsult kasvanud ja jõudis 2010. aastal 48,8-ni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rohkem kui kuus nigeerlast kümnest elab ära vähem kui kahe USA dollariga päevas; arvestades, et niisugune äärmuslik vaesus on veelgi teravam riigi põhjaosas, mis on kõige vähem arenenud; arvestades, et vaesus süvendab otseselt sotsiaalset lõhet, usuvaenu ja piirkondlikke erinevusi; arvestades, et Nigeeria Gini indeks on järsult kasvanud ja jõudis 2010. aastal 48,8-ni;

| D. | arvestades, et organisatsioon Transparency International paigutas Nigeeria oma 2015. aasta korruptsiooni tajumise indeksis 175 riigi seas 136. kohale; arvestades, et mõningate hinnangute kohaselt varastatakse Nigeerias igal aastal 3–8 miljardi USA dollari väärtuses naftat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et organisatsioon Transparency International paigutas Nigeeria oma 2015. aasta korruptsiooni tajumise indeksis 175 riigi seas 136. kohale; arvestades, et mõningate hinnangute kohaselt varastatakse Nigeerias igal aastal 3–8 miljardi USA dollari väärtuses naftat;

| E. | arvestades, et kuigi president Buhari võttis 2015. aasta märtsis võimu üle rahumeelselt, ohustavad rahu ja stabiilsust Nigeerias vägivaldse äärmusrühmituse Boko Harami poolt toime pandud rünnakud, tapmised ja inimröövid, madala ülemaailmse naftahinna tõttu virelev majandus, nõrgad poliitilised institutsioonid, ebaõnnestunud võitlus korruptsiooni vastu ning lahendamata konfliktid Nigeri jõe deltas ja Nigeeria keskosas (nn Middle Belt); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi president Buhari võttis 2015. aasta märtsis võimu üle rahumeelselt, ohustavad rahu ja stabiilsust Nigeerias vägivaldse äärmusrühmituse Boko Harami poolt toime pandud rünnakud, tapmised ja inimröövid, madala ülemaailmse naftahinna tõttu virelev majandus, nõrgad poliitilised institutsioonid, ebaõnnestunud võitlus korruptsiooni vastu ning lahendamata konfliktid Nigeri jõe deltas ja Nigeeria keskosas (nn Middle Belt);

| F. | arvestades, et Boko Haram tappis aastatel 2014–2015 vähemalt 8 200 tsiviilelanikku; arvestades, et hinnanguliselt on Boko Harami mässulised sundinud kodust lahkuma enam kui 2,6 miljonit inimest ja mõjutanud rohkem kui 14,8 miljonit inimest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Boko Haram tappis aastatel 2014–2015 vähemalt 8 200 tsiviilelanikku; arvestades, et hinnanguliselt on Boko Harami mässulised sundinud kodust lahkuma enam kui 2,6 miljonit inimest ja mõjutanud rohkem kui 14,8 miljonit inimest;

| G. | arvestades, et terrorism on üleilmne oht, kuid rahvusvahelise kogukonna suutlikkus teha Boko Harami vastu võitlemisel Nigeeria ametivõimudega koostööd sõltub täiel määral uue administratsiooni usaldusväärsusest, vastutusest ja läbipaistvusest; arvestades, et valitsuse suutmatus teha lõpp karistamatusele sõjakuritegude eest kõrgeimal tasandil on riigis endiselt suur probleem; arvestades, et president Buhari on lubanud algatada nendes küsimustes uurimised; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et terrorism on üleilmne oht, kuid rahvusvahelise kogukonna suutlikkus teha Boko Harami vastu võitlemisel Nigeeria ametivõimudega koostööd sõltub täiel määral uue administratsiooni usaldusväärsusest, vastutusest ja läbipaistvusest; arvestades, et valitsuse suutmatus teha lõpp karistamatusele sõjakuritegude eest kõrgeimal tasandil on riigis endiselt suur probleem; arvestades, et president Buhari on lubanud algatada nendes küsimustes uurimised;

| H. | arvestades, et Boko Harami eesmärk on luua Nigeerias täielik islamiriik, sh rakendada kogu riigis kriminaalasjades šariaadikohtuid ning keelustada lääneliku hariduse andmine; arvestades, et Boko Haram on röövinud naisi ja tütarlapsi, et sundida neid korraldama enesetapurünnakuid; arvestades, et hiljutised enesetapjate pommirünnakud, sh need, mis toimusid Nigeeria kirdeosas 16. märtsil, 11. veebruaril ja 31. jaanuaril 2016, on põhjustanud kümnete inimeste surma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Boko Harami eesmärk on luua Nigeerias täielik islamiriik, sh rakendada kogu riigis kriminaalasjades šariaadikohtuid ning keelustada lääneliku hariduse andmine; arvestades, et Boko Haram on röövinud naisi ja tütarlapsi, et sundida neid korraldama enesetapurünnakuid; arvestades, et hiljutised enesetapjate pommirünnakud, sh need, mis toimusid Nigeeria kirdeosas 16. märtsil, 11. veebruaril ja 31. jaanuaril 2016, on põhjustanud kümnete inimeste surma;

| I. | arvestades, et seksuaal- ja soopõhine vägivald ning vägivald lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI-) inimeste vastu on Nigeeria kirdeosa probleemsetes piirkondades ikka veel levinud, ja arvestades, et põhiõiguste olukord (nt tütarlaste ja naiste haridus, sotsiaalne õiglus ja riigitulude õiglane jaotamine ühiskonnas), nagu ka korruptsiooni vastane võitlus on järsult halvenemas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seksuaal- ja soopõhine vägivald ning vägivald lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI-) inimeste vastu on Nigeeria kirdeosa probleemsetes piirkondades ikka veel levinud, ja arvestades, et põhiõiguste olukord (nt tütarlaste ja naiste haridus, sotsiaalne õiglus ja riigitulude õiglane jaotamine ühiskonnas), nagu ka korruptsiooni vastane võitlus on järsult halvenemas;

| J. | arvestades, et Boko Haram röövis 14.–15. aprillil 2014 Nigeeria kirdeosas asuvast Chiboki koolist 270 koolitüdrukut, ja arvestades, et enamik neist on ikka veel kadunud; arvestades, et nende saatuse kohta puuduvad täpsemad andmed, kuid kardetakse, et enamik neist kas sunniti abielluma mässulistega või hakkama ise mässuliseks, langes soolise vägivalla ohvriks või müüdi orjaks, ja et mittemoslemist tütarlapsed sunniti pöörduma islami usku; arvestades, et Boko Haram on alates 2009. aastast röövinud enam kui 2000 naist ja tütarlast, sh umbes 400 neist Borno osariigis asuvast Damasakist 24. novembril 2014; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Boko Haram röövis 14.–15. aprillil 2014 Nigeeria kirdeosas asuvast Chiboki koolist 270 koolitüdrukut, ja arvestades, et enamik neist on ikka veel kadunud; arvestades, et nende saatuse kohta puuduvad täpsemad andmed, kuid kardetakse, et enamik neist kas sunniti abielluma mässulistega või hakkama ise mässuliseks, langes soolise vägivalla ohvriks või müüdi orjaks, ja et mittemoslemist tütarlapsed sunniti pöörduma islami usku; arvestades, et Boko Haram on alates 2009. aastast röövinud enam kui 2000 naist ja tütarlast, sh umbes 400 neist Borno osariigis asuvast Damasakist 24. novembril 2014;

| K. | arvestades, et Nigeeria sõjavägi teatas 6. aprillil 2016, et kolme eelnenud nädala jooksul andis alla vähemalt 800 võitlejat; arvestades, et Nigeeria väed on alates 26. veebruarist 2016 Nigeeria, Tšaadi ja Kameruni vahelises mägises piirkonnas asuval Boko Harami territooriumil toimunud reidide käigus päästnud 11 595 pantvangi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Nigeeria sõjavägi teatas 6. aprillil 2016, et kolme eelnenud nädala jooksul andis alla vähemalt 800 võitlejat; arvestades, et Nigeeria väed on alates 26. veebruarist 2016 Nigeeria, Tšaadi ja Kameruni vahelises mägises piirkonnas asuval Boko Harami territooriumil toimunud reidide käigus päästnud 11 595 pantvangi;

| L. | arvestades, et röövitud koolitüdrukute katsumused on paljastanud laialdasemaid probleeme, k.a järjepidev koolide ründamine, õpetajate nappus ja pakiline vajadus rahvusvahelise rahastamise järele, et purustatud hooneid parandada ja taastada; arvestades, et haridusvõimaluste puudumine tähendab, et mõned lapsed ei ole enam aastaid koolis käinud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et röövitud koolitüdrukute katsumused on paljastanud laialdasemaid probleeme, k.a järjepidev koolide ründamine, õpetajate nappus ja pakiline vajadus rahvusvahelise rahastamise järele, et purustatud hooneid parandada ja taastada; arvestades, et haridusvõimaluste puudumine tähendab, et mõned lapsed ei ole enam aastaid koolis käinud;

| M. | arvestades, et Boko Harami vägivaldne äärmuslus on valimatu ja põhjustanud vägivallalainega tohutuid kannatusi igast usust ja rahvusest inimestele; arvestades, et eelmisel aastal suurenes teadete kohaselt Nigeeria põhjaosas tapetud kristlaste arv; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Boko Harami vägivaldne äärmuslus on valimatu ja põhjustanud vägivallalainega tohutuid kannatusi igast usust ja rahvusest inimestele; arvestades, et eelmisel aastal suurenes teadete kohaselt Nigeeria põhjaosas tapetud kristlaste arv;

| N. | arvestades, et Middle Belti piirkond on kannatanud aastaid kestnud etniliste ja usukogukondade vaheliste majandus- ja poliitiliste pingete tõttu, ja et viimasel ajal on vägivalda õhutanud rändavate ja põldu harivate kogukondade vaheline võitlus võimu ja juurdepääsu pärast maale; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Middle Belti piirkond on kannatanud aastaid kestnud etniliste ja usukogukondade vaheliste majandus- ja poliitiliste pingete tõttu, ja et viimasel ajal on vägivalda õhutanud rändavate ja põldu harivate kogukondade vaheline võitlus võimu ja juurdepääsu pärast maale;

| O. | arvestades, et nafta- ja gaasisektor on jätkuvalt Nigeeria peamised sissetulekuallikad, ehkki riigi majanduslikust rikkusest saadav kasu jaguneb väga ebavõrdselt; arvestades, et vaesuse ja tööpuuduse määrad on Nigeeria põhjaosas märkimisväärselt suuremad kui naftarikkas lõunas; arvestades, et Maailmapanga andmetel on Nigeeria kaotanud alates 1960. aastast korruptsiooni tõttu hinnanguliselt 400 miljardi USA dollari väärtuses naftatulusid ja viimase kahe aasta jooksul on läinud Nigeeria riigikassast kaduma veel 20 miljardi USA dollari väärtuses naftaraha; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et nafta- ja gaasisektor on jätkuvalt Nigeeria peamised sissetulekuallikad, ehkki riigi majanduslikust rikkusest saadav kasu jaguneb väga ebavõrdselt; arvestades, et vaesuse ja tööpuuduse määrad on Nigeeria põhjaosas märkimisväärselt suuremad kui naftarikkas lõunas; arvestades, et Maailmapanga andmetel on Nigeeria kaotanud alates 1960. aastast korruptsiooni tõttu hinnanguliselt 400 miljardi USA dollari väärtuses naftatulusid ja viimase kahe aasta jooksul on läinud Nigeeria riigikassast kaduma veel 20 miljardi USA dollari väärtuses naftaraha;

| P. | arvestades, et presidendi kantselei lõi spetsiaalse uurimisrühma, et uurida väidetavaid julgeolekujõudude poolt toime pandud inimõiguste rikkumisi, sh tapmisi, piinamisi ja sunniviisilisi kadumisi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et presidendi kantselei lõi spetsiaalse uurimisrühma, et uurida väidetavaid julgeolekujõudude poolt toime pandud inimõiguste rikkumisi, sh tapmisi, piinamisi ja sunniviisilisi kadumisi;

| Q. | arvestades, et Nigeeria senatis on praegu arutamisel kavandatav õigusakt, mille eesmärk on karistada „solvavate avalduste“ levitamise eest sotsiaalmeedias ning valitsuse või teiste kritiseerimise eest trüki- või elektroonilises meedias; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Nigeeria senatis on praegu arutamisel kavandatav õigusakt, mille eesmärk on karistada „solvavate avalduste“ levitamise eest sotsiaalmeedias ning valitsuse või teiste kritiseerimise eest trüki- või elektroonilises meedias;

| 1. | väljendab heameelt võimu rahumeelse ülemineku üle Nigeerias pärast presidendivalimisi ning tunneb rõõmu president Buhari ja tema valitsuse ambitsioonikat reformikava ümbritsevate suurte ootuste üle; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt võimu rahumeelse ülemineku üle Nigeerias pärast presidendivalimisi ning tunneb rõõmu president Buhari ja tema valitsuse ambitsioonikat reformikava ümbritsevate suurte ootuste üle;

| 2. | on sügavalt mures Nigeeria ees seisvate märkimisväärsete sotsiaalsete, majanduslike, poliitiliste ja julgeolekuprobleemide pärast ning peab kahetsusväärseks tegelike edusammude puudumist võitluses korruptsiooni vastu, mis on Nigeeria ühiskonda aastakümneid kimbutanud; |
| --- | --- |

2.

on sügavalt mures Nigeeria ees seisvate märkimisväärsete sotsiaalsete, majanduslike, poliitiliste ja julgeolekuprobleemide pärast ning peab kahetsusväärseks tegelike edusammude puudumist võitluses korruptsiooni vastu, mis on Nigeeria ühiskonda aastakümneid kimbutanud;

| 3. | tunnistab, et Nigeerial on potentsiaali saada Aafrikas majanduslikuks ja poliitiliseks suurjõuks, kuid riigi arengut on pärssinud halb majandusjuhtimine, nõrgad demokraatlikud institutsioonid ja väga suur ebavõrdsus; nõuab samuti, et Euroopa Liit ja liikmesriigid täidaksid oma lubaduse anda igakülgset poliitilist, arengu- ja humanitaarabi, et toetada valitsuse kõikide tasandite programme, millega võideldakse vaesuse, noorte tööpuuduse ja naiste nõrga positsiooni vastu; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et Nigeerial on potentsiaali saada Aafrikas majanduslikuks ja poliitiliseks suurjõuks, kuid riigi arengut on pärssinud halb majandusjuhtimine, nõrgad demokraatlikud institutsioonid ja väga suur ebavõrdsus; nõuab samuti, et Euroopa Liit ja liikmesriigid täidaksid oma lubaduse anda igakülgset poliitilist, arengu- ja humanitaarabi, et toetada valitsuse kõikide tasandite programme, millega võideldakse vaesuse, noorte tööpuuduse ja naiste nõrga positsiooni vastu;

| 4. | on veendunud, et võitlust korruptsiooni vastu peavad juhtima Nigeeria ametivõimud, ning on veendunud, et vastasel juhul ootab riiki aastaid jätkuv vaesus, ebavõrdsus, mainekahju, vähenenud välisinvesteeringud ning noorte inimeste võimaluste kahjustamine; pakub lisaks oma toetust selle eesmärgi saavutamiseks ning korruptsiooni ja terrorismi vaheliste seoste purustamiseks; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et võitlust korruptsiooni vastu peavad juhtima Nigeeria ametivõimud, ning on veendunud, et vastasel juhul ootab riiki aastaid jätkuv vaesus, ebavõrdsus, mainekahju, vähenenud välisinvesteeringud ning noorte inimeste võimaluste kahjustamine; pakub lisaks oma toetust selle eesmärgi saavutamiseks ning korruptsiooni ja terrorismi vaheliste seoste purustamiseks;

| 5. | kiidab Buhari valitsuse tehtud jõupingutusi seoses korruptsioonivastase võitluse tugevdamisega ning korraldusega, et kõik valitsuse finantstehingud peavad toimuma läbi ühe pangakonto, et teostada kulutuste üle järelevalvet; nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid konkreetseid meetmeid, et tõhusalt takistada ebaseaduslikke rahavooge, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist, ning edendaksid demokraatlikku rahvusvahelist koostööd maksuküsimustes; |
| --- | --- |

5.

kiidab Buhari valitsuse tehtud jõupingutusi seoses korruptsioonivastase võitluse tugevdamisega ning korraldusega, et kõik valitsuse finantstehingud peavad toimuma läbi ühe pangakonto, et teostada kulutuste üle järelevalvet; nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid konkreetseid meetmeid, et tõhusalt takistada ebaseaduslikke rahavooge, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist, ning edendaksid demokraatlikku rahvusvahelist koostööd maksuküsimustes;

| 6. | väljendab solidaarsust Nigeeria rahvaga, kes kannatab Boko Harami terroriaktide tõttu, mis on toonud kaasa tuhandete inimeste surma ja enam kui kahe miljoni inimese ümberasustamise; nõuab, et Nigeeria valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed, et tagada tsiviilelanike kaitse kooskõlas riigi piirkondlike ja rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate kohustustega, muu hulgas käivitades selliste kuritegude tervikliku, sõltumatu ja tulemusliku uurimise; |
| --- | --- |

6.

väljendab solidaarsust Nigeeria rahvaga, kes kannatab Boko Harami terroriaktide tõttu, mis on toonud kaasa tuhandete inimeste surma ja enam kui kahe miljoni inimese ümberasustamise; nõuab, et Nigeeria valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed, et tagada tsiviilelanike kaitse kooskõlas riigi piirkondlike ja rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate kohustustega, muu hulgas käivitades selliste kuritegude tervikliku, sõltumatu ja tulemusliku uurimise;

| 7. | mõistab teravalt hukka Boko Harami hiljutise vägivalla ja rünnakud ning palub föderaalvalitsusel kaitsta riigi elanikkonda ja käsitleda vägivalla algpõhjuseid, tagades kõikidele kodanikele võrdsed õigused, käsitledes muu hulgas ebavõrdsuse, viljakate põllumaade kontrolli, tööpuuduse ja vaesusega seotud küsimusi; on vastu mis tahes vägivaldsele ja humanitaarõigust rikkuvale kättemaksule Nigeeria sõjaväe poolt; väljendab siiski heameelt Nigeeria sõjaväe nn turvakoridori programmi üle, mis on mõeldud Boko Harami võitlejate rehabiliteerimiseks; |
| --- | --- |

7.

mõistab teravalt hukka Boko Harami hiljutise vägivalla ja rünnakud ning palub föderaalvalitsusel kaitsta riigi elanikkonda ja käsitleda vägivalla algpõhjuseid, tagades kõikidele kodanikele võrdsed õigused, käsitledes muu hulgas ebavõrdsuse, viljakate põllumaade kontrolli, tööpuuduse ja vaesusega seotud küsimusi; on vastu mis tahes vägivaldsele ja humanitaarõigust rikkuvale kättemaksule Nigeeria sõjaväe poolt; väljendab siiski heameelt Nigeeria sõjaväe nn turvakoridori programmi üle, mis on mõeldud Boko Harami võitlejate rehabiliteerimiseks;

| 8. | taunib süütute naiste, meeste ja laste tapmist, vägistamist ja piinamist ning lapssõdurite värbamist ja ühineb Nigeeria rahvaga nende kindlas soovis võidelda oma riigis kõikide vägivalla vormide vastu; |
| --- | --- |

8.

taunib süütute naiste, meeste ja laste tapmist, vägistamist ja piinamist ning lapssõdurite värbamist ja ühineb Nigeeria rahvaga nende kindlas soovis võidelda oma riigis kõikide vägivalla vormide vastu;

| 9. | palub Nigeeria valitsusel koostada tervikliku strateegia terrorismi aluspõhjuste käsitlemiseks ning uurida antud lubaduste kohaselt tõendeid selle kohta, et Nigeeria sõjavägi võib olla pannud toime inimõiguste rikkumisi; väljendab heameelt 2016. aasta maisse kavandatud Abuja julgeolekualase tippkohtumise üle ning palub kõigil sidusrühmadel leida konkreetsed ja toimivad lahendused, mis aitaksid võidelda terrorismi vastu, seadmata ohtu inimõiguste austamist ja demokraatiat; toonitab piirkondliku koostöö tähtsust Boko Harami ohu käsitlemisel; |
| --- | --- |

9.

palub Nigeeria valitsusel koostada tervikliku strateegia terrorismi aluspõhjuste käsitlemiseks ning uurida antud lubaduste kohaselt tõendeid selle kohta, et Nigeeria sõjavägi võib olla pannud toime inimõiguste rikkumisi; väljendab heameelt 2016. aasta maisse kavandatud Abuja julgeolekualase tippkohtumise üle ning palub kõigil sidusrühmadel leida konkreetsed ja toimivad lahendused, mis aitaksid võidelda terrorismi vastu, seadmata ohtu inimõiguste austamist ja demokraatiat; toonitab piirkondliku koostöö tähtsust Boko Harami ohu käsitlemisel;

| 10. | nõuab rahvusvahelist uurimist ÜRO egiidi all, et määrata kindlaks kolmandate riikide vastutus selles piirkonnas terrorirühmituste (nagu Boko Haram) moodustamise ja rahastamise eest; |
| --- | --- |

10.

nõuab rahvusvahelist uurimist ÜRO egiidi all, et määrata kindlaks kolmandate riikide vastutus selles piirkonnas terrorirühmituste (nagu Boko Haram) moodustamise ja rahastamise eest;

| 11. | on veendunud, et Chiboki koolitüdrukute röövimise teine aastapäev 14. aprillil peaks andma Nigeeria valitsusele ja rahvusvahelisele kogukonnale uut indu nende kohese ja tingimusteta vabastamise, samuti 2014. aasta novembris Damasaki linnas röövitud 400 naise ja lapse ning kõigi muude röövitud naiste ja laste vabastamise kindlustamiseks; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et Chiboki koolitüdrukute röövimise teine aastapäev 14. aprillil peaks andma Nigeeria valitsusele ja rahvusvahelisele kogukonnale uut indu nende kohese ja tingimusteta vabastamise, samuti 2014. aasta novembris Damasaki linnas röövitud 400 naise ja lapse ning kõigi muude röövitud naiste ja laste vabastamise kindlustamiseks;

| 12. | palub ametiasutustel tagada kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste hea kättesaadavus naiste ja tütarlaste jaoks; |
| --- | --- |

12.

palub ametiasutustel tagada kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste hea kättesaadavus naiste ja tütarlaste jaoks;

| 13. | võtab murelikult teadmiseks rünnakud Põhja-Nigeeria koolide vastu, mistõttu lastel puudub juurdepääs haridusele ning suureneb radikaliseerumise oht, millele panustavad vägivaldsed äärmusrühmitused, nagu Boko Haram; |
| --- | --- |

13.

võtab murelikult teadmiseks rünnakud Põhja-Nigeeria koolide vastu, mistõttu lastel puudub juurdepääs haridusele ning suureneb radikaliseerumise oht, millele panustavad vägivaldsed äärmusrühmitused, nagu Boko Haram;

| 14. | märgib, et Boko Haram on rünnanud valimatult moslemeid, kristlasi, muude usundite järgijaid ning mitte ühtegi usundit järgivaid inimesi, ning mõistab hukka vägivallalaine, sh usuinstitutsioonide ja usklike sihtmärgiks võtmise; |
| --- | --- |

14.

märgib, et Boko Haram on rünnanud valimatult moslemeid, kristlasi, muude usundite järgijaid ning mitte ühtegi usundit järgivaid inimesi, ning mõistab hukka vägivallalaine, sh usuinstitutsioonide ja usklike sihtmärgiks võtmise;

| 15. | mõistab lisaks hukka rünnakud farmerite vastu ning etnilised konfliktid karjakasvatajate ja farmerite vahel Nigeeria keskosas (nn Middle Belt), eelkõige Plateau ja Taraba osariigis, mida on iseloomustanud rasked inimõiguste rikkumised ja milles on alates 2014. aastast hukkunud tuhandeid inimesi; |
| --- | --- |

15.

mõistab lisaks hukka rünnakud farmerite vastu ning etnilised konfliktid karjakasvatajate ja farmerite vahel Nigeeria keskosas (nn Middle Belt), eelkõige Plateau ja Taraba osariigis, mida on iseloomustanud rasked inimõiguste rikkumised ja milles on alates 2014. aastast hukkunud tuhandeid inimesi;

| 16. | palub Nigeeria valitsusel ja rahvusvahelistel partneritel suurendada investeeringuid karjakasvatajate ja farmerite vaheliste konfliktide ennetamiseks ja lahendamiseks, toetades koostööd jagatud majandus- ja loodusressursside haldamise algatuste kaudu; |
| --- | --- |

16.

palub Nigeeria valitsusel ja rahvusvahelistel partneritel suurendada investeeringuid karjakasvatajate ja farmerite vaheliste konfliktide ennetamiseks ja lahendamiseks, toetades koostööd jagatud majandus- ja loodusressursside haldamise algatuste kaudu;

| 17. | palub president Buharil tagada, et tema valitsus kaitseks nigeerlaste õigust vabalt usku praktiseerida ning laiemalt kõikide kodanike õigusi kooskõlas riigi seaduste ja põhiseadusega, ning palub Nigeeria usujuhtidel aidata võidelda äärmusluse ja radikaliseerumise vastu; |
| --- | --- |

17.

palub president Buharil tagada, et tema valitsus kaitseks nigeerlaste õigust vabalt usku praktiseerida ning laiemalt kõikide kodanike õigusi kooskõlas riigi seaduste ja põhiseadusega, ning palub Nigeeria usujuhtidel aidata võidelda äärmusluse ja radikaliseerumise vastu;

| 18. | nõuab, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja ning liikmesriigid jätkaksid Nigeerias diplomaatilisi jõupingutusi, et saavutada rahu, julgeolek, hea valitsemine ning inimõiguste austamine; nõuab eelkõige, et nad jätkaksid poliitilist dialoogi Nigeeriaga vastavalt muudetud Cotonou lepingu artiklile 8 ning pööraksid sellega seoses tähelepanu küsimustele seoses üldiste inimõigustega, sh mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse ja mittediskrimineerimisega mis tahes alusel, nagu on sätestatud rahvusvahelistes, piirkondlikes ja riiklikes inimõigusi käsitlevates õigusaktides; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja ning liikmesriigid jätkaksid Nigeerias diplomaatilisi jõupingutusi, et saavutada rahu, julgeolek, hea valitsemine ning inimõiguste austamine; nõuab eelkõige, et nad jätkaksid poliitilist dialoogi Nigeeriaga vastavalt muudetud Cotonou lepingu artiklile 8 ning pööraksid sellega seoses tähelepanu küsimustele seoses üldiste inimõigustega, sh mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse ja mittediskrimineerimisega mis tahes alusel, nagu on sätestatud rahvusvahelistes, piirkondlikes ja riiklikes inimõigusi käsitlevates õigusaktides;

| 19. | palub Nigeeria valitsusel lükata tagasi meelevaldsete petitsioonide ja muude seotud küsimuste keelustamise eelnõu, mis on praegu Nigeeria senatis arutamisel, sest see õõnestab Nigeerias ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust; |
| --- | --- |

19.

palub Nigeeria valitsusel lükata tagasi meelevaldsete petitsioonide ja muude seotud küsimuste keelustamise eelnõu, mis on praegu Nigeeria senatis arutamisel, sest see õõnestab Nigeerias ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust;

| 20. | palub Nigeeria valitsusel ja piirkondlikel ametivõimudel lõpetada Nigeeria LGBTI-kogukonna kriminaliseerimine ning tagada neile sõnavabadus; |
| --- | --- |

20.

palub Nigeeria valitsusel ja piirkondlikel ametivõimudel lõpetada Nigeeria LGBTI-kogukonna kriminaliseerimine ning tagada neile sõnavabadus;

| 21. | palub Nigeeria valitsusel võtta erakorralisi meetmeid Nigeri jõe deltas, muu hulgas meetmeid ebaseadusliku naftaalase tegevuse lõpetamiseks; |
| --- | --- |

21.

palub Nigeeria valitsusel võtta erakorralisi meetmeid Nigeri jõe deltas, muu hulgas meetmeid ebaseadusliku naftaalase tegevuse lõpetamiseks;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Nigeeria Liitvabariigi presidendile, Aafrika Liidu esimehele, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele, Üleaafrikalisele Parlamendile ning ECOWASi esindajatele. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Nigeeria Liitvabariigi presidendile, Aafrika Liidu esimehele, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele, Üleaafrikalisele Parlamendile ning ECOWASi esindajatele.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/164 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/164

---

P8_TA(2016)0133

2015. aasta aruanne Türgi kohta

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Türgi 2015. aasta aruande kohta (2015/2898(RSP))

(2018/C 058/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2015)0216), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2015)0216),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta ning nõukogu ja Euroopa Ülemkogu varasemaid asjakohaseid järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta ning nõukogu ja Euroopa Ülemkogu varasemaid asjakohaseid järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2015)0611), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2015)0611),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused („ühinemispartnerlus“), ning nõukogu varasemaid, 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused („ühinemispartnerlus“), ning nõukogu varasemaid, 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta,

| — | võttes arvesse 29. novembril 2015. aastal toimunud ELi-Türgi tippkohtumise järgset ühisavaldust ja ELi-Türgi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. novembril 2015. aastal toimunud ELi-Türgi tippkohtumise järgset ühisavaldust ja ELi-Türgi tegevuskava,

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta (1),

| — | võttes arvesse 14. detsembril 2015. aastal toimunud valitsustevahelist konverentsi, mille käigus avati ametlikult 17. peatükk (majandus- ja rahanduspoliitika), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. detsembril 2015. aastal toimunud valitsustevahelist konverentsi, mille käigus avati ametlikult 17. peatükk (majandus- ja rahanduspoliitika),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eelkõige 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Türgi 2009. aasta eduaruande kohta (2), 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Türgi 2010. aasta eduaruande kohta (3), 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Türgi 2011. aasta eduaruande kohta (4), 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (5), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Türgis (6), 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Türgi 2013. aasta eduaruande kohta (7), 13. novembri 2014. aasta resolutsiooni Türgi pingeid tekitava tegevuse kohta Küprose majandusvööndis (8), 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Türgis (9) ning 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni komisjoni Türgit käsitleva 2014. aasta eduaruande kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eelkõige 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Türgi 2009. aasta eduaruande kohta (2), 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Türgi 2010. aasta eduaruande kohta (3), 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Türgi 2011. aasta eduaruande kohta (4), 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (5), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Türgis (6), 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Türgi 2013. aasta eduaruande kohta (7), 13. novembri 2014. aasta resolutsiooni Türgi pingeid tekitava tegevuse kohta Küprose majandusvööndis (8), 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Türgis (9) ning 10. juuni 2015. aasta resolutsiooni komisjoni Türgit käsitleva 2014. aasta eduaruande kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt komisjoni Türgi 2014. aasta eduaruannet käsitlevas resolutsioonis Euroopa Komisjonile esitatud palvet vaadata senine läbirääkimiste pidamise viis läbi ning hinnata, kuidas ELi-Türgi suhteid ja koostööd saaks parandada ja intensiivistada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt komisjoni Türgi 2014. aasta eduaruannet käsitlevas resolutsioonis Euroopa Komisjonile esitatud palvet vaadata senine läbirääkimiste pidamise viis läbi ning hinnata, kuidas ELi-Türgi suhteid ja koostööd saaks parandada ja intensiivistada,

| — | võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide 21. septembri 2005. aasta deklaratsiooni, sealhulgas selle sätet, mille kohaselt on kõikide liikmesriikide tunnustamine läbirääkimiste vajalik element, ja vajadust, et Türgi rakendaks täielikult Ankara lepingu lisaprotokolli, kaotades kõik kaupade vaba liikumise takistused igasuguste piirangute ja diskrimineerimiseta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide 21. septembri 2005. aasta deklaratsiooni, sealhulgas selle sätet, mille kohaselt on kõikide liikmesriikide tunnustamine läbirääkimiste vajalik element, ja vajadust, et Türgi rakendaks täielikult Ankara lepingu lisaprotokolli, kaotades kõik kaupade vaba liikumise takistused igasuguste piirangute ja diskrimineerimiseta,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Türgi ühinemine ELiga sõltub kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumise järeldustega täielikust vastavusest Kopenhaageni kriteeriumitele ja ELi integratsioonivõimest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Türgi ühinemine ELiga sõltub kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumise järeldustega täielikust vastavusest Kopenhaageni kriteeriumitele ja ELi integratsioonivõimest,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et konventsiooniosalised kohustuvad järgima Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikke otsuseid kõigis nende osalusega kohtuasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et konventsiooniosalised kohustuvad järgima Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikke otsuseid kõigis nende osalusega kohtuasjades,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Süüria kriisi, relvarahu saavutamiseks ja rahumeelseks leppimiseks tehtavaid jõupingutusi ning Türgi kohustusi suurendada stabiilsust ja edendada heanaaberlikke suhteid intensiivsete jõupingutuste abil, mille eesmärk on lahendada veel lahendamata kahepoolsed küsimused, vaidlused ja konfliktid oma naaberriikidega maa- ja merepiiride ning õhuruumi üle, tehes seda kooskõlas ÜRO põhikirjaga ning väärtuste ja põhimõtetega, millele EL on rajatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Süüria kriisi, relvarahu saavutamiseks ja rahumeelseks leppimiseks tehtavaid jõupingutusi ning Türgi kohustusi suurendada stabiilsust ja edendada heanaaberlikke suhteid intensiivsete jõupingutuste abil, mille eesmärk on lahendada veel lahendamata kahepoolsed küsimused, vaidlused ja konfliktid oma naaberriikidega maa- ja merepiiride ning õhuruumi üle, tehes seda kooskõlas ÜRO põhikirjaga ning väärtuste ja põhimõtetega, millele EL on rajatud,

| — | võttes arvesse asjaolu, et õigusriigi põhimõtte, sealhulgas eriti võimude lahususe, demokraatia, sõnavabaduse, inimõiguste, vähemuste õiguste ja usuvabaduse austamine on läbirääkimisprotsessis kesksel kohal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et õigusriigi põhimõtte, sealhulgas eriti võimude lahususe, demokraatia, sõnavabaduse, inimõiguste, vähemuste õiguste ja usuvabaduse austamine on läbirääkimisprotsessis kesksel kohal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et heaks on kiidetud kolme miljardi euro eraldamine pagulaskriisi haldamiseks Türgis, kusjuures üks miljard eurot võetakse ELi eelarvest ja ülejäänu tuleb liikmesriikidelt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et heaks on kiidetud kolme miljardi euro eraldamine pagulaskriisi haldamiseks Türgis, kusjuures üks miljard eurot võetakse ELi eelarvest ja ülejäänu tuleb liikmesriikidelt,

| — | võttes arvesse Kati Piri tööd Euroopa Parlamendi väliskomisjoni alalise Türgi küsimuste raportöörina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kati Piri tööd Euroopa Parlamendi väliskomisjoni alalise Türgi küsimuste raportöörina,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ühinemisläbirääkimisi Türgiga alustati 3. oktoobril 2005. aastal, ning arvestades, et läbirääkimiste alustamine on lähtepunktiks ausal ja rangel tingimuslikkusel ning reformimise kohustusel põhinevale pikaajalisele protsessile, mille tulemusi ei saa ennustada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühinemisläbirääkimisi Türgiga alustati 3. oktoobril 2005. aastal, ning arvestades, et läbirääkimiste alustamine on lähtepunktiks ausal ja rangel tingimuslikkusel ning reformimise kohustusel põhinevale pikaajalisele protsessile, mille tulemusi ei saa ennustada;

| B. | arvestades, et EL peaks jääma Türgi reformide toetajaks, võttes arvesse laienemisprotsessi ja ühinemisläbirääkimiste ümberkujundavat mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL peaks jääma Türgi reformide toetajaks, võttes arvesse laienemisprotsessi ja ühinemisläbirääkimiste ümberkujundavat mõju;

| C. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumise järeldustega oleks vajalik täielik vastavus Kopenhaageni kriteeriumitele ja ELi integratsioonivõimele; arvestades, et Türgi on võtnud kohustuse täita Kopenhaageni kriteeriumid, viia ellu piisavad ja tulemuslikud reformid ning saavutada järk-järgult vastavus ELi acquis’le; arvestades, et nendes jõupingutustes tuleks näha Türgi võimalust tugevdada oma institutsioone ja jätkata demokratiseerimis- ning moderniseerimisprotsessi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumise järeldustega oleks vajalik täielik vastavus Kopenhaageni kriteeriumitele ja ELi integratsioonivõimele; arvestades, et Türgi on võtnud kohustuse täita Kopenhaageni kriteeriumid, viia ellu piisavad ja tulemuslikud reformid ning saavutada järk-järgult vastavus ELi acquis’le; arvestades, et nendes jõupingutustes tuleks näha Türgi võimalust tugevdada oma institutsioone ja jätkata demokratiseerimis- ning moderniseerimisprotsessi;

| D. | võttes arvesse, et õigusriigi põhimõtete austamine on läbirääkimisprotsessis kesksel kohal, sealhulgas eelkõige võimude lahusus, sõna- ja ajakirjandusvabadus, inimõigused ja demokraatia, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, heanaaberlikud suhted, usuvabadus, ühinemisvabadus ja rahumeelse meeleavaldamise vabadus, vähemuste õigused, naiste õigused, tegelemine selliste haavatavate rühmade nagu romade, puuetega inimeste ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI-) inimeste diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

D.

võttes arvesse, et õigusriigi põhimõtete austamine on läbirääkimisprotsessis kesksel kohal, sealhulgas eelkõige võimude lahusus, sõna- ja ajakirjandusvabadus, inimõigused ja demokraatia, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, heanaaberlikud suhted, usuvabadus, ühinemisvabadus ja rahumeelse meeleavaldamise vabadus, vähemuste õigused, naiste õigused, tegelemine selliste haavatavate rühmade nagu romade, puuetega inimeste ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI-) inimeste diskrimineerimisega;

| E. | arvestades, et poliitiliste kriteeriumide osas on reformitempo aeglustunud ning sõna- ja kogunemisvabaduse valdkonnas on toimunud märkimisväärne tagasiminek; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et poliitiliste kriteeriumide osas on reformitempo aeglustunud ning sõna- ja kogunemisvabaduse valdkonnas on toimunud märkimisväärne tagasiminek;

| F. | arvestades, et Türgi on endiselt üks kõige suurema vangistatud ajakirjanike arvuga riik maailmas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Türgi on endiselt üks kõige suurema vangistatud ajakirjanike arvuga riik maailmas;

| G. | arvestades, et Freedom House’i ajakirjandus- ja meediavabaduse indeksi kohaselt ei ole Türgi press endiselt vaba ning internet on ainult osaliselt vaba; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Freedom House’i ajakirjandus- ja meediavabaduse indeksi kohaselt ei ole Türgi press endiselt vaba ning internet on ainult osaliselt vaba;

| H. | arvestades, et nii riigisisene kui ka -väline julgeolekuolukord on Türgis kiiresti halvenemas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nii riigisisene kui ka -väline julgeolekuolukord on Türgis kiiresti halvenemas;

| I. | arvestades, et Türgit on tabanud mitmed terroristlikud rünnakud, mille on arvatavasti toime pannud nn Iraagi ja Levandi Islamiriik (ISIL) / Daesh Diyarbakıris, Suruçis, Ankaras ja Istanbulis, mistõttu sai surma kokku 150 süütut inimest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Türgit on tabanud mitmed terroristlikud rünnakud, mille on arvatavasti toime pannud nn Iraagi ja Levandi Islamiriik (ISIL) / Daesh Diyarbakıris, Suruçis, Ankaras ja Istanbulis, mistõttu sai surma kokku 150 süütut inimest;

| J. | arvestades, et Venemaa poolt Aleppo ja Süüria muude osade pommitamise tagajärjeks on Türgis kaitset taotlevate pagulaste arvu ulatuslik kasv; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa poolt Aleppo ja Süüria muude osade pommitamise tagajärjeks on Türgis kaitset taotlevate pagulaste arvu ulatuslik kasv;

| K. | arvestades, et EL ja Türgi leppisid kokku, et läbirääkimisprotsessile antakse uut hoogu ja rändevaldkonnas tehakse tihedat koostööd; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL ja Türgi leppisid kokku, et läbirääkimisprotsessile antakse uut hoogu ja rändevaldkonnas tehakse tihedat koostööd;

| L. | arvestades, et Türgi elanikkond on seni olnud enda hulgas elavate arvukate pagulaste suhtes imetlusväärselt külalislahke; võttes arvesse, et Türgi on vastu võtnud maailma suurima pagulaskonna, mis moodustab UNHCR andmetel ligi 2,7 miljonit registreeritud pagulast Süüriast, Iraagist ja Afganistanist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Türgi elanikkond on seni olnud enda hulgas elavate arvukate pagulaste suhtes imetlusväärselt külalislahke; võttes arvesse, et Türgi on vastu võtnud maailma suurima pagulaskonna, mis moodustab UNHCR andmetel ligi 2,7 miljonit registreeritud pagulast Süüriast, Iraagist ja Afganistanist;

| M. | arvestades, et Türgi ametivõimud ei nõustunud õigeusu seminari taasavamisega Heybeliada saarel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Türgi ametivõimud ei nõustunud õigeusu seminari taasavamisega Heybeliada saarel;

I.   
  ELi ja Türgi suhete hetkeseis

| 1. | on Türgis esinenud demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamise alaseid tagasilööke silmas pidades sügavalt mures, et üldine reformitempo Türgis on viimastel aastatel märgatavalt aeglustunud ning teatavates olulistes valdkondades, nagu kohtusüsteemi sõltumatus, ühinemisvabadus, sõnavabadus, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine, on toimunud tagasiminek ja üha suurem eemaldumine Kopenhaageni kriteeriumite täitmisest, millest liikmeks pürgivad riigid peavad kinni pidama; |
| --- | --- |

1.

on Türgis esinenud demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamise alaseid tagasilööke silmas pidades sügavalt mures, et üldine reformitempo Türgis on viimastel aastatel märgatavalt aeglustunud ning teatavates olulistes valdkondades, nagu kohtusüsteemi sõltumatus, ühinemisvabadus, sõnavabadus, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine, on toimunud tagasiminek ja üha suurem eemaldumine Kopenhaageni kriteeriumite täitmisest, millest liikmeks pürgivad riigid peavad kinni pidama;

| 2. | rõhutab, et Türgi on ELi keskse tähtsusega strateegiline partner ning et aktiivsed ja usaldusväärsed läbirääkimised pakuksid asjakohase raamistiku ELi-Türgi suhete täieliku potentsiaali ärakasutamiseks; võtab teadmiseks, et EL on läbirääkimistele uue hoo andnud ning loodab, et peatükkide avamine päädib konkreetse eduga; nõuab sellega seoses konkreetseid edusamme ja tõelist pühendumust Türgi poolt; kordab oma komisjonile esitatud palvet vaadata läbi senine läbirääkimiste pidamise viis ning hinnata, kuidas ELi-Türgi suhteid ja koostööd saaks parandada ja intensiivistada; toetab kindlalt struktureeritud ja sagedasemat kõrgetasemelist poliitilist dialoogi kõige olulisemate ühist huvi pakkuvate teemade üle, milleks on ränne, terrorismivastane võitlus, energeetika, majandus ja kaubandus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Türgi on ELi keskse tähtsusega strateegiline partner ning et aktiivsed ja usaldusväärsed läbirääkimised pakuksid asjakohase raamistiku ELi-Türgi suhete täieliku potentsiaali ärakasutamiseks; võtab teadmiseks, et EL on läbirääkimistele uue hoo andnud ning loodab, et peatükkide avamine päädib konkreetse eduga; nõuab sellega seoses konkreetseid edusamme ja tõelist pühendumust Türgi poolt; kordab oma komisjonile esitatud palvet vaadata läbi senine läbirääkimiste pidamise viis ning hinnata, kuidas ELi-Türgi suhteid ja koostööd saaks parandada ja intensiivistada; toetab kindlalt struktureeritud ja sagedasemat kõrgetasemelist poliitilist dialoogi kõige olulisemate ühist huvi pakkuvate teemade üle, milleks on ränne, terrorismivastane võitlus, energeetika, majandus ja kaubandus;

| 3. | on veendunud, et komisjoni 2015. aasta eduaruande edasilükkamine 2015. aasta novembris toimuvate Türgi valimiste järgsesse aega oli vale otsus, kuna see jättis mulje, et EL on valmis vaikima põhiõiguste rikkumise küsimuses, kui vastutasuks teeb Türgi valitsus koostööd pagulaste küsimuses; palub komisjonil kohustuda avaldama igal aastal eduaruanded vastavalt konkreetsele ja kindlale ajakavale; kutsub nii Euroopa Komisjoni kui ka nõukogu üles mitte eirama Türgi sisemisi arenguid ning selgelt kaitsma õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi Türgis, nagu on sätestatud Kopenhaageni kriteeriumites, ja sõltumata muudest huvidest; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et komisjoni 2015. aasta eduaruande edasilükkamine 2015. aasta novembris toimuvate Türgi valimiste järgsesse aega oli vale otsus, kuna see jättis mulje, et EL on valmis vaikima põhiõiguste rikkumise küsimuses, kui vastutasuks teeb Türgi valitsus koostööd pagulaste küsimuses; palub komisjonil kohustuda avaldama igal aastal eduaruanded vastavalt konkreetsele ja kindlale ajakavale; kutsub nii Euroopa Komisjoni kui ka nõukogu üles mitte eirama Türgi sisemisi arenguid ning selgelt kaitsma õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi Türgis, nagu on sätestatud Kopenhaageni kriteeriumites, ja sõltumata muudest huvidest;

| 4. | võtab teadmiseks 1. novembril 2015. aastal toimunud parlamendivalimiste tulemused ja uue valitsuse moodustamise; kordab oma nõudmist, et alandataks 10 % valimiskünnist, ja nõuab erakondade rahastamise ja valimiskampaaniate läbipaistvust; kiidab kodanikuühiskonna vabatahtlike aktiivset osalemist valimiste ajal ja suurt valimisaktiivsust; mõistab hukka meedia hirmutamise ja ahistamise ning opositsiooniparteide diskrimineerimise valimiseelses meediakajastuses, vägivalla ja hirmutamise õhkkonna, mida iseloomustavad eeskätt rünnakud üksikute kandidaatide ja opositsiooniparteide kontorite vastu, eelkõige Rahvademokraatliku Partei (HDP) puhul, samuti väga suure poliitilise polariseerumise; tunneb heameelt asjaolu üle, et Türgi Suures Rahvuskogus on viimase kahe valimise tulemusel ja 10 % valimiskünnisest hoolimata rohkem esindatud Türgi vähemusrühmad; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks 1. novembril 2015. aastal toimunud parlamendivalimiste tulemused ja uue valitsuse moodustamise; kordab oma nõudmist, et alandataks 10 % valimiskünnist, ja nõuab erakondade rahastamise ja valimiskampaaniate läbipaistvust; kiidab kodanikuühiskonna vabatahtlike aktiivset osalemist valimiste ajal ja suurt valimisaktiivsust; mõistab hukka meedia hirmutamise ja ahistamise ning opositsiooniparteide diskrimineerimise valimiseelses meediakajastuses, vägivalla ja hirmutamise õhkkonna, mida iseloomustavad eeskätt rünnakud üksikute kandidaatide ja opositsiooniparteide kontorite vastu, eelkõige Rahvademokraatliku Partei (HDP) puhul, samuti väga suure poliitilise polariseerumise; tunneb heameelt asjaolu üle, et Türgi Suures Rahvuskogus on viimase kahe valimise tulemusel ja 10 % valimiskünnisest hoolimata rohkem esindatud Türgi vähemusrühmad;

| 5. | nõuab tolliliidu ajakohastamist ja selle kohaldamisala laiendamist uutele sektoritele, k.a põllumajandustooted, teenused ja avalikud hanked; võtab teadmiseks, et läbirääkimised sellel teemal algavad kava kohaselt 2016. aasta teisel poolel; tuletab meelde, et tolliliit saab täieliku potentsiaali saavutada ainult siis, kui Türgi rakendab lisaprotokolli täielikult kõigi liikmesriikide suhtes; on arvamusel, et Türgi huve tuleks võtta arvesse tulevastes vabakaubanduslepingutes, mille EL sõlmib kolmandate riikidega, eelkõige ELi ja USA vahelise Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu (TTIP) läbirääkimiste puhul; nõuab inimeste vaba liikumise parandamist ja kultuuridevahelise suhtluse edendamist; |
| --- | --- |

5.

nõuab tolliliidu ajakohastamist ja selle kohaldamisala laiendamist uutele sektoritele, k.a põllumajandustooted, teenused ja avalikud hanked; võtab teadmiseks, et läbirääkimised sellel teemal algavad kava kohaselt 2016. aasta teisel poolel; tuletab meelde, et tolliliit saab täieliku potentsiaali saavutada ainult siis, kui Türgi rakendab lisaprotokolli täielikult kõigi liikmesriikide suhtes; on arvamusel, et Türgi huve tuleks võtta arvesse tulevastes vabakaubanduslepingutes, mille EL sõlmib kolmandate riikidega, eelkõige ELi ja USA vahelise Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu (TTIP) läbirääkimiste puhul; nõuab inimeste vaba liikumise parandamist ja kultuuridevahelise suhtluse edendamist;

| 6. | märgib tunnustavalt, et 2015. aastal muutus ELi ja Türgi poliitiline dialoog välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes tihedamaks ning Türgi on rohkem võtnud arvesse ELi deklaratsioone ja nõukogu otsuseid; peab kahetsusväärseks, et Türgi ei ole ühinenud nõukogu otsusega, mis tehti pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt ja sündmusi Ida-Ukrainas, sh piiravad meetmed; |
| --- | --- |

6.

märgib tunnustavalt, et 2015. aastal muutus ELi ja Türgi poliitiline dialoog välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes tihedamaks ning Türgi on rohkem võtnud arvesse ELi deklaratsioone ja nõukogu otsuseid; peab kahetsusväärseks, et Türgi ei ole ühinenud nõukogu otsusega, mis tehti pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt ja sündmusi Ida-Ukrainas, sh piiravad meetmed;

| 7. | kordab, et Türgi peaks vastavalt läbirääkimiste raamistiku sätetele viima oma välispoliitika veelgi rohkem ELi omaga kooskõlla; peab oluliseks suurendada teabevahetust välispoliitilistes küsimustes ning kutsuda Türgi välisminister võtma vajaduse korral alati osa välisasjade nõukogu istungitest; tuletab meelde, et Türgil kui olulisel transiidiriigil on ELi energiajulgeoleku seisukohast strateegiline tähtsus; peab väga oluliseks energiakoostöö kiiret arendamist ja energia transiidikoridori laiendamist Türgi kaudu Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

7.

kordab, et Türgi peaks vastavalt läbirääkimiste raamistiku sätetele viima oma välispoliitika veelgi rohkem ELi omaga kooskõlla; peab oluliseks suurendada teabevahetust välispoliitilistes küsimustes ning kutsuda Türgi välisminister võtma vajaduse korral alati osa välisasjade nõukogu istungitest; tuletab meelde, et Türgil kui olulisel transiidiriigil on ELi energiajulgeoleku seisukohast strateegiline tähtsus; peab väga oluliseks energiakoostöö kiiret arendamist ja energia transiidikoridori laiendamist Türgi kaudu Euroopa Liitu;

| 8. | kinnitab vajadust tugevdada heanaaberlikke suhteid, mis on läbirääkimisraamistiku oluline osa ja laienemisprotsessi esmatähtis element; palub sellega seoses, et Türgi suurendaks jõupingutusi lahendamata kahepoolsete küsimuste lahendamiseks, kaasa arvatud lahendamata õiguslikud kohustused ja vaidlused oma lähinaabritega maismaa- ja merepiiri ning õhuruumi üle vastavalt ÜRO harta sätetele ja rahvusvahelisele õigusele, palub, et Türgi valitsus allkirjastaks ja ratifitseeriks ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS); nõuab tungivalt, et Türgi valitsus lõpetaks Kreeka õhuruumi ja territoriaalvete korduvad rikkumised ning Türgi sõjalennukite tavapäraseks kujunenud lennud üle Kreeka saarte; väljendab kahetsust, et Türgi Suure Rahvuskogu kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ei ole siiani tühistatud; nõuab tungivalt, et Türgi ja Armeenia jätkaksid oma suhete normaliseerimisega, luues selleks diplomaatilised suhted ilma eeltingimusteta, ning nõuab Türgi-Armeenia piiri avamist, mis võib tuua kaasa nende suhete paranemise, eriti piiriülese koostöö ja majandusliku integratsiooni osas; |
| --- | --- |

8.

kinnitab vajadust tugevdada heanaaberlikke suhteid, mis on läbirääkimisraamistiku oluline osa ja laienemisprotsessi esmatähtis element; palub sellega seoses, et Türgi suurendaks jõupingutusi lahendamata kahepoolsete küsimuste lahendamiseks, kaasa arvatud lahendamata õiguslikud kohustused ja vaidlused oma lähinaabritega maismaa- ja merepiiri ning õhuruumi üle vastavalt ÜRO harta sätetele ja rahvusvahelisele õigusele, palub, et Türgi valitsus allkirjastaks ja ratifitseeriks ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS); nõuab tungivalt, et Türgi valitsus lõpetaks Kreeka õhuruumi ja territoriaalvete korduvad rikkumised ning Türgi sõjalennukite tavapäraseks kujunenud lennud üle Kreeka saarte; väljendab kahetsust, et Türgi Suure Rahvuskogu kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ei ole siiani tühistatud; nõuab tungivalt, et Türgi ja Armeenia jätkaksid oma suhete normaliseerimisega, luues selleks diplomaatilised suhted ilma eeltingimusteta, ning nõuab Türgi-Armeenia piiri avamist, mis võib tuua kaasa nende suhete paranemise, eriti piiriülese koostöö ja majandusliku integratsiooni osas;

II.   
  Õigusriigi põhimõtete, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste järgimine

| 9. | on seisukohal, et ELile omaste õigusriigi põhimõtete ja põhiväärtuste järgimiseks on Türgis kiiresti vaja läbi viia reformid kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas; palub, ilma et see piiraks liikmesriikide seisukohti, et nõukogu ja EL teeksid pärast läbirääkimiste avamiseks kehtivate võrdlusnäitajate saavutamist ettepaneku avada peatükid 23 (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24 (õigus, vabadus ja turvalisus) ning palub tagada, et Türgi reformiprotsess kujuneks ELi väärtuste ja normide põhjal; kutsub Türgit üles osalema täielikult Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni poolt kohtureformide valdkonnas tehtavas töös; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et ELile omaste õigusriigi põhimõtete ja põhiväärtuste järgimiseks on Türgis kiiresti vaja läbi viia reformid kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas; palub, ilma et see piiraks liikmesriikide seisukohti, et nõukogu ja EL teeksid pärast läbirääkimiste avamiseks kehtivate võrdlusnäitajate saavutamist ettepaneku avada peatükid 23 (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24 (õigus, vabadus ja turvalisus) ning palub tagada, et Türgi reformiprotsess kujuneks ELi väärtuste ja normide põhjal; kutsub Türgit üles osalema täielikult Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni poolt kohtureformide valdkonnas tehtavas töös;

| 10. | taunib viimase kahe aasta jooksul nii internetis kui ka mujal toimunud olulist tagasiminekut sõnavabaduse, väljendus- ja arvamusvabaduse alal Türgis, mille organisatsioon Piirideta Reporterid liigitas oma maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 149. kohale; tuletab meelde, et Türgi valitsuse enda andmete alusel on Türgi vanglas kinni peetavate ajakirjanike osas maailmas esikohal; kordab, et arvamus-, väljendus- ja sõnavabadus, sealhulgas sõltumatu meedia moodustavad Euroopa väärtuste tuuma; tunneb heameelt konstitutsioonikohtu otsuse üle, et Can Dündari ja Erdem Güli õigusi on rikutud; tuletab meelde, et neid ootab ikkagi kohtuprotsess ja et prokurörid nõuavad mitmekordset eluaegset vanglakaristust, väljendab muret otsuse pärast korraldada kogu kohtuprotsess kinniste uste taga ning nõuab, et ajakirjaniku väiteid relvade transpordi kohta Süüriasse uuritaks põhjalikult ja objektiivselt; mõistab hukka Türgi presidendi hiljutised konstitutsioonikohtu vastased avaldused; nõuab kõikide vangistatud ajakirjanike viivitamatut vabastamist ning ergutab Euroopa diplomaate jätkama ajakirjanike vastu algatatud kõikide kriminaalasjade terast jälgimist; taunib juhtivate valitsusametnike isiklikke rünnakuid ajakirjanike ja poliitiliste vastaste vastu ning Türgi liidrite järjest autoritaarsemat juhtimisstiili; nõuab tungivalt, et Türgi võtaks meetmeid kõigi ajakirjanike hirmutamise vormide vastu võitlemiseks, uurides eelkõige kõiki ajakirjanike vastu suunatud füüsilisi rünnakuid ning takistades aktiivselt meediaväljaannete vastu suunatud rünnakuid ning samuti leevendades väga pingelist poliitilist õhkkonda, mis piirab sõnavabadust meedias ja internetis; |
| --- | --- |

10.

taunib viimase kahe aasta jooksul nii internetis kui ka mujal toimunud olulist tagasiminekut sõnavabaduse, väljendus- ja arvamusvabaduse alal Türgis, mille organisatsioon Piirideta Reporterid liigitas oma maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 149. kohale; tuletab meelde, et Türgi valitsuse enda andmete alusel on Türgi vanglas kinni peetavate ajakirjanike osas maailmas esikohal; kordab, et arvamus-, väljendus- ja sõnavabadus, sealhulgas sõltumatu meedia moodustavad Euroopa väärtuste tuuma; tunneb heameelt konstitutsioonikohtu otsuse üle, et Can Dündari ja Erdem Güli õigusi on rikutud; tuletab meelde, et neid ootab ikkagi kohtuprotsess ja et prokurörid nõuavad mitmekordset eluaegset vanglakaristust, väljendab muret otsuse pärast korraldada kogu kohtuprotsess kinniste uste taga ning nõuab, et ajakirjaniku väiteid relvade transpordi kohta Süüriasse uuritaks põhjalikult ja objektiivselt; mõistab hukka Türgi presidendi hiljutised konstitutsioonikohtu vastased avaldused; nõuab kõikide vangistatud ajakirjanike viivitamatut vabastamist ning ergutab Euroopa diplomaate jätkama ajakirjanike vastu algatatud kõikide kriminaalasjade terast jälgimist; taunib juhtivate valitsusametnike isiklikke rünnakuid ajakirjanike ja poliitiliste vastaste vastu ning Türgi liidrite järjest autoritaarsemat juhtimisstiili; nõuab tungivalt, et Türgi võtaks meetmeid kõigi ajakirjanike hirmutamise vormide vastu võitlemiseks, uurides eelkõige kõiki ajakirjanike vastu suunatud füüsilisi rünnakuid ning takistades aktiivselt meediaväljaannete vastu suunatud rünnakuid ning samuti leevendades väga pingelist poliitilist õhkkonda, mis piirab sõnavabadust meedias ja internetis;

| 11. | võtab teadmiseks organisatsiooni Transparency International poolt 27. jaanuaril 2016 avaldatud 2015. aasta korruptsiooni tajumise indeksi, mis osutab korruptsiooni suurenemisele Türgis viimase aasta jooksul ja paigutab Türgi nüüd 66. kohale; rõhutab, et Türgi valitsus peab selgelt ja järjekindlalt mõista andma, et tahab tõesti võidelda korruptsiooniga kõigil võimutasanditel; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks organisatsiooni Transparency International poolt 27. jaanuaril 2016 avaldatud 2015. aasta korruptsiooni tajumise indeksi, mis osutab korruptsiooni suurenemisele Türgis viimase aasta jooksul ja paigutab Türgi nüüd 66. kohale; rõhutab, et Türgi valitsus peab selgelt ja järjekindlalt mõista andma, et tahab tõesti võidelda korruptsiooniga kõigil võimutasanditel;

| 12. | tuletab meelde, et korruptsioonivastane võitlus peaks olema Türgi jaoks üks põhiprioriteete; kutsub seepärast Türgit üles oma korruptsioonivastase võitluse strateegiat ja tegevuskava ajakohastama, looma korruptsioonivastase võitlusega tegeleva sõltumatu organi ning tegelema uurimise ja vastutusele võtmisega usaldusväärse järjekindlusega, muu hulgas kõrgetasemeliste juhtumite puhul; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et korruptsioonivastane võitlus peaks olema Türgi jaoks üks põhiprioriteete; kutsub seepärast Türgit üles oma korruptsioonivastase võitluse strateegiat ja tegevuskava ajakohastama, looma korruptsioonivastase võitlusega tegeleva sõltumatu organi ning tegelema uurimise ja vastutusele võtmisega usaldusväärse järjekindlusega, muu hulgas kõrgetasemeliste juhtumite puhul;

| 13. | nõuab konglomeraadi Koza İpek Holding meediakanalite sõltumatust ja Feza meediakontserni taastamist, kõikide valitsuse esindajate kõrvaldamist juhatustest, nende kümnete vallandatud töötajate tööle tagasivõtmist, kes väljendasid rahulolematust valitsuse võimuhaaramisega, ning terrorismisüüdistuste tagasivõtmist; |
| --- | --- |

13.

nõuab konglomeraadi Koza İpek Holding meediakanalite sõltumatust ja Feza meediakontserni taastamist, kõikide valitsuse esindajate kõrvaldamist juhatustest, nende kümnete vallandatud töötajate tööle tagasivõtmist, kes väljendasid rahulolematust valitsuse võimuhaaramisega, ning terrorismisüüdistuste tagasivõtmist;

| 14. | mõistab hukka mitme Türgi ajalehe, sh viimati Zamani vägivaldse ja ebaseadusliku ülevõtmise ning tunneb muret Digiturki otsuse pärast lõpetada telekanalite ülekandmine, mille põhjused on väidetavasti muu hulgas ka poliitilised; palub, et Türgi valitsus lõpetaks sõltumatule meediale poliitilise ja majandusliku surve avaldamise; mõistab teravalt hukka sõnalised ja füüsilised rünnakud ning laimamist ja terrorismivastast võitlust käsitlevate õigusaktide sageneva kasutamise ajakirjanike vastu, võtab teadmiseks veebipõhiselt ja traditsiooniliselt edastatava sisu keelud ning veebisaitide ja eriti sotsiaalvõrgustike blokeerimise tava, mille tõttu on ajakirjanike seas levinud enesetsensuur, kuna kardetakse, et võimude kritiseerimine toob kaasa veelgi suuremad vastumeetmed; tunneb sügavat muret kümnete tuhandete veebisaitide blokeerimise, 2015. aasta märtsis vastu võetud internetikeskkonda reguleeriva seaduse muudatuse ning telekommunikatsiooni direktoraadi mõjuvõimu pärast, mis lubab veebisaidid nelja tunni jooksul blokeerida mitmesugustel ebaselgetel põhjustel; tunneb muret asjaolu pärast, et Türgi satelliiditeenuse pakkuja Turksat peatas reedel, 26. veebruaril 2016 IMC TV saadete ülekandmise Ankara prokuröri nõudmisel, kes uurib, kas telekanal toetas terrorirühmitust; peab murettekitavaks meediaorganisatsioonidele kehtestatud äärmiselt kõrgeid maksutrahve; nõuab internetti käsitleva seaduse läbivaatamist, et toetada sellist keskkonda, mis soodustaks sõnavabadust internetis ning eraelu puutumatuse ja isiklike õiguste kaitset; mõistab hukka asjaolu, et Türgi valitsusametnikud on püüdnud hirmutada välisriikide ajakirjanikke ja mõnel juhul nad välja saatnud; nõuab sõltumatu uurimise läbiviimist ajakirjanike Naji Jerfi ja Ibrahim Abdel Qaderi ning Süüriat käsitleva blogi „Raqqa is Being Slaughtered Silently“ autori Fares Hammadi tapmise suhtes Türgi pinnal; mõistab lisaks hukka uurimised, vahistamised, vanglakaristused ja rahatrahvid riigipea väidetava solvamise eest karistusseadustiku artikli 299 alusel; palub, et Türgi valitsus käsitleks neid küsimusi kiiremas korras ja prioriteetsena, et säilitada rahvusvahelistele standarditele vastav pluralism; on seisukohal, et avalik ja avatud arutelu on elujõulise demokraatliku süsteemi põhikomponent; |
| --- | --- |

14.

mõistab hukka mitme Türgi ajalehe, sh viimati Zamani vägivaldse ja ebaseadusliku ülevõtmise ning tunneb muret Digiturki otsuse pärast lõpetada telekanalite ülekandmine, mille põhjused on väidetavasti muu hulgas ka poliitilised; palub, et Türgi valitsus lõpetaks sõltumatule meediale poliitilise ja majandusliku surve avaldamise; mõistab teravalt hukka sõnalised ja füüsilised rünnakud ning laimamist ja terrorismivastast võitlust käsitlevate õigusaktide sageneva kasutamise ajakirjanike vastu, võtab teadmiseks veebipõhiselt ja traditsiooniliselt edastatava sisu keelud ning veebisaitide ja eriti sotsiaalvõrgustike blokeerimise tava, mille tõttu on ajakirjanike seas levinud enesetsensuur, kuna kardetakse, et võimude kritiseerimine toob kaasa veelgi suuremad vastumeetmed; tunneb sügavat muret kümnete tuhandete veebisaitide blokeerimise, 2015. aasta märtsis vastu võetud internetikeskkonda reguleeriva seaduse muudatuse ning telekommunikatsiooni direktoraadi mõjuvõimu pärast, mis lubab veebisaidid nelja tunni jooksul blokeerida mitmesugustel ebaselgetel põhjustel; tunneb muret asjaolu pärast, et Türgi satelliiditeenuse pakkuja Turksat peatas reedel, 26. veebruaril 2016 IMC TV saadete ülekandmise Ankara prokuröri nõudmisel, kes uurib, kas telekanal toetas terrorirühmitust; peab murettekitavaks meediaorganisatsioonidele kehtestatud äärmiselt kõrgeid maksutrahve; nõuab internetti käsitleva seaduse läbivaatamist, et toetada sellist keskkonda, mis soodustaks sõnavabadust internetis ning eraelu puutumatuse ja isiklike õiguste kaitset; mõistab hukka asjaolu, et Türgi valitsusametnikud on püüdnud hirmutada välisriikide ajakirjanikke ja mõnel juhul nad välja saatnud; nõuab sõltumatu uurimise läbiviimist ajakirjanike Naji Jerfi ja Ibrahim Abdel Qaderi ning Süüriat käsitleva blogi „Raqqa is Being Slaughtered Silently“ autori Fares Hammadi tapmise suhtes Türgi pinnal; mõistab lisaks hukka uurimised, vahistamised, vanglakaristused ja rahatrahvid riigipea väidetava solvamise eest karistusseadustiku artikli 299 alusel; palub, et Türgi valitsus käsitleks neid küsimusi kiiremas korras ja prioriteetsena, et säilitada rahvusvahelistele standarditele vastav pluralism; on seisukohal, et avalik ja avatud arutelu on elujõulise demokraatliku süsteemi põhikomponent;

| 15. | palub, et Türgi valitsus võtaks kooskõlas Euroopa standarditega vastu usaldusväärse andmekaitseseaduse ja looks sõltumatu andmekaitseasutuse, tekitades seeläbi vajalikud tingimused tõhusaks ja tulemuslikuks rahvusvaheliseks politsei- ja õiguskoostööks ja teabevahetuseks ning täites samal ajal viisanõude kaotamise kriteeriume; palub, et Türgi ametiasutused määratleksid selgelt kõik seaduse kohaldamisala puudutavad erandid, eelkõige seoses tervisealaste andmete töötlemisega, ning näeksid ette valikumenetluse, mille abil tagada andmekaitseasutuse liikmete sõltumatus; |
| --- | --- |

15.

palub, et Türgi valitsus võtaks kooskõlas Euroopa standarditega vastu usaldusväärse andmekaitseseaduse ja looks sõltumatu andmekaitseasutuse, tekitades seeläbi vajalikud tingimused tõhusaks ja tulemuslikuks rahvusvaheliseks politsei- ja õiguskoostööks ja teabevahetuseks ning täites samal ajal viisanõude kaotamise kriteeriume; palub, et Türgi ametiasutused määratleksid selgelt kõik seaduse kohaldamisala puudutavad erandid, eelkõige seoses tervisealaste andmete töötlemisega, ning näeksid ette valikumenetluse, mille abil tagada andmekaitseasutuse liikmete sõltumatus;

| 16. | väljendab veel kord muret terrorismivastase võitluse seaduse pärast, eriti terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja propaganda laiade ja ülihäguste määratluste pärast selles seaduses, sest need muudavad selliste kuritegude täpse olemuse määratlemise ilmselgelt võimatuks; rõhutab, et kriminaalvaldkonna ja terrorismivastast võitlust käsitlevad õigusaktid peavad olema kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga, mida Türgi peaks täielikult järgima ja rakendama; palub Türgil luua sellise poliitilise ja õigusruumi, mis võimaldaks kohtusüsteemil tegutseda sõltumatult ja erapooletult ka praktikas, et sellest ei saaks riigis teisitimõtlejate represseerimise vahend; palub, et Türgi rakendaks kõiki Euroopa kohtute otsuseid; väljendab muret selle pärast, et arvukatele kohtunikele ja süüdistajatele on määratud uued ülesanded või nad on soovimatult üle viidud või vallandatud, mis õõnestab kohtusüsteemi sõltumatust, erapooletust ja tõhusust ning ka nõuetekohase menetluse ja võimude lahususe põhimõtetest kinnipidamist; nõuab tungivalt võimude lahususe taastamist ning sisukate meetmete võtmist kohtusüsteemi täieliku sõltumatuse tagamiseks; mõistab hukka õigusemõistmise kallutamise teatavate poliitikute kasuks, mis muutus 2013. aasta korruptsiooniskandaali järellainetuses Türgis üldlevinuks; toonitab, et täitevvõimu osatähtsust ja mõjuvõimu kohtunike ja prokuröride kõrges nõukogus tuleb piirata ja vaja on anda ka piisavad tagatised selle kohta, et kohtunikke ei viida vastu nende tahtmist üle; |
| --- | --- |

16.

väljendab veel kord muret terrorismivastase võitluse seaduse pärast, eriti terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja propaganda laiade ja ülihäguste määratluste pärast selles seaduses, sest need muudavad selliste kuritegude täpse olemuse määratlemise ilmselgelt võimatuks; rõhutab, et kriminaalvaldkonna ja terrorismivastast võitlust käsitlevad õigusaktid peavad olema kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga, mida Türgi peaks täielikult järgima ja rakendama; palub Türgil luua sellise poliitilise ja õigusruumi, mis võimaldaks kohtusüsteemil tegutseda sõltumatult ja erapooletult ka praktikas, et sellest ei saaks riigis teisitimõtlejate represseerimise vahend; palub, et Türgi rakendaks kõiki Euroopa kohtute otsuseid; väljendab muret selle pärast, et arvukatele kohtunikele ja süüdistajatele on määratud uued ülesanded või nad on soovimatult üle viidud või vallandatud, mis õõnestab kohtusüsteemi sõltumatust, erapooletust ja tõhusust ning ka nõuetekohase menetluse ja võimude lahususe põhimõtetest kinnipidamist; nõuab tungivalt võimude lahususe taastamist ning sisukate meetmete võtmist kohtusüsteemi täieliku sõltumatuse tagamiseks; mõistab hukka õigusemõistmise kallutamise teatavate poliitikute kasuks, mis muutus 2013. aasta korruptsiooniskandaali järellainetuses Türgis üldlevinuks; toonitab, et täitevvõimu osatähtsust ja mõjuvõimu kohtunike ja prokuröride kõrges nõukogus tuleb piirata ja vaja on anda ka piisavad tagatised selle kohta, et kohtunikke ei viida vastu nende tahtmist üle;

| 17. | tuletab meelde, et Türgi erakordne majanduskasv viimase kümne aasta jooksul on põhjustanud enneolematu buumi kinnisvara- ja taristusektoris, sageli keskkonnaprobleemide ja looduskaitse hinnaga; peab eelkõige murettekitavaks mitmeid riigis kavandatavaid megaprojekte ning palub valitsusel viivitamatult läbi viia keskkonnamõju ja sotsiaalse mõju hindamised, samuti kaasata projektide kavandamisse nõuetekohaselt kohalikke elanikke, et linnastumise, ruumikasutuse ja keskkonnaseisundi halvenemise pikaajalisi negatiivseid tagajärgi võimalikult suurel määral vältida; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et Türgi erakordne majanduskasv viimase kümne aasta jooksul on põhjustanud enneolematu buumi kinnisvara- ja taristusektoris, sageli keskkonnaprobleemide ja looduskaitse hinnaga; peab eelkõige murettekitavaks mitmeid riigis kavandatavaid megaprojekte ning palub valitsusel viivitamatult läbi viia keskkonnamõju ja sotsiaalse mõju hindamised, samuti kaasata projektide kavandamisse nõuetekohaselt kohalikke elanikke, et linnastumise, ruumikasutuse ja keskkonnaseisundi halvenemise pikaajalisi negatiivseid tagajärgi võimalikult suurel määral vältida;

| 18. | on seisukohal, et põhiseaduse reformimise protsess peaks looma ilmaliku, pluralistliku, kaasava ja salliva ühiskonna; rõhutab, et uus põhiseadus peaks toetuma valdavale üksmeelele kogu poliitilise spektri ulatuses ja ühiskonnas tervikuna, vähemuste õigusi täielikult austades ning sõltumata kellegi konkreetsetest kultuurilistest või usulistest vaadetest, ja et see peaks tagama põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtte kindla austamise; nõuab tungivalt, et Türgi austaks täielikult õigusriigi põhimõtet, põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige usu- ja etniliste vähemuste vabadust; toonitab vajadust võtta vastu ulatuslikud diskrimineerimisvastased õigusaktid, millega keelataks ka diskrimineerimine ja vihkamist õhutavad avaldused etnilistel, usulistel, seksuaalse sättumusega seotud, soolistel või soolise identiteediga seotud alustel, ning vajadust keelata selline diskrimineerimine ka uue põhiseadusega; toonitab, et selline lähenemisviis ei tohiks siiski takistada Türgit andmast kodanikele eriõigusi etnilise päritolu, religiooni või keele põhjal, et neil oleks võimalik säilitada oma identiteeti; märgib sellega seoses, et kreeklastest vähemuse probleemide lahendamiseks, mis on eelkõige seotud hariduse ja omandiõigusega, on vaja täiendavaid meetmeid; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud võtaksid igasuguste vihakuritegude, sh antisemitismi eest vastutavate isikute ja organite vastu kohtulikke meetmeid, nagu lubati valitsuse 2013. aasta demokratiseerimispaketis; mõistab hukka Türgi valitsuse passiivsuse seoses kristlaste ja kirikuõpetajate tõsise ähvardamisega sotsiaalmeedias; ootab, et Türgi valitsus kohtleks kõiki Türgi kodanikke nende usulistest veendumustest olenemata ilma igasuguste eelarvamuseta; palub, et Türgi ametiasutused rakendaksid konkreetseid ja tõhusaid meetmeid, saavutamaks romade de facto võrdsed õigused Türgi ühiskonnas, arvestades asjaolu, et Türgis elab maailma suurim roma kogukond, ning parandaks romade olukorda, pöörates erilist tähelepanu roma laste olukorrale ja roma naiste kaasamisele; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et põhiseaduse reformimise protsess peaks looma ilmaliku, pluralistliku, kaasava ja salliva ühiskonna; rõhutab, et uus põhiseadus peaks toetuma valdavale üksmeelele kogu poliitilise spektri ulatuses ja ühiskonnas tervikuna, vähemuste õigusi täielikult austades ning sõltumata kellegi konkreetsetest kultuurilistest või usulistest vaadetest, ja et see peaks tagama põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtte kindla austamise; nõuab tungivalt, et Türgi austaks täielikult õigusriigi põhimõtet, põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige usu- ja etniliste vähemuste vabadust; toonitab vajadust võtta vastu ulatuslikud diskrimineerimisvastased õigusaktid, millega keelataks ka diskrimineerimine ja vihkamist õhutavad avaldused etnilistel, usulistel, seksuaalse sättumusega seotud, soolistel või soolise identiteediga seotud alustel, ning vajadust keelata selline diskrimineerimine ka uue põhiseadusega; toonitab, et selline lähenemisviis ei tohiks siiski takistada Türgit andmast kodanikele eriõigusi etnilise päritolu, religiooni või keele põhjal, et neil oleks võimalik säilitada oma identiteeti; märgib sellega seoses, et kreeklastest vähemuse probleemide lahendamiseks, mis on eelkõige seotud hariduse ja omandiõigusega, on vaja täiendavaid meetmeid; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud võtaksid igasuguste vihakuritegude, sh antisemitismi eest vastutavate isikute ja organite vastu kohtulikke meetmeid, nagu lubati valitsuse 2013. aasta demokratiseerimispaketis; mõistab hukka Türgi valitsuse passiivsuse seoses kristlaste ja kirikuõpetajate tõsise ähvardamisega sotsiaalmeedias; ootab, et Türgi valitsus kohtleks kõiki Türgi kodanikke nende usulistest veendumustest olenemata ilma igasuguste eelarvamuseta; palub, et Türgi ametiasutused rakendaksid konkreetseid ja tõhusaid meetmeid, saavutamaks romade de facto võrdsed õigused Türgi ühiskonnas, arvestades asjaolu, et Türgis elab maailma suurim roma kogukond, ning parandaks romade olukorda, pöörates erilist tähelepanu roma laste olukorrale ja roma naiste kaasamisele;

| 19. | palub Türgil teha jätkuvalt komisjoniga tihedat koostööd nii ettevalmistamisel olevate uute õigusaktide kui ka kehtivate õigusaktide rakendamise osas, et tagada kooskõla liidu acquis’ga; |
| --- | --- |

19.

palub Türgil teha jätkuvalt komisjoniga tihedat koostööd nii ettevalmistamisel olevate uute õigusaktide kui ka kehtivate õigusaktide rakendamise osas, et tagada kooskõla liidu acquis’ga;

| 20. | rõhutab vajadust kooskõlas Euroopa väärtustega täielikult austada õigust teistsugustele eluviisidele, nii ilmalikele kui ka usupõhistele, ja säilitada riigi ja religiooni lahusus; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust kooskõlas Euroopa väärtustega täielikult austada õigust teistsugustele eluviisidele, nii ilmalikele kui ka usupõhistele, ja säilitada riigi ja religiooni lahusus;

| 21. | rõhutab, kui tähtis on jätkata reformiprotsessi mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse vallas, võimaldades usukogukondade registreerimist juriidiliste isikutena, kõrvaldades kõik piirangud vaimulike koolitamiselt, ametisse nimetamiselt ja ametijärgluselt, täites Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid ja Veneetsia komisjoni soovitusi ning kõrvaldades kõik usupõhised diskrimineerimise vormid ja takistused; kutsub Türgit üles austama oikumeenilise patriarhaadi eripära ja tähtsust ning tunnistama seda juriidilise isikuna; kordab vajadust lubada Halki seminar uuesti avada ja kaotada kõik selle nõuetekohast toimimist takistavad tõkked, samuti vajadust lubada avalikult kasutada oikumeenilise patriarhi vaimulikutiitlit; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui tähtis on jätkata reformiprotsessi mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse vallas, võimaldades usukogukondade registreerimist juriidiliste isikutena, kõrvaldades kõik piirangud vaimulike koolitamiselt, ametisse nimetamiselt ja ametijärgluselt, täites Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid ja Veneetsia komisjoni soovitusi ning kõrvaldades kõik usupõhised diskrimineerimise vormid ja takistused; kutsub Türgit üles austama oikumeenilise patriarhaadi eripära ja tähtsust ning tunnistama seda juriidilise isikuna; kordab vajadust lubada Halki seminar uuesti avada ja kaotada kõik selle nõuetekohast toimimist takistavad tõkked, samuti vajadust lubada avalikult kasutada oikumeenilise patriarhi vaimulikutiitlit;

| 22. | kutsub Türgi valitsust üles peatama oma Akkuyu tuumaelektrijaama ehitamise kava; juhib tähelepanu sellele, et see jaam on kavandatud piirkonda, kus esineb tugevaid maavärinaid, ja see oleks seetõttu suureks ohuks mitte ainult Türgile, vaid kogu Vahemere piirkonnale; palub sellest tulenevalt Türgi valitsusel ühineda Espoo konventsiooniga, mis kohustab osalisi üksteist teavitama ja üksteisega konsulteerima kõikide kaalutavate oluliste projektide puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne piiriülene kahjulik keskkonnamõju; palub Türgi valitsusel kaasata oma naaberriikide, näiteks Kreeka ja Küprose valitsused Akkuyu projekti jätkamise kavadesse või vähemalt nendega konsulteerida; |
| --- | --- |

22.

kutsub Türgi valitsust üles peatama oma Akkuyu tuumaelektrijaama ehitamise kava; juhib tähelepanu sellele, et see jaam on kavandatud piirkonda, kus esineb tugevaid maavärinaid, ja see oleks seetõttu suureks ohuks mitte ainult Türgile, vaid kogu Vahemere piirkonnale; palub sellest tulenevalt Türgi valitsusel ühineda Espoo konventsiooniga, mis kohustab osalisi üksteist teavitama ja üksteisega konsulteerima kõikide kaalutavate oluliste projektide puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne piiriülene kahjulik keskkonnamõju; palub Türgi valitsusel kaasata oma naaberriikide, näiteks Kreeka ja Küprose valitsused Akkuyu projekti jätkamise kavadesse või vähemalt nendega konsulteerida;

| 23. | väljendab muret naistevastase vägivalla püsivalt kõrge taseme pärast Türgis ning selle pärast, et naiste kaitsmiseks vägivalla eest ja selle ennetamiseks ei rakendata siseriiklikke õigusnorme; nõuab lisaks, et ametivõimud jõustaksid tulemuslikult kehtivaid õigusakte, milles käsitletakse naistevastast ja koduvägivalda, mis on nii maa- kui ka linnapiirkondades levinud probleem, ning tegeleksid soolise vägivalla juhtumitest mitteteatamise probleemiga, pakuksid sellise vägivalla ohvritele tugiteenuseid ja varjupaika, näeksid vägivallatsejatele ette karistused, suurendaksid ühiskonna teadlikkust ja tegeleksid soolise vägivalla ühiskondliku aktsepteerimise küsimusega; soovitab Türgi valitsusel edendada soolist võrdõiguslikkust poliitikas, majanduses, sotsiaal- ja kultuurisfääris, kodanikuühiskonnas ja muudes valdkondades; |
| --- | --- |

23.

väljendab muret naistevastase vägivalla püsivalt kõrge taseme pärast Türgis ning selle pärast, et naiste kaitsmiseks vägivalla eest ja selle ennetamiseks ei rakendata siseriiklikke õigusnorme; nõuab lisaks, et ametivõimud jõustaksid tulemuslikult kehtivaid õigusakte, milles käsitletakse naistevastast ja koduvägivalda, mis on nii maa- kui ka linnapiirkondades levinud probleem, ning tegeleksid soolise vägivalla juhtumitest mitteteatamise probleemiga, pakuksid sellise vägivalla ohvritele tugiteenuseid ja varjupaika, näeksid vägivallatsejatele ette karistused, suurendaksid ühiskonna teadlikkust ja tegeleksid soolise vägivalla ühiskondliku aktsepteerimise küsimusega; soovitab Türgi valitsusel edendada soolist võrdõiguslikkust poliitikas, majanduses, sotsiaal- ja kultuurisfääris, kodanikuühiskonnas ja muudes valdkondades;

| 24. | palub Türgil teha tõsiseid pingutusi LGBTI-inimeste kogukonna õiguste kaitseks; väljendab suurt muret selle pärast, et LGBTI-inimesi ei kaitsta piisavalt nende vastu suunatud vägivallaaktide eest; rõhutab sellega seoses oma pettumust selle pärast, et vihakuritegusid käsitlevas seaduses ei käsitleta kaitset selliste vihakuritegude eest, mille aluseks on seksuaalne sättumus ja sooidentiteet; peab kahetsusväärseks, et LGBTI-inimeste vastu toime pandud vihakuriteod jäävad sageli karistamata või nende toimepanijate karistust vähendatakse ohvri väidetava nn põhjendamatu provokatsiooni alusel; |
| --- | --- |

24.

palub Türgil teha tõsiseid pingutusi LGBTI-inimeste kogukonna õiguste kaitseks; väljendab suurt muret selle pärast, et LGBTI-inimesi ei kaitsta piisavalt nende vastu suunatud vägivallaaktide eest; rõhutab sellega seoses oma pettumust selle pärast, et vihakuritegusid käsitlevas seaduses ei käsitleta kaitset selliste vihakuritegude eest, mille aluseks on seksuaalne sättumus ja sooidentiteet; peab kahetsusväärseks, et LGBTI-inimeste vastu toime pandud vihakuriteod jäävad sageli karistamata või nende toimepanijate karistust vähendatakse ohvri väidetava nn põhjendamatu provokatsiooni alusel;

III.   
  Kurdi rahuprotsess ja olukord Türgi kaguosas

| 25. | väljendab sügavat muret halveneva olukorra pärast Türgi kaguosas; tuletab meelde, et Türgi valitsusel on kohustus kaitsta kõiki oma territooriumil elavaid inimesi, hoolimata nende kultuurilisest või usulisest päritolust; tunnistab Türgi seaduspärast õigust võidelda terrorismi vastu, lähtudes rahvusvahelisest õigusest; rõhutab siiski, et julgeolekumeetmete läbiviimisel tuleb järgida õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi; rõhutab, et kõik julgeolekujõudude poolt läbiviidavad operatsioonid peavad olema proportsionaalsed ja ei tohi kujutada endast kollektiivset karistamist; mõistab hukka erijulgeolekujõudude väärkäitumise ja nõuab selle toimepanijate kohtu alla andmist; nõuab humanitaarõiguse jõustamist, et kõik haavatud võiksid saada hoolitsust, millele neil on õigus; |
| --- | --- |

25.

väljendab sügavat muret halveneva olukorra pärast Türgi kaguosas; tuletab meelde, et Türgi valitsusel on kohustus kaitsta kõiki oma territooriumil elavaid inimesi, hoolimata nende kultuurilisest või usulisest päritolust; tunnistab Türgi seaduspärast õigust võidelda terrorismi vastu, lähtudes rahvusvahelisest õigusest; rõhutab siiski, et julgeolekumeetmete läbiviimisel tuleb järgida õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi; rõhutab, et kõik julgeolekujõudude poolt läbiviidavad operatsioonid peavad olema proportsionaalsed ja ei tohi kujutada endast kollektiivset karistamist; mõistab hukka erijulgeolekujõudude väärkäitumise ja nõuab selle toimepanijate kohtu alla andmist; nõuab humanitaarõiguse jõustamist, et kõik haavatud võiksid saada hoolitsust, millele neil on õigus;

| 26. | mõistab hukka vägivalla uuesti kasutuselevõtu Kurdistani Töölispartei (PKK) poolt, kes on kantud ELi terroriorganisatsioonide loetellu, ega pea seda põhjendatuks; rõhutab, et kurdi küsimusele ei ole vägivaldset lahendust ja nõuab tungivalt, et Türgi valitsus võtaks endale ülesande jätkata läbirääkimistega, et saavutada kurdi küsimusele ulatuslik ja jätkusuutlik lahendus; palub PKK-l panna maha relvad, loobuda terroristlikust taktikast ning kasutada oma ootuste väljendamiseks rahumeelseid ja õiguslikke vahendeid; mõistab teravalt hukka julgeolekujõudude ja tsiviilisikute vastu suunatud rünnakud; väljendab sellega seoses tõsist muret, et Kurdistani Töölispartei noorteliikumise (YDG-H) võitlejad on ehitanud barrikaade ja kaevanud kaevikuid; rõhutab siiski, et rahumeelsed protestid peavad olema lubatud; |
| --- | --- |

26.

mõistab hukka vägivalla uuesti kasutuselevõtu Kurdistani Töölispartei (PKK) poolt, kes on kantud ELi terroriorganisatsioonide loetellu, ega pea seda põhjendatuks; rõhutab, et kurdi küsimusele ei ole vägivaldset lahendust ja nõuab tungivalt, et Türgi valitsus võtaks endale ülesande jätkata läbirääkimistega, et saavutada kurdi küsimusele ulatuslik ja jätkusuutlik lahendus; palub PKK-l panna maha relvad, loobuda terroristlikust taktikast ning kasutada oma ootuste väljendamiseks rahumeelseid ja õiguslikke vahendeid; mõistab teravalt hukka julgeolekujõudude ja tsiviilisikute vastu suunatud rünnakud; väljendab sellega seoses tõsist muret, et Kurdistani Töölispartei noorteliikumise (YDG-H) võitlejad on ehitanud barrikaade ja kaevanud kaevikuid; rõhutab siiski, et rahumeelsed protestid peavad olema lubatud;

| 27. | kutsub Türgi ametivõime üles viivitamata tühistama liikumiskeelde, mis kehtestati vastuolus Türgi põhiseadusega; väljendab eriti sügavat muret olukorra pärast Cizres ja Sur/Diyarbakıris ning mõistab hukka tsiviilisikute tapmise, haavamise ja jätmise ilma vee, toidu ja arstiabita; palub Türgit, et ta laseks Rahvusvahelisel Punasel Poolkuul leevendada Cizres ja Diyarbakıris tekkinud humanitaarkriisi; nõuab tungivalt, et valitsus lubaks toimetada haavatud haiglasse, järgides Euroopa Inimõiguste Kohtu ajutisi meetmeid, ja tagaks tsiviilisikute ohutu lahkumine liikumiskeelu kehtestanud linnadest; on sügavalt mures hukkunud tsiviilelanike ja vigastatute kasvava arvu pärast ja arvab, et seda tuleb põhjalikult uurida, ning samuti on mures asjaolu pärast, et umbes 400 000 inimest on muutunud riigisisesteks põgenikeks; rõhutab, et perekondadel tuleb lubada saada kätte tänavatel lebavad surnukehad ja need matta, sest see on inimväärikuse küsimus; toonitab Türgi valitsuse kohustust tagada inimõigused ning kaupade ja teenustega varustatus ja neile juurdepääs kogu tsiviilelanikkonnale valdavalt kurdi elanikkonnast koosnevates Türgi osades, mida sõjategevus mõjutab; palub Türgi valitsusel luua ametlik mehhanism kiireloomulise abi ja hüvituse andmiseks nendele, kes pidid kodust põgenema, jäid töötuks ja kaotasid elatise; peab kahetsusväärseks ajaloopärandi hävitamist; |
| --- | --- |

27.

kutsub Türgi ametivõime üles viivitamata tühistama liikumiskeelde, mis kehtestati vastuolus Türgi põhiseadusega; väljendab eriti sügavat muret olukorra pärast Cizres ja Sur/Diyarbakıris ning mõistab hukka tsiviilisikute tapmise, haavamise ja jätmise ilma vee, toidu ja arstiabita; palub Türgit, et ta laseks Rahvusvahelisel Punasel Poolkuul leevendada Cizres ja Diyarbakıris tekkinud humanitaarkriisi; nõuab tungivalt, et valitsus lubaks toimetada haavatud haiglasse, järgides Euroopa Inimõiguste Kohtu ajutisi meetmeid, ja tagaks tsiviilisikute ohutu lahkumine liikumiskeelu kehtestanud linnadest; on sügavalt mures hukkunud tsiviilelanike ja vigastatute kasvava arvu pärast ja arvab, et seda tuleb põhjalikult uurida, ning samuti on mures asjaolu pärast, et umbes 400 000 inimest on muutunud riigisisesteks põgenikeks; rõhutab, et perekondadel tuleb lubada saada kätte tänavatel lebavad surnukehad ja need matta, sest see on inimväärikuse küsimus; toonitab Türgi valitsuse kohustust tagada inimõigused ning kaupade ja teenustega varustatus ja neile juurdepääs kogu tsiviilelanikkonnale valdavalt kurdi elanikkonnast koosnevates Türgi osades, mida sõjategevus mõjutab; palub Türgi valitsusel luua ametlik mehhanism kiireloomulise abi ja hüvituse andmiseks nendele, kes pidid kodust põgenema, jäid töötuks ja kaotasid elatise; peab kahetsusväärseks ajaloopärandi hävitamist;

| 28. | võtab murelikult teadmiseks hiljuti Türgi valitsuse avaldatud linnade ümberkujundamise ja ümberasustamise projektid konfliktipiirkondades ning peab kahetsusväärseks otsust teostada Diyarbakiri Suri piirkonnas ulatuslik sundvõõrandamine, mis hõlmab ka kohaliku omavalitsuse ja kiriku omandit ja mis oleks usuvähemuste õiguste rikkumine; palub Türgi valitsusel austada piirkonna kultuurilist eripära ja hoiduda piirkonna tsentraliseeritud keskvalitsuse mõjuvõimu edasisest suurendamisest; nõuab sundvõõrandamisotsuse ja ümberehituskavade läbivaatamist, alustades dialoogi ja koostööd piirkondade ja suurlinnade munitsipaalvalitsustega ning austades elanike ja omanike õigusi; |
| --- | --- |

28.

võtab murelikult teadmiseks hiljuti Türgi valitsuse avaldatud linnade ümberkujundamise ja ümberasustamise projektid konfliktipiirkondades ning peab kahetsusväärseks otsust teostada Diyarbakiri Suri piirkonnas ulatuslik sundvõõrandamine, mis hõlmab ka kohaliku omavalitsuse ja kiriku omandit ja mis oleks usuvähemuste õiguste rikkumine; palub Türgi valitsusel austada piirkonna kultuurilist eripära ja hoiduda piirkonna tsentraliseeritud keskvalitsuse mõjuvõimu edasisest suurendamisest; nõuab sundvõõrandamisotsuse ja ümberehituskavade läbivaatamist, alustades dialoogi ja koostööd piirkondade ja suurlinnade munitsipaalvalitsustega ning austades elanike ja omanike õigusi;

| 29. | on vapustatud Esedullahi rühmade nime all tuntud erioperatsioonidele spetsialiseerunud politseijõudude tegevuse pärast, kuna nad näivad olevat toime pannud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, sh tsiviilisikute tahtlikke tapmisi Türgi kaguosas; nõuab, et Türgi võimud uuriksid põhjalikult Esedullahi rühmade tegusid ning võtaksid inimõiguste rikkujad vastutusele ja karistaksid neid; |
| --- | --- |

29.

on vapustatud Esedullahi rühmade nime all tuntud erioperatsioonidele spetsialiseerunud politseijõudude tegevuse pärast, kuna nad näivad olevat toime pannud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, sh tsiviilisikute tahtlikke tapmisi Türgi kaguosas; nõuab, et Türgi võimud uuriksid põhjalikult Esedullahi rühmade tegusid ning võtaksid inimõiguste rikkujad vastutusele ja karistaksid neid;

| 30. | nõuab, et viivitamata sõlmitaks relvarahu ja jätkataks rahuprotsessi, et saavutada kurdi küsimusele läbirääkimiste abil lahendus; rõhutab, et esmatähtis on saavutada edu demokratiseerimises ja lepitamises; nõuab sellega seoses kurdi küsimuse lahendamise erikomisjoni loomist Türgi Suures Rahvuskogus, kes aitaks õiglustunde taastamise ja poliitilise kuritarvituste suhtes tundlike traumade leevendamisega kaasa püsiva rahu kehtestamisele; nõuab tungivalt, et EL võtaks siinkohal selles protsessis viivitamata aktiivse rolli; rõhutab, et oluline on pidada esmatähtsaks kurdi päritolu kodanike sotsiaalsete, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste parandamist ning võrdset kohtlemist; kordab oma üleskutset, et Türgi kui Euroopa Nõukogu liige loobuks Euroopa kohaliku omavalitsuse harta puhul reservatsioonidest, et tagada kõigi selle aspektide täielik rakendamine; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et viivitamata sõlmitaks relvarahu ja jätkataks rahuprotsessi, et saavutada kurdi küsimusele läbirääkimiste abil lahendus; rõhutab, et esmatähtis on saavutada edu demokratiseerimises ja lepitamises; nõuab sellega seoses kurdi küsimuse lahendamise erikomisjoni loomist Türgi Suures Rahvuskogus, kes aitaks õiglustunde taastamise ja poliitilise kuritarvituste suhtes tundlike traumade leevendamisega kaasa püsiva rahu kehtestamisele; nõuab tungivalt, et EL võtaks siinkohal selles protsessis viivitamata aktiivse rolli; rõhutab, et oluline on pidada esmatähtsaks kurdi päritolu kodanike sotsiaalsete, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste parandamist ning võrdset kohtlemist; kordab oma üleskutset, et Türgi kui Euroopa Nõukogu liige loobuks Euroopa kohaliku omavalitsuse harta puhul reservatsioonidest, et tagada kõigi selle aspektide täielik rakendamine;

| 31. | mõistab teravalt hukka nende enam kui 1 000 haritlase hirmutamise ja süüdistamise, kes kirjutasid alla petitsioonile, milles nõutakse rahu; mõistab hukka selle, et ligikaudu 50 neist vallandati või kõrvaldati ametist ja et veel neli allakirjutajat vangistati; rõhutab, et advokaat Tahir Elçi (kes pühendas oma elu rahule ja inimõigustele) tapmise eest vastutavad isikud tuleb anda kohtu alla; väljendab tõsist muret Rahvademokraatliku Partei (HDP) liikmete suhtes korraldatavate kohtulike uurimiste ning kohalike linnapeade (sh 25 kaaslinnapea) vangistamiste ja vallandamiste pärast ning paljusid kurdi poliitikuid ähvardavate ohtude pärast; |
| --- | --- |

31.

mõistab teravalt hukka nende enam kui 1 000 haritlase hirmutamise ja süüdistamise, kes kirjutasid alla petitsioonile, milles nõutakse rahu; mõistab hukka selle, et ligikaudu 50 neist vallandati või kõrvaldati ametist ja et veel neli allakirjutajat vangistati; rõhutab, et advokaat Tahir Elçi (kes pühendas oma elu rahule ja inimõigustele) tapmise eest vastutavad isikud tuleb anda kohtu alla; väljendab tõsist muret Rahvademokraatliku Partei (HDP) liikmete suhtes korraldatavate kohtulike uurimiste ning kohalike linnapeade (sh 25 kaaslinnapea) vangistamiste ja vallandamiste pärast ning paljusid kurdi poliitikuid ähvardavate ohtude pärast;

| 32. | mõistab teravalt hukka ISILi/Daeshi terrorirünnakud Diyarbakıris, Suruçis, Ankaras ja Istanbulis; väljendab solidaarsust ohvrite ja nende perekondadega ning Türgi kodanikega, kes on ekstremismiga võitluses eesliinil; mõistab sama jõuliselt hukka 17. veebruaril 2016 toimunud pommiplahvatused Ankaras, mille eest võttis vastutuse võitlejate rühmitus TAK (Kurdistani Vabaduspistrikud), samuti 13. märtsil 2016 Ankaras toimunud rünnaku, ja avaldab kaastunnet ohvrite peredele ja leinajatele; rõhutab, kui tähtis on korraldada nende rünnakute põhjalik uurimine, et tuua nende toimepanijad kohtu ette; usub, et tugevam koostöö Europoli ja Türgi õiguskaitseasutuste vahel on terrorismiga tulemuslikult võitlemise jaoks ülisuure tähtsusega; |
| --- | --- |

32.

mõistab teravalt hukka ISILi/Daeshi terrorirünnakud Diyarbakıris, Suruçis, Ankaras ja Istanbulis; väljendab solidaarsust ohvrite ja nende perekondadega ning Türgi kodanikega, kes on ekstremismiga võitluses eesliinil; mõistab sama jõuliselt hukka 17. veebruaril 2016 toimunud pommiplahvatused Ankaras, mille eest võttis vastutuse võitlejate rühmitus TAK (Kurdistani Vabaduspistrikud), samuti 13. märtsil 2016 Ankaras toimunud rünnaku, ja avaldab kaastunnet ohvrite peredele ja leinajatele; rõhutab, kui tähtis on korraldada nende rünnakute põhjalik uurimine, et tuua nende toimepanijad kohtu ette; usub, et tugevam koostöö Europoli ja Türgi õiguskaitseasutuste vahel on terrorismiga tulemuslikult võitlemise jaoks ülisuure tähtsusega;

| 33. | peab tervitatavaks Türgi osalemist ülemaailmses ISILi vastases koalitsioonis ning Türgi baaside avamist Ameerika Ühendriikide ja koalitsioonivägedele; nõuab tungivalt, et Türgi tegutseks vajaliku vaoshoitusega ja täielikus koostöös oma Lääne liitlastega; |
| --- | --- |

33.

peab tervitatavaks Türgi osalemist ülemaailmses ISILi vastases koalitsioonis ning Türgi baaside avamist Ameerika Ühendriikide ja koalitsioonivägedele; nõuab tungivalt, et Türgi tegutseks vajaliku vaoshoitusega ja täielikus koostöös oma Lääne liitlastega;

| 34. | nõuab tungivalt, et Türgi jätkaks jõupingutusi, mille eesmärk on vältida välisvõitlejate, raha ja varustuse jõudmist ISILini/Daeshini ning teiste äärmusrühmitusteni Türgi territooriumi kaudu; on mures, et Türgi ametivõimud ei pruugi olla võtnud kõiki võimalikke meetmeid ISILi/Daeshi tegevuse peatamiseks ja ennetamiseks, eelkõige üle Türgi piiri toimuva ebaseadusliku naftatranspordi vastu võitlemiseks; palub ELil suurendada oma teabevahetuse suutlikkust ja teha Türgi ametivõimudega selles vallas tihedat koostööd, et võitlust salakaubavõrgustike vastu veelgi rohkem toetada; märgib puudusi välisvõitlejate vahistamisel ning Iraagi ja Süüria piiri kontrollimisel; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et Türgi jätkaks jõupingutusi, mille eesmärk on vältida välisvõitlejate, raha ja varustuse jõudmist ISILini/Daeshini ning teiste äärmusrühmitusteni Türgi territooriumi kaudu; on mures, et Türgi ametivõimud ei pruugi olla võtnud kõiki võimalikke meetmeid ISILi/Daeshi tegevuse peatamiseks ja ennetamiseks, eelkõige üle Türgi piiri toimuva ebaseadusliku naftatranspordi vastu võitlemiseks; palub ELil suurendada oma teabevahetuse suutlikkust ja teha Türgi ametivõimudega selles vallas tihedat koostööd, et võitlust salakaubavõrgustike vastu veelgi rohkem toetada; märgib puudusi välisvõitlejate vahistamisel ning Iraagi ja Süüria piiri kontrollimisel;

| 35. | peab tervitatavaks Türgi toetust ja panust maailma suurriikide vahel saavutatud kokkuleppesse lõpetada vaenutegevus Süürias ning anda abi vajavatele inimestele humanitaarabi; peab seda oluliseks sammuks Süüria kriisi lahendamisel; märgib, et vaenutegevuse lõpetamine peaks kehtima kõigi konflikti osapoolte suhtes peale nende, kelle ÜRO Julgeolekunõukogu on määratlenud terroriorganisatsioonidena; kutsub kõiki osapooli üles neid kohustusi täielikult ja kiiresti täitma; tuletab meelde, et on veendunud, et Süüria konfliktile puudub sõjaline lahendus, ja rõhutab, et vaja on leida poliitiline lahendus; mõistab hukka Põhja-Süüria territooriumil kurdi jõudude vastu suunatud Türgi sõjalise sekkumise, mis kahjustab võitlust ISILi/Daeshi vastu, ning seab rahu- ja julgeolekupüüdlused ohtu; |
| --- | --- |

35.

peab tervitatavaks Türgi toetust ja panust maailma suurriikide vahel saavutatud kokkuleppesse lõpetada vaenutegevus Süürias ning anda abi vajavatele inimestele humanitaarabi; peab seda oluliseks sammuks Süüria kriisi lahendamisel; märgib, et vaenutegevuse lõpetamine peaks kehtima kõigi konflikti osapoolte suhtes peale nende, kelle ÜRO Julgeolekunõukogu on määratlenud terroriorganisatsioonidena; kutsub kõiki osapooli üles neid kohustusi täielikult ja kiiresti täitma; tuletab meelde, et on veendunud, et Süüria konfliktile puudub sõjaline lahendus, ja rõhutab, et vaja on leida poliitiline lahendus; mõistab hukka Põhja-Süüria territooriumil kurdi jõudude vastu suunatud Türgi sõjalise sekkumise, mis kahjustab võitlust ISILi/Daeshi vastu, ning seab rahu- ja julgeolekupüüdlused ohtu;

IV.   
  ELi ja Türgi koostöö pagulas-/rändekriisi valdkonnas

| 36. | toetab ELi ja Türgi vahelist uuendatud poliitilist koostööd geopoliitiliste väljakutsete valdkonnas, eelkõige pagulas- ja rändekriisi puhul; tunnistab Türgi suurt humanitaarpanust maailma suurima pagulaskonna vastuvõtmisel; nõuab, et EL ja Türgi ühendaksid rändajate massilise väljavoolu ärahoidmiseks oma jõud, et parandada põgenikelaagrites inimväärseid elutingimusi ja põhivajadusi ja need tagada ning hõlbustada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd; nõuab, et EL jätkaks tööd Türgi valitsusega, et tagada rändajate nõuetekohane dokumenteerimine; tuletab meelde, et mitte ainult Süüriast, vaid ka paljudest muudest riikidest ELi reisivate rändajate ja varjupaigataotlejate jaoks on Türgi üks tähtsamaid transiitriike; rõhutab, kui tähtis on teha Türgiga koostööd pagulaskriisi ohjamiseks ja merel hukkumiste vältimiseks; tunneb heameelt NATO järelevalvemissiooni üle Egeuse merel; |
| --- | --- |

36.

toetab ELi ja Türgi vahelist uuendatud poliitilist koostööd geopoliitiliste väljakutsete valdkonnas, eelkõige pagulas- ja rändekriisi puhul; tunnistab Türgi suurt humanitaarpanust maailma suurima pagulaskonna vastuvõtmisel; nõuab, et EL ja Türgi ühendaksid rändajate massilise väljavoolu ärahoidmiseks oma jõud, et parandada põgenikelaagrites inimväärseid elutingimusi ja põhivajadusi ja need tagada ning hõlbustada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd; nõuab, et EL jätkaks tööd Türgi valitsusega, et tagada rändajate nõuetekohane dokumenteerimine; tuletab meelde, et mitte ainult Süüriast, vaid ka paljudest muudest riikidest ELi reisivate rändajate ja varjupaigataotlejate jaoks on Türgi üks tähtsamaid transiitriike; rõhutab, kui tähtis on teha Türgiga koostööd pagulaskriisi ohjamiseks ja merel hukkumiste vältimiseks; tunneb heameelt NATO järelevalvemissiooni üle Egeuse merel;

| 37. | avaldab heameelt pagulasi ja rände haldamist käsitleva ELi ja Türgi ühise tegevuskava aktiveerimise üle 29. novembril 2015, osana terviklikust koostöökavast, mis põhineb jagatud vastutusel, vastastikustel kohustustel ja nende täitmisel, ning nõuab selle kohest rakendamist; rõhutab, et ELi ja Türgi rändealast koostööd ei tohiks siduda läbirääkimisprotsessi ajakava, sisu ja tingimuslikkusega; usub, et pagulaskriisi jätmine Türgi kanda ei ole selle probleemi usaldusväärne pikaajaline lahendus; kutsub ELi liikmesriike näitama üles solidaarsust, et suurendada nende riikide arvu, kes nõustuvad koormuse ja vastutuse jagamise vaimus pagulasi ümber asustama; |
| --- | --- |

37.

avaldab heameelt pagulasi ja rände haldamist käsitleva ELi ja Türgi ühise tegevuskava aktiveerimise üle 29. novembril 2015, osana terviklikust koostöökavast, mis põhineb jagatud vastutusel, vastastikustel kohustustel ja nende täitmisel, ning nõuab selle kohest rakendamist; rõhutab, et ELi ja Türgi rändealast koostööd ei tohiks siduda läbirääkimisprotsessi ajakava, sisu ja tingimuslikkusega; usub, et pagulaskriisi jätmine Türgi kanda ei ole selle probleemi usaldusväärne pikaajaline lahendus; kutsub ELi liikmesriike näitama üles solidaarsust, et suurendada nende riikide arvu, kes nõustuvad koormuse ja vastutuse jagamise vaimus pagulasi ümber asustama;

| 38. | rõhutab, et 3 miljardit eurot ja täiendavaid vahendeid Türgi pagulasrahastus tuleb nõuetekohaselt kasutada, et see tooks kiiresti pagulastele ja neid vastuvõtvatele kogukondadele otsest kasu tänu selliste projektide elluviimisele, millega täidetakse kohesed vajadused toidu, arstiabi, sanitaartingimuste ja hariduse järele; nõuab Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist otsustusprotsessi kaasseadusandja ja eelarvepädeva institutsioonina; nõuab tungivalt lubatud rahaliste vahendite väljamaksmist; palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel sel eesmärgil koostöös Türgiga tagada, et luuakse mehhanism rahaliste vahendite asjakohase kasutamise kontrollimiseks, et selle mehhanismi üle teostatakse hoolikat järelevalvet ning et komisjon teavitab Euroopa Parlamenti korrapäraselt rahaliste vahendite kasutamisest; rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu sellistele haavatavatele rühmadele nagu naised ja lapsed, eelkõike orvud, ning usuvähemused, näiteks kristlased ja jeziidid; rõhutab pakilist vajadust tegeleda Türgit läbivatel rändeteedel aset leidva soolise vägivalla ning naiste ja tütarlaste väärkohtlemise probleemiga; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et 3 miljardit eurot ja täiendavaid vahendeid Türgi pagulasrahastus tuleb nõuetekohaselt kasutada, et see tooks kiiresti pagulastele ja neid vastuvõtvatele kogukondadele otsest kasu tänu selliste projektide elluviimisele, millega täidetakse kohesed vajadused toidu, arstiabi, sanitaartingimuste ja hariduse järele; nõuab Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist otsustusprotsessi kaasseadusandja ja eelarvepädeva institutsioonina; nõuab tungivalt lubatud rahaliste vahendite väljamaksmist; palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel sel eesmärgil koostöös Türgiga tagada, et luuakse mehhanism rahaliste vahendite asjakohase kasutamise kontrollimiseks, et selle mehhanismi üle teostatakse hoolikat järelevalvet ning et komisjon teavitab Euroopa Parlamenti korrapäraselt rahaliste vahendite kasutamisest; rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu sellistele haavatavatele rühmadele nagu naised ja lapsed, eelkõike orvud, ning usuvähemused, näiteks kristlased ja jeziidid; rõhutab pakilist vajadust tegeleda Türgit läbivatel rändeteedel aset leidva soolise vägivalla ning naiste ja tütarlaste väärkohtlemise probleemiga;

| 39. | kiidab Türgi valitsuse hiljutist otsust avada Süüria pagulastele oma tööturg; ergutab võtma rohkem kiireloomulisi meetmeid selle tagamiseks, et kõik 700 000 Süüria last saaksid omandada haridust; kiidab Türgi valitsust Süüria pagulastele tasuta tervishoiuteenuste ja hariduse võimaldamise eest; taunib asjaolu, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üleskutsele vastavat rahastamise suurendamist ei ole toimunud ja et Maailma Toiduprogramm oli sunnitud vahendite vähenemise tõttu vähendama oma toiduabi määra 80 %le varasemaga võrreldes; kiidab Türgit rahaliste vahendite puudujäägi ühepoolse katmise eest ning kutsub liikmesriike ja ELi üles suurendama Türgis tegutsevate ÜRO asutuste ja nende koostööpartneriteks olevate VVOde rahastamist; |
| --- | --- |

39.

kiidab Türgi valitsuse hiljutist otsust avada Süüria pagulastele oma tööturg; ergutab võtma rohkem kiireloomulisi meetmeid selle tagamiseks, et kõik 700 000 Süüria last saaksid omandada haridust; kiidab Türgi valitsust Süüria pagulastele tasuta tervishoiuteenuste ja hariduse võimaldamise eest; taunib asjaolu, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üleskutsele vastavat rahastamise suurendamist ei ole toimunud ja et Maailma Toiduprogramm oli sunnitud vahendite vähenemise tõttu vähendama oma toiduabi määra 80 %le varasemaga võrreldes; kiidab Türgit rahaliste vahendite puudujäägi ühepoolse katmise eest ning kutsub liikmesriike ja ELi üles suurendama Türgis tegutsevate ÜRO asutuste ja nende koostööpartneriteks olevate VVOde rahastamist;

| 40. | märgib tunnustavalt, et Türgi on kuni viimase ajani kohaldanud Süüria pagulaste suhtes jätkuvalt avatud piiri poliitikat; tunnustab uute eeskirjade jõustumist Türgi viisarežiimis, mis on juba aidanud ebaseaduslike piiriületuste arvu tugevalt vähendada; rõhutab siiski, et ebaseadusliku rände peamisteks allikateks olevate kolmandate riikide suhtes tuleb kohaldada kooskõlas ELi viisapoliitikaga palju rangemat viisapoliitikat, et piirata selliste läbi Türgi Euroopasse liikuvate rändajate sissevoolu, kes ei vaja rahvusvahelist kaitset; rõhutab, et Türgi vajab kõikvõimalikku abi, et tugevdada julgeolekut oma piiridel ja võitlust inimkaubitsejate vastu; palub Türgil ilmutada nulltolerantsi ja võtta mõjusaid meetmeid inimkaubitsejate ning Kreeka saartele suunduvate põgenikevoogude peatamiseks, mis põhjustavad ELis tõsiseid humanitaar-, sotsiaal-, poliitilisi ja julgeolekuprobleeme; õhutab Türgit, Bulgaariat ja Kreekat tegema tihedamat koostööd otsimis- ja päästeoperatsioonidel Egeuse merel ning palub Frontexil pakkuda Türgi rannavalvele toetust ja edendada kahepoolset teabevahetust; tunnistab, et meetmed võitluseks inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamisega saavad olla tulemuslikud vaid juhul, kui nendega samaaegselt rajatakse pagulaste ja varjupaigataotlejate jaoks ohutud ja seaduslikud sisenemisteed Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

40.

märgib tunnustavalt, et Türgi on kuni viimase ajani kohaldanud Süüria pagulaste suhtes jätkuvalt avatud piiri poliitikat; tunnustab uute eeskirjade jõustumist Türgi viisarežiimis, mis on juba aidanud ebaseaduslike piiriületuste arvu tugevalt vähendada; rõhutab siiski, et ebaseadusliku rände peamisteks allikateks olevate kolmandate riikide suhtes tuleb kohaldada kooskõlas ELi viisapoliitikaga palju rangemat viisapoliitikat, et piirata selliste läbi Türgi Euroopasse liikuvate rändajate sissevoolu, kes ei vaja rahvusvahelist kaitset; rõhutab, et Türgi vajab kõikvõimalikku abi, et tugevdada julgeolekut oma piiridel ja võitlust inimkaubitsejate vastu; palub Türgil ilmutada nulltolerantsi ja võtta mõjusaid meetmeid inimkaubitsejate ning Kreeka saartele suunduvate põgenikevoogude peatamiseks, mis põhjustavad ELis tõsiseid humanitaar-, sotsiaal-, poliitilisi ja julgeolekuprobleeme; õhutab Türgit, Bulgaariat ja Kreekat tegema tihedamat koostööd otsimis- ja päästeoperatsioonidel Egeuse merel ning palub Frontexil pakkuda Türgi rannavalvele toetust ja edendada kahepoolset teabevahetust; tunnistab, et meetmed võitluseks inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamisega saavad olla tulemuslikud vaid juhul, kui nendega samaaegselt rajatakse pagulaste ja varjupaigataotlejate jaoks ohutud ja seaduslikud sisenemisteed Euroopa Liitu;

| 41. | rõhutab, et ELi suubuva rände tõkestamine ei tohiks tuua kaasa pagulaste tagasitõrjumist või ebaseaduslikku kinnipidamist; palub komisjonil seoses ELi-Türgi ühise tegevuskavaga uurida Amnesty Internationali 1. aprilli 2016. aasta aruandes esitatud süüdistusi, et Türgi viib läbi Süüria pagulaste sunniviisilist tagasisaatmist; rõhutab, et kõik Kreekast Türki sunniviisilise tagasisaatmise menetlused peavad olema täielikult kooskõlas varjupaiga ja rahvusvahelise kaitse saamist ning põhiõiguste rakendamist ja menetluslikke tagatisi käsitleva rahvusvahelise ja ELi õigusega; palub sellega seoses komisjonil jälgida teraselt, mil viisil Türgi ametiasutused kokkulepet rakendavad ja kas Türki tagasi saadetud isikute puhul järgitakse tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet; kordab üleskutset Türgi valitsusele tühistada 1951. aasta Genfi konventsiooni suhtes seatud geograafiline reservatsioon; rõhutab, et otsustava tähtsusega on luua pagulastele ohutud ja seaduslikud marsruudid, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid oluliselt jõupingutusi pagulaste ümberasustamiseks; on arvamusel, et Süüria kriisile tuleb tingimata leida poliitiline lahendus; nõuab tungivalt, et Türgi pingutaks oluliselt rohkem poliitilise lahenduse leidmiseks, täpsemalt saaks üle oma vastuseisust kurdide osalemisele Genfi rahukõnelustel; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et ELi suubuva rände tõkestamine ei tohiks tuua kaasa pagulaste tagasitõrjumist või ebaseaduslikku kinnipidamist; palub komisjonil seoses ELi-Türgi ühise tegevuskavaga uurida Amnesty Internationali 1. aprilli 2016. aasta aruandes esitatud süüdistusi, et Türgi viib läbi Süüria pagulaste sunniviisilist tagasisaatmist; rõhutab, et kõik Kreekast Türki sunniviisilise tagasisaatmise menetlused peavad olema täielikult kooskõlas varjupaiga ja rahvusvahelise kaitse saamist ning põhiõiguste rakendamist ja menetluslikke tagatisi käsitleva rahvusvahelise ja ELi õigusega; palub sellega seoses komisjonil jälgida teraselt, mil viisil Türgi ametiasutused kokkulepet rakendavad ja kas Türki tagasi saadetud isikute puhul järgitakse tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet; kordab üleskutset Türgi valitsusele tühistada 1951. aasta Genfi konventsiooni suhtes seatud geograafiline reservatsioon; rõhutab, et otsustava tähtsusega on luua pagulastele ohutud ja seaduslikud marsruudid, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid oluliselt jõupingutusi pagulaste ümberasustamiseks; on arvamusel, et Süüria kriisile tuleb tingimata leida poliitiline lahendus; nõuab tungivalt, et Türgi pingutaks oluliselt rohkem poliitilise lahenduse leidmiseks, täpsemalt saaks üle oma vastuseisust kurdide osalemisele Genfi rahukõnelustel;

| 42. | tunneb heameelt selle üle, et Türgi ametivõimud ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet Türgis ühendavad oma pagulaste registreerimise andmebaasid üheks registreerimissüsteemiks; peab vajalikuks otsida kiiresti tehnilisi lahendusi, et muuta see andmebaas koostalitlusvõimeliseks ja ühilduvaks Euroopa varjupaigataotlejate registreerimise andmebaasiga Eurodac; rõhutab ka selle olulisust, et kui pagulased Türgist Euroopasse lahkuvad, tuleb nad Türgi andmebaasist välja registreerida; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt selle üle, et Türgi ametivõimud ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet Türgis ühendavad oma pagulaste registreerimise andmebaasid üheks registreerimissüsteemiks; peab vajalikuks otsida kiiresti tehnilisi lahendusi, et muuta see andmebaas koostalitlusvõimeliseks ja ühilduvaks Euroopa varjupaigataotlejate registreerimise andmebaasiga Eurodac; rõhutab ka selle olulisust, et kui pagulased Türgist Euroopasse lahkuvad, tuleb nad Türgi andmebaasist välja registreerida;

| 43. | rõhutab, et tagasivõtulepingu rakendamine kõigi liikmesriikide osas on ELi jaoks otsustava tähtsusega, kuna see annab võimaluse kasutada tõhusamat tagasisaatmispoliitikat rändajate suhtes, kes ei vaja rahvusvahelist kaitset; on rahul 29. novembril 2015 toimunud ELi-Türgi tippkohtumisel saavutatud kahe osapoole vahelise poliitilise kokkuleppega muuta ELi-Türgi tagasivõtuleping täiel määral kohaldatavaks alates 2016. aasta juunist; kutsub Türgit üles seni rakendama täielikult ja tulemuslikult olemasolevaid kahepoolseid tagasivõtulepinguid ning tagama kõigi tagasisaadetud sisserändajate põhiõiguste täielik austamine; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et tagasivõtulepingu rakendamine kõigi liikmesriikide osas on ELi jaoks otsustava tähtsusega, kuna see annab võimaluse kasutada tõhusamat tagasisaatmispoliitikat rändajate suhtes, kes ei vaja rahvusvahelist kaitset; on rahul 29. novembril 2015 toimunud ELi-Türgi tippkohtumisel saavutatud kahe osapoole vahelise poliitilise kokkuleppega muuta ELi-Türgi tagasivõtuleping täiel määral kohaldatavaks alates 2016. aasta juunist; kutsub Türgit üles seni rakendama täielikult ja tulemuslikult olemasolevaid kahepoolseid tagasivõtulepinguid ning tagama kõigi tagasisaadetud sisserändajate põhiõiguste täielik austamine;

| 44. | ergutab valitsust täielikult ja mittediskrimineerival viisil täitma viisanõude kaotamise tegevuskavas esitatud kriteeriumeid kõigi liikmesriikide suhtes; tuletab meelde, et viisanõude kaotamine on tulemuspõhine protsess ja Türgi kodanikel võimaldatakse viisavabalt reisida ainult siis, kui standardid on täidetud; palub komisjonil anda viisavabaduse tegevuskava tingimuste täitmiseks rohkem tehnilist abi; |
| --- | --- |

44.

ergutab valitsust täielikult ja mittediskrimineerival viisil täitma viisanõude kaotamise tegevuskavas esitatud kriteeriumeid kõigi liikmesriikide suhtes; tuletab meelde, et viisanõude kaotamine on tulemuspõhine protsess ja Türgi kodanikel võimaldatakse viisavabalt reisida ainult siis, kui standardid on täidetud; palub komisjonil anda viisavabaduse tegevuskava tingimuste täitmiseks rohkem tehnilist abi;

V.   
  Edu Küprose taasühinemise teemalistel läbirääkimistel

| 45. | kiidab märkimisväärset edu, mis on saavutatud Küprose taasühinemise teemalistel läbirääkimistel ÜRO erisaadiku egiidi all; tunneb heameelt kahe poliitilise juhi 11. veebruari 2014. aasta ühisdeklaratsiooni üle, mis on lahenduse aluseks; toetab kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega ja rahvusvahelise õigusega Küprose Vabariigi kujundamist kahest kogukonnast ja kahest piirkonnast koosnevaks föderatsiooniks, millel oleks ühtne suveräänsus, üks rahvusvaheline isik ja üks kodakondsus, kus mõlemad kogukonnad oleksid poliitiliselt võrdõiguslikud ja kõigil kodanikel oleksid võrdsed võimalused, ilma et see piiraks eelnevalt lõplikku kokkulepet; kiidab nii Küprose kreeka kui ka türgi kogukonna juhtide konstruktiivset lähenemisviisi ning nende otsusekindlust ja väsimatuid jõupingutusi selle nimel, et võimalikult kiiresti saavutada õiglane, kõikehõlmav ja toimiv lahendus; rõhutab aastakümneid kestnud Küprose probleemi lahendamise tähtsust kogu piirkonna ja Euroopa / Euroopa Liidu jaoks; tervitab seega uue taasühendamisreferendumi võimalust ning kutsub kõiki asjaosalisi üles positiivse tulemuse saavutamisele igati kaasa aitama; |
| --- | --- |

45.

kiidab märkimisväärset edu, mis on saavutatud Küprose taasühinemise teemalistel läbirääkimistel ÜRO erisaadiku egiidi all; tunneb heameelt kahe poliitilise juhi 11. veebruari 2014. aasta ühisdeklaratsiooni üle, mis on lahenduse aluseks; toetab kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega ja rahvusvahelise õigusega Küprose Vabariigi kujundamist kahest kogukonnast ja kahest piirkonnast koosnevaks föderatsiooniks, millel oleks ühtne suveräänsus, üks rahvusvaheline isik ja üks kodakondsus, kus mõlemad kogukonnad oleksid poliitiliselt võrdõiguslikud ja kõigil kodanikel oleksid võrdsed võimalused, ilma et see piiraks eelnevalt lõplikku kokkulepet; kiidab nii Küprose kreeka kui ka türgi kogukonna juhtide konstruktiivset lähenemisviisi ning nende otsusekindlust ja väsimatuid jõupingutusi selle nimel, et võimalikult kiiresti saavutada õiglane, kõikehõlmav ja toimiv lahendus; rõhutab aastakümneid kestnud Küprose probleemi lahendamise tähtsust kogu piirkonna ja Euroopa / Euroopa Liidu jaoks; tervitab seega uue taasühendamisreferendumi võimalust ning kutsub kõiki asjaosalisi üles positiivse tulemuse saavutamisele igati kaasa aitama;

| 46. | märgib, et Küprose küsimuse lahendamata jätmine mõjutab ELi ja Türgi suhete kujunemist, ning kutsub seetõttu kõiki asjaosalisi üles tegema ühiseid jõupingutusi Küprose probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

46.

märgib, et Küprose küsimuse lahendamata jätmine mõjutab ELi ja Türgi suhete kujunemist, ning kutsub seetõttu kõiki asjaosalisi üles tegema ühiseid jõupingutusi Küprose probleemi lahendamiseks;

| 47. | kutsub Türgit üles täitma oma kohustust rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt ELi-Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokolli kõigi liikmesriikide, kaasa arvatud Küprose Vabariigi suhtes, kuna selle täitmine muudaks läbirääkimisprotsessi oluliselt hoogsamaks; |
| --- | --- |

47.

kutsub Türgit üles täitma oma kohustust rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt ELi-Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokolli kõigi liikmesriikide, kaasa arvatud Küprose Vabariigi suhtes, kuna selle täitmine muudaks läbirääkimisprotsessi oluliselt hoogsamaks;

| 48. | mõistab hukka Türgi seadusvastase asustuspoliitika ja kutsub Türgit üles hoiduma Türgi kodanike täiendavast asustamisest Küprose okupeeritud aladele, kuna see on vastuolus Genfi konventsiooni ja rahvusvahelise õiguse põhimõtetega; nõuab tungivalt, et Türgi lõpetaks mis tahes tegevuse, mis muudab saare rahvastiku tasakaalu ja takistab seeläbi tulevase lahenduse leidmist; |
| --- | --- |

48.

mõistab hukka Türgi seadusvastase asustuspoliitika ja kutsub Türgit üles hoiduma Türgi kodanike täiendavast asustamisest Küprose okupeeritud aladele, kuna see on vastuolus Genfi konventsiooni ja rahvusvahelise õiguse põhimõtetega; nõuab tungivalt, et Türgi lõpetaks mis tahes tegevuse, mis muudab saare rahvastiku tasakaalu ja takistab seeläbi tulevase lahenduse leidmist;

| 49. | kutsub Türgit üles hoiduma mis tahes tegevusest Küprose majandustsoonis, mis võib põhjustada selles väga tundlikus piirkonnas pingeid ja kriisi ning mis võib kahjustada läbirääkimisi demokraatliku lahenduse leidmiseks ja sellega praeguse vastuvõetamatu kaheks osaks jaotatuse lõpetamiseks; tunnistab liikmesriikide õigust allkirjastada oma suveräänsete õiguste raames kahepoolseid ja muid lepinguid oma majandustsooni ressursside kasutamiseks; |
| --- | --- |

49.

kutsub Türgit üles hoiduma mis tahes tegevusest Küprose majandustsoonis, mis võib põhjustada selles väga tundlikus piirkonnas pingeid ja kriisi ning mis võib kahjustada läbirääkimisi demokraatliku lahenduse leidmiseks ja sellega praeguse vastuvõetamatu kaheks osaks jaotatuse lõpetamiseks; tunnistab liikmesriikide õigust allkirjastada oma suveräänsete õiguste raames kahepoolseid ja muid lepinguid oma majandustsooni ressursside kasutamiseks;

| 50. | peab tervitatavaks kokkulepet, mille kaks juhti saavutasid paljude usaldust suurendavate meetmete osas, sealhulgas kahe uue ületuskoha avamine ja elektrivõrkude ühendamine; märgib siiski, et siiani on mobiiltelefonide koostalitlusvõime osas tehtud edusammud napid; nõuab seetõttu tungivalt, et mõlemad pooled kõik kokkulepitud meetmeid edasise viivituseta ellu viiksid; kutsub ELi üles lahendust täielikult toetama – nii poliitiliselt kui rahaliselt; kutsub Türgit üles läbirääkimisprotsessi ja selle positiivset tulemust aktiivselt toetama; palub Türgil alustada oma vägede väljatoomist Küproselt ja tagastada Famagusta isoleeritud piirkond ÜRO-le kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 550(1984); kiidab asjaolu, et teadmata kadunud isikute komiteele (mis tegeleb nii Küprose kreeklastest kui ka türklastest kadunuksjäänutega) on antud juurdepääs kõikidele asjaomastele kohtadele, sealhulgas sõjaväepiirkondadele; nõuab siiski tungivalt, et Türgi võimaldaks juurdepääsu asjaomastele arhiividele, mis maksimeeriks komitee tegevuse tulemuslikkust; |
| --- | --- |

50.

peab tervitatavaks kokkulepet, mille kaks juhti saavutasid paljude usaldust suurendavate meetmete osas, sealhulgas kahe uue ületuskoha avamine ja elektrivõrkude ühendamine; märgib siiski, et siiani on mobiiltelefonide koostalitlusvõime osas tehtud edusammud napid; nõuab seetõttu tungivalt, et mõlemad pooled kõik kokkulepitud meetmeid edasise viivituseta ellu viiksid; kutsub ELi üles lahendust täielikult toetama – nii poliitiliselt kui rahaliselt; kutsub Türgit üles läbirääkimisprotsessi ja selle positiivset tulemust aktiivselt toetama; palub Türgil alustada oma vägede väljatoomist Küproselt ja tagastada Famagusta isoleeritud piirkond ÜRO-le kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 550(1984); kiidab asjaolu, et teadmata kadunud isikute komiteele (mis tegeleb nii Küprose kreeklastest kui ka türklastest kadunuksjäänutega) on antud juurdepääs kõikidele asjaomastele kohtadele, sealhulgas sõjaväepiirkondadele; nõuab siiski tungivalt, et Türgi võimaldaks juurdepääsu asjaomastele arhiividele, mis maksimeeriks komitee tegevuse tulemuslikkust;

| 51. | pooldab Küprose Vabariigi presidendi Nicos Anastasiadese algatust kuulutada türgi keel ELi ametlikuks keeleks ja nõuab tungivalt, et pooled seda protsessi kiirendaksid; märgib, et liidu acquis’ rakendamine tulevases Küprose föderatsiooni türgi osas alates kokkuleppe jõustumisest peab olema juba hästi ette valmistatud; tunneb sellega seoses heameelt ELi ettevalmistusi käsitleva kahest kogukonnast koosneva ajutise komitee loomise üle; ergutab nii Euroopa Parlamenti kui ka Euroopa Komisjoni suurendama jõupingutusi Küprose türklastega suhtlemiseks, et valmistada ette täielikku integreerimist ELiga; ergutab Euroopa Parlamendi presidenti võtma vaidluse lahenduseni jõudmisel vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

51.

pooldab Küprose Vabariigi presidendi Nicos Anastasiadese algatust kuulutada türgi keel ELi ametlikuks keeleks ja nõuab tungivalt, et pooled seda protsessi kiirendaksid; märgib, et liidu acquis’ rakendamine tulevases Küprose föderatsiooni türgi osas alates kokkuleppe jõustumisest peab olema juba hästi ette valmistatud; tunneb sellega seoses heameelt ELi ettevalmistusi käsitleva kahest kogukonnast koosneva ajutise komitee loomise üle; ergutab nii Euroopa Parlamenti kui ka Euroopa Komisjoni suurendama jõupingutusi Küprose türklastega suhtlemiseks, et valmistada ette täielikku integreerimist ELiga; ergutab Euroopa Parlamendi presidenti võtma vaidluse lahenduseni jõudmisel vajalikud meetmed;

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0094.

(2)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 59.

(3)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 98.

(4)  ELT C 257 E, 6.9.2013, lk 38.

(5)  ELT C 45, 5.2.2016, lk 48.

(6)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 117.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0235.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0052.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0014.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0228.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/175 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/175

---

P8_TA(2016)0134

2015. aasta aruanne Albaania kohta

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Albaania 2015. aasta aruande kohta (2015/2896(RSP))

(2018/C 058/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse 26.–27. juunil 2014. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu otsust anda Albaaniale ELiga ühinemiseks kandidaatriigi staatus ning nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26.–27. juunil 2014. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu otsust anda Albaaniale ELiga ühinemiseks kandidaatriigi staatus ning nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse 18. mail 2015. aastal Brüsselis toimunud Albaania ja ELi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu seitsmendat istungit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. mail 2015. aastal Brüsselis toimunud Albaania ja ELi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu seitsmendat istungit,

| — | võttes arvesse Albaania ühinemist Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga (NATO) 1. aprillil 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Albaania ühinemist Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga (NATO) 1. aprillil 2009,

| — | võttes arvesse 27. augustil 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise eesistuja lõppdeklaratsiooni ja 2015. aasta Viini tippkohtumisele esitatud kodanikuühiskonna organisatsioonide soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. augustil 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise eesistuja lõppdeklaratsiooni ja 2015. aasta Viini tippkohtumisele esitatud kodanikuühiskonna organisatsioonide soovitusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist „ELi laienemisstrateegia“ (COM(2015)0611) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb Albaania 2015. aasta aruannet (SWD(2015)0213), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist „ELi laienemisstrateegia“ (COM(2015)0611) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb Albaania 2015. aasta aruannet (SWD(2015)0213),

| — | võttes arvesse peamisi prioriteete käsitleva viienda kõrgetasemelise dialoogi ühiseid järeldusi, mis võeti vastu Tiranas 24. märtsil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peamisi prioriteete käsitleva viienda kõrgetasemelise dialoogi ühiseid järeldusi, mis võeti vastu Tiranas 24. märtsil 2015,

| — | võttes arvesse OSCE/ODIHRi valimisvaatlusmissiooni 8. septembri 2015. aasta lõpparuannet 21. juunil 2015 toimunud kohalike valimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE/ODIHRi valimisvaatlusmissiooni 8. septembri 2015. aasta lõpparuannet 21. juunil 2015 toimunud kohalike valimiste kohta,

| — | võttes arvesse ELi–Albaania parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee üheksandat koosolekut, mis toimus Brüsselis 9.–10. novembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Albaania parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee üheksandat koosolekut, mis toimus Brüsselis 9.–10. novembril 2015,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Albaania kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Albaania kohta,

| — | võttes arvesse Knut Fleckensteini tööd väliskomisjoni alalise raportöörina Albaania küsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Knut Fleckensteini tööd väliskomisjoni alalise raportöörina Albaania küsimustes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Albaania on teinud järjekindlaid edusamme ELiga ühinemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Albaania on teinud järjekindlaid edusamme ELiga ühinemiseks;

| B. | arvestades, et (potentsiaalseid) kandidaatriike hinnatakse nende saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määratakse vajalike reformide kvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et (potentsiaalseid) kandidaatriike hinnatakse nende saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määratakse vajalike reformide kvaliteedi alusel;

| C. | arvestades, et endiselt esineb probleeme, kuid need tuleb ELiga ühinemise suunas liikumiseks kiiresti ja tõhusalt lahendada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et endiselt esineb probleeme, kuid need tuleb ELiga ühinemise suunas liikumiseks kiiresti ja tõhusalt lahendada;

| D. | arvestades, et ELiga ühinemise protsessi täiendav edendamine nõuab järjekindlat reformide vastuvõtmist viie peamise prioriteedi vallas, nende täielikku rakendamist ning püsivat poliitilist tahet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELiga ühinemise protsessi täiendav edendamine nõuab järjekindlat reformide vastuvõtmist viie peamise prioriteedi vallas, nende täielikku rakendamist ning püsivat poliitilist tahet;

| E. | arvestades, et usuvabaduse kaitse, kultuuripärand ja vara valitsemine õigusriigi põhimõtte alusel on Euroopa Liidu põhiväärtused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et usuvabaduse kaitse, kultuuripärand ja vara valitsemine õigusriigi põhimõtte alusel on Euroopa Liidu põhiväärtused;

| F. | arvestades, et ELiga seotud reforme käsitlev konstruktiivne ja jätkusuutlik dialoog eri poliitiliste jõudude vahel on ELiga ühinemise protsessi edendamiseks äärmiselt oluline; arvestades, et edukaks ja jätkusuutlikuks reformiprotsessiks peavad valitsus ja opositsioon tingimata tegutsema ausalt, pidama konstruktiivset dialoogi, tegema koostööd ning olema valmis tegema kompromisse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELiga seotud reforme käsitlev konstruktiivne ja jätkusuutlik dialoog eri poliitiliste jõudude vahel on ELiga ühinemise protsessi edendamiseks äärmiselt oluline; arvestades, et edukaks ja jätkusuutlikuks reformiprotsessiks peavad valitsus ja opositsioon tingimata tegutsema ausalt, pidama konstruktiivset dialoogi, tegema koostööd ning olema valmis tegema kompromisse;

| G. | arvestades, et Albaanias on ELiga ühinemise protsessi osas olemas poliitiline konsensus ja üldsuse laialdane toetus; arvestades, et reformikava edu sõltub suuresti demokraatliku poliitilise keskkonna olemasolust riigis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Albaanias on ELiga ühinemise protsessi osas olemas poliitiline konsensus ja üldsuse laialdane toetus; arvestades, et reformikava edu sõltub suuresti demokraatliku poliitilise keskkonna olemasolust riigis;

| H. | arvestades, et pidev areng, eelkõige õigusriigi põhimõtete, kohtureformi, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, avaliku halduse reformi ja põhiõiguste vallas on reformiprotsessi jaoks väga tähtis; arvestades, et ühinemisläbirääkimiste alustamiseks ja demokraatiale ülemineku tugevdamiseks peab Albaania tegema suuremaid jõupingutusi reformide läbiviimisel nii nendes valdkondades kui ka muudes olulistes põhiküsimustes; arvestades, et EL on seadnud liidu laienemise protsessi keskmesse õigusriigi põhimõtted ning rõhutanud lisaks vajadust tugevdada kõikides Lääne-Balkani riikides majanduse juhtimist ja avalikku haldust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pidev areng, eelkõige õigusriigi põhimõtete, kohtureformi, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, avaliku halduse reformi ja põhiõiguste vallas on reformiprotsessi jaoks väga tähtis; arvestades, et ühinemisläbirääkimiste alustamiseks ja demokraatiale ülemineku tugevdamiseks peab Albaania tegema suuremaid jõupingutusi reformide läbiviimisel nii nendes valdkondades kui ka muudes olulistes põhiküsimustes; arvestades, et EL on seadnud liidu laienemise protsessi keskmesse õigusriigi põhimõtted ning rõhutanud lisaks vajadust tugevdada kõikides Lääne-Balkani riikides majanduse juhtimist ja avalikku haldust;

| 1. | peab kiiduväärseks Albaania järjekindlaid edusamme ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vajalike reformide tegemisel peamiste prioriteetide vallas; ergutab valitsust, parlamenti ja erakondi jätkama hoogsaid reforme ning kiirendama reformide rakendamist; palub neil viia kiiresti läbi põhjalik kohtusüsteemi reform; rõhutab nende reformide nõuetekohase ja õigeaegse rakendamise olulisust; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks Albaania järjekindlaid edusamme ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vajalike reformide tegemisel peamiste prioriteetide vallas; ergutab valitsust, parlamenti ja erakondi jätkama hoogsaid reforme ning kiirendama reformide rakendamist; palub neil viia kiiresti läbi põhjalik kohtusüsteemi reform; rõhutab nende reformide nõuetekohase ja õigeaegse rakendamise olulisust;

| 2. | kutsub kõiki erakondi üles tegema suuremaid jõupingutusi konstruktiivsema ja tõelise poliitilise dialoogi pidamiseks, mis võimaldaks võtta vastu ja rakendada keskse tähtsusega reforme; on kindlalt veendunud, et jätkusuutlik koostöö parlamendi valitsus- ja opositsioonijõudude vahel on Albaania ELiga ühinemise protsessi ja ühinemiskriteeriumide täitmise jaoks hädavajalik; rõhutab eriti, kui oluline on pühenduda jätkuvalt sellise demokraatliku poliitilise kultuuri ülesehitamisele, mis hõlmab dialoogivalmidust, läbirääkimisi, kompromisse ning boikoteerimise ja radikalismi täielikku välistamist; kiidab heaks Euroopa integratsiooni riikliku nõukogu loomise ja selle tegevuse, kuna see peaks eeldatavasti muutma ELiga seotud reformiprotsessi kaasavamaks; nõuab tungivalt, et veelgi suurendataks parlamendi suutlikkust jälgida liidu õigustiku rakendamist ja järgimist; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki erakondi üles tegema suuremaid jõupingutusi konstruktiivsema ja tõelise poliitilise dialoogi pidamiseks, mis võimaldaks võtta vastu ja rakendada keskse tähtsusega reforme; on kindlalt veendunud, et jätkusuutlik koostöö parlamendi valitsus- ja opositsioonijõudude vahel on Albaania ELiga ühinemise protsessi ja ühinemiskriteeriumide täitmise jaoks hädavajalik; rõhutab eriti, kui oluline on pühenduda jätkuvalt sellise demokraatliku poliitilise kultuuri ülesehitamisele, mis hõlmab dialoogivalmidust, läbirääkimisi, kompromisse ning boikoteerimise ja radikalismi täielikku välistamist; kiidab heaks Euroopa integratsiooni riikliku nõukogu loomise ja selle tegevuse, kuna see peaks eeldatavasti muutma ELiga seotud reformiprotsessi kaasavamaks; nõuab tungivalt, et veelgi suurendataks parlamendi suutlikkust jälgida liidu õigustiku rakendamist ja järgimist;

| 3. | kiidab nii valitsus- kui ka opositsiooniparteisid konstruktiivse koostöö eest parlamendis ja sellise õigusakti ühehäälse vastuvõtmise eest, mis käsitleb kriminaalkurjategijate kõrvalejätmist avalikku teenistusse nimetamisest ja valimisest (nn dekriminaliseerimise seadus); peab kiiduväärseks seonduvate õigusaktide vastuvõtmist parlamendis ning nõuab asjaomaste õigusaktide mõtte ja sätete kiiret ja põhjalikku rakendamist; innustab tungivalt parlamenti olema seaduste rakendamisel eeskujuks, et suurendada kodanike ja äriringkondade usaldust poliitiliste esindajate ja avaliku sektori institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

3.

kiidab nii valitsus- kui ka opositsiooniparteisid konstruktiivse koostöö eest parlamendis ja sellise õigusakti ühehäälse vastuvõtmise eest, mis käsitleb kriminaalkurjategijate kõrvalejätmist avalikku teenistusse nimetamisest ja valimisest (nn dekriminaliseerimise seadus); peab kiiduväärseks seonduvate õigusaktide vastuvõtmist parlamendis ning nõuab asjaomaste õigusaktide mõtte ja sätete kiiret ja põhjalikku rakendamist; innustab tungivalt parlamenti olema seaduste rakendamisel eeskujuks, et suurendada kodanike ja äriringkondade usaldust poliitiliste esindajate ja avaliku sektori institutsioonide vastu;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et Albaania on pühendunud kohtusüsteemis ulatusliku ja põhjaliku reformi läbiviimisele, ning soovitab Albaania ametivõimudel tungivalt selle olulise reformi ettevalmistusi viivitamata jätkata, et suurendada kodanike usaldust kohtusüsteemi vastu; kiidab kohtureformi käsitleva ajutise parlamendikomisjoni tööd reformi ettevalmistamisel; peab kiiduväärseks tihedat koostööd Veneetsia komisjoniga; ärgitab olema kõnealuse reformi vastuvõtmise ettevalmistamisel jätkuvalt valmis koostööks; kutsub kõiki osapooli üles tegema jõupingutusi kompromissi saavutamiseks kohtusüsteemi puudutavate oluliste muudatuste küsimuses, mis on muu hulgas seotud kohtunike ja prokuröride täieliku sõltumatuse ja aruandekohustusega ning kohtute (eriti ülemkohtu ja konstitutsioonikohtu) ja kõrgema kohtunõukogu erapooletusega; kutsub samuti üles võtma seejuures arvesse Veneetsia komisjoni soovitusi; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et Albaania on pühendunud kohtusüsteemis ulatusliku ja põhjaliku reformi läbiviimisele, ning soovitab Albaania ametivõimudel tungivalt selle olulise reformi ettevalmistusi viivitamata jätkata, et suurendada kodanike usaldust kohtusüsteemi vastu; kiidab kohtureformi käsitleva ajutise parlamendikomisjoni tööd reformi ettevalmistamisel; peab kiiduväärseks tihedat koostööd Veneetsia komisjoniga; ärgitab olema kõnealuse reformi vastuvõtmise ettevalmistamisel jätkuvalt valmis koostööks; kutsub kõiki osapooli üles tegema jõupingutusi kompromissi saavutamiseks kohtusüsteemi puudutavate oluliste muudatuste küsimuses, mis on muu hulgas seotud kohtunike ja prokuröride täieliku sõltumatuse ja aruandekohustusega ning kohtute (eriti ülemkohtu ja konstitutsioonikohtu) ja kõrgema kohtunõukogu erapooletusega; kutsub samuti üles võtma seejuures arvesse Veneetsia komisjoni soovitusi;

| 5. | rõhutab vajadust tegeleda praeguste vajakajäämistega kohtusüsteemi toimimises, kaasa arvatud selle sõltumatusega muudest võimuinstantsidest, poliitiliste sekkumistega, valikulise õigusemõistmise ja piiratud aruandekohustusega, lokkava korruptsiooniga, ebapiisavate kontrollimehhanismide ja ressurssidega, kohtumenetluste üldise kestusega ning selgete kutsealaste kriteeriumide puudumisega kohtunike ametissenimetamiseks ja edutamiseks; rõhutab vajadust suurendada läbipaistvust ja rakendada riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) asjakohaseid soovitusi, mis esitati neljanda hindamisvooru aruandes kohtunike ja prokuröride korruptsiooni ennetamise kohta; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust tegeleda praeguste vajakajäämistega kohtusüsteemi toimimises, kaasa arvatud selle sõltumatusega muudest võimuinstantsidest, poliitiliste sekkumistega, valikulise õigusemõistmise ja piiratud aruandekohustusega, lokkava korruptsiooniga, ebapiisavate kontrollimehhanismide ja ressurssidega, kohtumenetluste üldise kestusega ning selgete kutsealaste kriteeriumide puudumisega kohtunike ametissenimetamiseks ja edutamiseks; rõhutab vajadust suurendada läbipaistvust ja rakendada riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) asjakohaseid soovitusi, mis esitati neljanda hindamisvooru aruandes kohtunike ja prokuröride korruptsiooni ennetamise kohta;

| 6. | soovitab komisjonil kohtusüsteemi reformi osas tehtavaid edusamme hoolikalt jälgida ning ergutab komisjoni andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru kohe, kui Albaania on kohtureformis piisavaid edusamme teinud, samuti võtma ühinemisläbirääkimiste alustamise soovitamise üle otsustades arvesse asjaomaseid järeldusi ja Albaania edusamme viie peamise prioriteedi rakendamise osas; |
| --- | --- |

6.

soovitab komisjonil kohtusüsteemi reformi osas tehtavaid edusamme hoolikalt jälgida ning ergutab komisjoni andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru kohe, kui Albaania on kohtureformis piisavaid edusamme teinud, samuti võtma ühinemisläbirääkimiste alustamise soovitamise üle otsustades arvesse asjaomaseid järeldusi ja Albaania edusamme viie peamise prioriteedi rakendamise osas;

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud avaliku halduse reformistrateegia aastateks 2015–2020, asjaomane tegevuskava aastateks 2015–2017 ning avaliku sektori finantsjuhtimise reformistrateegia aastateks 2014–2020; rõhutab vajadust professionaalse ja läbipaistva avaliku teenistuse järele, et teenida kodanike huve, pakkuda neile paremaid teenuseid ja teha ettevalmistusi tulevaste ühinemisläbirääkimiste tõhusaks läbiviimiseks; võtab teadmiseks jõupingutused, mida on tehtud avaliku halduse kodanikusõbralikumaks muutmiseks; nõuab tungivalt, et valitsus jätkaks pingutuste tegemist, et suurendada haldussuutlikkust, depolitiseerida avalik haldus, võidelda korruptsiooni vastu avalikus teenistuses ning täiustada pädevus- ja tulemuspõhiseid töölevõtmismenetlusi; nõuab avaliku teenistuse seaduse ja uue haldusmenetluse seaduse täielikku ja tulemuslikku rakendamist; nõuab inimõigustega tegelevate struktuuride, näiteks ombudsmani büroo mõjuvõimu, autonoomia, tõhususe ja vahendite suurendamist; nõuab asjakohaste eelarvevahendite eraldamist kahele uuele volinikule, kes tegelevad lapsi ja piinamise tõkestamist puudutavate küsimustega; väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud detsentraliseerimise strateegia aastateks 2015–2020 ja kohaliku omavalitsuse seadus, millega suurendatakse kohalike omavalitsusüksuste haldus- ja finantssuutlikkust ning nähakse ette konsulteerimine keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel; märgib, et kohaliku omavalitsuse ülesandeid ja kohustusi on vaja täpsustada ja samuti on vaja jätkata tihedat dialoogi asjaomaste sidusrühmadega, muu hulgas kodanikuühiskonna esindajatega; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud avaliku halduse reformistrateegia aastateks 2015–2020, asjaomane tegevuskava aastateks 2015–2017 ning avaliku sektori finantsjuhtimise reformistrateegia aastateks 2014–2020; rõhutab vajadust professionaalse ja läbipaistva avaliku teenistuse järele, et teenida kodanike huve, pakkuda neile paremaid teenuseid ja teha ettevalmistusi tulevaste ühinemisläbirääkimiste tõhusaks läbiviimiseks; võtab teadmiseks jõupingutused, mida on tehtud avaliku halduse kodanikusõbralikumaks muutmiseks; nõuab tungivalt, et valitsus jätkaks pingutuste tegemist, et suurendada haldussuutlikkust, depolitiseerida avalik haldus, võidelda korruptsiooni vastu avalikus teenistuses ning täiustada pädevus- ja tulemuspõhiseid töölevõtmismenetlusi; nõuab avaliku teenistuse seaduse ja uue haldusmenetluse seaduse täielikku ja tulemuslikku rakendamist; nõuab inimõigustega tegelevate struktuuride, näiteks ombudsmani büroo mõjuvõimu, autonoomia, tõhususe ja vahendite suurendamist; nõuab asjakohaste eelarvevahendite eraldamist kahele uuele volinikule, kes tegelevad lapsi ja piinamise tõkestamist puudutavate küsimustega; väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud detsentraliseerimise strateegia aastateks 2015–2020 ja kohaliku omavalitsuse seadus, millega suurendatakse kohalike omavalitsusüksuste haldus- ja finantssuutlikkust ning nähakse ette konsulteerimine keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel; märgib, et kohaliku omavalitsuse ülesandeid ja kohustusi on vaja täpsustada ja samuti on vaja jätkata tihedat dialoogi asjaomaste sidusrühmadega, muu hulgas kodanikuühiskonna esindajatega;

| 8. | on jätkuvalt mures korruptsiooni pärast, mis on laialt levinud eelkõige hariduse, tervishoiu, kohtusüsteemi, avalike hangete, avaliku ja erasektori partnerluse kontsessioonilepingute ning ehituse ja ruumilise planeerimise küsimustes, kohalikes omavalitsustes ja avalikus teenistuses; nõuab kohalike omavalitsuste tugevdamist; väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud riiklik korruptsioonivastane strateegia aastateks 2015–2020 ja asjaomane tegevuskava aastateks 2015–2017; kutsub pädevaid asutusi üles tegevuskava täitmist jälgima ja kava põhjalikult läbi vaatama, saavutama paremaid tulemusi uurimises, süüdistuste esitamises ja süüdimõistmises seoses kõigi tasandite korruptsioonijuhtumitega, jõustama rangelt korruptsioonivastaseid õigusakte ning suurendama korruptsioonivastase võitlusega tegelevate institutsioonide sõltumatust ja koostööd; peab kiiduväärseks ettepanekut võtta vastu seadus rikkumisest teatajate kaitse kohta ning ettepanekut parandada erakondade rahastamise läbipaistvust ja kontrolli; rõhutab, et vaja on tugevdada õiguskaitseasutuste suutlikkust viia läbi ennetavaid ja tõhusaid uurimisi; on kindlalt veendunud, et kohtureformi valdkonnas tehtavad edusammud tõhustavad oluliselt ka võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

8.

on jätkuvalt mures korruptsiooni pärast, mis on laialt levinud eelkõige hariduse, tervishoiu, kohtusüsteemi, avalike hangete, avaliku ja erasektori partnerluse kontsessioonilepingute ning ehituse ja ruumilise planeerimise küsimustes, kohalikes omavalitsustes ja avalikus teenistuses; nõuab kohalike omavalitsuste tugevdamist; väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud riiklik korruptsioonivastane strateegia aastateks 2015–2020 ja asjaomane tegevuskava aastateks 2015–2017; kutsub pädevaid asutusi üles tegevuskava täitmist jälgima ja kava põhjalikult läbi vaatama, saavutama paremaid tulemusi uurimises, süüdistuste esitamises ja süüdimõistmises seoses kõigi tasandite korruptsioonijuhtumitega, jõustama rangelt korruptsioonivastaseid õigusakte ning suurendama korruptsioonivastase võitlusega tegelevate institutsioonide sõltumatust ja koostööd; peab kiiduväärseks ettepanekut võtta vastu seadus rikkumisest teatajate kaitse kohta ning ettepanekut parandada erakondade rahastamise läbipaistvust ja kontrolli; rõhutab, et vaja on tugevdada õiguskaitseasutuste suutlikkust viia läbi ennetavaid ja tõhusaid uurimisi; on kindlalt veendunud, et kohtureformi valdkonnas tehtavad edusammud tõhustavad oluliselt ka võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu;

| 9. | märgib, et valitsus on pühendunud organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele, mille tulemusena on toimunud mitu edukat ulatuslikku õiguskaitseoperatsiooni, millest osa viidi läbi koostöös naaberriikide ja ELi liikmesriikide ametivõimudega; on siiski endiselt mures lõplike süüdimõistmiste väikese arvu pärast; rõhutab vajadust arendada edasi koostööd riigiprokuratuuri ja politsei vahel ning tagada tõhusate kohtulike järelmeetmete võtmine; nõuab, et politseile ja riigiprokuratuurile eraldataks piisavad vahendid organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks; väljendab heameelt uimastikauplejate vastu korraldatud hiljutiste operatsioonide üle, kuid märgib, et ebaseaduslik uimastikaubandus on Albaanias endiselt suur probleem; palub pädevatel ametiasutustel teha suuremaid jõupingutusi uimastite ja narkootikumide tootmise ning nendega kauplemise vastases võitluses, tõhustades muu hulgas rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd; nõuab, et inimkaubanduse valdkonnas tugevdataks õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, ohvritele tagataks parem kaitse ja õiguskaitsevahendid ning üldiselt saavutataks paremaid tulemusi uurimise, süüdistuste esitamise ja süüdimõistmise osas; palub, et pädevad asutused teeksid ebaseadusliku relvakaubanduse vastases võitluses suuremaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

9.

märgib, et valitsus on pühendunud organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele, mille tulemusena on toimunud mitu edukat ulatuslikku õiguskaitseoperatsiooni, millest osa viidi läbi koostöös naaberriikide ja ELi liikmesriikide ametivõimudega; on siiski endiselt mures lõplike süüdimõistmiste väikese arvu pärast; rõhutab vajadust arendada edasi koostööd riigiprokuratuuri ja politsei vahel ning tagada tõhusate kohtulike järelmeetmete võtmine; nõuab, et politseile ja riigiprokuratuurile eraldataks piisavad vahendid organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks; väljendab heameelt uimastikauplejate vastu korraldatud hiljutiste operatsioonide üle, kuid märgib, et ebaseaduslik uimastikaubandus on Albaanias endiselt suur probleem; palub pädevatel ametiasutustel teha suuremaid jõupingutusi uimastite ja narkootikumide tootmise ning nendega kauplemise vastases võitluses, tõhustades muu hulgas rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd; nõuab, et inimkaubanduse valdkonnas tugevdataks õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, ohvritele tagataks parem kaitse ja õiguskaitsevahendid ning üldiselt saavutataks paremaid tulemusi uurimise, süüdistuste esitamise ja süüdimõistmise osas; palub, et pädevad asutused teeksid ebaseadusliku relvakaubanduse vastases võitluses suuremaid jõupingutusi;

| 10. | võtab teadmiseks OSCE/ODIHRi hinnangu ja soovitused 2015. aasta juunis toimunud kohalike valimiste kohta, pidades silmas, et rahvusvahelised vaatlejad andsid teada arvukatest rikkumistest; rõhutab, et 2017. aasta parlamendivalimised on Albaania ELiga integreerumise jaoks oluline proovikivi; kutsub pädevaid asutusi üles tegema kõik, et valmistuda vabadeks ja õiglasteks valimisteks; väljendab heameelt selle üle, et 2016. aasta jaanuaris loodi valimisreformiga tegelev ajutine parlamendikomisjon, ning ergutab selle soovitusi tõhusalt rakendama, pidades silmas eelseisvate valimiste ettevalmistamist ja läbiviimist; on mures valimisprotsessi üldise politiseerituse pärast ja kutsub pädevaid asutusi üles käsitlema muu hulgas menetluslikke puudujääke, nagu valimisvaidlusi, valimiskomisjonide sõltumatust, erakondade rahastamise läbipaistvust ja tõhusust, häälte ostmise ja valijate hirmutamise väidetavaid juhtumeid ning riigi vahendite kuritarvitamist, et suurendada üldsuse usaldust valimisprotsessi vastu; märgib, et keskvalimiskomisjon peab kehtestama erakondade rahastamise kontrollimise ülesannete selge jagunemise ja tegema rohkem, kui lihtsalt formaalselt kontrollima erakondade väiteid; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks OSCE/ODIHRi hinnangu ja soovitused 2015. aasta juunis toimunud kohalike valimiste kohta, pidades silmas, et rahvusvahelised vaatlejad andsid teada arvukatest rikkumistest; rõhutab, et 2017. aasta parlamendivalimised on Albaania ELiga integreerumise jaoks oluline proovikivi; kutsub pädevaid asutusi üles tegema kõik, et valmistuda vabadeks ja õiglasteks valimisteks; väljendab heameelt selle üle, et 2016. aasta jaanuaris loodi valimisreformiga tegelev ajutine parlamendikomisjon, ning ergutab selle soovitusi tõhusalt rakendama, pidades silmas eelseisvate valimiste ettevalmistamist ja läbiviimist; on mures valimisprotsessi üldise politiseerituse pärast ja kutsub pädevaid asutusi üles käsitlema muu hulgas menetluslikke puudujääke, nagu valimisvaidlusi, valimiskomisjonide sõltumatust, erakondade rahastamise läbipaistvust ja tõhusust, häälte ostmise ja valijate hirmutamise väidetavaid juhtumeid ning riigi vahendite kuritarvitamist, et suurendada üldsuse usaldust valimisprotsessi vastu; märgib, et keskvalimiskomisjon peab kehtestama erakondade rahastamise kontrollimise ülesannete selge jagunemise ja tegema rohkem, kui lihtsalt formaalselt kontrollima erakondade väiteid;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et parlament võttis vastu resolutsiooni kodanikuühiskonna rolli kohta riigi demokraatlikus arengus, ning märgib koostöö paranemist riigi institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist riikliku Euroopa integratsiooni nõukogu koosolekutel; kiidab heaks kodanikuühiskonna tegevuskava vastuvõtmise ja ergutab seda tõrgeteta rakendama; soovitab võtta meetmeid kodanikuühiskonna organisatsioonidega tehtava koostöö institutsionaliseerimiseks, et tugevdada üldsuse osalemise kaudu demokraatiat ja inimõiguste ja kodanikuvabaduste kaitset ning suurendada otsustusprotsessi läbipaistvust; palub pädevatel asutustel vähendada kodanikuühiskonna organisatsioonide halduskoormust ning vaadata läbi maksueeskirjad ja muud asjakohased eeskirjad, eesmärgiga hõlbustada eraannetuste tegemist; palub pädevatel asutustel ergutada kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivset osalemist valimisprotsessi järelevalves ning nende kaasamist üldsuse igakülgsesse ja õigeaegsesse teavitamisse ELiga ühinemise protsessi küsimuses; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et parlament võttis vastu resolutsiooni kodanikuühiskonna rolli kohta riigi demokraatlikus arengus, ning märgib koostöö paranemist riigi institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist riikliku Euroopa integratsiooni nõukogu koosolekutel; kiidab heaks kodanikuühiskonna tegevuskava vastuvõtmise ja ergutab seda tõrgeteta rakendama; soovitab võtta meetmeid kodanikuühiskonna organisatsioonidega tehtava koostöö institutsionaliseerimiseks, et tugevdada üldsuse osalemise kaudu demokraatiat ja inimõiguste ja kodanikuvabaduste kaitset ning suurendada otsustusprotsessi läbipaistvust; palub pädevatel asutustel vähendada kodanikuühiskonna organisatsioonide halduskoormust ning vaadata läbi maksueeskirjad ja muud asjakohased eeskirjad, eesmärgiga hõlbustada eraannetuste tegemist; palub pädevatel asutustel ergutada kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivset osalemist valimisprotsessi järelevalves ning nende kaasamist üldsuse igakülgsesse ja õigeaegsesse teavitamisse ELiga ühinemise protsessi küsimuses;

| 12. | nõuab tungivalt, et Albaania valitsus pööraks erilist tähelepanu noorte tulevikuväljavaadete parandamisele ning investeeriks haridussüsteemi ajakohastamisse ja reformimisse, et suurendada eelkõige noorte tööalast konkurentsivõimet ja kutsealaseid väljavaateid; rõhutab, et praegune ajude äravool on vaja muuta ajude ringluseks, mis toetab liikuvust, pakkudes samas häid võimalusi sobivaks karjääriks Albaanias; kiidab heaks ühinemiseelse abi rahastamisvahendist eraldatavad toetused, mis on mõeldud hariduse, tööhõive ja sotsiaalpoliitika hüvanguks; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Albaania valitsus pööraks erilist tähelepanu noorte tulevikuväljavaadete parandamisele ning investeeriks haridussüsteemi ajakohastamisse ja reformimisse, et suurendada eelkõige noorte tööalast konkurentsivõimet ja kutsealaseid väljavaateid; rõhutab, et praegune ajude äravool on vaja muuta ajude ringluseks, mis toetab liikuvust, pakkudes samas häid võimalusi sobivaks karjääriks Albaanias; kiidab heaks ühinemiseelse abi rahastamisvahendist eraldatavad toetused, mis on mõeldud hariduse, tööhõive ja sotsiaalpoliitika hüvanguks;

| 13. | kordab oma üleskutset pädevatele asutustele jätkata õigusemõistmist 21. jaanuari 2011. aasta sündmuste ohvrite jaoks; |
| --- | --- |

13.

kordab oma üleskutset pädevatele asutustele jätkata õigusemõistmist 21. jaanuari 2011. aasta sündmuste ohvrite jaoks;

| 14. | mõistab hukka kahtlustatavate väärkohtlemise politseijaoskondades, vanglate ülerahvastatuse, ebapiisava arstiabi ja kehvad tingimused kinnipidamisasutustes; |
| --- | --- |

14.

mõistab hukka kahtlustatavate väärkohtlemise politseijaoskondades, vanglate ülerahvastatuse, ebapiisava arstiabi ja kehvad tingimused kinnipidamisasutustes;

| 15. | tuletab meelde, et laste õiguste kaitse institutsionaalsed mehhanismid on puudulikud; nõuab tungivalt, et ametivõimud reformiksid alaealistega tegelevat õigussüsteemi, et kooskõlastada see rahvusvaheliste normidega; nõuab lastekaitsesüsteemile eraldatavate vahendite märkimisväärset suurendamist, eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi lastekaitseüksuste jaoks; taunib asjaolu, et osa lastekaitseüksusi on pidanud rahaliste vahendite puudusel töö lõpetama; nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid laste juurdepääsu lastekaitseüksustele ka maapiirkondades; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et laste õiguste kaitse institutsionaalsed mehhanismid on puudulikud; nõuab tungivalt, et ametivõimud reformiksid alaealistega tegelevat õigussüsteemi, et kooskõlastada see rahvusvaheliste normidega; nõuab lastekaitsesüsteemile eraldatavate vahendite märkimisväärset suurendamist, eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi lastekaitseüksuste jaoks; taunib asjaolu, et osa lastekaitseüksusi on pidanud rahaliste vahendite puudusel töö lõpetama; nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid laste juurdepääsu lastekaitseüksustele ka maapiirkondades;

| 16. | tunnustab riigis valitsevat usulise sallivuse õhkkonda, head koostööd usukogukondade vahel ja nende häid suhteid riigiga; kutsub kõiki pädevaid asutusi ja usukogukondi üles püüdlema ühiselt usulise kooskõla säilitamise ja soodustamise poole; |
| --- | --- |

16.

tunnustab riigis valitsevat usulise sallivuse õhkkonda, head koostööd usukogukondade vahel ja nende häid suhteid riigiga; kutsub kõiki pädevaid asutusi ja usukogukondi üles püüdlema ühiselt usulise kooskõla säilitamise ja soodustamise poole;

| 17. | tuletab meelde, et esmatähtsate prioriteetide hulgas on vajadus tõhusate seadusandlike ja poliitikameetmete järgi, et tugevdada inimõiguste ja vähemuste õiguste kaitset ning diskrimineerimisvastast poliitikat; võtab teadmiseks, et romad ja egiptlased elavad rasketes tingimustes ning kogevad tihti sotsiaalset tõrjutust ja diskrimineerimist; tunnustab romade ja egiptlaste integreerimise riikliku tegevuskava vastuvõtmist aastateks 2015–2020 ning romade kaasamise poliitika tõhusamat rakendamist; märgib, et endiselt tekitab muret roma laste hariduses osalemise ja koolist väljalangemise määr ning roma ja egiptuse tänavalaste olukord, sh juhud, kus nad on sunniviisiliselt välja tõstetud (ilma nõuetekohase menetluseta või sobivat alternatiivset eluaset pakkumata); nõuab laste õiguste paremat kaitset ning alaealistega tegeleva õigussüsteemi parandamist; kiidab heaks parlamendi resolutsiooni LGBTI-kogukonda kuuluvate inimeste õiguste ja vabaduste kaitsmise kohta; märgib, et 2015. aasta juunis teist korda toimunud üritus „Tirana Pride“ möödus suuremate vahejuhtumiteta; soovitab kaotada kehtivatest õigusaktidest transinimesi ja intersoolisi inimesi diskrimineerivad sätted; palub pädevatel asutustel jätkuvalt parandada kõigi riigis elavate vähemuste kaasamise ja sallivuse õhkkonda, suurendades muu hulgas vähemuste riikliku komitee osatähtsust; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et esmatähtsate prioriteetide hulgas on vajadus tõhusate seadusandlike ja poliitikameetmete järgi, et tugevdada inimõiguste ja vähemuste õiguste kaitset ning diskrimineerimisvastast poliitikat; võtab teadmiseks, et romad ja egiptlased elavad rasketes tingimustes ning kogevad tihti sotsiaalset tõrjutust ja diskrimineerimist; tunnustab romade ja egiptlaste integreerimise riikliku tegevuskava vastuvõtmist aastateks 2015–2020 ning romade kaasamise poliitika tõhusamat rakendamist; märgib, et endiselt tekitab muret roma laste hariduses osalemise ja koolist väljalangemise määr ning roma ja egiptuse tänavalaste olukord, sh juhud, kus nad on sunniviisiliselt välja tõstetud (ilma nõuetekohase menetluseta või sobivat alternatiivset eluaset pakkumata); nõuab laste õiguste paremat kaitset ning alaealistega tegeleva õigussüsteemi parandamist; kiidab heaks parlamendi resolutsiooni LGBTI-kogukonda kuuluvate inimeste õiguste ja vabaduste kaitsmise kohta; märgib, et 2015. aasta juunis teist korda toimunud üritus „Tirana Pride“ möödus suuremate vahejuhtumiteta; soovitab kaotada kehtivatest õigusaktidest transinimesi ja intersoolisi inimesi diskrimineerivad sätted; palub pädevatel asutustel jätkuvalt parandada kõigi riigis elavate vähemuste kaasamise ja sallivuse õhkkonda, suurendades muu hulgas vähemuste riikliku komitee osatähtsust;

| 18. | soovitab võidelda soolise ebavõrdsuse, soolise diskrimineerimise ja koduvägivalla vastu asjakohaste mehhanismide abil; tunneb heameelt 2015. aasta aprillis vastu võetud valimisseaduse muudatuste üle, millega kehtestatakse kohaliku omavalitsuste valimiste kandidaatide nimekirjale naiste ja meeste võrdväärse esindatuse nõue; |
| --- | --- |

18.

soovitab võidelda soolise ebavõrdsuse, soolise diskrimineerimise ja koduvägivalla vastu asjakohaste mehhanismide abil; tunneb heameelt 2015. aasta aprillis vastu võetud valimisseaduse muudatuste üle, millega kehtestatakse kohaliku omavalitsuste valimiste kandidaatide nimekirjale naiste ja meeste võrdväärse esindatuse nõue;

| 19. | märgib, et tagada tuleb veel omandiõiguste jõustamine; nõuab tungivalt vara registreerimise, tagastamise ja kompenseerimise protsessi lõpuleviimist ning omandiõigusi käsitleva strateegia (2012–2020) tulemuslikku rakendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et omandiõiguste parem jõustamine soodustab kohalikke ja välisinvesteeringuid; |
| --- | --- |

19.

märgib, et tagada tuleb veel omandiõiguste jõustamine; nõuab tungivalt vara registreerimise, tagastamise ja kompenseerimise protsessi lõpuleviimist ning omandiõigusi käsitleva strateegia (2012–2020) tulemuslikku rakendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et omandiõiguste parem jõustamine soodustab kohalikke ja välisinvesteeringuid;

| 20. | rõhutab veel kord professionaalse, sõltumatu ja pluralistliku avalik-õigusliku ringhäälingu ja erameedia otsustavat tähtsust; on mures ajakirjanike ulatusliku enesetsensuuri pärast, kuna ajakirjanikke takistatakse mõnikord füüsiliselt kajastamast konkreetseid sündmusi ning neid rünnatakse või ähvardatakse nende töö pärast, ning peab samuti murettekitavaks toimetuste sõltumatuse otsese rikkumise juhtumeid; taunib sellega seoses asjaolu, et Balkan Investigative Regional Networki on ähvardatud laimusüüdistusega, kuna see uuris 2015. aasta kohalike valimiste ajal ühe linnapeakandidaadi kriminaalset minevikku; nõuab meetmete võtmist ajakirjanike kutsealaste ja eetikastandardite tugevdamiseks; nõuab, et audiovisuaalmeedia seadust rakendataks tõhusamalt; rõhutab, et vaja on tõhustada valitsuse rahastatud meediareklaamidega seotud läbipaistvust ning samuti tuleb teha täiendavaid jõupingutusi audiovisuaalmeedia asutuse ja avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse tagamiseks; peab murettekitavaks Albaania riikliku raadio- ja televisiooniorganisatsiooni (RTSh) peadirektori valimise korra muutmist; palub nii valitsust kui ka opositsiooni jõuda direktorikandidaadi isiku suhtes üksmeelele, et tagada rahvusringhäälingu nõuetekohane toimimine; rõhutab vajadust viia lõpule hilinenud digiteerimisprotsess; |
| --- | --- |

20.

rõhutab veel kord professionaalse, sõltumatu ja pluralistliku avalik-õigusliku ringhäälingu ja erameedia otsustavat tähtsust; on mures ajakirjanike ulatusliku enesetsensuuri pärast, kuna ajakirjanikke takistatakse mõnikord füüsiliselt kajastamast konkreetseid sündmusi ning neid rünnatakse või ähvardatakse nende töö pärast, ning peab samuti murettekitavaks toimetuste sõltumatuse otsese rikkumise juhtumeid; taunib sellega seoses asjaolu, et Balkan Investigative Regional Networki on ähvardatud laimusüüdistusega, kuna see uuris 2015. aasta kohalike valimiste ajal ühe linnapeakandidaadi kriminaalset minevikku; nõuab meetmete võtmist ajakirjanike kutsealaste ja eetikastandardite tugevdamiseks; nõuab, et audiovisuaalmeedia seadust rakendataks tõhusamalt; rõhutab, et vaja on tõhustada valitsuse rahastatud meediareklaamidega seotud läbipaistvust ning samuti tuleb teha täiendavaid jõupingutusi audiovisuaalmeedia asutuse ja avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse tagamiseks; peab murettekitavaks Albaania riikliku raadio- ja televisiooniorganisatsiooni (RTSh) peadirektori valimise korra muutmist; palub nii valitsust kui ka opositsiooni jõuda direktorikandidaadi isiku suhtes üksmeelele, et tagada rahvusringhäälingu nõuetekohane toimimine; rõhutab vajadust viia lõpule hilinenud digiteerimisprotsess;

| 21. | märgib, et Albaania on toimiva turumajanduse väljaarendamiseks mõõdukalt ette valmistatud; peab kiiduväärseks paremat maksukogumist ja valitsuse kampaaniat mitteametliku majanduse vastu; märgib, et tööhõive on küll kasvanud, kuid peab siiski murettekitavaks töötuse ning eelkõige noorte ning pikaajalise töötuse kõrget määra, mis moodustab kogu töötusest üle 50 %; nõuab tungivalt suurema tähelepanu pööramist võrdsetele võimalustele ning täiendavate meetmete võtmist naiste tööhõive osakaalu suurendamiseks tööturul; on endiselt mures selliste püsivate ja märkimisväärsete puuduste pärast seoses õigusriigi põhimõtete, õiguskeskkonna, omandiõiguste jõustamise ja korruptsioonivastase võitlusega, mis takistavad ettevõtluskeskkonna parandamist; nõuab tungivalt, et Albaania võtaks tõhusate majandusreformide abil põhjalikult käsile oma suure varimajanduse, mis on endiselt terav probleem ning seotud ka ulatusliku korruptsiooniga; nõuab tungivalt meetmete võtmist, et tegeleda vajakajäämistega lepingute täitmise ja õigusriigi põhimõtete valdkonnas, eesmärgiga lahendada mitteametliku majanduse jätkuvalt suure osakaalu probleem ning seada esmatähtsale kohale eelarve konsolideerimise ja valitsemissektori võla vähendamise programm; nõuab tungivalt tarbijakaitsemehhanismide ulatuslikumat toetamist; |
| --- | --- |

21.

märgib, et Albaania on toimiva turumajanduse väljaarendamiseks mõõdukalt ette valmistatud; peab kiiduväärseks paremat maksukogumist ja valitsuse kampaaniat mitteametliku majanduse vastu; märgib, et tööhõive on küll kasvanud, kuid peab siiski murettekitavaks töötuse ning eelkõige noorte ning pikaajalise töötuse kõrget määra, mis moodustab kogu töötusest üle 50 %; nõuab tungivalt suurema tähelepanu pööramist võrdsetele võimalustele ning täiendavate meetmete võtmist naiste tööhõive osakaalu suurendamiseks tööturul; on endiselt mures selliste püsivate ja märkimisväärsete puuduste pärast seoses õigusriigi põhimõtete, õiguskeskkonna, omandiõiguste jõustamise ja korruptsioonivastase võitlusega, mis takistavad ettevõtluskeskkonna parandamist; nõuab tungivalt, et Albaania võtaks tõhusate majandusreformide abil põhjalikult käsile oma suure varimajanduse, mis on endiselt terav probleem ning seotud ka ulatusliku korruptsiooniga; nõuab tungivalt meetmete võtmist, et tegeleda vajakajäämistega lepingute täitmise ja õigusriigi põhimõtete valdkonnas, eesmärgiga lahendada mitteametliku majanduse jätkuvalt suure osakaalu probleem ning seada esmatähtsale kohale eelarve konsolideerimise ja valitsemissektori võla vähendamise programm; nõuab tungivalt tarbijakaitsemehhanismide ulatuslikumat toetamist;

| 22. | kutsub Albaaniat üles tegema lisapingutusi, et täita ELi keskkonnaalaseid õigusakte ja 27. peatüki nõudeid; kiidab sellega seoses heaks kaitsealade riikliku ameti ja Albaania rannikualaga tegeleva ameti loomise; |
| --- | --- |

22.

kutsub Albaaniat üles tegema lisapingutusi, et täita ELi keskkonnaalaseid õigusakte ja 27. peatüki nõudeid; kiidab sellega seoses heaks kaitsealade riikliku ameti ja Albaania rannikualaga tegeleva ameti loomise;

| 23. | kutsub Albaania valitsust üles teostama järelevalvet hüdroelektrijaamade arendamise üle sellistel keskkonna seisukohast tundlikel aladel nagu Vjosa jõe piirkond ja kaitsealused territooriumid ning tagama olemasolevate rahvusparkide terviklikkus; soovitab parandada keskkonnamõju hindamiste kvaliteeti, mis võimaldaks võtta arvesse ELi õigusnorme, mis on kehtestatud linnudirektiivi ja elupaikade direktiiviga ning veepoliitika raamdirektiiviga; ergutab Albaania valitsust suurendama läbipaistvust üldsuse kaasamise ja kavandatud projektide osas konsulteerimise teel; |
| --- | --- |

23.

kutsub Albaania valitsust üles teostama järelevalvet hüdroelektrijaamade arendamise üle sellistel keskkonna seisukohast tundlikel aladel nagu Vjosa jõe piirkond ja kaitsealused territooriumid ning tagama olemasolevate rahvusparkide terviklikkus; soovitab parandada keskkonnamõju hindamiste kvaliteeti, mis võimaldaks võtta arvesse ELi õigusnorme, mis on kehtestatud linnudirektiivi ja elupaikade direktiiviga ning veepoliitika raamdirektiiviga; ergutab Albaania valitsust suurendama läbipaistvust üldsuse kaasamise ja kavandatud projektide osas konsulteerimise teel;

| 24. | kutsub Albaaniat üles teostama keskkonnakaitse ja jäätmekäitluse valdkonnas asjakohaseid hindamisi ning võtma lisameetmeid nõuetele mittevastava jäätmekäitluse vastu ja jäätmete, eriti mereprahi nõuetele mittevastava kõrvaldamise vastu; |
| --- | --- |

24.

kutsub Albaaniat üles teostama keskkonnakaitse ja jäätmekäitluse valdkonnas asjakohaseid hindamisi ning võtma lisameetmeid nõuetele mittevastava jäätmekäitluse vastu ja jäätmete, eriti mereprahi nõuetele mittevastava kõrvaldamise vastu;

| 25. | kutsub valitsust üles võtma vastu riikliku energiastrateegia ja seda rakendama; väljendab muret Albaania suutmatuse pärast esitada energiaühendusele taastuvenergia tegevuskava, mis tõi kaasa rikkumismenetluse algatamise; on lisaks mures selle pärast, et Albaania ei järginud energiaühenduse kehtestatud tähtaega oma õigusaktide vastavusse viimiseks 2006. aasta energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid käsitleva direktiiviga; nõuab valitsuselt ulatuslikumat edasiliikumist energiatõhususe valdkonnas ja uue hoonete energiatõhusust käsitleva seaduse vastuvõtmist; |
| --- | --- |

25.

kutsub valitsust üles võtma vastu riikliku energiastrateegia ja seda rakendama; väljendab muret Albaania suutmatuse pärast esitada energiaühendusele taastuvenergia tegevuskava, mis tõi kaasa rikkumismenetluse algatamise; on lisaks mures selle pärast, et Albaania ei järginud energiaühenduse kehtestatud tähtaega oma õigusaktide vastavusse viimiseks 2006. aasta energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid käsitleva direktiiviga; nõuab valitsuselt ulatuslikumat edasiliikumist energiatõhususe valdkonnas ja uue hoonete energiatõhusust käsitleva seaduse vastuvõtmist;

| 26. | avaldab Albaaniale tunnustust selle eest, et riik on piirkonnas jätkuvalt konstruktiivne partner, kes teeb aktiivselt piirkondlikku koostööd; rõhutab vajadust tagada heanaaberlikud suhted, mis on otsustava tähtsusega; märgib positiivse asjaoluna Albaania pühendumust piirkondliku koostöö algatustele, mis tehti 2014. aastal Berliinis ja 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel; peab kiiduväärseks Albaania konstruktiivset osalust ühenduvust käsitleva tegevuskava asjus; palub pädevatel asutustel tagada 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kokku lepitud transpordi valdkonna tehniliste standardite ja nn pehmete meetmete täielik ja kiire rakendamine enne järgmist tippkohtumist, mis toimub 2016. aastal Pariisis; |
| --- | --- |

26.

avaldab Albaaniale tunnustust selle eest, et riik on piirkonnas jätkuvalt konstruktiivne partner, kes teeb aktiivselt piirkondlikku koostööd; rõhutab vajadust tagada heanaaberlikud suhted, mis on otsustava tähtsusega; märgib positiivse asjaoluna Albaania pühendumust piirkondliku koostöö algatustele, mis tehti 2014. aastal Berliinis ja 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel; peab kiiduväärseks Albaania konstruktiivset osalust ühenduvust käsitleva tegevuskava asjus; palub pädevatel asutustel tagada 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kokku lepitud transpordi valdkonna tehniliste standardite ja nn pehmete meetmete täielik ja kiire rakendamine enne järgmist tippkohtumist, mis toimub 2016. aastal Pariisis;

| 27. | väljendab heameelt jätkuva poliitilise tahte üle parandada suhteid Serbiaga ning ergutab Albaaniat ja Serbiat võtma edasisi meetmeid piirkondliku stabiilsuse ja koostöö ning heanaaberlike suhete edendamiseks; ergutab neid pingutusi arvesse võttes Albaaniat jätkama piirkondliku noortevaldkonna koostöötalituse loomist peakorteriga Tiranas – see on äärmiselt oluline lepitusprotsessi jätkumiseks piirkonnas ja eriti noorte hulgas; soovitab kiirendada selliste oluliste taristuprojektide ehitamist VIII transpordikoridori osana nagu raudteeühendus ja nüüdisaegne kiirtee Tirana ja Skopje vahel; kiidab Albaaniat kõigi asjaomaste ÜVJP deklaratsioonide ja Euroopa Ülemkogu järelduste täieliku järgimise eest ning valmisoleku eest panustada Süüria pagulastele ette nähtud Euroopa abi- ja ümberasustamiskavadesse; nõuab tungivalt, et valitsus teeks täiendavaid jõupingutusi, et lahendada ELi liikmesriikidele esitatavate arvukate ilmselgelt põhjendamatute varjupaigataotluste küsimus, ning võtaks viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi kaudu otsustavaid meetmeid operatiivkoostöö ja teabevahetuse tihendamiseks ELi liikmesriikide ja naaberriikidega; kutsub valitsust üles kaaluma ka täiendavaid meetmeid sotsiaal-majanduslike elamistingimuste parandamiseks; pooldab komisjoni ettepanekut kehtestada ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri ning toetab Albaania lisamist sellesse nimekirja; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt jätkuva poliitilise tahte üle parandada suhteid Serbiaga ning ergutab Albaaniat ja Serbiat võtma edasisi meetmeid piirkondliku stabiilsuse ja koostöö ning heanaaberlike suhete edendamiseks; ergutab neid pingutusi arvesse võttes Albaaniat jätkama piirkondliku noortevaldkonna koostöötalituse loomist peakorteriga Tiranas – see on äärmiselt oluline lepitusprotsessi jätkumiseks piirkonnas ja eriti noorte hulgas; soovitab kiirendada selliste oluliste taristuprojektide ehitamist VIII transpordikoridori osana nagu raudteeühendus ja nüüdisaegne kiirtee Tirana ja Skopje vahel; kiidab Albaaniat kõigi asjaomaste ÜVJP deklaratsioonide ja Euroopa Ülemkogu järelduste täieliku järgimise eest ning valmisoleku eest panustada Süüria pagulastele ette nähtud Euroopa abi- ja ümberasustamiskavadesse; nõuab tungivalt, et valitsus teeks täiendavaid jõupingutusi, et lahendada ELi liikmesriikidele esitatavate arvukate ilmselgelt põhjendamatute varjupaigataotluste küsimus, ning võtaks viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi kaudu otsustavaid meetmeid operatiivkoostöö ja teabevahetuse tihendamiseks ELi liikmesriikide ja naaberriikidega; kutsub valitsust üles kaaluma ka täiendavaid meetmeid sotsiaal-majanduslike elamistingimuste parandamiseks; pooldab komisjoni ettepanekut kehtestada ELi ühine turvaliste päritoluriikide nimekiri ning toetab Albaania lisamist sellesse nimekirja;

| 28. | toetab Berliini protsessi raames Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna foorumi loomist, kuna see annab nende piirkondade kodanikuühiskonna esindajatele võimaluse vahetada mõtteid, väljendada oma muresid ja koostada poliitikakujundajatele konkreetseid soovitusi, ning nõuab selle protsessi jätkamist 2016. aastal Pariisis toimuval järgmisel tippkohtumisel, ühtlasi nõuab piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele ettevalmistavate seminaride korraldamist; |
| --- | --- |

28.

toetab Berliini protsessi raames Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna foorumi loomist, kuna see annab nende piirkondade kodanikuühiskonna esindajatele võimaluse vahetada mõtteid, väljendada oma muresid ja koostada poliitikakujundajatele konkreetseid soovitusi, ning nõuab selle protsessi jätkamist 2016. aastal Pariisis toimuval järgmisel tippkohtumisel, ühtlasi nõuab piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele ettevalmistavate seminaride korraldamist;

| 29. | tunnustab Albaania pühendumust võitluses radikaliseerumise ja terrorismi vastu ning vastavate julgeolekustrateegiate ja tegevuskava vastuvõtmist; väljendab heameelt asjaolu üle, et ajakohastatud strateegiline raamistik sisaldab vägivaldse äärmusluse vastu võitlemise strateegiat; on mures nii Albaaniat kui ka teisi riike mõjutava tagasipöörduvate välisvõitlejate, moslemite radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse probleemi pärast; kiidab sellega seoses heaks Albaania valitsuse võetud meetmed, mille eesmärk on hoida ära ISISega ühineda soovivate välisvõitlejate väljavoolu Iraaki ja Süüriasse; peab äärmiselt oluliseks rakendada jätkuvalt tõhusat poliitikat moslemite radikaliseerumise ennetamiseks, vägivaldse äärmusluse vastu võitlemiseks (muu hulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja usukogukondade abiga), terroristidest välisvõitlejate voo ärahoidmiseks ja takistamiseks ning terrorismi rahastamise vastu võitlemiseks, samuti luure- ja õiguskaitseasutuste jaoks konkreetse õigusriigi põhimõtetel rajaneva lähenemisviisi ja õigusrikkujaid käsitleva sidusa õiguspoliitika väljakujundamist; soovitab lisaks intensiivistada selles küsimuses tõhusat piirkondlikku koostööd ja koostööd liikmesriikide pädevate teenistustega, muu hulgas teabevahetust; on arvamusel, et kõigi selle suhtes võetavate meetmete puhul tuleks tagada inimõiguste ja põhivabaduste järgimine kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja õigusaktidega; |
| --- | --- |

29.

tunnustab Albaania pühendumust võitluses radikaliseerumise ja terrorismi vastu ning vastavate julgeolekustrateegiate ja tegevuskava vastuvõtmist; väljendab heameelt asjaolu üle, et ajakohastatud strateegiline raamistik sisaldab vägivaldse äärmusluse vastu võitlemise strateegiat; on mures nii Albaaniat kui ka teisi riike mõjutava tagasipöörduvate välisvõitlejate, moslemite radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse probleemi pärast; kiidab sellega seoses heaks Albaania valitsuse võetud meetmed, mille eesmärk on hoida ära ISISega ühineda soovivate välisvõitlejate väljavoolu Iraaki ja Süüriasse; peab äärmiselt oluliseks rakendada jätkuvalt tõhusat poliitikat moslemite radikaliseerumise ennetamiseks, vägivaldse äärmusluse vastu võitlemiseks (muu hulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja usukogukondade abiga), terroristidest välisvõitlejate voo ärahoidmiseks ja takistamiseks ning terrorismi rahastamise vastu võitlemiseks, samuti luure- ja õiguskaitseasutuste jaoks konkreetse õigusriigi põhimõtetel rajaneva lähenemisviisi ja õigusrikkujaid käsitleva sidusa õiguspoliitika väljakujundamist; soovitab lisaks intensiivistada selles küsimuses tõhusat piirkondlikku koostööd ja koostööd liikmesriikide pädevate teenistustega, muu hulgas teabevahetust; on arvamusel, et kõigi selle suhtes võetavate meetmete puhul tuleks tagada inimõiguste ja põhivabaduste järgimine kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja õigusaktidega;

| 30. | peab kahetsusväärseks, et koostöö- ja kompromissivaimu puudumise tõttu Albaania delegatsioonis ei saa parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees praegu sisukat arutelu korraldada ning komitee üheksandal koosolekul ei võetud vastu ühtegi soovitust; kutsub üles võtma meetmeid parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee tugevdamiseks, et see saaks Albaania ELiga ühinemise protsessile kaasa aidata; |
| --- | --- |

30.

peab kahetsusväärseks, et koostöö- ja kompromissivaimu puudumise tõttu Albaania delegatsioonis ei saa parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees praegu sisukat arutelu korraldada ning komitee üheksandal koosolekul ei võetud vastu ühtegi soovitust; kutsub üles võtma meetmeid parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee tugevdamiseks, et see saaks Albaania ELiga ühinemise protsessile kaasa aidata;

| 31. | palub komisjonil lisada tulevastesse aruannetesse üksikasjaliku teabe Albaaniale ühinemiseelse abi rahastamisvahendist antava toetuse ja meetmete rakendamise kohta ning eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendist peamiste prioriteetide ja vastavate projektide elluviimiseks eraldatud vahendite kohta, pidades meeles Euroopa Komisjoni avaldust Euroopa Parlamendiga peetava strateegilise dialoogi kohta; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil lisada tulevastesse aruannetesse üksikasjaliku teabe Albaaniale ühinemiseelse abi rahastamisvahendist antava toetuse ja meetmete rakendamise kohta ning eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendist peamiste prioriteetide ja vastavate projektide elluviimiseks eraldatud vahendite kohta, pidades meeles Euroopa Komisjoni avaldust Euroopa Parlamendiga peetava strateegilise dialoogi kohta;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Albaania valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Albaania valitsusele ja parlamendile.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/182 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/182

---

P8_TA(2016)0135

2015. aasta aruanne Bosnia ja Hertsegoviina kohta

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2015. aasta aruande kohta (2015/2897(RSP))

(2018/C 058/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel (1),

| — | võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust 15. veebruaril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust 15. veebruaril 2016,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta otsust sõlmida stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping Bosnia ja Hertsegoviinaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta otsust sõlmida stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping Bosnia ja Hertsegoviinaga,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. juuni 2003. aasta järeldusi Lääne-Balkani riikide kohta ja nende järelduste lisa „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: ettevalmistused Euroopaga integreerumiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. juuni 2003. aasta järeldusi Lääne-Balkani riikide kohta ja nende järelduste lisa „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: ettevalmistused Euroopaga integreerumiseks“,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsi, 12. oktoobri ja 15. detsembri 2015. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi, 12. oktoobri ja 15. detsembri 2015. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina kohta,

| — | võttes arvesse ELi – Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee esimest kohtumist, mis toimus Sarajevos 5.–6. novembril 2015, ning ELi – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee esimesi koosolekuid, mis toimusid vastavalt 11. ja 17. detsembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi – Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee esimest kohtumist, mis toimus Sarajevos 5.–6. novembril 2015, ning ELi – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee esimesi koosolekuid, mis toimusid vastavalt 11. ja 17. detsembril 2015,

| — | võttes arvesse 27. augustil 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise eesistuja lõppdeklaratsiooni ja 2015. aasta Viini tippkohtumisele esitatud kodanikuühiskonna organisatsioonide soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. augustil 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise eesistuja lõppdeklaratsiooni ja 2015. aasta Viini tippkohtumisele esitatud kodanikuühiskonna organisatsioonide soovitusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist „ELi laienemisstrateegia“ (COM(2015)0611) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb Bosnia ja Hertsegoviina 2015. aasta aruannet (SWD(2015)0214), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist „ELi laienemisstrateegia“ (COM(2015)0611) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb Bosnia ja Hertsegoviina 2015. aasta aruannet (SWD(2015)0214),

| — | võttes arvesse 29. jaanuaril 2015 Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri vastu võetud kirjalikku lubadust ELiga lõimumise kohta, mille Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarne assamblee 23. veebruaril 2015 heaks kiitis, ning Bosnia ja Hertsegoviina reformikava aastateks 2015–2018, mille võtsid 2015. aasta juulis vastu kõik kolm valitsustasandit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. jaanuaril 2015 Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri vastu võetud kirjalikku lubadust ELiga lõimumise kohta, mille Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarne assamblee 23. veebruaril 2015 heaks kiitis, ning Bosnia ja Hertsegoviina reformikava aastateks 2015–2018, mille võtsid 2015. aasta juulis vastu kõik kolm valitsustasandit,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bosnia ja Hertsegoviina kohta, sealhulgas oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Srebrenica sündmuste mälestamise kohta (2) ja 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bosnia ja Hertsegoviina kohta, sealhulgas oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Srebrenica sündmuste mälestamise kohta (2) ja 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendis 9. detsembril 2015 peetud konverentsi teemal „Bosnia ja Hertsegoviina tulevik Euroopa osana – 20 aastat pärast Daytoni-Pariisi rahukokkulepet“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendis 9. detsembril 2015 peetud konverentsi teemal „Bosnia ja Hertsegoviina tulevik Euroopa osana – 20 aastat pärast Daytoni-Pariisi rahukokkulepet“,

| — | võttes arvesse Cristian Dan Preda tööd väliskomisjoni alalise raportöörina Bosnia ja Hertsegoviina küsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cristian Dan Preda tööd väliskomisjoni alalise raportöörina Bosnia ja Hertsegoviina küsimustes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et EL toetab endiselt Bosnia ja Hertsegoviina lähenemist Euroopa Liidule ning riigi territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja ühtsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL toetab endiselt Bosnia ja Hertsegoviina lähenemist Euroopa Liidule ning riigi territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja ühtsust;

| B. | arvestades, et ELiga ühinemine on kaasav protsess, mis eeldab konsensust reformikava osas; arvestades, et institutsioonilised, majandus- ja sotsiaalreformid peavad keskenduma Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELiga ühinemine on kaasav protsess, mis eeldab konsensust reformikava osas; arvestades, et institutsioonilised, majandus- ja sotsiaalreformid peavad keskenduma Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele;

| C. | arvestades, et EL on Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kasutusele võtnud uue lähenemisviisi, et riik teeks edusamme Euroopa Liidule lähenemisel ning tegeleks lahendust vajavate sotsiaal-majanduslike ja õigusriigi põhimõtetega seonduvate probleemidega, mis aitab riigil valmistuda liitumiseks; arvestades, et tulenevalt sellest lähenemisviisist jõustus stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping 1. juunil 2015; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kasutusele võtnud uue lähenemisviisi, et riik teeks edusamme Euroopa Liidule lähenemisel ning tegeleks lahendust vajavate sotsiaal-majanduslike ja õigusriigi põhimõtetega seonduvate probleemidega, mis aitab riigil valmistuda liitumiseks; arvestades, et tulenevalt sellest lähenemisviisist jõustus stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping 1. juunil 2015;

| D. | arvestades, et tõhus koordineerimismehhanism ELi küsimustes erinevate valitsustasandite vahel on vältimatu selleks, et tagada parem suhtlemine ELiga, hõlbustada riigi õigusaktide ELi õigusaktidega vastavusse viimist ning nende rakendamist ja jõustamist ning tagada Bosnia ja Hertsegoviina ELi liikmeks astumise avalduse tulemuslikkus; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu võttis 26. jaanuaril 2016 vastu otsuse koordineerimismehhanismi kohta Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa integratsiooniprotsessis; arvestades, et edu ELi küsimuste koordineerimises annab Bosniale ja Hertsegoviinale võimaluse kasutada ELi rahastamist täies ulatuses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tõhus koordineerimismehhanism ELi küsimustes erinevate valitsustasandite vahel on vältimatu selleks, et tagada parem suhtlemine ELiga, hõlbustada riigi õigusaktide ELi õigusaktidega vastavusse viimist ning nende rakendamist ja jõustamist ning tagada Bosnia ja Hertsegoviina ELi liikmeks astumise avalduse tulemuslikkus; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu võttis 26. jaanuaril 2016 vastu otsuse koordineerimismehhanismi kohta Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa integratsiooniprotsessis; arvestades, et edu ELi küsimuste koordineerimises annab Bosniale ja Hertsegoviinale võimaluse kasutada ELi rahastamist täies ulatuses;

| E. | arvestades, et riigis on endiselt 84 500 sisepõgenikku ning et naaberriikides, kogu Euroopas ja maailmas on tohutul hulgal pagulasi Bosniast ja Hertsegoviinast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riigis on endiselt 84 500 sisepõgenikku ning et naaberriikides, kogu Euroopas ja maailmas on tohutul hulgal pagulasi Bosniast ja Hertsegoviinast;

| F. | arvestades, et tugev poliitiline toetus on peamisi tegureid riigi institutsioonilise ülesehituse tõhusamaks muutmisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tugev poliitiline toetus on peamisi tegureid riigi institutsioonilise ülesehituse tõhusamaks muutmisel;

| 1. | väljendab heameelt esimese positiivsema Bosnia ja Hertsegoviinat käsitleva komisjoni aruande üle ning kinnitab veel kord oma täielikku toetust Bosnia ja Hertsegoviina ELiga ühinemise perspektiivile; kutsub ametivõime üles näitama üles otsusekindlust institutsiooniliste ja sotsiaal-majanduslike reformide jätkamisel, sh nende tõhusal rakendamisel, ning tegema pidevaid edusamme ELile lähenemisel; kutsub üles läbipaistvusele reformide planeerimise ja elluviimise protsessis; väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina liitriigi ja selle osade ühise tegevuskava üle 2015.–2018. aasta reformikava rakendamiseks ning nõuab selle ühtlustatud rakendamist, et kogu riigis toimuksid tõelised ja nähtavad muutused ning paraneks kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike elu; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt esimese positiivsema Bosnia ja Hertsegoviinat käsitleva komisjoni aruande üle ning kinnitab veel kord oma täielikku toetust Bosnia ja Hertsegoviina ELiga ühinemise perspektiivile; kutsub ametivõime üles näitama üles otsusekindlust institutsiooniliste ja sotsiaal-majanduslike reformide jätkamisel, sh nende tõhusal rakendamisel, ning tegema pidevaid edusamme ELile lähenemisel; kutsub üles läbipaistvusele reformide planeerimise ja elluviimise protsessis; väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina liitriigi ja selle osade ühise tegevuskava üle 2015.–2018. aasta reformikava rakendamiseks ning nõuab selle ühtlustatud rakendamist, et kogu riigis toimuksid tõelised ja nähtavad muutused ning paraneks kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike elu;

| 2. | väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina 15. veebruaril 2016 esitatud ELi liikmeks astumise avalduse üle; kutsub nõukogu üles vaatama selle avalduse läbi esimesel võimalusel ja edastama selle viivitamatult komisjonile, et saaks alustada arvamuse koostamist; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina 15. veebruaril 2016 esitatud ELi liikmeks astumise avalduse üle; kutsub nõukogu üles vaatama selle avalduse läbi esimesel võimalusel ja edastama selle viivitamatult komisjonile, et saaks alustada arvamuse koostamist;

| 3. | väljendab heameelt seoses Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu poolt 26. jaanuaril 2016 vastu võetud otsusega tõhusa koordineerimismehhanismi loomise kohta ELi küsimustes ning 9. veebruaril 2016 vastu võetud läbirääkimispositsiooniga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohandamise kohta tulenevalt Horvaatia ühinemisest ELiga; tuletab meelde, et kõrvuti oluliste edusammude tegemisega reformikava rakendamisel on need aspektid vajalikud selleks, et EL käsitleks liikmeks astumise avaldust usaldusväärsena; nõuab, et viivitamatult ühtlustataks riigi mõlema osa seisukohad vastuvõetud koordineerimismehhanismi suhtes, ning julgustab kõigi sidusrühmade vahelist koostööd selle edasiseks parandamiseks; nõuab selle kiiret rakendamist ning soovitab tungivalt konstruktiivset koostööd ELi küsimustes; rõhutab, et ELiga ühinemise protsessis tõhusate otsuste tegemisel on see mehhanism asendamatu; väljendab heameelt seoses esimeste konkreetsete konsultatsioonidega parlamentaarsel tasandil, pidades silmas koordineerimismehhanismi täielikku rakendamist, ning soovitab tungivalt veelgi intensiivistada selliseid kohtumisi institutsiooniliste sidusrühmade vahel; nõuab veel kord stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alusel antud kaubandussoodustuste kohandamist; peab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu täielikku rakendamist ja selle kohandamist oluliseks teguriks Bosnia ja Hertsegoviina ELiga ühinemise protsessis ning Bosnia ja Hertsegoviina liikmelisuse kandidatuuri kinnitamise üheks eelduseks; soovitab, et Bosnia ja Hertsegoviina teeks oma lähenemisel ELile koostööd ka ELi liikmesriikidega; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt seoses Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu poolt 26. jaanuaril 2016 vastu võetud otsusega tõhusa koordineerimismehhanismi loomise kohta ELi küsimustes ning 9. veebruaril 2016 vastu võetud läbirääkimispositsiooniga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohandamise kohta tulenevalt Horvaatia ühinemisest ELiga; tuletab meelde, et kõrvuti oluliste edusammude tegemisega reformikava rakendamisel on need aspektid vajalikud selleks, et EL käsitleks liikmeks astumise avaldust usaldusväärsena; nõuab, et viivitamatult ühtlustataks riigi mõlema osa seisukohad vastuvõetud koordineerimismehhanismi suhtes, ning julgustab kõigi sidusrühmade vahelist koostööd selle edasiseks parandamiseks; nõuab selle kiiret rakendamist ning soovitab tungivalt konstruktiivset koostööd ELi küsimustes; rõhutab, et ELiga ühinemise protsessis tõhusate otsuste tegemisel on see mehhanism asendamatu; väljendab heameelt seoses esimeste konkreetsete konsultatsioonidega parlamentaarsel tasandil, pidades silmas koordineerimismehhanismi täielikku rakendamist, ning soovitab tungivalt veelgi intensiivistada selliseid kohtumisi institutsiooniliste sidusrühmade vahel; nõuab veel kord stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alusel antud kaubandussoodustuste kohandamist; peab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu täielikku rakendamist ja selle kohandamist oluliseks teguriks Bosnia ja Hertsegoviina ELiga ühinemise protsessis ning Bosnia ja Hertsegoviina liikmelisuse kandidatuuri kinnitamise üheks eelduseks; soovitab, et Bosnia ja Hertsegoviina teeks oma lähenemisel ELile koostööd ka ELi liikmesriikidega;

| 4. | kordab taas, et tuleb jätkata põhiseaduslikke, õiguslikke ja poliitilisi reforme, mis muudaksid Bosnia ja Hertsegoviina täielikult tõhusaks, kaasavaks ja toimivaks riigiks, ning tagaksid kõigi kolme põhirahvuse ja kõigi kodanike võrdsuse ja demokraatliku esindatuse ning kindlustaksid kõigile kodanikele õiguse kandideerida, olla valitud ja toimida kõigil poliitilistel tasanditel võrdsetel alustel, sõltumata nende etnilisest või usulisest kuuluvusest, vastavalt oma eelmises resolutsioonis väljendatud põhimõtetele, sh kooskõlas Kopenhaageni kriteeriumide, ELi õigustiku, Veneetsia komisjoni soovituste, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaste otsustega; kutsub ametivõime üles edendama aktiivselt seadusliku esindatuse, föderalismi, detsentralisatsiooni ja lähimuse põhimõtteid ning Euroopa väärtusi ja Euroopa perspektiivi tähtsust; kutsub ELi institutsioone üles lülituma aktiivselt jõupingutustesse leida Bosnia ja Hertsegoviina põhiseaduslikule korraldusele jätkusuutlik lahendus; |
| --- | --- |

4.

kordab taas, et tuleb jätkata põhiseaduslikke, õiguslikke ja poliitilisi reforme, mis muudaksid Bosnia ja Hertsegoviina täielikult tõhusaks, kaasavaks ja toimivaks riigiks, ning tagaksid kõigi kolme põhirahvuse ja kõigi kodanike võrdsuse ja demokraatliku esindatuse ning kindlustaksid kõigile kodanikele õiguse kandideerida, olla valitud ja toimida kõigil poliitilistel tasanditel võrdsetel alustel, sõltumata nende etnilisest või usulisest kuuluvusest, vastavalt oma eelmises resolutsioonis väljendatud põhimõtetele, sh kooskõlas Kopenhaageni kriteeriumide, ELi õigustiku, Veneetsia komisjoni soovituste, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaste otsustega; kutsub ametivõime üles edendama aktiivselt seadusliku esindatuse, föderalismi, detsentralisatsiooni ja lähimuse põhimõtteid ning Euroopa väärtusi ja Euroopa perspektiivi tähtsust; kutsub ELi institutsioone üles lülituma aktiivselt jõupingutustesse leida Bosnia ja Hertsegoviina põhiseaduslikule korraldusele jätkusuutlik lahendus;

| 5. | nõuab tungivalt, et juhtivad poliitikud ja usuliidrid hoiduksid ühiskonda lõhestavast natsionalistlikust ja separatistlikust retoorikast, ning jätkaksid poliitilist dialoogi ja tegevust, mille eesmärk on seaduslike poliitiliste esindajate vaheline vastastikune lugupidamine, konsensus ja koostöö ning ühiskonna mitmekesisuse kaitsmine; kutsub kõiki kodanikke üles kasutama võimalust leppimiseks ja koostööks, mis on olulised eeltingimused ELile lähenemisel; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et juhtivad poliitikud ja usuliidrid hoiduksid ühiskonda lõhestavast natsionalistlikust ja separatistlikust retoorikast, ning jätkaksid poliitilist dialoogi ja tegevust, mille eesmärk on seaduslike poliitiliste esindajate vaheline vastastikune lugupidamine, konsensus ja koostöö ning ühiskonna mitmekesisuse kaitsmine; kutsub kõiki kodanikke üles kasutama võimalust leppimiseks ja koostööks, mis on olulised eeltingimused ELile lähenemisel;

| 6. | rõhutab rohujuure tasandi kodanikuühiskonna olulist rolli rahu kindlustamise ja lepitamise protsessis ning eelkõige noorte osalemise tähtsust kultuuridevahelises dialoogis ja mõttevahetuses ning poliitilises sfääris; märgib, et kultuuritegelastel, kunstnikel, kirjanikel ja teadlastel on märkimisväärne roll dialoogi ja vastastikuse mõistmise edendamisel ühiskonna erinevate gruppide vahel; nõuab tungivalt demokraatia, põhiõiguste ja kodakondsuse alase hariduse edendamist Bosnias ja Hertsegoviinas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab rohujuure tasandi kodanikuühiskonna olulist rolli rahu kindlustamise ja lepitamise protsessis ning eelkõige noorte osalemise tähtsust kultuuridevahelises dialoogis ja mõttevahetuses ning poliitilises sfääris; märgib, et kultuuritegelastel, kunstnikel, kirjanikel ja teadlastel on märkimisväärne roll dialoogi ja vastastikuse mõistmise edendamisel ühiskonna erinevate gruppide vahel; nõuab tungivalt demokraatia, põhiõiguste ja kodakondsuse alase hariduse edendamist Bosnias ja Hertsegoviinas;

| 7. | võtab teadmiseks Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) presidendi avalduse Serblaste Vabariigis Bosnia ja Hertsegoviina riikliku õigussüsteemi küsimuses kavandatud referendumi edasilükkamise kohta; väljendab siiski kahetsust, et Serblaste Vabariigi rahvuskogu ei ole seda otsust heaks kiitnud; kutsub üles referendumi ideest üldse loobuma, kuna see esitab väljakutse Bosnia ja Hertsegoviina ühtekuuluvusele, suveräänsusele ja terviklikkusele ning võib ohtu seada jõupingutused kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike sotsiaal-majandusliku olukorra parandamiseks ning ELi integreerumise protsessi edendamiseks; rõhutab, et Bosnia ja Hertsegoviina kohtusüsteemi mis tahes puudusi tuleks käsitleda laiendatud õigusalase struktureeritud dialoogi raames ja eelkõige koostöö vaimus, mitte ühepoolsete algatuste kaudu; tuletab meelde, et Daytoni lepingu kohaselt ei ole Serblaste Vabariigil õigust lahku lüüa; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) presidendi avalduse Serblaste Vabariigis Bosnia ja Hertsegoviina riikliku õigussüsteemi küsimuses kavandatud referendumi edasilükkamise kohta; väljendab siiski kahetsust, et Serblaste Vabariigi rahvuskogu ei ole seda otsust heaks kiitnud; kutsub üles referendumi ideest üldse loobuma, kuna see esitab väljakutse Bosnia ja Hertsegoviina ühtekuuluvusele, suveräänsusele ja terviklikkusele ning võib ohtu seada jõupingutused kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike sotsiaal-majandusliku olukorra parandamiseks ning ELi integreerumise protsessi edendamiseks; rõhutab, et Bosnia ja Hertsegoviina kohtusüsteemi mis tahes puudusi tuleks käsitleda laiendatud õigusalase struktureeritud dialoogi raames ja eelkõige koostöö vaimus, mitte ühepoolsete algatuste kaudu; tuletab meelde, et Daytoni lepingu kohaselt ei ole Serblaste Vabariigil õigust lahku lüüa;

| 8. | väljendab sügavat muret Serblaste Vabariigi siseministri avalduse pärast Serblaste Vabariigi politsei eriüksuste kavandatava väljaõppe kohta Venemaa Föderatsioonis, koostöö süvendamise kohta eeskätt teabevahetuses ja kavatsuse kohta soetada Venemaa sõjaväevarustust; kutsub Serblaste Vabariigi ametiasutusi üles mitte jätkama iseseisvat välis- ja julgeolekupoliitikat, mis võib seada ohtu riigi tasandi poliitika; |
| --- | --- |

8.

väljendab sügavat muret Serblaste Vabariigi siseministri avalduse pärast Serblaste Vabariigi politsei eriüksuste kavandatava väljaõppe kohta Venemaa Föderatsioonis, koostöö süvendamise kohta eeskätt teabevahetuses ja kavatsuse kohta soetada Venemaa sõjaväevarustust; kutsub Serblaste Vabariigi ametiasutusi üles mitte jätkama iseseisvat välis- ja julgeolekupoliitikat, mis võib seada ohtu riigi tasandi poliitika;

| 9. | tunneb heameelt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise ning selle üle, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee (SAPC) on esimene selle alusel loodud ühine organ; väljendab siiski kahetsust, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee ei saanud hakkama kodukorra vastuvõtmisega, kuna komitee hääletamiseeskirjades püüti läbi suruda etnilistel alustel veto kehtestamise võimalus; tuletab meelde, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping nõuab kodukorra heaks kiitmist ning selle tegemata jätmine tähendab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu täitmise otsest rikkumist; nõuab tungivalt, et Bosnia delegatsioon tegutseks seoses sellega konstruktiivselt kodukorra viivitamatuks vastuvõtmiseks järgmisel stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee koosolekul; väljendab heameelt seoses ELi – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu esimeste koosolekute toimumisega 11. detsembril 2015. aastal; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise ning selle üle, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee (SAPC) on esimene selle alusel loodud ühine organ; väljendab siiski kahetsust, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee ei saanud hakkama kodukorra vastuvõtmisega, kuna komitee hääletamiseeskirjades püüti läbi suruda etnilistel alustel veto kehtestamise võimalus; tuletab meelde, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping nõuab kodukorra heaks kiitmist ning selle tegemata jätmine tähendab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu täitmise otsest rikkumist; nõuab tungivalt, et Bosnia delegatsioon tegutseks seoses sellega konstruktiivselt kodukorra viivitamatuks vastuvõtmiseks järgmisel stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee koosolekul; väljendab heameelt seoses ELi – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu esimeste koosolekute toimumisega 11. detsembril 2015. aastal;

| 10. | taunib asjaolu, et korruptsioon, sealhulgas korruptsioon kõrgeimal tasemel, vohab endiselt ning et poliitilistele lubadustele ei ole järgnenud konkreetseid tulemusi; tunneb muret, et õiguslik ja institutsiooniline raamistik on korruptsiooniga võitlemiseks nõrk, mis võimaldab karistamatut korruptiivset tegevust, tunneb muret ka korruptsiooniga seotud kohtuasjades tehtud lõplike kohtuotsuste väikese hulga pärast; kutsub üles parandama tõhusa uurimise ja süüdistuste esitamise tulemusi kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite puhul, millega on seotud poliitikud, kõrged ametnikud ja reguleerivad institutsioonid, ning avalike hangete ja erastamise raames; avaldab tunnustust 2015.–2019. aasta korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise eest ning nõuab, et selle rakendamiseks eraldataks piisavalt vahendeid; nõuab ametkondade koostöö märkimisväärset suurenemist kogu riigi ulatuses; soovitab tungivalt luua eristruktuurid korruptsiooni ennetamiseks ja järelevalveks ning võtta vastu korruptsiooni ennetamispoliitika alased dokumendid valitsuse kõigil tasanditel; nõuab tungivalt, et riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovitused rakendataks täielikult ja viivitamata; |
| --- | --- |

10.

taunib asjaolu, et korruptsioon, sealhulgas korruptsioon kõrgeimal tasemel, vohab endiselt ning et poliitilistele lubadustele ei ole järgnenud konkreetseid tulemusi; tunneb muret, et õiguslik ja institutsiooniline raamistik on korruptsiooniga võitlemiseks nõrk, mis võimaldab karistamatut korruptiivset tegevust, tunneb muret ka korruptsiooniga seotud kohtuasjades tehtud lõplike kohtuotsuste väikese hulga pärast; kutsub üles parandama tõhusa uurimise ja süüdistuste esitamise tulemusi kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite puhul, millega on seotud poliitikud, kõrged ametnikud ja reguleerivad institutsioonid, ning avalike hangete ja erastamise raames; avaldab tunnustust 2015.–2019. aasta korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise eest ning nõuab, et selle rakendamiseks eraldataks piisavalt vahendeid; nõuab ametkondade koostöö märkimisväärset suurenemist kogu riigi ulatuses; soovitab tungivalt luua eristruktuurid korruptsiooni ennetamiseks ja järelevalveks ning võtta vastu korruptsiooni ennetamispoliitika alased dokumendid valitsuse kõigil tasanditel; nõuab tungivalt, et riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovitused rakendataks täielikult ja viivitamata;

| 11. | rõhutab, et toimiv ja stabiilne kohtusüsteem on ülimalt tähtis õigusriigi põhimõtete tagamiseks Bosnias ja Hertsegoviinas ning edasiste edusammude tagamiseks liitumisel ELiga; väljendab muret poliitiliste jõudude suurenenud surve üle kohtusüsteemile; rõhutab tungivat vajadust tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust Bosnias ja Hertsegoviinas; väljendab eelkõige muret kohtumenetlustesse poliitilise sekkumise juhtumite, kohtusüsteemis ametisse nimetamise menetluste politiseerituse, kohtusüsteemi jätkuva neljaks eri õigussüsteemiks killustatuse ning kohtunike erialase atesteerimise tõhusa ja objektiivse süsteemi puudumise pärast; tunneb heameelt 2014.–2018. aastat hõlmava õigussektori reformi strateegia ajakohastamise üle ning nõuab, et selle rakendamiseks võetaks vastu tegevuskava, mis keskenduks üleriigilistele ühtlustamispüüetele; peab vajalikuks tagada professionaalsem, sõltumatum ja arvestatavam kohtusüsteem, sh ametisse nimetamise objektiivsete kriteeriumite süsteemne rakendamine; väljendab heameelt liitriigi ja eri üksuste tasandi justiitsministrite allkirjastatud protokolli üle, mille eesmärk on reformida riiklikku kohtusüsteemi ning kõrgemat kohtu- ja prokuratuurinõukogu; väljendab heameelt ombudsmanide ametisse nimetamise üle, kuid tunneb muret jätkuvate probleemide pärast seoses ombudsmani büroo finants- ja inimressurssidega; nõuab, et kiiresti võetaks vastu seadus ombudsmani institutsiooni reformimise kohta; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et toimiv ja stabiilne kohtusüsteem on ülimalt tähtis õigusriigi põhimõtete tagamiseks Bosnias ja Hertsegoviinas ning edasiste edusammude tagamiseks liitumisel ELiga; väljendab muret poliitiliste jõudude suurenenud surve üle kohtusüsteemile; rõhutab tungivat vajadust tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust Bosnias ja Hertsegoviinas; väljendab eelkõige muret kohtumenetlustesse poliitilise sekkumise juhtumite, kohtusüsteemis ametisse nimetamise menetluste politiseerituse, kohtusüsteemi jätkuva neljaks eri õigussüsteemiks killustatuse ning kohtunike erialase atesteerimise tõhusa ja objektiivse süsteemi puudumise pärast; tunneb heameelt 2014.–2018. aastat hõlmava õigussektori reformi strateegia ajakohastamise üle ning nõuab, et selle rakendamiseks võetaks vastu tegevuskava, mis keskenduks üleriigilistele ühtlustamispüüetele; peab vajalikuks tagada professionaalsem, sõltumatum ja arvestatavam kohtusüsteem, sh ametisse nimetamise objektiivsete kriteeriumite süsteemne rakendamine; väljendab heameelt liitriigi ja eri üksuste tasandi justiitsministrite allkirjastatud protokolli üle, mille eesmärk on reformida riiklikku kohtusüsteemi ning kõrgemat kohtu- ja prokuratuurinõukogu; väljendab heameelt ombudsmanide ametisse nimetamise üle, kuid tunneb muret jätkuvate probleemide pärast seoses ombudsmani büroo finants- ja inimressurssidega; nõuab, et kiiresti võetaks vastu seadus ombudsmani institutsiooni reformimise kohta;

| 12. | väljendab endiselt muret, et juurdepääs tasuta õigusabile on väga piiratud; nõuab tungivalt, et pädevad ametivõimud võtaksid vastu tasuta õigusabi seaduse riigi tasandil kui eeltingimuse võrdse, toimiva ja mittediskrimineeriva õiguskaitse tagamisel; on veendunud, et sellise seaduse rakendamine on ülioluline kodanike usu tugevdamiseks õigusriigi põhimõttesse; |
| --- | --- |

12.

väljendab endiselt muret, et juurdepääs tasuta õigusabile on väga piiratud; nõuab tungivalt, et pädevad ametivõimud võtaksid vastu tasuta õigusabi seaduse riigi tasandil kui eeltingimuse võrdse, toimiva ja mittediskrimineeriva õiguskaitse tagamisel; on veendunud, et sellise seaduse rakendamine on ülioluline kodanike usu tugevdamiseks õigusriigi põhimõttesse;

| 13. | mõistab sügavalt hukka senini kehtiva avaliku korra seaduse Serblaste Vabariigis, mis kahjustab kogunemis- ja ühinemisvabaduse ning meediavabaduse demokraatlikke põhiõigusi; soovitab tungivalt rakendada täiel määral teabevabaduse seadust, mis on siiani ebavõrdne ja sageli piiratud, eriti kui valitsustega tehinguid tegevate ettevõtete puhul viidatakse õigusele eraelu puutumatusele ning ärihuvide kaitsele, millega jäetakse kodanikud ilma tõhusast edasikaebamise võimalusest teabe andmisest keeldumisel; kiidab heaks Bosnia ja Hertsegoviina karistusseadustiku muudatuste vastuvõtmise, millega selle sätted piinamise, kadunuks jääma sundimise ja vägistamise kohta viidi kooskõlla rahvusvaheliste standarditega; soovitab tungivalt ametiasutustel lisada karistusseadustikku rahvusvahelise küberkuritegevuse konventsiooni lisaprotokollis loetletud kuritegude nimekiri; |
| --- | --- |

13.

mõistab sügavalt hukka senini kehtiva avaliku korra seaduse Serblaste Vabariigis, mis kahjustab kogunemis- ja ühinemisvabaduse ning meediavabaduse demokraatlikke põhiõigusi; soovitab tungivalt rakendada täiel määral teabevabaduse seadust, mis on siiani ebavõrdne ja sageli piiratud, eriti kui valitsustega tehinguid tegevate ettevõtete puhul viidatakse õigusele eraelu puutumatusele ning ärihuvide kaitsele, millega jäetakse kodanikud ilma tõhusast edasikaebamise võimalusest teabe andmisest keeldumisel; kiidab heaks Bosnia ja Hertsegoviina karistusseadustiku muudatuste vastuvõtmise, millega selle sätted piinamise, kadunuks jääma sundimise ja vägistamise kohta viidi kooskõlla rahvusvaheliste standarditega; soovitab tungivalt ametiasutustel lisada karistusseadustikku rahvusvahelise küberkuritegevuse konventsiooni lisaprotokollis loetletud kuritegude nimekiri;

| 14. | peab oluliseks parandada koostööd liitriigi tasandi parlamendi ning riigi osade ja Brčko ringkonna parlamentide vahel ning korraldada nende ühiskoosolekuid; võtab teadmiseks parlamentidevahelise mestimise tulemusel võetud kohustused ning nõuab tungivalt, et viidaks ellu sellest tulenevad soovitused ja rakendataks kokkulepitud koostööraamistikku; väljendab seoses sellega heameelt, et on allkirjastatud dokument pealkirjaga „Bosnia ja Hertsegoviina parlamentide koostöömehhanismide kontseptsioon ELiga lõimumise protsessis“; nõuab kantonite assambleedega tehtava üldise koostöö parandamist; |
| --- | --- |

14.

peab oluliseks parandada koostööd liitriigi tasandi parlamendi ning riigi osade ja Brčko ringkonna parlamentide vahel ning korraldada nende ühiskoosolekuid; võtab teadmiseks parlamentidevahelise mestimise tulemusel võetud kohustused ning nõuab tungivalt, et viidaks ellu sellest tulenevad soovitused ja rakendataks kokkulepitud koostööraamistikku; väljendab seoses sellega heameelt, et on allkirjastatud dokument pealkirjaga „Bosnia ja Hertsegoviina parlamentide koostöömehhanismide kontseptsioon ELiga lõimumise protsessis“; nõuab kantonite assambleedega tehtava üldise koostöö parandamist;

| 15. | märgib julgeoleku ja kaitse parlamentaarse ühiskomisjoni etendatavat rolli demokraatliku kontrolli tagamisel Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude üle; väljendab muret elanikkonna käes ebaseaduslikult laialdaselt levinud relvade ning relvajõudude vastutusalas endiselt suurtes kogustes olevate laskemoona- ja relvavarude pärast; tunnustab relvajõudude tehtud edusamme kõige ohtlikuma laskemoona hävitamisel ja jätkusuutliku võimekuse kasvatamisel ülejäänud varude haldamiseks; soovitab tungivalt võtta vastu terviklik lähenemisviis, et lahendada probleemid riigi puhastamisel miinidest aastaks 2019; kutsub komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti tõhustama nendeks tegevusteks antavat abi; |
| --- | --- |

15.

märgib julgeoleku ja kaitse parlamentaarse ühiskomisjoni etendatavat rolli demokraatliku kontrolli tagamisel Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude üle; väljendab muret elanikkonna käes ebaseaduslikult laialdaselt levinud relvade ning relvajõudude vastutusalas endiselt suurtes kogustes olevate laskemoona- ja relvavarude pärast; tunnustab relvajõudude tehtud edusamme kõige ohtlikuma laskemoona hävitamisel ja jätkusuutliku võimekuse kasvatamisel ülejäänud varude haldamiseks; soovitab tungivalt võtta vastu terviklik lähenemisviis, et lahendada probleemid riigi puhastamisel miinidest aastaks 2019; kutsub komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti tõhustama nendeks tegevusteks antavat abi;

| 16. | soovitab tungivalt töögrupi liikmetel tegeleda muudatuste ettevalmistamisega Bosnia ja Hertsegoviina valimisseadusse, et tagada seadusemuudatuste poolt loodav alus tõeliselt demokraatlikeks valimisteks kui suveräänsuse väljenduseks; rõhutab, et demokraatlikke valimisi on võimalik korraldada vaid siis, kui lai valik muid inimõigusi ja põhivabadusi on pidevalt tagatud ilma diskrimineerimiseta etnilistel, usulistel või soolistel põhjustel, poliitiliste või muude seisukohtade tõttu, varandusliku seisundi või sünnijärgse või muu staatuse alusel ja ilma meelevaldsete ning ebamõistlike piiranguteta; |
| --- | --- |

16.

soovitab tungivalt töögrupi liikmetel tegeleda muudatuste ettevalmistamisega Bosnia ja Hertsegoviina valimisseadusse, et tagada seadusemuudatuste poolt loodav alus tõeliselt demokraatlikeks valimisteks kui suveräänsuse väljenduseks; rõhutab, et demokraatlikke valimisi on võimalik korraldada vaid siis, kui lai valik muid inimõigusi ja põhivabadusi on pidevalt tagatud ilma diskrimineerimiseta etnilistel, usulistel või soolistel põhjustel, poliitiliste või muude seisukohtade tõttu, varandusliku seisundi või sünnijärgse või muu staatuse alusel ja ilma meelevaldsete ning ebamõistlike piiranguteta;

| 17. | on arvamusel, et avaliku halduse killustatus, politiseeritus ja nõrk poliitiline koordineerimine takistavad institutsioonilisi ja õigusreforme ning mõjutavad kodanikele avalike teenuste osutamist; kutsub kõigi tasandite pädevaid ametivõime üles tõhustama poliitika planeerimist keskpikas perspektiivis ning töötama välja kõikehõlmava ja üleriigilise avaliku halduse reformi strateegilise raamistiku ja avaliku sektori finantsjuhtimise programmi kooskõlas OECD/SIGMA määratletud Euroopa avaliku halduse printsiipidega ELi kandidaatriikidele; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et avaliku halduse killustatus, politiseeritus ja nõrk poliitiline koordineerimine takistavad institutsioonilisi ja õigusreforme ning mõjutavad kodanikele avalike teenuste osutamist; kutsub kõigi tasandite pädevaid ametivõime üles tõhustama poliitika planeerimist keskpikas perspektiivis ning töötama välja kõikehõlmava ja üleriigilise avaliku halduse reformi strateegilise raamistiku ja avaliku sektori finantsjuhtimise programmi kooskõlas OECD/SIGMA määratletud Euroopa avaliku halduse printsiipidega ELi kandidaatriikidele;

| 18. | tunnistab, et põllumajandus on Bosnia ja Hertsegoviina üheks peamiseks majandussektoriks, kuna ligikaudu 20 % Bosnia ja Hertsegoviina elanikkonnast sõltub otseselt või kaudselt sellest sektorist; väljendab seetõttu heameelt edusammude üle toiduohutuse ja veterinaarpoliitika valdkonnas, ja komisjoni otsuse üle lubada Bosnial ja Hertsegoviinal eksportida Euroopa Liitu piima ja piimatooteid; julgustab suurendama jõupingutusi ametliku veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli süsteemi ühtlustamiseks Euroopa standarditega ning looma vajalikud institutsioonilised struktuurid, mis võimaldaksid kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendeid maaelu arenguks; kutsub valitsust üles toetama põllumajandusministeeriumi ja vastava arengustrateegia loomist riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et põllumajandus on Bosnia ja Hertsegoviina üheks peamiseks majandussektoriks, kuna ligikaudu 20 % Bosnia ja Hertsegoviina elanikkonnast sõltub otseselt või kaudselt sellest sektorist; väljendab seetõttu heameelt edusammude üle toiduohutuse ja veterinaarpoliitika valdkonnas, ja komisjoni otsuse üle lubada Bosnial ja Hertsegoviinal eksportida Euroopa Liitu piima ja piimatooteid; julgustab suurendama jõupingutusi ametliku veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli süsteemi ühtlustamiseks Euroopa standarditega ning looma vajalikud institutsioonilised struktuurid, mis võimaldaksid kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendeid maaelu arenguks; kutsub valitsust üles toetama põllumajandusministeeriumi ja vastava arengustrateegia loomist riiklikul tasandil;

| 19. | väljendab oma muret selle üle, et ei ole piisavalt mehhanisme valitsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö tagamiseks, ning et nende reformikava üle peetavas poliitilises dialoogis osalemise suutlikkus on piiratud; peab vajalikuks tõhustada kodanikuühiskonna rolli ning kaasata kodanikud ELiga ühinemise protsessi; kordab oma palvet luua läbipaistvad ja kaasavad avaliku konsultatsiooni mehhanismid ning neid rakendada; kutsub kõigi tasandite pädevaid ametivõime üles parandama asjaomast seadusandlikku ja finantsraamistikku, võtma vastu riikliku strateegia kodanikuühiskonna organisatsioonide küsimuses ning tagama kodanikuühiskonna organisatsioonide riikliku rahastamise läbipaistvuse, et soodustada suuremat osalust ja kaasamist võimaldavat demokraatiat kogu riigis; palub kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja aktivistidel tugevdada märkimisväärselt oma suutlikkust ja struktuure ning suhelda Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste, ELi ja rahvusvahelise üldsuse esindajatega; kutsub viimatimainitud organeid neid nendes jõupingutustes abistama; |
| --- | --- |

19.

väljendab oma muret selle üle, et ei ole piisavalt mehhanisme valitsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö tagamiseks, ning et nende reformikava üle peetavas poliitilises dialoogis osalemise suutlikkus on piiratud; peab vajalikuks tõhustada kodanikuühiskonna rolli ning kaasata kodanikud ELiga ühinemise protsessi; kordab oma palvet luua läbipaistvad ja kaasavad avaliku konsultatsiooni mehhanismid ning neid rakendada; kutsub kõigi tasandite pädevaid ametivõime üles parandama asjaomast seadusandlikku ja finantsraamistikku, võtma vastu riikliku strateegia kodanikuühiskonna organisatsioonide küsimuses ning tagama kodanikuühiskonna organisatsioonide riikliku rahastamise läbipaistvuse, et soodustada suuremat osalust ja kaasamist võimaldavat demokraatiat kogu riigis; palub kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja aktivistidel tugevdada märkimisväärselt oma suutlikkust ja struktuure ning suhelda Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste, ELi ja rahvusvahelise üldsuse esindajatega; kutsub viimatimainitud organeid neid nendes jõupingutustes abistama;

| 20. | märgib organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise 2014.–2016. aasta strateegia mittekooskõlastatud rakendamist; nõuab tungivalt rahapesu käsitleva uue strateegia ja tegevuskava vastuvõtmist ja rakendamist kooskõlas Moneyvali soovitustega; rõhutab vajadust ohvrikeskse lähenemisviisi ning multidistsiplinaarse ja võrdleva strateegia järele, et võidelda uimasti- ja inimkaubandusega; kutsub ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegema koostööd tulemuslikuks võitluseks inimkaubanduse vastu ja pakkuma kaitset selle ohvritele; väljendab heameelt inimkaubanduse vastu võitlemise 2016.–2019. aasta tegevuskava vastuvõtmise üle Bosnias ja Hertsegoviinas, rõhuasetusega võõrtöötajate ja kerjama sunnitud laste probleemidele, ning kutsub üles seda tegevuskava tõhusalt rakendama; väljendab jätkuvalt muret ebaseaduslike relvade suurte koguste pärast Bosnias, mida on võimalik kergesti toimetada Euroopa Liitu; kutsub pädevaid ametivõime üles suurendama jõupingutusi relvakaubitsejate ja relvade üle piiri toimetajate kohtulikule vastutusele võtmisel ning võitluses relvade, täpsemalt väike- ja kergrelvade kontrollimatu leviku ja ebaseadusliku relvakaubandusega, muu hulgas tihedama piirkondliku koostöö ning Bosnia ja Hertsegoviina ja ELi vahelise koostöö abil; |
| --- | --- |

20.

märgib organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise 2014.–2016. aasta strateegia mittekooskõlastatud rakendamist; nõuab tungivalt rahapesu käsitleva uue strateegia ja tegevuskava vastuvõtmist ja rakendamist kooskõlas Moneyvali soovitustega; rõhutab vajadust ohvrikeskse lähenemisviisi ning multidistsiplinaarse ja võrdleva strateegia järele, et võidelda uimasti- ja inimkaubandusega; kutsub ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegema koostööd tulemuslikuks võitluseks inimkaubanduse vastu ja pakkuma kaitset selle ohvritele; väljendab heameelt inimkaubanduse vastu võitlemise 2016.–2019. aasta tegevuskava vastuvõtmise üle Bosnias ja Hertsegoviinas, rõhuasetusega võõrtöötajate ja kerjama sunnitud laste probleemidele, ning kutsub üles seda tegevuskava tõhusalt rakendama; väljendab jätkuvalt muret ebaseaduslike relvade suurte koguste pärast Bosnias, mida on võimalik kergesti toimetada Euroopa Liitu; kutsub pädevaid ametivõime üles suurendama jõupingutusi relvakaubitsejate ja relvade üle piiri toimetajate kohtulikule vastutusele võtmisel ning võitluses relvade, täpsemalt väike- ja kergrelvade kontrollimatu leviku ja ebaseadusliku relvakaubandusega, muu hulgas tihedama piirkondliku koostöö ning Bosnia ja Hertsegoviina ja ELi vahelise koostöö abil;

| 21. | kutsub ametivõime üles töötama välja tegevuskava terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise strateegia (2015–2020) rakendamiseks; kutsub ametivõime üles suurendama pingutusi, et tagada terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemiseks tõhusam üleriigiline koostöö politsei, luureteenistuste ja julgeolekuasutuste vahel; nõuab, et tugevdataks Bosnia ja Hertsegoviina võimekust võidelda terrorismi vastu; nõuab tungivalt, et pädevad asutused suurendaksid jõupingutusi terrorismi rahastamise vastases võitluses, sh luues õigusliku raamistiku, mis võimaldaks külmutada terrorirühmituste varasid; peab ülimalt tähtsaks, et julgeolekuoperatsioonid Bosnias ja Hertsegoviinas toimuksid koordineeritult ning teavet jagataks kogu riigi ulatuses; rõhutab, et tihedam koostöö piirkondlike julgeolekuasutuste vahel on samuti ülioluline, ning innustab selles vallas edasisele koostööle; |
| --- | --- |

21.

kutsub ametivõime üles töötama välja tegevuskava terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise strateegia (2015–2020) rakendamiseks; kutsub ametivõime üles suurendama pingutusi, et tagada terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemiseks tõhusam üleriigiline koostöö politsei, luureteenistuste ja julgeolekuasutuste vahel; nõuab, et tugevdataks Bosnia ja Hertsegoviina võimekust võidelda terrorismi vastu; nõuab tungivalt, et pädevad asutused suurendaksid jõupingutusi terrorismi rahastamise vastases võitluses, sh luues õigusliku raamistiku, mis võimaldaks külmutada terrorirühmituste varasid; peab ülimalt tähtsaks, et julgeolekuoperatsioonid Bosnias ja Hertsegoviinas toimuksid koordineeritult ning teavet jagataks kogu riigi ulatuses; rõhutab, et tihedam koostöö piirkondlike julgeolekuasutuste vahel on samuti ülioluline, ning innustab selles vallas edasisele koostööle;

| 22. | rõhutab et Bosniat ja Hertsegoviinat on tõsiselt mõjutanud välisvõitlejad ja radikaliseerumine; väljendab muret radikaliseerumise pärast noorte hulgas, kellest suur osa, võrreldes teiste piirkonna riikidega, on liitunud Daeshiga; nõuab radikaliseerumise ja terrorismi vastaste meetmete jätkamist ja tugevdamist; väljendab heameelt jõupingutuste üle tugevdada religioonidevahelist dialoogi, sh poliitiliste ja usuliidrite ühisavalduse üle, milles mõistetakse hukka terrorism ja vägivaldne äärmuslus; väljendab heameelt selle üle, et välisvõitlejate suhtes on langetatud esimesed kohtuotsused terroristliku tegevuse rahastamise, terrorismi avaliku õhutamise ning Daeshi organiseerimise ja sellega liitumisega seotud kuritegudes; nõuab, et kiiresti töötataks välja tõhusad deradikaliseerumise programmid ja kiireloomulised meetmed parema majandusliku perspektiivi pakkumiseks Bosnia ja Hertsegoviina noortele kooskõlas Lääne-Balkani riikide noortele suunatud positiivse tegevuskavaga, et nii ennetada nende ühinemist radikaalsete ja äärmuslike ideoloogiatega; soovitab kaasata meedia, akadeemilise kogukonna ja kodanikuühiskonna, kelle abiga tõsta teadlikkust radikaliseerumise riskifaktoritest, millest võib välja areneda värgivaldne äärmuslus; innustab looma riiklikke ja piirkondlikke radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikke, mis põhinevad ELi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikus kättesaadavatel parimatel tavadel ja vahenditel; soovitab tihendada koostööd, sh ka teabevahetust, julgeolekuteenistustega ELis ja naaberriikides; julgustab kogu riigis korraldama politseioperatsioone, et vahistada terrorismiaktide korraldamises, toetamises ja rahastamises kahtlustatavaid isikuid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab et Bosniat ja Hertsegoviinat on tõsiselt mõjutanud välisvõitlejad ja radikaliseerumine; väljendab muret radikaliseerumise pärast noorte hulgas, kellest suur osa, võrreldes teiste piirkonna riikidega, on liitunud Daeshiga; nõuab radikaliseerumise ja terrorismi vastaste meetmete jätkamist ja tugevdamist; väljendab heameelt jõupingutuste üle tugevdada religioonidevahelist dialoogi, sh poliitiliste ja usuliidrite ühisavalduse üle, milles mõistetakse hukka terrorism ja vägivaldne äärmuslus; väljendab heameelt selle üle, et välisvõitlejate suhtes on langetatud esimesed kohtuotsused terroristliku tegevuse rahastamise, terrorismi avaliku õhutamise ning Daeshi organiseerimise ja sellega liitumisega seotud kuritegudes; nõuab, et kiiresti töötataks välja tõhusad deradikaliseerumise programmid ja kiireloomulised meetmed parema majandusliku perspektiivi pakkumiseks Bosnia ja Hertsegoviina noortele kooskõlas Lääne-Balkani riikide noortele suunatud positiivse tegevuskavaga, et nii ennetada nende ühinemist radikaalsete ja äärmuslike ideoloogiatega; soovitab kaasata meedia, akadeemilise kogukonna ja kodanikuühiskonna, kelle abiga tõsta teadlikkust radikaliseerumise riskifaktoritest, millest võib välja areneda värgivaldne äärmuslus; innustab looma riiklikke ja piirkondlikke radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikke, mis põhinevad ELi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikus kättesaadavatel parimatel tavadel ja vahenditel; soovitab tihendada koostööd, sh ka teabevahetust, julgeolekuteenistustega ELis ja naaberriikides; julgustab kogu riigis korraldama politseioperatsioone, et vahistada terrorismiaktide korraldamises, toetamises ja rahastamises kahtlustatavaid isikuid;

| 23. | märgib, et õiguslik ja institutsiooniline raamistik inimõiguste järgimiseks vajab põhjalikku parandamist; nõuab diskrimineerimisvastase riikliku strateegia väljatöötamist koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega; nõuab veel kord tungivalt, et diskrimineerimisvastasesse seadusse lisataks selge määratlus soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse, vanuse ja puude kui diskrimineerimise aluste kohta; nõuab selle tõhusat rakendamist ning inimõiguste ombudsmani rolli tugevdamist; väljendab muret puudega inimeste diskrimineerimise üle tööhõive ja hariduse valdkonnas, ligipääsu osas tervishoiusüsteemile ja muude teenuste osutamisel; väljendab muret LGBTI-inimeste vastu suunatud vihkamisvägivalla, vihkamist õhutavate avalduste ning ähvarduste sagenemise pärast; ergutab valitsust selle probleemiga tegelema, muu hulgas rakendades meetmeid LGTBI-inimeste õigusi puudutava teadlikkuse tõstmiseks kohtu-ja õiguskaitseasutuste ning laiema üldsuse seas; märgib olulisi edusamme romade rahvastikuregistrisse kandmise protsessi lõpuleviimisel, kuid väljendab jätkuvalt muret piiratud meetmete üle nende tervise- ja haridusalaste ning tööhõive väljavaadete parandamiseks; nõuab tungivalt, et ametiasutused võitleksid eelkõige soopõhise diskrimineerimise vastu; nõuab tungivalt, et tunnistataks kehtetuks Serblaste Vabariigi põhiseaduses kehtiv surmanuhtlust käsitlev säte; |
| --- | --- |

23.

märgib, et õiguslik ja institutsiooniline raamistik inimõiguste järgimiseks vajab põhjalikku parandamist; nõuab diskrimineerimisvastase riikliku strateegia väljatöötamist koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega; nõuab veel kord tungivalt, et diskrimineerimisvastasesse seadusse lisataks selge määratlus soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse, vanuse ja puude kui diskrimineerimise aluste kohta; nõuab selle tõhusat rakendamist ning inimõiguste ombudsmani rolli tugevdamist; väljendab muret puudega inimeste diskrimineerimise üle tööhõive ja hariduse valdkonnas, ligipääsu osas tervishoiusüsteemile ja muude teenuste osutamisel; väljendab muret LGBTI-inimeste vastu suunatud vihkamisvägivalla, vihkamist õhutavate avalduste ning ähvarduste sagenemise pärast; ergutab valitsust selle probleemiga tegelema, muu hulgas rakendades meetmeid LGTBI-inimeste õigusi puudutava teadlikkuse tõstmiseks kohtu-ja õiguskaitseasutuste ning laiema üldsuse seas; märgib olulisi edusamme romade rahvastikuregistrisse kandmise protsessi lõpuleviimisel, kuid väljendab jätkuvalt muret piiratud meetmete üle nende tervise- ja haridusalaste ning tööhõive väljavaadete parandamiseks; nõuab tungivalt, et ametiasutused võitleksid eelkõige soopõhise diskrimineerimise vastu; nõuab tungivalt, et tunnistataks kehtetuks Serblaste Vabariigi põhiseaduses kehtiv surmanuhtlust käsitlev säte;

| 24. | väljendab kahetsust, et pole tehtud edusamme Sejdić-Finci ja Zornići kohtuasjades tehtud otsuste elluviimisel, ja tuletab meelde, et Bosnia ja Hertsegoviina rikub jätkuvalt selles osas Euroopa inimõiguste konventsiooni; rõhutab veel kord, et nende kohtuotsuste mitterakendamine põhjustab jätkuvalt Bosnia ja Hertsegoviina kodanike diskrimineerimist ning võib seetõttu takistada Bosnia ja Hertsegoviina liikumist ELiga ühinemise suunas; |
| --- | --- |

24.

väljendab kahetsust, et pole tehtud edusamme Sejdić-Finci ja Zornići kohtuasjades tehtud otsuste elluviimisel, ja tuletab meelde, et Bosnia ja Hertsegoviina rikub jätkuvalt selles osas Euroopa inimõiguste konventsiooni; rõhutab veel kord, et nende kohtuotsuste mitterakendamine põhjustab jätkuvalt Bosnia ja Hertsegoviina kodanike diskrimineerimist ning võib seetõttu takistada Bosnia ja Hertsegoviina liikumist ELiga ühinemise suunas;

| 25. | nõuab jõulist ja tõhusat uurimist ja vastutusele võtmist vihakuritegude ja vihkamist (sh etnilistel põhjustel) õhutavate avalduste ja ekstremistliku ideoloogia levitamise eest sotsiaalmeedia kaudu; tunneb kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon on endiselt ainus territoorium Lääne-Balkani riikides, kus vihakuritegude eest karistamine ei ole kriminaalõigusega reguleeritud, ja nõuab sellise sätte lisamist; samuti kutsub üles lisama vihakõnet käsitleva sätte kõigi föderatsiooni osade kriminaalõigusesse; |
| --- | --- |

25.

nõuab jõulist ja tõhusat uurimist ja vastutusele võtmist vihakuritegude ja vihkamist (sh etnilistel põhjustel) õhutavate avalduste ja ekstremistliku ideoloogia levitamise eest sotsiaalmeedia kaudu; tunneb kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon on endiselt ainus territoorium Lääne-Balkani riikides, kus vihakuritegude eest karistamine ei ole kriminaalõigusega reguleeritud, ja nõuab sellise sätte lisamist; samuti kutsub üles lisama vihakõnet käsitleva sätte kõigi föderatsiooni osade kriminaalõigusesse;

| 26. | toonitab veel kord, et valimisseadus ja valimissüsteem peavad andma kõigile kolmele põhirahvusele ja teistele kodanikele võimaluse vabalt ja sõltumatult valida institutsioonidesse ja võimuorganitesse oma seaduslikud poliitilised esindajad; |
| --- | --- |

26.

toonitab veel kord, et valimisseadus ja valimissüsteem peavad andma kõigile kolmele põhirahvusele ja teistele kodanikele võimaluse vabalt ja sõltumatult valida institutsioonidesse ja võimuorganitesse oma seaduslikud poliitilised esindajad;

| 27. | rõhutab kodanikuühiskonna olulist rolli vähemuste õiguste kaitsel ja edendamisel riigis, samuti sotsiaalse harmoonia ja sallivuse tugevdamisel ja inimeste teadlikkuse tõstmisel mitmekesisuse hüvedest; nõuab, et kodanikuühiskonda kaasataks rohkem etniliste lõhedega seotud probleemide lahendamisse, et aidata riiki ELile lähemale tuua; kutsub üles paremini koordineerima pädevate asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostööd, et tagada vähemusi käsitleva seaduse parem rakendamine; |
| --- | --- |

27.

rõhutab kodanikuühiskonna olulist rolli vähemuste õiguste kaitsel ja edendamisel riigis, samuti sotsiaalse harmoonia ja sallivuse tugevdamisel ja inimeste teadlikkuse tõstmisel mitmekesisuse hüvedest; nõuab, et kodanikuühiskonda kaasataks rohkem etniliste lõhedega seotud probleemide lahendamisse, et aidata riiki ELile lähemale tuua; kutsub üles paremini koordineerima pädevate asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostööd, et tagada vähemusi käsitleva seaduse parem rakendamine;

| 28. | väljendab heameelt Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni rakendamise 2015.–2018. aasta strateegia vastuvõtmise üle; nõuab tungivalt Istanbuli konventsiooni rakendamise raamstrateegia vastuvõtmist ja selle rakendamist; väljendab muret seksuaalseid rünnakuid käsitleva tervikliku riigitasandi õigusraamistiku ning ohvrite jaoks ette nähtud kohaste hüvitusmehhanismide puudumise pärast; kutsub pädevaid ametivõime üles tagama nn turvakodudele nõuetekohase rahastuse ja paremad õigusnormid ning looma naistevastase vägivalla juhtumite järelevalve ja andmekogumise ühtlustatud süsteemi; kutsub ka üles tegema kõik endast oleneva, et suurendada naiste osalemist poliitikas ja tööhõives, parandada nende sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, eriti õigust rasedus- ja sünnituspuhkusele ja hüvitiste kättesaadavusele, ning edendada, kaitsta ja tugevdada naiste õigusi; nõuab tungivalt, et kõigi tasandite valitsused tõstaksid kodanikuühiskonna kaasabil teadlikkust neist küsimustest, nii et naised kasutaksid neile seadusega ette nähtud kaitset; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni rakendamise 2015.–2018. aasta strateegia vastuvõtmise üle; nõuab tungivalt Istanbuli konventsiooni rakendamise raamstrateegia vastuvõtmist ja selle rakendamist; väljendab muret seksuaalseid rünnakuid käsitleva tervikliku riigitasandi õigusraamistiku ning ohvrite jaoks ette nähtud kohaste hüvitusmehhanismide puudumise pärast; kutsub pädevaid ametivõime üles tagama nn turvakodudele nõuetekohase rahastuse ja paremad õigusnormid ning looma naistevastase vägivalla juhtumite järelevalve ja andmekogumise ühtlustatud süsteemi; kutsub ka üles tegema kõik endast oleneva, et suurendada naiste osalemist poliitikas ja tööhõives, parandada nende sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, eriti õigust rasedus- ja sünnituspuhkusele ja hüvitiste kättesaadavusele, ning edendada, kaitsta ja tugevdada naiste õigusi; nõuab tungivalt, et kõigi tasandite valitsused tõstaksid kodanikuühiskonna kaasabil teadlikkust neist küsimustest, nii et naised kasutaksid neile seadusega ette nähtud kaitset;

| 29. | rõhutab hariduse olulist rolli salliva ja kaasava ühiskonna loomisel ja edendamisel ning koostöö tugevdamisel üle kultuuriliste, usuliste ja etniliste piiride; märgib kahetsusega aeglast edenemist nähtuse „kaks kooli ühe katuse all“ ning muude koolides esinevate segregatsiooni ja diskrimineerimise vormidega tegelemisel ning asjaolu, et endiselt ei ole välja töötatud ühist tuumõppekava; nõuab tungivalt konkreetseid meetmeid, et alustada segregatsiooni kaotamist haridussüsteemist; rõhutab vajadust teha märkimisväärseid pingutusi killustunud haridussüsteemi tõhususe parandamiseks, tagades võrdsed haridusvõimalused kõigis kolmes Bosnia ja Hertsegoviina ametlikus keeles ning kõigi kogukondade õiguse harida lapsi oma emakeeles; nõuab, et ametiasutused tagaksid kaasavate hariduspõhimõtete tulemusliku rakendamise puuetega laste suhtes; |
| --- | --- |

29.

rõhutab hariduse olulist rolli salliva ja kaasava ühiskonna loomisel ja edendamisel ning koostöö tugevdamisel üle kultuuriliste, usuliste ja etniliste piiride; märgib kahetsusega aeglast edenemist nähtuse „kaks kooli ühe katuse all“ ning muude koolides esinevate segregatsiooni ja diskrimineerimise vormidega tegelemisel ning asjaolu, et endiselt ei ole välja töötatud ühist tuumõppekava; nõuab tungivalt konkreetseid meetmeid, et alustada segregatsiooni kaotamist haridussüsteemist; rõhutab vajadust teha märkimisväärseid pingutusi killustunud haridussüsteemi tõhususe parandamiseks, tagades võrdsed haridusvõimalused kõigis kolmes Bosnia ja Hertsegoviina ametlikus keeles ning kõigi kogukondade õiguse harida lapsi oma emakeeles; nõuab, et ametiasutused tagaksid kaasavate hariduspõhimõtete tulemusliku rakendamise puuetega laste suhtes;

| 30. | väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina aktiivse osalemise üle Lääne-Balkani riikide hariduse ja koolituse valdkonna platvormis ning jätkuva osalemise üle Erasmus+ ja Lääne-Balkani noorteakna programmides, mis etendavad väga olulist rolli võitluses noorte väga suure tööpuudusega; väljendab samuti heameelt seoses Bosnia ja Hertsegoviina võetud kohustusega osaleda OECD 2018. aasta PISA uuringus; peab seda uuringut kasulikuks vahendiks, et arutleda hariduse kvaliteedi ja vajalike reformide üle; tunnustab kõigi 13 haridusministeeriumi ja kõigi seotud asutuste väljendatud tahet selles ühises jõupingutuses osaleda; kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust finantseerida Bosnia ja Hertsegoviina uuringus osalemist ühinemiseelsetest fondidest; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina aktiivse osalemise üle Lääne-Balkani riikide hariduse ja koolituse valdkonna platvormis ning jätkuva osalemise üle Erasmus+ ja Lääne-Balkani noorteakna programmides, mis etendavad väga olulist rolli võitluses noorte väga suure tööpuudusega; väljendab samuti heameelt seoses Bosnia ja Hertsegoviina võetud kohustusega osaleda OECD 2018. aasta PISA uuringus; peab seda uuringut kasulikuks vahendiks, et arutleda hariduse kvaliteedi ja vajalike reformide üle; tunnustab kõigi 13 haridusministeeriumi ja kõigi seotud asutuste väljendatud tahet selles ühises jõupingutuses osaleda; kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust finantseerida Bosnia ja Hertsegoviina uuringus osalemist ühinemiseelsetest fondidest;

| 31. | rõhutab, et sõltumatud ja professionaalsed meediainstitutsioonid on eduka demokraatliku ühiskonna olulisemaid elemente; väljendab seetõttu muret tagasilöökide pärast sõnavabaduse valdkonnas, ajakirjanikele poliitilise surve avaldamise ja nende hirmutamise juhtumite, sealhulgas teatud meediakanalite põhjendamatutele finants- ja muudele kontrollidele allutamise pärast kohalike ja riiklike ametivõimude poolt, ning meedia jätkuva poliitilise ja etnilise polariseerumise pärast; kutsub pädevaid asutusi üles viima läbi ajakirjanike rünnakute põhjaliku uurimise ja looma ajakirjanike kaitsmiseks õigusliku raamistiku; nõuab lisaks kiireloomulisi meetmeid kommunikatsiooniameti poliitilise, institutsioonilise ja rahalise sõltumatuse kindlustamiseks ning meedia omandisuhete läbipaistvuse tagamiseks, kaotades kõik õigusloome lüngad, mis süstemaatiliselt takistavad täielikku läbipaistvust; märgib, et nende meetmete rakendamine on äärmiselt oluline lubamatu poliitilise mõju ärahoidmiseks; nõuab, et oleks tagatud meediakanalite paljusus ja saadete edastamine kõigis riigikeeltes; nõuab ka ajakirjandusliku sõltumatuse ja avalik-õigusliku meedia finantsstabiilsuse suurendamist, pidades silmas avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni olemasolu tähtsust Bosnia ja Hertsegoviina ühtsusele; väljendab muret asjaolu üle, et ei tegeleta veebisaitide vastu suunatud küberrünnakute uurimisega; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et sõltumatud ja professionaalsed meediainstitutsioonid on eduka demokraatliku ühiskonna olulisemaid elemente; väljendab seetõttu muret tagasilöökide pärast sõnavabaduse valdkonnas, ajakirjanikele poliitilise surve avaldamise ja nende hirmutamise juhtumite, sealhulgas teatud meediakanalite põhjendamatutele finants- ja muudele kontrollidele allutamise pärast kohalike ja riiklike ametivõimude poolt, ning meedia jätkuva poliitilise ja etnilise polariseerumise pärast; kutsub pädevaid asutusi üles viima läbi ajakirjanike rünnakute põhjaliku uurimise ja looma ajakirjanike kaitsmiseks õigusliku raamistiku; nõuab lisaks kiireloomulisi meetmeid kommunikatsiooniameti poliitilise, institutsioonilise ja rahalise sõltumatuse kindlustamiseks ning meedia omandisuhete läbipaistvuse tagamiseks, kaotades kõik õigusloome lüngad, mis süstemaatiliselt takistavad täielikku läbipaistvust; märgib, et nende meetmete rakendamine on äärmiselt oluline lubamatu poliitilise mõju ärahoidmiseks; nõuab, et oleks tagatud meediakanalite paljusus ja saadete edastamine kõigis riigikeeltes; nõuab ka ajakirjandusliku sõltumatuse ja avalik-õigusliku meedia finantsstabiilsuse suurendamist, pidades silmas avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni olemasolu tähtsust Bosnia ja Hertsegoviina ühtsusele; väljendab muret asjaolu üle, et ei tegeleta veebisaitide vastu suunatud küberrünnakute uurimisega;

| 32. | väljendab rahulolu sellega, et lahendamist ootavate sõjakuritegude kohtuasjade hulk on vähenenud; märgib endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu väljendatud muret seoses asjaoluga, et ignoreeritakse riigiprokuratuuri korduvaid palveid viia lõpule sõjakuritegudega seotud kohtuasjade menetlemine; nõuab riikliku sõjakuritegudega tegelemise strateegia läbivaatamist, et tõhustada sõja ajal toime pandud seksuaalvägivallaaktide eest vastutusele võtmist ja parandada sellise vägivalla ohvrite kaitset; nõuab meetmeid, et tagada nende õigus tõhusale hüvitisele; |
| --- | --- |

32.

väljendab rahulolu sellega, et lahendamist ootavate sõjakuritegude kohtuasjade hulk on vähenenud; märgib endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu väljendatud muret seoses asjaoluga, et ignoreeritakse riigiprokuratuuri korduvaid palveid viia lõpule sõjakuritegudega seotud kohtuasjade menetlemine; nõuab riikliku sõjakuritegudega tegelemise strateegia läbivaatamist, et tõhustada sõja ajal toime pandud seksuaalvägivallaaktide eest vastutusele võtmist ja parandada sellise vägivalla ohvrite kaitset; nõuab meetmeid, et tagada nende õigus tõhusale hüvitisele;

| 33. | võtab teadmiseks teatavad meetmed, kuid nõuab veelgi suuremaid edusamme sisepõgenike ja pagulaste püsiva tagasipöördumise, sh tööhõive, hariduse, sotsiaalkaitse, vara tagastamise ja kohalikul tasandil osutatavate tervishoiuteenuste valdkonnas; kordab taas, kui oluline on soodustada nende püsivat tagasipöördumist Bosniasse ja Hertsegoviinasse, eriti Serblaste Vabariiki; kutsub kõigi tasandite valitsusasutusi osutama neile kaitset ja nende tagasipöördumise protsessi kiirendama, algatades ja rakendades kõik vajalikud õiguslikud ja haldusmeetmed; nõuab, et tõhusalt rakendataks Daytoni rahuleppe VII lisa käsitlevat läbivaadatud strateegiat; kutsub komisjoni üles andma piisavat rahalist ja projektiabi selle protsessi hõlbustamiseks; märgib kadunud isikute püsivalt suurt arvu ja nõuab pädevatelt asutustelt intensiivse koostöö alustamist ja pingutuste suurendamist, et leida üles 7 019 isikut, kes on sõja tagajärjel endiselt kadunud; rõhutab vajadust töötada välja alternatiivseid lähenemisviise õigusemõistmisele, tuginedes muu hulgas ÜRO arenguprogrammi mehhanismidele üleminekuõiguse kohta; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles investeerima olulisi ressursse asjakohastesse programmidesse; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks teatavad meetmed, kuid nõuab veelgi suuremaid edusamme sisepõgenike ja pagulaste püsiva tagasipöördumise, sh tööhõive, hariduse, sotsiaalkaitse, vara tagastamise ja kohalikul tasandil osutatavate tervishoiuteenuste valdkonnas; kordab taas, kui oluline on soodustada nende püsivat tagasipöördumist Bosniasse ja Hertsegoviinasse, eriti Serblaste Vabariiki; kutsub kõigi tasandite valitsusasutusi osutama neile kaitset ja nende tagasipöördumise protsessi kiirendama, algatades ja rakendades kõik vajalikud õiguslikud ja haldusmeetmed; nõuab, et tõhusalt rakendataks Daytoni rahuleppe VII lisa käsitlevat läbivaadatud strateegiat; kutsub komisjoni üles andma piisavat rahalist ja projektiabi selle protsessi hõlbustamiseks; märgib kadunud isikute püsivalt suurt arvu ja nõuab pädevatelt asutustelt intensiivse koostöö alustamist ja pingutuste suurendamist, et leida üles 7 019 isikut, kes on sõja tagajärjel endiselt kadunud; rõhutab vajadust töötada välja alternatiivseid lähenemisviise õigusemõistmisele, tuginedes muu hulgas ÜRO arenguprogrammi mehhanismidele üleminekuõiguse kohta; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles investeerima olulisi ressursse asjakohastesse programmidesse;

| 34. | märgib, et kuigi sõjajärgne taastamis- ja ülesehitustegevus Bosnias ja Hertsegoviinas on olnud suures osas edukas ja toonud riigi ELile lähemale, eksisteerivad endiselt probleemid lepitamisprotsessi jätkusuutlikkuse osas; rõhutab seetõttu lepituse ja vastastikuse mõistmise alase teadlikkuse tõstmise olulisust ühiskonnas; |
| --- | --- |

34.

märgib, et kuigi sõjajärgne taastamis- ja ülesehitustegevus Bosnias ja Hertsegoviinas on olnud suures osas edukas ja toonud riigi ELile lähemale, eksisteerivad endiselt probleemid lepitamisprotsessi jätkusuutlikkuse osas; rõhutab seetõttu lepituse ja vastastikuse mõistmise alase teadlikkuse tõstmise olulisust ühiskonnas;

| 35. | väljendab heameelt registreeritud tööhõive suurenemise ning meetmete üle, mida on võetud poliitika koordineerimise ja ettevõtluskeskkonna parandamiseks; väljendab veel kord muret seoses riigi mõjuga majandusele, riigi rahanduse kvaliteediga, tugeva sõltuvusega rahvusvahelistest laenuinvesteeringutest, rahvusvaheliste investeeringute ebaselge päritoluga ja keeruliste tööturutingimustega; rõhutab vajadust tegeleda pikaaegse töötuse püsivalt kõrge tasemega (27,6 %), sh väga kõrge noorte töötusega (62,7 %), mitteametliku majanduse suure osakaaluga ning parandada tööturu toimimist; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt registreeritud tööhõive suurenemise ning meetmete üle, mida on võetud poliitika koordineerimise ja ettevõtluskeskkonna parandamiseks; väljendab veel kord muret seoses riigi mõjuga majandusele, riigi rahanduse kvaliteediga, tugeva sõltuvusega rahvusvahelistest laenuinvesteeringutest, rahvusvaheliste investeeringute ebaselge päritoluga ja keeruliste tööturutingimustega; rõhutab vajadust tegeleda pikaaegse töötuse püsivalt kõrge tasemega (27,6 %), sh väga kõrge noorte töötusega (62,7 %), mitteametliku majanduse suure osakaaluga ning parandada tööturu toimimist;

| 36. | väljendab heameelt selle üle, et föderatsiooni mõlemad osad on vastu võtnud uued tööõigusaktid; väljendab kahetsust ühtse majanduspiirkonna puudumise üle, mis kahjustab ärikeskkonda; nõuab tungivalt ettevõtluskeskkonna jätkuvat parandamist õigusriigi põhimõtete tugevdamise, lepingute täitmise lihtsustamise ja korruptsiooni vastu võitlemise abil; väljendab kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina ei ole välja töötanud riiklikku strateegiat VKEde kohta; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt selle üle, et föderatsiooni mõlemad osad on vastu võtnud uued tööõigusaktid; väljendab kahetsust ühtse majanduspiirkonna puudumise üle, mis kahjustab ärikeskkonda; nõuab tungivalt ettevõtluskeskkonna jätkuvat parandamist õigusriigi põhimõtete tugevdamise, lepingute täitmise lihtsustamise ja korruptsiooni vastu võitlemise abil; väljendab kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina ei ole välja töötanud riiklikku strateegiat VKEde kohta;

| 37. | samuti rõhutab vajadust vastavalt kodanike vajadustele reformida ja ühtlustada killustatud sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada kõigile võrdne kohtlemine; märgib, et ametiühingute ja töötajate õigused, sealhulgas tervishoidu ja ohutust käsitlevad õigusaktid, on endiselt piiratud, ning rõhutab, et oluline on jätkata nende edendamist ja ühtlustamist kogu riigis; |
| --- | --- |

37.

samuti rõhutab vajadust vastavalt kodanike vajadustele reformida ja ühtlustada killustatud sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada kõigile võrdne kohtlemine; märgib, et ametiühingute ja töötajate õigused, sealhulgas tervishoidu ja ohutust käsitlevad õigusaktid, on endiselt piiratud, ning rõhutab, et oluline on jätkata nende edendamist ja ühtlustamist kogu riigis;

| 38. | nõuab tungivalt üleriigiliste strateegiate vastuvõtmist transpordi-, energeetika- ja keskkonnasektoris; rõhutab, et sellised strateegiad on muu hulgas vajalikud selleks, et saada ELi ühinemiseelsest abist võimalikult suurt kasu; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt üleriigiliste strateegiate vastuvõtmist transpordi-, energeetika- ja keskkonnasektoris; rõhutab, et sellised strateegiad on muu hulgas vajalikud selleks, et saada ELi ühinemiseelsest abist võimalikult suurt kasu;

| 39. | väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina osalemise üle algatuses „Lääne-Balkan 6“; tõstab esile kaht olulist investeerimisprojekti – „Stara Gradiška“ ja „Svilaj“ –, mis aitavad edendada kaubandust, piirkondlikku integratsiooni ja jätkusuutlikku majanduskasvu; nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid enne 2016. aasta Pariisi tippkohtumist transpordi valdkonna tehniliste nõuete ja pehmete meetmete kiire ja täieliku rakendamise, milles lepiti kokku 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel (nt piiri ületamise menetluse, infosüsteemide, hoolduskava ja kolmandatele isikutele eraldatud võrgujuurdepääsu ühtlustamine/lihtsustamine); |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina osalemise üle algatuses „Lääne-Balkan 6“; tõstab esile kaht olulist investeerimisprojekti – „Stara Gradiška“ ja „Svilaj“ –, mis aitavad edendada kaubandust, piirkondlikku integratsiooni ja jätkusuutlikku majanduskasvu; nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid enne 2016. aasta Pariisi tippkohtumist transpordi valdkonna tehniliste nõuete ja pehmete meetmete kiire ja täieliku rakendamise, milles lepiti kokku 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel (nt piiri ületamise menetluse, infosüsteemide, hoolduskava ja kolmandatele isikutele eraldatud võrgujuurdepääsu ühtlustamine/lihtsustamine);

| 40. | nõuab, et rahva ja eluruumide loenduse tulemused avaldataks edasise viivituseta, kuna need on majandusliku ja sotsiaalse planeerimise seisukohast väga olulised; juhib tähelepanu ka asjaolule, et 2013. aasta rahvaloenduse andmed on vajalikud küsimustiku täitmiseks, mille komisjon Bosniale ja Hertsegoviinale esitab; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et rahva ja eluruumide loenduse tulemused avaldataks edasise viivituseta, kuna need on majandusliku ja sotsiaalse planeerimise seisukohast väga olulised; juhib tähelepanu ka asjaolule, et 2013. aasta rahvaloenduse andmed on vajalikud küsimustiku täitmiseks, mille komisjon Bosniale ja Hertsegoviinale esitab;

| 41. | nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina statistikaametid viiksid oma statistika kooskõlla Eurostati standarditega; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina statistikaametid viiksid oma statistika kooskõlla Eurostati standarditega;

| 42. | tunneb muret tagasilöökide pärast infoühiskonna valdkonnas; nõuab kohest digitaaledastusele üleminekut; nõuab tungivalt järelvalveasutuse loomist e-kaubanduse ja e-allkirjaga seotud õigusaktide akrediteerimiseks riiklikul tasandil, mis on selle asutuse puudumise tõttu senini rakendamata; kutsub vastutavaid asutusi üles kiirendama 2009. aastal loodud Euroopa hädaabi numbri 112 edukat kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

42.

tunneb muret tagasilöökide pärast infoühiskonna valdkonnas; nõuab kohest digitaaledastusele üleminekut; nõuab tungivalt järelvalveasutuse loomist e-kaubanduse ja e-allkirjaga seotud õigusaktide akrediteerimiseks riiklikul tasandil, mis on selle asutuse puudumise tõttu senini rakendamata; kutsub vastutavaid asutusi üles kiirendama 2009. aastal loodud Euroopa hädaabi numbri 112 edukat kasutuselevõtmist;

| 43. | märgib piiratud meetmeid ja tegevusi kliimamuutustega kohanemiseks ning esimesi samme Natura 2000 looduskaitse alase võrgustiku arendamiseks; kutsub pädevaid asutusi üles looma keskkonnakaitse ja kliimameetmete jaoks ühtset õiguslikku raamistikku ning tõhustama strateegilist planeerimist ja õigustiku nõuetekohast rakendamist nendes valdkondades; kutsub pädevaid asutusi üles vältima kooskõlas ELi keskkonnanormidega ülemäärast õhusaastet, sh Bosanski Brodi naftatöötlemistehase tekitatud saastet; kordab, et Bosnia ja Hertsegoviina peab täiel määral täitma oma kohustusi seoses piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni (Espoo, 1991) ja keskkonnamõju strateegilise hindamise protokolliga (Kiiev, 2003); |
| --- | --- |

43.

märgib piiratud meetmeid ja tegevusi kliimamuutustega kohanemiseks ning esimesi samme Natura 2000 looduskaitse alase võrgustiku arendamiseks; kutsub pädevaid asutusi üles looma keskkonnakaitse ja kliimameetmete jaoks ühtset õiguslikku raamistikku ning tõhustama strateegilist planeerimist ja õigustiku nõuetekohast rakendamist nendes valdkondades; kutsub pädevaid asutusi üles vältima kooskõlas ELi keskkonnanormidega ülemäärast õhusaastet, sh Bosanski Brodi naftatöötlemistehase tekitatud saastet; kordab, et Bosnia ja Hertsegoviina peab täiel määral täitma oma kohustusi seoses piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni (Espoo, 1991) ja keskkonnamõju strateegilise hindamise protokolliga (Kiiev, 2003);

| 44. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles reguleerima ja kontrollima hüdroelektrijaamade arendamist keskkonna seisukohast tundlikel ning kaitsealustel või potentsiaalselt kaitsealustel aladel ning tagama olemasolevate rahvusparkide nagu Sutjeska rahvuspargi ja Una rahvuspargi terviklikkus; soovitab parandada keskkonnamõju hindamiste kvaliteeti, et võtta arvesse ELi õigusnorme, mis on kehtestatud linnudirektiivi ja elupaikade direktiiviga ning veepoliitika raamdirektiiviga; ergutab Bosnia ja Hertsegoviina valitsust suurendama läbipaistvust, kasutades selleks üldsuse kaasamist ja konsulteerimist kohalike kogukondade, teadusekspertide ja tsiviilsektoriga kavandatavate projektide osas; |
| --- | --- |

44.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles reguleerima ja kontrollima hüdroelektrijaamade arendamist keskkonna seisukohast tundlikel ning kaitsealustel või potentsiaalselt kaitsealustel aladel ning tagama olemasolevate rahvusparkide nagu Sutjeska rahvuspargi ja Una rahvuspargi terviklikkus; soovitab parandada keskkonnamõju hindamiste kvaliteeti, et võtta arvesse ELi õigusnorme, mis on kehtestatud linnudirektiivi ja elupaikade direktiiviga ning veepoliitika raamdirektiiviga; ergutab Bosnia ja Hertsegoviina valitsust suurendama läbipaistvust, kasutades selleks üldsuse kaasamist ja konsulteerimist kohalike kogukondade, teadusekspertide ja tsiviilsektoriga kavandatavate projektide osas;

| 45. | tunnustab Bosniat ja Hertsegoviinat energiaühenduse eesistujaks hakkamise eest 2016. aastal; väljendab samas muret sanktsioonide pärast, mille energiaühendus on kehtestanud Bosnia ja Hertsegoviina suhtes; kutsub Bosniat ja Hertsegoviinat uuesti üles võtma meetmeid ühenduse loomiseks naaberriikide energiataristutega ja täitma kõiki oma energiaühenduse asutamislepingust tulenevaid lepingulisi kohustusi; |
| --- | --- |

45.

tunnustab Bosniat ja Hertsegoviinat energiaühenduse eesistujaks hakkamise eest 2016. aastal; väljendab samas muret sanktsioonide pärast, mille energiaühendus on kehtestanud Bosnia ja Hertsegoviina suhtes; kutsub Bosniat ja Hertsegoviinat uuesti üles võtma meetmeid ühenduse loomiseks naaberriikide energiataristutega ja täitma kõiki oma energiaühenduse asutamislepingust tulenevaid lepingulisi kohustusi;

| 46. | mõistab hukka Serblaste Vabariigis 2015. aasta veebruaris kehtestatud avaliku korra ja julgeoleku seaduse, millega kriminaliseeriti avalikku korda rikkuvad või ebasündsa, ründava või solvava sisuga sotsiaalmeedia postitused, sillutades sellega teed sõnavabaduse ja vaba meedia õiguslikeks piiranguteks, ning mis võib kujundada enesetsensuuri sotsiaalmeedia kasutajate hulgas; |
| --- | --- |

46.

mõistab hukka Serblaste Vabariigis 2015. aasta veebruaris kehtestatud avaliku korra ja julgeoleku seaduse, millega kriminaliseeriti avalikku korda rikkuvad või ebasündsa, ründava või solvava sisuga sotsiaalmeedia postitused, sillutades sellega teed sõnavabaduse ja vaba meedia õiguslikeks piiranguteks, ning mis võib kujundada enesetsensuuri sotsiaalmeedia kasutajate hulgas;

| 47. | tunnustab Bosnia ja Hertsegoviina konstruktiivset ja tulevikku vaatavat lähenemisviisi piirkondliku koostöö edendamisel; on seisukohal, et konkreetne koostöö vastastikku huvipakkuvates valdkondades võib aidata kaasa Lääne-Balkani riikide stabiliseerumisele; väljendab heameelt Montenegroga allkirjastatud piirileppe üle; nõuab täiendavate pingutuste tegemist veel lahendamata kahepoolsete küsimuste lahendamiseks, sh Serbia ja Horvaatiaga piiride mahamärkimise, ja piiriülese keskkonnareostuse küsimuses; tunneb heameelt Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu ja Serbia valitsuse esimese ühisistungi üle, mis toimus 4. novembril 2015 Sarajevos; |
| --- | --- |

47.

tunnustab Bosnia ja Hertsegoviina konstruktiivset ja tulevikku vaatavat lähenemisviisi piirkondliku koostöö edendamisel; on seisukohal, et konkreetne koostöö vastastikku huvipakkuvates valdkondades võib aidata kaasa Lääne-Balkani riikide stabiliseerumisele; väljendab heameelt Montenegroga allkirjastatud piirileppe üle; nõuab täiendavate pingutuste tegemist veel lahendamata kahepoolsete küsimuste lahendamiseks, sh Serbia ja Horvaatiaga piiride mahamärkimise, ja piiriülese keskkonnareostuse küsimuses; tunneb heameelt Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu ja Serbia valitsuse esimese ühisistungi üle, mis toimus 4. novembril 2015 Sarajevos;

| 48. | väljendab heameelt selle üle, et ÜVJP otsustega vastavusse viimise määr on tõusnud 52 %-lt 62 %-le; arvestades Bosnia ja Hertsegoviina liitumistaotlust ELiga, peab vajalikuks välispoliitika ulatuslikku kooskõlastamist ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga; |
| --- | --- |

48.

väljendab heameelt selle üle, et ÜVJP otsustega vastavusse viimise määr on tõusnud 52 %-lt 62 %-le; arvestades Bosnia ja Hertsegoviina liitumistaotlust ELiga, peab vajalikuks välispoliitika ulatuslikku kooskõlastamist ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga;

| 49. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles seoses eelolevate kohalike valimistega rakendama rahvusvaheliste ja kohalike vaatlejate ning OSCE/ODIHRi poolt antud asjakohaseid soovitusi, tagamaks valimisprotsessi ausus ja usaldusväärsus; nõuab ametivõimudelt Mostaris toimuvate kohalike valimiste reguleerimist võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

49.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles seoses eelolevate kohalike valimistega rakendama rahvusvaheliste ja kohalike vaatlejate ning OSCE/ODIHRi poolt antud asjakohaseid soovitusi, tagamaks valimisprotsessi ausus ja usaldusväärsus; nõuab ametivõimudelt Mostaris toimuvate kohalike valimiste reguleerimist võimalikult kiiresti;

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, Bosnia ja Hertsegoviina presidentuurile, ministrite nõukogule ja parlamentaarsele assambleele, Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ja Serblaste Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning kümne maakonna/kantoni valitsustele. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, Bosnia ja Hertsegoviina presidentuurile, ministrite nõukogule ja parlamentaarsele assambleele, Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ja Serblaste Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning kümne maakonna/kantoni valitsustele.

---

(1)  ELT L 164, 30.6.2015, lk 2.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0276.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0471.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/192

---

P8_TA(2016)0136

Vaesusevastase eesmärgi saavutamine majapidamiskulude kasvu kontekstis

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon vaesusevastase eesmärgi saavutamise kohta majapidamiskulude kasvu kontekstis (2015/2223(INI))

(2018/C 058/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 3, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 3, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 9,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 1 ja artikli 34 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 1 ja artikli 34 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (7), ning oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (7), ning oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2015. aasta teatist „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm – Vanamoodi edasi minna ei saa“ (COM(2015)0610), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2015. aasta teatist „Komisjoni 2016. aasta tööprogramm – Vanamoodi edasi minna ei saa“ (COM(2015)0610),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2014. aasta teatist „Ülevaade tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise edusammudest“ (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2014. aasta teatist „Ülevaade tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise edusammudest“ (COM(2014)0130),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (COM(2010)0758) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee arvamusi ning oma 15. novembri 2011. aasta samateemalist resolutsiooni (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (COM(2010)0758) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee arvamusi ning oma 15. novembri 2011. aasta samateemalist resolutsiooni (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020) ning oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020) ning oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (11),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsiooni 64/292 „Inimõigus veele ja kanalisatsioonile“ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsiooni 64/292 „Inimõigus veele ja kanalisatsioonile“ (12),

| — | võttes arvesse komisjoni katseprojekti ühtse meetodi väljatöötamiseks võrdluseelarvete jaoks Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni katseprojekti ühtse meetodi väljatöötamiseks võrdluseelarvete jaoks Euroopas,

| — | võttes arvesse UNICEFi Innocenti uurimiskeskuse (2012. aasta) aruannet „Laste vaesuse hindamine: laste vaesuse uued edetabelid maailma rikastes riikides“ (Measuring Child Poverty: New league tables of child poverty in the world’s rich countries) (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi Innocenti uurimiskeskuse (2012. aasta) aruannet „Laste vaesuse hindamine: laste vaesuse uued edetabelid maailma rikastes riikides“ (Measuring Child Poverty: New league tables of child poverty in the world’s rich countries) (13),

| — | võttes arvesse UNICEFi Innocenti uurimiskeskuse (2014. aasta) aruannet „Majanduslanguse lapsed: majanduskriisi mõju laste heaolule rikastes riikides“ (Children of the Recession: The impact of the economic crisis on child well-being in rich countries) (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi Innocenti uurimiskeskuse (2014. aasta) aruannet „Majanduslanguse lapsed: majanduskriisi mõju laste heaolule rikastes riikides“ (Children of the Recession: The impact of the economic crisis on child well-being in rich countries) (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta septembri ELi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaadet (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta septembri ELi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaadet (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta sotsiaalsete investeeringute paketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta sotsiaalsete investeeringute paketti,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (16),

| — | võttes arvesse OECD 21. mai 2015. aasta aruannet „Ühes paadis. Miks on ebavõrdsuse vähendamine kõigile kasulik“ (In It Together: Why Less Inequality Benefits All), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 21. mai 2015. aasta aruannet „Ühes paadis. Miks on ebavõrdsuse vähendamine kõigile kasulik“ (In It Together: Why Less Inequality Benefits All),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2013. aasta arvamust teemal „ELi kooskõlastatud poliitikameetmed kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks“ (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2013. aasta arvamust teemal „ELi kooskõlastatud poliitikameetmed kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks“ (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust teemal „Euroopa miinimumsissetulek ja vaesuse näitajad“ (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust teemal „Euroopa miinimumsissetulek ja vaesuse näitajad“ (18),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 31. märtsi 2011. aasta arvamust teemal „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm“ (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 31. märtsi 2011. aasta arvamust teemal „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm“ (19),

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee ja tööhõivekomitee 3. oktoobri 2014. aasta ühisarvamust strateegia „Euroopa 2020“ vahekokkuvõtte kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee ja tööhõivekomitee 3. oktoobri 2014. aasta ühisarvamust strateegia „Euroopa 2020“ vahekokkuvõtte kohta (20),

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 10. märtsil 2015. aastal avaldatud aastaaruannet sotsiaalse olukorra kohta Euroopa Liidus 2014. aastal (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 10. märtsil 2015. aastal avaldatud aastaaruannet sotsiaalse olukorra kohta Euroopa Liidus 2014. aastal (21),

| — | võttes arvesse 2015. aasta juuni uuringut „The State of Lending: The Cumulative Costs of Predatory Practices“ (22) ja 2008. aasta augusti uuringut „Le panier de la ménagère ... pauvre“ (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta juuni uuringut „The State of Lending: The Cumulative Costs of Predatory Practices“ (22) ja 2008. aasta augusti uuringut „Le panier de la ménagère ... pauvre“ (23),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 15. veebruari 2011. aasta arvamust Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste hulka kuuluva vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 15. veebruari 2011. aasta arvamust Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste hulka kuuluva vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (24),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni keskkonnasäästliku tööhõive algatuse kohta. Keskkonnasäästliku majanduse tööhõivepotentsiaali vallandamine (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni keskkonnasäästliku tööhõive algatuse kohta. Keskkonnasäästliku majanduse tööhõivepotentsiaali vallandamine (26),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1848 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (27) ja oma 8. juuli 2015. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1848 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (27) ja oma 8. juuli 2015. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (28),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (29),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (30),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile põhilistele pangateenustele juurdepääsu kohta (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile põhilistele pangateenustele juurdepääsu kohta (31),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (32),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0040/2016),

| A. | arvestades, et aastatel 2008–2013 kasvas ELis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv 117 miljonilt 122,6 miljonini; arvestades, et 2013. aastal oli pärast sotsiaalseid siirdeid vaesuse ohus 16,7 %, tõsist materiaalset puudust kannatas 9,6 % ja väga madala tööhõivega leibkondade osakaal oli 10,7 % ELi elanikkonnast; arvestades, et see on vastuolus strateegias „Euroopa 2020“ määratletud Euroopa Liidu strateegilise eesmärgiga vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra 2020. aastaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aastatel 2008–2013 kasvas ELis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv 117 miljonilt 122,6 miljonini; arvestades, et 2013. aastal oli pärast sotsiaalseid siirdeid vaesuse ohus 16,7 %, tõsist materiaalset puudust kannatas 9,6 % ja väga madala tööhõivega leibkondade osakaal oli 10,7 % ELi elanikkonnast; arvestades, et see on vastuolus strateegias „Euroopa 2020“ määratletud Euroopa Liidu strateegilise eesmärgiga vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra 2020. aastaks;

| B. | arvestades, et Eurostati metoodika kohaselt on vaesusriski piir 60 % riigi keskmisest ekvivalentsest kasutada jäävast sissetulekuosast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Eurostati metoodika kohaselt on vaesusriski piir 60 % riigi keskmisest ekvivalentsest kasutada jäävast sissetulekuosast;

| C. | arvestades, et energiasääst ja energiatõhususe suurendamine, eelkõige eluruumide puhul, aitaks paljudel leibkondadel kütteostuvõimetusest pääseda; arvestades, et Euroopa sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva statistika (SILC) kohaselt oli 2015. aastal 10 % ELi kodanikest võlgnevused kommunaalteenuste arvete tasumisel (37 % enimmõjutatud liikmesriigis), 2014. aastal ei suutnud 12 % ELi kodanikest oma kodu piisavalt kütta (60 % enimmõjutatud liikmesriigis), ja 2014. aastal elas 16 % ELi elanikkonnast läbilaskva katusega ja niiskete seintega eluruumides (33 % enimmõjutatud liikmesriigis); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et energiasääst ja energiatõhususe suurendamine, eelkõige eluruumide puhul, aitaks paljudel leibkondadel kütteostuvõimetusest pääseda; arvestades, et Euroopa sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva statistika (SILC) kohaselt oli 2015. aastal 10 % ELi kodanikest võlgnevused kommunaalteenuste arvete tasumisel (37 % enimmõjutatud liikmesriigis), 2014. aastal ei suutnud 12 % ELi kodanikest oma kodu piisavalt kütta (60 % enimmõjutatud liikmesriigis), ja 2014. aastal elas 16 % ELi elanikkonnast läbilaskva katusega ja niiskete seintega eluruumides (33 % enimmõjutatud liikmesriigis);

| D. | arvestades, et pikaajaliste töötute arv on üle 12 miljoni inimese, kellest 62 % on olnud töötud kauem kui kaks aastat järjest; arvestades, et pikaajalisi töötuid ähvardab suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pikaajaliste töötute arv on üle 12 miljoni inimese, kellest 62 % on olnud töötud kauem kui kaks aastat järjest; arvestades, et pikaajalisi töötuid ähvardab suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht;

| E. | arvestades Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) olulisust ja selle jätkusuutlikkust ajal, mil sotsiaalkriis puudutab üha suuremat hulka eurooplasi; |
| --- | --- |

E.

arvestades Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) olulisust ja selle jätkusuutlikkust ajal, mil sotsiaalkriis puudutab üha suuremat hulka eurooplasi;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 34 lõikes 3 sätestatakse, et „[s]otsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks tunnustab ja austab liit õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et tagada [---] rahuldav elu kõigile neile, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 34 lõikes 3 sätestatakse, et „[s]otsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks tunnustab ja austab liit õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et tagada [---] rahuldav elu kõigile neile, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid“;

| G. | arvestades, et esmavajaduse kaupade ja teenuste hinnad ja seetõttu ka perekondade kulud on vahel ja mõnes riigis tõusnud suhteliselt kiiresti; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et esmavajaduse kaupade ja teenuste hinnad ja seetõttu ka perekondade kulud on vahel ja mõnes riigis tõusnud suhteliselt kiiresti;

| H. | arvestades, et nn kroonilisi vaeseid, kes on sageli pikaajalised töötud, kuid töötavad aeg-ajalt väikese palga eest, ja üksi elavaid vallalisi lastega inimesi, kes ei tööta või kes töötavad keskmiselt vähem tunde kui leibkonna peamine palgasaaja, liigitatakse järjepidevalt kõige haavatavamate rühmade hulka; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nn kroonilisi vaeseid, kes on sageli pikaajalised töötud, kuid töötavad aeg-ajalt väikese palga eest, ja üksi elavaid vallalisi lastega inimesi, kes ei tööta või kes töötavad keskmiselt vähem tunde kui leibkonna peamine palgasaaja, liigitatakse järjepidevalt kõige haavatavamate rühmade hulka;

| I. | arvestades, et tänaseni ei ole veel kehtestatud konkreetseid absoluutse vaesuse näitajaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tänaseni ei ole veel kehtestatud konkreetseid absoluutse vaesuse näitajaid;

| J. | arvestades, et halvad või ebapiisavad elamistingimused vähendavad tugevalt võimalusi normaalselt elada; arvestades, et haavatavas olukorras rühmade eluasemete kvaliteet (kaasa arvatud nõuetekohane soojustus jne) on kriisi ajal halvenenud, kuna korrashoidu ei suudeta rahastada; arvestades, et pikaajaline madala kvaliteediga elamispinnal elamine võib mõjutada füüsilist tervist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et halvad või ebapiisavad elamistingimused vähendavad tugevalt võimalusi normaalselt elada; arvestades, et haavatavas olukorras rühmade eluasemete kvaliteet (kaasa arvatud nõuetekohane soojustus jne) on kriisi ajal halvenenud, kuna korrashoidu ei suudeta rahastada; arvestades, et pikaajaline madala kvaliteediga elamispinnal elamine võib mõjutada füüsilist tervist;

| K. | arvestades, et perekondade kulude suurenemine seoses eluaseme, toidu, kommunaalteenuste (elekter, gaas, vesi) ja transpordiga ning tervishoiukulude või hariduskulude suurenemine raskendavad strateegias „Euroopa 2020“ seatud vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et perekondade kulude suurenemine seoses eluaseme, toidu, kommunaalteenuste (elekter, gaas, vesi) ja transpordiga ning tervishoiukulude või hariduskulude suurenemine raskendavad strateegias „Euroopa 2020“ seatud vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamist;

| L. | arvestades, et põhi- ja elementaarsete kaupade ning teenuste maksumus on paljudes ELi liikmesriikides viimastel aastatel kiiresti tõusnud, mis on omakorda suurendanud üldisi majapidamiskulusid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et põhi- ja elementaarsete kaupade ning teenuste maksumus on paljudes ELi liikmesriikides viimastel aastatel kiiresti tõusnud, mis on omakorda suurendanud üldisi majapidamiskulusid;

| M. | arvestades, et finants- ja majanduskriis ja leibkondade sissetulekute languse koostoime on suurendanud tööpuudust ning sotsiaalset tõrjutust ELis, eriti kõige haavatavamate inimrühmade hulgas, suurendades sotsiaalteenuste koormust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et finants- ja majanduskriis ja leibkondade sissetulekute languse koostoime on suurendanud tööpuudust ning sotsiaalset tõrjutust ELis, eriti kõige haavatavamate inimrühmade hulgas, suurendades sotsiaalteenuste koormust;

| N. | arvestades, et noorte tööpuudus, mis on niigi kõrgem kui teistes vanuserühmades, on Euroopa Liidus pärast majanduskriisi puhkemist plahvatuslikult suurenenud ning see on ületamas 20 %, ähvardades noori väga varakult vaesusesse paisata; võttes arvesse ÜRO lapse õiguste komitee lõppmärkusi osade Euroopa riikide viimaste korrapäraselt koostatavate aruannete kohta, mis käsitlevad majanduskriisist tingitud vaesuses ja vaesuse ohus elavate laste arvu suurenemist; arvestades, et selline kasv mõjutab õigusi tervishoiule, haridusele ja sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et noorte tööpuudus, mis on niigi kõrgem kui teistes vanuserühmades, on Euroopa Liidus pärast majanduskriisi puhkemist plahvatuslikult suurenenud ning see on ületamas 20 %, ähvardades noori väga varakult vaesusesse paisata; võttes arvesse ÜRO lapse õiguste komitee lõppmärkusi osade Euroopa riikide viimaste korrapäraselt koostatavate aruannete kohta, mis käsitlevad majanduskriisist tingitud vaesuses ja vaesuse ohus elavate laste arvu suurenemist; arvestades, et selline kasv mõjutab õigusi tervishoiule, haridusele ja sotsiaalkaitsele;

| O. | arvestades, et vaesus, mille tase on ELi liikmesriikides kõrge juba palju aastaid, mõjutab üha enam majandust, pärsib majanduskasvu, suurendab avaliku sektori eelarvepuudujääki ja vähendab Euroopa konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vaesus, mille tase on ELi liikmesriikides kõrge juba palju aastaid, mõjutab üha enam majandust, pärsib majanduskasvu, suurendab avaliku sektori eelarvepuudujääki ja vähendab Euroopa konkurentsivõimet;

| P. | arvestades, et nõuetekohase eluaseme ja piisava kütte puudumine kahjustab inimese tervist haridust ning sotsiaalset ja tööhõivealast kaasamist, eriti kõige haavatavamate isikute puhul; arvestades, et inimesed kannatavad suutmatuse tõttu oma eluasemeid kütta nii põhja- kui ka lõunapoolsetes liikmesriikides; arvestades, et Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteemi andmete kohaselt on eluasemekulud (omandivormi alusel) liiga suured mõne liikmesriigi erasektori üüripindadel elavatel üürnikel, mida võib selgitada elamispindade madala kvaliteedi ja kõrgete hindadega; arvestades, et paljudel perekondadel raske tulla toime esmavajalike teenuste ja kaupade kuludega, mille üheks põhjuseks on suurenevad energiahinnad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nõuetekohase eluaseme ja piisava kütte puudumine kahjustab inimese tervist haridust ning sotsiaalset ja tööhõivealast kaasamist, eriti kõige haavatavamate isikute puhul; arvestades, et inimesed kannatavad suutmatuse tõttu oma eluasemeid kütta nii põhja- kui ka lõunapoolsetes liikmesriikides; arvestades, et Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteemi andmete kohaselt on eluasemekulud (omandivormi alusel) liiga suured mõne liikmesriigi erasektori üüripindadel elavatel üürnikel, mida võib selgitada elamispindade madala kvaliteedi ja kõrgete hindadega; arvestades, et paljudel perekondadel raske tulla toime esmavajalike teenuste ja kaupade kuludega, mille üheks põhjuseks on suurenevad energiahinnad;

| Q. | arvestades, et kütteostuvõimetus on seotud üldise vaesusega ja seda põhjustavad mitmed alustingimused, sealhulgas tervise ja puuetega seotud küsimused, juurdepääsu puudumine täpselt kohandatud pakkumistele või e-teenustele, väike sissetulek, leibkonnas kasutatava küttesüsteemi liik ning elamute kvaliteet ja energiatõhusus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kütteostuvõimetus on seotud üldise vaesusega ja seda põhjustavad mitmed alustingimused, sealhulgas tervise ja puuetega seotud küsimused, juurdepääsu puudumine täpselt kohandatud pakkumistele või e-teenustele, väike sissetulek, leibkonnas kasutatava küttesüsteemi liik ning elamute kvaliteet ja energiatõhusus;

| R. | arvestades, et töötud, üksikvanemaga perekonnad, madala sissetulekuga perekonnad, lesed, püsivalt haiged, eakad, noored, puudega inimesed ja vähemused on sagedasti kõige haavatavamad ja vaesuse ohus ning kannatavad kõige rohkem suure elukalliduse all; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et töötud, üksikvanemaga perekonnad, madala sissetulekuga perekonnad, lesed, püsivalt haiged, eakad, noored, puudega inimesed ja vähemused on sagedasti kõige haavatavamad ja vaesuse ohus ning kannatavad kõige rohkem suure elukalliduse all;

| S. | arvestades, et liikmesriikidevaheline suur lõhe hoolekande ja miinimumsissetuleku tagamisel tähendab, et mõnedes liikmesriikides vähendab hoolekanne vaesusriski 60 % ja teistes ainult 15 %; arvestades, et hoolekande keskmine mõju vaesusriski vähendamisele ELis on 35 %; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et liikmesriikidevaheline suur lõhe hoolekande ja miinimumsissetuleku tagamisel tähendab, et mõnedes liikmesriikides vähendab hoolekanne vaesusriski 60 % ja teistes ainult 15 %; arvestades, et hoolekande keskmine mõju vaesusriski vähendamisele ELis on 35 %;

| T. | arvestades, et Eurofoundi peagi ilmuv aruanne „Eluasemed Euroopas“ sisaldab mudelit, mille kohaselt on eluasemete (eluruumide) praeguse puuduliku taseme tõttu (2011. aasta andmetel) ravikulutuste kogukulu ELi 28 liikmesriigi majanduse jaoks hinnanguliselt üle 170 miljardi euro aastas; arvestades, et kui kõik remonditööd ära teha, oleks esimesel aastal tekkiv ravikulude sääst ligikaudu 8 miljardit eurot, mis jätkaks kasu toomist tulevikus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Eurofoundi peagi ilmuv aruanne „Eluasemed Euroopas“ sisaldab mudelit, mille kohaselt on eluasemete (eluruumide) praeguse puuduliku taseme tõttu (2011. aasta andmetel) ravikulutuste kogukulu ELi 28 liikmesriigi majanduse jaoks hinnanguliselt üle 170 miljardi euro aastas; arvestades, et kui kõik remonditööd ära teha, oleks esimesel aastal tekkiv ravikulude sääst ligikaudu 8 miljardit eurot, mis jätkaks kasu toomist tulevikus;

| U. | arvestades, et ÜRO kinnitab, et inimõigus veele ja kanalisatsioonile annab igaühele õiguse kasutada isiklikuks ja majapidamise tarbeks vett, mis on hea kvaliteediga, ohutu, füüsiliselt kättesaadav, taskukohane, piisav ja nõuetekohane; arvestades, et ÜRO on ühes soovituses veel märkinud, et kui vee eest nõutakse tasu, ei tohiks see ületada 3 % leibkonna sissetulekust; arvestades, et veeteenuste erastamine avaldab vaesuses või vaesusriskis elavatele perekondadele negatiivset mõju; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ÜRO kinnitab, et inimõigus veele ja kanalisatsioonile annab igaühele õiguse kasutada isiklikuks ja majapidamise tarbeks vett, mis on hea kvaliteediga, ohutu, füüsiliselt kättesaadav, taskukohane, piisav ja nõuetekohane; arvestades, et ÜRO on ühes soovituses veel märkinud, et kui vee eest nõutakse tasu, ei tohiks see ületada 3 % leibkonna sissetulekust; arvestades, et veeteenuste erastamine avaldab vaesuses või vaesusriskis elavatele perekondadele negatiivset mõju;

| V. | arvestades, et kütteostuvõimetus on ELis suurenev probleem ja tõenäoliselt levib see jätkuvalt ka järgmistel aastatel, mis on tingitud oodatavast energiahinnatõusust ning paralleelselt kasvavast sissetulekute ebavõrdsusest ja üldisest vaesusest, korralike küttesüsteemide puudumisest ja majade soojustatuse üldisest halvast kvaliteedist, eriti Vahemeremaades; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kütteostuvõimetus on ELis suurenev probleem ja tõenäoliselt levib see jätkuvalt ka järgmistel aastatel, mis on tingitud oodatavast energiahinnatõusust ning paralleelselt kasvavast sissetulekute ebavõrdsusest ja üldisest vaesusest, korralike küttesüsteemide puudumisest ja majade soojustatuse üldisest halvast kvaliteedist, eriti Vahemeremaades;

| W. | arvestades, et ELis elab vaesuses 12 miljoni võrra rohkem naisi kui mehi; arvestades, et sellist ebavõrdsust põhjustavad tegurid hõlmavad soolist palga- ja pensionilõhe, ebakindlat tööd tegevate naiste suurt osakaalu ning asjaolu, et naised on lastehoiu üle jõu käiva maksumuse tõttu sageli sunnitud majanduslikult mitteaktiivsed olema; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELis elab vaesuses 12 miljoni võrra rohkem naisi kui mehi; arvestades, et sellist ebavõrdsust põhjustavad tegurid hõlmavad soolist palga- ja pensionilõhe, ebakindlat tööd tegevate naiste suurt osakaalu ning asjaolu, et naised on lastehoiu üle jõu käiva maksumuse tõttu sageli sunnitud majanduslikult mitteaktiivsed olema;

| X. | arvestades, et sooline palgalõhe, naiste karjääri jooksul kogunenud töötunnid ja tööelu tegelik kestus mõjutavad otseselt naiste elu pensionipõlves; arvestades, et üle 65-aastased naised on arvestatavalt suuremas vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus kui nende meessoost vanusekaaslased, sest naiste keskmine pension on meeste omast madalam – ja tihti märkimisväärselt; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et sooline palgalõhe, naiste karjääri jooksul kogunenud töötunnid ja tööelu tegelik kestus mõjutavad otseselt naiste elu pensionipõlves; arvestades, et üle 65-aastased naised on arvestatavalt suuremas vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus kui nende meessoost vanusekaaslased, sest naiste keskmine pension on meeste omast madalam – ja tihti märkimisväärselt;

| Y. | arvestades, et kütteostuvõimetusele, mille all kannatab rohkem kui 100 miljonit eurooplast, peab andma tõhusad vastused energialiit, suurendades kaitsetute tarbijate mõjuvõimu, suurendades kõige kaitsetumate tarbijate jaoks energiatõhusust ja töötades välja parandusmeetmeid, millega muudetakse energia abivajajatele hinna poolest taskukohaseks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kütteostuvõimetusele, mille all kannatab rohkem kui 100 miljonit eurooplast, peab andma tõhusad vastused energialiit, suurendades kaitsetute tarbijate mõjuvõimu, suurendades kõige kaitsetumate tarbijate jaoks energiatõhusust ja töötades välja parandusmeetmeid, millega muudetakse energia abivajajatele hinna poolest taskukohaseks;

| Z. | arvestades, et direktiivis 2012/27/EL kutsutakse liikmesriike üles töötama välja teadlikkuse suurendamise programme ning teavitama ja nõustama üksikisikuid ja leibkondi energiatõhususe teemal; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et direktiivis 2012/27/EL kutsutakse liikmesriike üles töötama välja teadlikkuse suurendamise programme ning teavitama ja nõustama üksikisikuid ja leibkondi energiatõhususe teemal;

| AA. | arvestades, et kuigi perekonna vaesus on midagi jagamatut ja osadeks lahutamatut, tuleb siiski rõhutada energiaaspekti mõju vaesusele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kuigi perekonna vaesus on midagi jagamatut ja osadeks lahutamatut, tuleb siiski rõhutada energiaaspekti mõju vaesusele;

| AB. | arvestades, et riikide elamu- ja ärihoonete uuendamine energia kasutamise tõhususe suurendamise eesmärgil mõjub otseselt energiakulude vähendamisele, eriti vähemate ressurssidega perekondade puhul, ja edendab töökohtade loomist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et riikide elamu- ja ärihoonete uuendamine energia kasutamise tõhususe suurendamise eesmärgil mõjub otseselt energiakulude vähendamisele, eriti vähemate ressurssidega perekondade puhul, ja edendab töökohtade loomist;

| AC. | arvestades, et 22 348 834 leibkonda (ligikaudu 11 % ELi elanikkonnast) kulutavad üle 40 % kasutada olevast sissetulekust eluasemele; arvestades, et Euroopa poolaastas on liiga suured eluasemekulud määratletud jälgimist vajava sotsiaalse suundumusena; arvestades, et 21 942 491 leibkonnal (umbes 10,8 % ELi elanikkonnast) on raskusi majapidamises piisava temperatuuri säilitamisega; arvestades, et EL ja tema liikmesriigid peaksid kiiresti kindlaks tegema, rakendama ja säilitama poliitikameetmed, sealhulgas eluasemetoetused, mis võimaldavad leibkondadel eluasemekulusid tasuda; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 22 348 834 leibkonda (ligikaudu 11 % ELi elanikkonnast) kulutavad üle 40 % kasutada olevast sissetulekust eluasemele; arvestades, et Euroopa poolaastas on liiga suured eluasemekulud määratletud jälgimist vajava sotsiaalse suundumusena; arvestades, et 21 942 491 leibkonnal (umbes 10,8 % ELi elanikkonnast) on raskusi majapidamises piisava temperatuuri säilitamisega; arvestades, et EL ja tema liikmesriigid peaksid kiiresti kindlaks tegema, rakendama ja säilitama poliitikameetmed, sealhulgas eluasemetoetused, mis võimaldavad leibkondadel eluasemekulusid tasuda;

| AD. | arvestades, et energiaturu hinnad Euroopas on ühtlustumas, kuid ostujõud ei ühtlustu samas tempos; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et energiaturu hinnad Euroopas on ühtlustumas, kuid ostujõud ei ühtlustu samas tempos;

| AE. | arvestades, et eluase on põhiõigus, mida saab pidada teiste põhiõiguste kasutamise ning neile juurdepääsu ja väärika elu eeltingimuseks; arvestades, et juurdepääsu tagamine abile korraliku ja nõuetekohase eluaseme leidmiseks on liikmesriikidele pandud rahvusvaheline kohustus, mida EL peab arvesse võtma, kuna õigus eluasemele ning abile eluaseme leidmisel on tunnustatud nii ELi põhiõiguste harta artiklis 34, Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud muudetud Euroopa sotsiaalharta artiklites 30 ja 31 kui ka inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25, ning et see sisaldub paljudes liikmesriikide põhiseadustes; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et eluase on põhiõigus, mida saab pidada teiste põhiõiguste kasutamise ning neile juurdepääsu ja väärika elu eeltingimuseks; arvestades, et juurdepääsu tagamine abile korraliku ja nõuetekohase eluaseme leidmiseks on liikmesriikidele pandud rahvusvaheline kohustus, mida EL peab arvesse võtma, kuna õigus eluasemele ning abile eluaseme leidmisel on tunnustatud nii ELi põhiõiguste harta artiklis 34, Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud muudetud Euroopa sotsiaalharta artiklites 30 ja 31 kui ka inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25, ning et see sisaldub paljudes liikmesriikide põhiseadustes;

| AF. | arvestades, et eluasemekulud on Euroopa leibkondade kõige olulisem kuluartikkel; arvestades, et eluasemega seotud kulude (maamaks, kinnisvaramaks, üürikulud, energiatarbimine) tõus on ebastabiilsuse ja ärevuse allikas ning seda tuleks käsitleda tõsise probleemina; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et eluasemekulud on Euroopa leibkondade kõige olulisem kuluartikkel; arvestades, et eluasemega seotud kulude (maamaks, kinnisvaramaks, üürikulud, energiatarbimine) tõus on ebastabiilsuse ja ärevuse allikas ning seda tuleks käsitleda tõsise probleemina;

| AG. | arvestades, et halvad elamistingimused ja kütteostuvõimetus on suuremad riikides, kus üüritavate sotsiaalkorterite osakaal on väiksem, st idapoolsetes ja Vahemere piirkonna riikides; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et halvad elamistingimused ja kütteostuvõimetus on suuremad riikides, kus üüritavate sotsiaalkorterite osakaal on väiksem, st idapoolsetes ja Vahemere piirkonna riikides;

| AH. | arvestades, et üüritavate sotsiaalkorterite protsent kõikidest eluruumidest näitab, et lääne- ja põhjapoolsetes riikides on sotsiaalkorterite osakaal ELi keskmisega võrreldes suurem, samas kui Vahemere piirkonna ja idapoolsetes riikides on sotsiaalkorterite osakaal minimaalne (ligikaudu 5 %) või puudub nende sektor täielikult; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et üüritavate sotsiaalkorterite protsent kõikidest eluruumidest näitab, et lääne- ja põhjapoolsetes riikides on sotsiaalkorterite osakaal ELi keskmisega võrreldes suurem, samas kui Vahemere piirkonna ja idapoolsetes riikides on sotsiaalkorterite osakaal minimaalne (ligikaudu 5 %) või puudub nende sektor täielikult;

| AI. | arvestades, et Eurofoundi uuringus väidetakse, et paljude väikese sissetulekuga inimeste jaoks on nn kommunaalvõlad peamine võlgnevuse liik, mida mõnikord tähele ei panda; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Eurofoundi uuringus väidetakse, et paljude väikese sissetulekuga inimeste jaoks on nn kommunaalvõlad peamine võlgnevuse liik, mida mõnikord tähele ei panda;

| AJ. | arvestades, et sotsiaalkorteritel on tähtis roll strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamisel, kuna need aitavad tagada tööhõive, sotsiaalse kaasamise ja ühtekuuluvuse kõrge määra, soodustavad tööalast liikuvust ja võimaldavad võidelda vaesusega; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et sotsiaalkorteritel on tähtis roll strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse vähendamise eesmärgi saavutamisel, kuna need aitavad tagada tööhõive, sotsiaalse kaasamise ja ühtekuuluvuse kõrge määra, soodustavad tööalast liikuvust ja võimaldavad võidelda vaesusega;

| AK. | arvestades, et Eurofoundi aruandes „Access to benefits: reducing non-take-up“ tõstetakse selgelt esile probleemi, et sotsiaaltoetused ja miinimumsissetuleku kavad ei ulatu sageli nendeni, kellel on õigus abi saada; arvestades, et selliste süsteemide loomisest ei piisa ja arvestades, et tuleks tagada toetuste kasutamine nende poolt, kellel on õigus abi saada; arvestades, et arvesse tuleb võtta ka kiiresti, tõhusalt ja mõjusalt sihtelanikkonnani jõudnud toetustest pikema aja jooksul tekkinud sääste; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et Eurofoundi aruandes „Access to benefits: reducing non-take-up“ tõstetakse selgelt esile probleemi, et sotsiaaltoetused ja miinimumsissetuleku kavad ei ulatu sageli nendeni, kellel on õigus abi saada; arvestades, et selliste süsteemide loomisest ei piisa ja arvestades, et tuleks tagada toetuste kasutamine nende poolt, kellel on õigus abi saada; arvestades, et arvesse tuleb võtta ka kiiresti, tõhusalt ja mõjusalt sihtelanikkonnani jõudnud toetustest pikema aja jooksul tekkinud sääste;

| AL. | arvestades, et kriis on mõjutanud leibkondade eluasemele juurdepääsu tingimusi ning liidus sotsiaalkorteritesse tehtavaid investeeringuid; arvestades, et avaliku sektori kulutused sotsiaalkorteritesse investeerimise jaoks on märkimisväärselt vähenenud ning et seetõttu peavad liikmesriigid ja EL kiiresti tegutsema, et tagada õigus juurdepääsuks korralikule ja taskukohasele eluasemele; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et kriis on mõjutanud leibkondade eluasemele juurdepääsu tingimusi ning liidus sotsiaalkorteritesse tehtavaid investeeringuid; arvestades, et avaliku sektori kulutused sotsiaalkorteritesse investeerimise jaoks on märkimisväärselt vähenenud ning et seetõttu peavad liikmesriigid ja EL kiiresti tegutsema, et tagada õigus juurdepääsuks korralikule ja taskukohasele eluasemele;

| AM. | arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on peamised sotsiaalsed tegurid, mis määravad tervisliku seisundi ja elutingimused, sealhulgas oodatava eluea, pidades eelkõige silmas lapseeas kogetud vaesuse mõju laste tervisele ja heaolule, ning arvestades, et tervise alased erinevused rikaste ja vaeste vahel on mõistliku hinnaga tervishoiuteenustele juurdepääsu, sissetulekute ja jõukuse vallas ikka veel märgatavad ning suurenevad teatavates valdkondades veelgi; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on peamised sotsiaalsed tegurid, mis määravad tervisliku seisundi ja elutingimused, sealhulgas oodatava eluea, pidades eelkõige silmas lapseeas kogetud vaesuse mõju laste tervisele ja heaolule, ning arvestades, et tervise alased erinevused rikaste ja vaeste vahel on mõistliku hinnaga tervishoiuteenustele juurdepääsu, sissetulekute ja jõukuse vallas ikka veel märgatavad ning suurenevad teatavates valdkondades veelgi;

| AN. | arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu sotsiaalkaitsekomitee väljendas 20. mai 2010. aasta arvamuses muret, et praegune majandus- ja finantskriis võib kahjustada kodanike juurdepääsu tervishoiuteenustele ning liikmesriikide tervishoiueelarveid; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu sotsiaalkaitsekomitee väljendas 20. mai 2010. aasta arvamuses muret, et praegune majandus- ja finantskriis võib kahjustada kodanike juurdepääsu tervishoiuteenustele ning liikmesriikide tervishoiueelarveid;

| AO. | arvestades, et praegune majandus- ja finantskriis võib ELi mitme liikmesriigi tervishoiusektorile nii pakkumise kui ka nõudluse poolest tõsist mõju avaldada; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et praegune majandus- ja finantskriis võib ELi mitme liikmesriigi tervishoiusektorile nii pakkumise kui ka nõudluse poolest tõsist mõju avaldada;

| AP. | arvestades, et praegusest majandus- ja finantskriisist põhjustatud piirangud võivad tõsiselt kahjustada liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahanduslikku ja korralduslikku jätkusuutlikkust, takistades seeläbi nende territooriumil võrdset juurdepääsu raviteenustele; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et praegusest majandus- ja finantskriisist põhjustatud piirangud võivad tõsiselt kahjustada liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahanduslikku ja korralduslikku jätkusuutlikkust, takistades seeläbi nende territooriumil võrdset juurdepääsu raviteenustele;

| AQ. | arvestades, et kui vaesusele lisanduvad muud haavatavust suurendavad tegurid, nagu lapseealisus või vanadus, puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast, suurendab see tervisealase ebavõrdsuse ohtu veelgi, ning teisest küljest võib halb tervis kaasa tuua vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et kui vaesusele lisanduvad muud haavatavust suurendavad tegurid, nagu lapseealisus või vanadus, puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast, suurendab see tervisealase ebavõrdsuse ohtu veelgi, ning teisest küljest võib halb tervis kaasa tuua vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse;

| AR. | arvestades, et Eurostati viimaste andmete kohaselt puudub 21 % ELi 28 liikmesriigi leibkondadest juurdepääs internetile ning et 20 % 16–74aastastest elanikest väidavad, et nad ei ole kunagi internetti kasutanud; arvestades, et leibkondade osakaal, kellel on juurdepääs internetile, on kõige kõrgem Madalmaades (95 %) ning rivi lõpus on Bulgaaria, kus juurdepääs internetile on 54 % leibkondadest; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et Eurostati viimaste andmete kohaselt puudub 21 % ELi 28 liikmesriigi leibkondadest juurdepääs internetile ning et 20 % 16–74aastastest elanikest väidavad, et nad ei ole kunagi internetti kasutanud; arvestades, et leibkondade osakaal, kellel on juurdepääs internetile, on kõige kõrgem Madalmaades (95 %) ning rivi lõpus on Bulgaaria, kus juurdepääs internetile on 54 % leibkondadest;

| AS. | arvestades, et digitaalne ühtne turg on Euroopa Komisjoni uue koosseisu üks kümnest prioriteedist ning et tulevikus nõuavad 90 % töökohtadest teatavaid arvutioskusi; arvestades, et kuigi 59 % ELi kodanikest on juurdepääs 4G võrgule, siis maapiirkondades ei küündi see osakaal üle 15 % piiri; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et digitaalne ühtne turg on Euroopa Komisjoni uue koosseisu üks kümnest prioriteedist ning et tulevikus nõuavad 90 % töökohtadest teatavaid arvutioskusi; arvestades, et kuigi 59 % ELi kodanikest on juurdepääs 4G võrgule, siis maapiirkondades ei küündi see osakaal üle 15 % piiri;

| AT. | arvestades, et korralik töökoht on parim viis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohust pääsemiseks ning et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdamine ja sellele juurdepääsetavus on töökoha otsimisel suureks abiks; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et korralik töökoht on parim viis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohust pääsemiseks ning et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdamine ja sellele juurdepääsetavus on töökoha otsimisel suureks abiks;

| AU. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsioonis 64/292 „Inimõigus veele ja kanalisatsioonile“ tunnistatakse õigust turvalisele ja puhtale joogiveele põhiõigusena, mis on elu ja kõigi inimõiguste täieliku kasutamise esmatähtis eeltingimus; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsioonis 64/292 „Inimõigus veele ja kanalisatsioonile“ tunnistatakse õigust turvalisele ja puhtale joogiveele põhiõigusena, mis on elu ja kõigi inimõiguste täieliku kasutamise esmatähtis eeltingimus;

| AV. | arvestades, et vaesuse seotuse tõttu sooliste aspektidega on vaja terviklikku käsitust, et tegeleda mitmekordse diskrimineerimisega ja selliste küsimustega nagu eluase, energiakulud, avalikud teenused, töökohakindlus, ebakindlad töösuhted ja maksupoliitika; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et vaesuse seotuse tõttu sooliste aspektidega on vaja terviklikku käsitust, et tegeleda mitmekordse diskrimineerimisega ja selliste küsimustega nagu eluase, energiakulud, avalikud teenused, töökohakindlus, ebakindlad töösuhted ja maksupoliitika;

| AW. | arvestades, et vaesusevastaseid eesmärke ei ole võimalik saavutada, kui naiste vaesusega ei tegeleta, sest ülespoole suunatud ühtlustumise saavutamiseks ja vaesuse vähendamiseks on vaja edendada soolist võrdõiguslikkust ning suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu ja emantsipatsiooni; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et vaesusevastaseid eesmärke ei ole võimalik saavutada, kui naiste vaesusega ei tegeleta, sest ülespoole suunatud ühtlustumise saavutamiseks ja vaesuse vähendamiseks on vaja edendada soolist võrdõiguslikkust ning suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu ja emantsipatsiooni;

| AX. | arvestades, et vaesuse, elukalliduse ja sissetuleku kohta andmete kogumine ja nende valdkondade reguleerimine leibkondade kui moodulite alusel eeldab ühtsust ja ressursside võrdset jagunemist majapidamise iga liikme vahel; arvestades, et tegelikult on majapidamised väga erinevad ning ressursid võivad jaguneda ebavõrdselt ja soopõhiselt, mis tähendab, et poliitikakujundamisel tuleks lähtuda üksikisiku kuludest ja sissetulekutest; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et vaesuse, elukalliduse ja sissetuleku kohta andmete kogumine ja nende valdkondade reguleerimine leibkondade kui moodulite alusel eeldab ühtsust ja ressursside võrdset jagunemist majapidamise iga liikme vahel; arvestades, et tegelikult on majapidamised väga erinevad ning ressursid võivad jaguneda ebavõrdselt ja soopõhiselt, mis tähendab, et poliitikakujundamisel tuleks lähtuda üksikisiku kuludest ja sissetulekutest;

| AY. | arvestades, et 17 % leibkondadest, kus on ainult üks lapsevanem (valdavalt naine), ei suuda tagada oma kodu kütet, kuid kogu elanikkonnas on see osakaal kõigest 10 %; arvestades, et energia hulgimüügihinnad on langenud, ent jaemüügihinnad kasvavad ja suurendavad kulusid; arvestades, et ELis puudub paraku üleliiduline kütteostuvõimetuse määratlus, ehkki see nähtus puudutab ebaproportsionaalselt suurel määral naisi; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et 17 % leibkondadest, kus on ainult üks lapsevanem (valdavalt naine), ei suuda tagada oma kodu kütet, kuid kogu elanikkonnas on see osakaal kõigest 10 %; arvestades, et energia hulgimüügihinnad on langenud, ent jaemüügihinnad kasvavad ja suurendavad kulusid; arvestades, et ELis puudub paraku üleliiduline kütteostuvõimetuse määratlus, ehkki see nähtus puudutab ebaproportsionaalselt suurel määral naisi;

| AZ. | arvestades, et noorte naiste seas on töötuse määr kõrgem kui teistes vanuserühmades, mistõttu ähvardab noori naisi oht langeda juba noorena vaesusse; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et noorte naiste seas on töötuse määr kõrgem kui teistes vanuserühmades, mistõttu ähvardab noori naisi oht langeda juba noorena vaesusse;

| BA. | arvestades, et kuigi kasvavad majapidamiskulud ja liiga suured eluasemekulud on naiste kodutuse üheks peamiseks põhjuseks, tuleb naiste kodutuks jäämise ja kodust lahkumise määra ja põhjuste kohta teha rohkem uurimistööd; arvestades, et leibkonna ja üksikisiku võlakoormad sõltuvad otseselt majapidamiskuludest ning on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse olulised põhjused; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et kuigi kasvavad majapidamiskulud ja liiga suured eluasemekulud on naiste kodutuse üheks peamiseks põhjuseks, tuleb naiste kodutuks jäämise ja kodust lahkumise määra ja põhjuste kohta teha rohkem uurimistööd; arvestades, et leibkonna ja üksikisiku võlakoormad sõltuvad otseselt majapidamiskuludest ning on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse olulised põhjused;

Peamised soovitused

Vastavalt käesolevas resolutsioonis välja töötatud soovitustele:

| 1. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima täielikult vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasesse võitlusesse ning võtma vastu integreeritud strateegia, et võidelda nende erinevate vormidega tervikliku lähenemisviisi abil, mis ühendab parimate tavade alusel majandus-, haridus-, tööhõive-, energia-, transpordi- ja sotsiaalpoliitika; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima täielikult vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasesse võitlusesse ning võtma vastu integreeritud strateegia, et võidelda nende erinevate vormidega tervikliku lähenemisviisi abil, mis ühendab parimate tavade alusel majandus-, haridus-, tööhõive-, energia-, transpordi- ja sotsiaalpoliitika;

| 2. | kutsub liikmesriike üles ühinema talvise kütmise katkestamise moratooriumiga, millega tagatakse, et kindlaksmääratud talveperioodil ei saa katkestada ühegi leibkonna energiavarustust või et nendel leibkondadel, kellel see on katkestatud, tuleb taastada energiavarustus, rõhutades, et seotud kulud on oma olemuselt riigi vastutusalas, sest sotsiaalpoliitika kuulub ennekõike riikide valitsuste pädevusvaldkonda; ergutab liikmesriike hindama meetmeid, mida on vaja võtta, et täita Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) standardeid eluaseme piisava temperatuuri kohta; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles ühinema talvise kütmise katkestamise moratooriumiga, millega tagatakse, et kindlaksmääratud talveperioodil ei saa katkestada ühegi leibkonna energiavarustust või et nendel leibkondadel, kellel see on katkestatud, tuleb taastada energiavarustus, rõhutades, et seotud kulud on oma olemuselt riigi vastutusalas, sest sotsiaalpoliitika kuulub ennekõike riikide valitsuste pädevusvaldkonda; ergutab liikmesriike hindama meetmeid, mida on vaja võtta, et täita Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) standardeid eluaseme piisava temperatuuri kohta;

| 3. | kutsub komisjoni üles viima läbi mõjuhinnangut miinimumsissetuleku kavade kohta ELis ning kaaluma edaspidiseid meetmeid, mille puhul võetakse arvesse iga liikmesriigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, ning hinnangut selle kohta, kas need kavad võimaldavad leibkondadel rahuldada isiklikke põhivajadusi; kutsub komisjoni üles hindama sel põhjal seda, millisel viisil ja milliste vahenditega võib tagada liikmesriigi tasandil piisava miinimumsissetuleku vastavalt riiklikele tavadele ja traditsioonidele, austades samas nende iseärasusi, et toetada sotsiaalset sidusust kogu ELis; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles viima läbi mõjuhinnangut miinimumsissetuleku kavade kohta ELis ning kaaluma edaspidiseid meetmeid, mille puhul võetakse arvesse iga liikmesriigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, ning hinnangut selle kohta, kas need kavad võimaldavad leibkondadel rahuldada isiklikke põhivajadusi; kutsub komisjoni üles hindama sel põhjal seda, millisel viisil ja milliste vahenditega võib tagada liikmesriigi tasandil piisava miinimumsissetuleku vastavalt riiklikele tavadele ja traditsioonidele, austades samas nende iseärasusi, et toetada sotsiaalset sidusust kogu ELis;

| 4. | kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused kasutaksid tulemuslikumalt, sihipärasemalt ja rohkem kontrollitumal viisil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, et võidelda kütteostuvõimetusega, tõusnud elamiskuludega, sotsiaalse tõrjutusega, halbade eluasemetingimustega ning elamupindade puuduliku kvaliteediga; on veendunud, et komisjon peaks võimaldama selles valdkonnas suuremat paindlikkust; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused kasutaksid tulemuslikumalt, sihipärasemalt ja rohkem kontrollitumal viisil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, et võidelda kütteostuvõimetusega, tõusnud elamiskuludega, sotsiaalse tõrjutusega, halbade eluasemetingimustega ning elamupindade puuduliku kvaliteediga; on veendunud, et komisjon peaks võimaldama selles valdkonnas suuremat paindlikkust;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühendama ühte tippkohtumist vaesuse, äärmise vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele ning inimväärse elu tagamisele; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühendama ühte tippkohtumist vaesuse, äärmise vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele ning inimväärse elu tagamisele;

ELi poliitika vaesusevastase eesmärgi saavutamiseks

| 6. | peab kahetsusväärseks vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu suurenemist, kuigi strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk on vähendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra; peab kahetsusväärseks ka seda, et vaesuse näitajad on paranenud ainult mõnes liikmesriigis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles taaskinnitama oma pühendumist vaesuse vähendamise eesmärgile, mille saavutamisest liigutakse järjest kaugemale; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu suurenemist, kuigi strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk on vähendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra; peab kahetsusväärseks ka seda, et vaesuse näitajad on paranenud ainult mõnes liikmesriigis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles taaskinnitama oma pühendumist vaesuse vähendamise eesmärgile, mille saavutamisest liigutakse järjest kaugemale;

| 7. | kutsub liikmesriike üles pakkuma kõigile kättesaadavat ja piisavat sissetulekutoetust, sealhulgas miinimumsissetulekut niikaua, kui see on vajalik, ning pakkuma erinevaid hüvitisi vaesusega toimetulekuks, kui kulusid ei ole võimalik lühikese aja jooksul vähendada; rõhutab abikõlblikkuse kriteeriumite kindlaksmääramise tähtsust, et saada kasu piisavast miinimumsissetulekukavast; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles pakkuma kõigile kättesaadavat ja piisavat sissetulekutoetust, sealhulgas miinimumsissetulekut niikaua, kui see on vajalik, ning pakkuma erinevaid hüvitisi vaesusega toimetulekuks, kui kulusid ei ole võimalik lühikese aja jooksul vähendada; rõhutab abikõlblikkuse kriteeriumite kindlaksmääramise tähtsust, et saada kasu piisavast miinimumsissetulekukavast;

| 8. | kutsub liikmesriike üles läbi vaatama poliitika, mis võib tuua kaasa vaesuse suurenemise, ja seda kohandama; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles läbi vaatama poliitika, mis võib tuua kaasa vaesuse suurenemise, ja seda kohandama;

| 9. | palub komisjonil uurida võimalust pikendada enim puudustkannatavate isikute Euroopa abifondi ka pärast programmitöö perioodi 2014–2020, ning seda rohkem koordineerida teiste Euroopa fondidega, eriti Euroopa Sotsiaalfondiga, ja aktiivse tööhõivepoliitikaga, et hõlbustada enim puudust kannatavate inimeste tööturule sisenemist ning hinnata seda, mil määral enim puudust kannatavad ja haavatavad elanikerühmad, näiteks noored naised, üksikvanemaga perekonnad, puudega ja eakad naised on programmist kasu saanud; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil uurida võimalust pikendada enim puudustkannatavate isikute Euroopa abifondi ka pärast programmitöö perioodi 2014–2020, ning seda rohkem koordineerida teiste Euroopa fondidega, eriti Euroopa Sotsiaalfondiga, ja aktiivse tööhõivepoliitikaga, et hõlbustada enim puudust kannatavate inimeste tööturule sisenemist ning hinnata seda, mil määral enim puudust kannatavad ja haavatavad elanikerühmad, näiteks noored naised, üksikvanemaga perekonnad, puudega ja eakad naised on programmist kasu saanud;

| 10. | palub liikmesriikidel lihtsustada vaesuse vastases võitluses osalevate ühingute juurdepääsu Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks, suurendamata nende ühingute halduskoormust, kellel on sageli liiga vähe töötajaid; |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel lihtsustada vaesuse vastases võitluses osalevate ühingute juurdepääsu Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks, suurendamata nende ühingute halduskoormust, kellel on sageli liiga vähe töötajaid;

| 11. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada mehhanismid kogemus- ja vabaõppes omandatud oskuste tunnustamiseks; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada mehhanismid kogemus- ja vabaõppes omandatud oskuste tunnustamiseks;

| 12. | rõhutab, et niisuguste vahendite nagu noortegarantii kasutamisel tuleb lähtuda selle piirkonna tööhõivestruktuuri tervikpildist, kus neid vahendeid rakendatakse; selleks on vaja tööhõiveametid ümber kvalifitseerida, nimelt abistada kasutajaid, võtta arvesse kõigi kasutajate eripära, ajakohastada oskusi ja keskenduda arenguvaldkondadele vahetute kontaktide loomise abil ettevõtjatega, et nad annaksid teada, milliste oskustega võimalikke töötajaid nad vajavad; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et niisuguste vahendite nagu noortegarantii kasutamisel tuleb lähtuda selle piirkonna tööhõivestruktuuri tervikpildist, kus neid vahendeid rakendatakse; selleks on vaja tööhõiveametid ümber kvalifitseerida, nimelt abistada kasutajaid, võtta arvesse kõigi kasutajate eripära, ajakohastada oskusi ja keskenduda arenguvaldkondadele vahetute kontaktide loomise abil ettevõtjatega, et nad annaksid teada, milliste oskustega võimalikke töötajaid nad vajavad;

| 13. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle teha ettepanek Euroopa sotsiaalõiguste samba loomiseks; tuletab meelde, et see sammas peaks viima ellu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle teha ettepanek Euroopa sotsiaalõiguste samba loomiseks; tuletab meelde, et see sammas peaks viima ellu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9;

| 14. | toetab komisjoni kavatsust tagada liidule sotsiaalvaldkonnas AAA-reiting, esildades selleks uued meetmed, et parandada sotsiaal- ja tööhõivepoliitika tulemuslikkust, mille hulka kuulub selge strateegia sotsiaalse tõrjutuse sooliste aspektidega võitlemiseks; |
| --- | --- |

14.

toetab komisjoni kavatsust tagada liidule sotsiaalvaldkonnas AAA-reiting, esildades selleks uued meetmed, et parandada sotsiaal- ja tööhõivepoliitika tulemuslikkust, mille hulka kuulub selge strateegia sotsiaalse tõrjutuse sooliste aspektidega võitlemiseks;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja, võtma vastu ja rakendama strateegiale „Euroopa 2020“ vastavat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise ELi raamistikku, mis koosneb konkreetsetest meetmetest ja tegevustest ning hõlmab ka kütteostuvõimetust; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja, võtma vastu ja rakendama strateegiale „Euroopa 2020“ vastavat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise ELi raamistikku, mis koosneb konkreetsetest meetmetest ja tegevustest ning hõlmab ka kütteostuvõimetust;

| 16. | tuletab meelde Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse teemal „ELi kooskõlastatud poliitikameetmed kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks“ ning võtab teadmiseks komitee soovituse luua Euroopa vaatluskeskuse vaesuse, sh eelkõige kütteostuvõimetuse, jälgimiseks. Kõnealuse vaatluskeskuse tegevuses peaksid osalema kõik sidusrühmad, ning ta peaks panustama (koos Eurostatiga) kütteostuvõimetuse Euroopa näitajate kehtestamiseks tehtavasse töösse, olukorra hetkeseisu hindamisse ja parimate tavade määratlemisse ning soovituste koostamisse selle kohta, kuidas kõnealust probleemi paremini ennetada ja käsitleda, ning Euroopa solidaarsuse loomisse kõnealuses valdkonnas; rõhutab, kui tähtis on töötada välja näitajad ja koguda andmeid kütteostuvõimetusega seotud leibkondade tarbimise ja kulude kohta, et pakkuda usaldusväärset teavet ning võimaldada tõenduspõhist poliitikakujundamist ja tulemuslikku järelevalvet; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse teemal „ELi kooskõlastatud poliitikameetmed kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks“ ning võtab teadmiseks komitee soovituse luua Euroopa vaatluskeskuse vaesuse, sh eelkõige kütteostuvõimetuse, jälgimiseks. Kõnealuse vaatluskeskuse tegevuses peaksid osalema kõik sidusrühmad, ning ta peaks panustama (koos Eurostatiga) kütteostuvõimetuse Euroopa näitajate kehtestamiseks tehtavasse töösse, olukorra hetkeseisu hindamisse ja parimate tavade määratlemisse ning soovituste koostamisse selle kohta, kuidas kõnealust probleemi paremini ennetada ja käsitleda, ning Euroopa solidaarsuse loomisse kõnealuses valdkonnas; rõhutab, kui tähtis on töötada välja näitajad ja koguda andmeid kütteostuvõimetusega seotud leibkondade tarbimise ja kulude kohta, et pakkuda usaldusväärset teavet ning võimaldada tõenduspõhist poliitikakujundamist ja tulemuslikku järelevalvet;

| 17. | on seisukohal, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kätkeb endas põlvkondadevahelist komponenti, ning seepärast rõhutab vajadust võimaldada lastele, kes elavad allpool vaesuspiiri olevates perekondades, juurdepääs haridusele, ja pooldab poliitikameetmeid selleks, et vältida haridussüsteemist varakult lahkumist; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kätkeb endas põlvkondadevahelist komponenti, ning seepärast rõhutab vajadust võimaldada lastele, kes elavad allpool vaesuspiiri olevates perekondades, juurdepääs haridusele, ja pooldab poliitikameetmeid selleks, et vältida haridussüsteemist varakult lahkumist;

| 18. | kutsub liikmesriike kasvava vaesuse kontekstis üles suurendama oma jõupingutusi, et aidata vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavaid inimesi, mis hõlmab tugevat soolist perspektiivi, näiteks nõukogu soovituse vormis, et saavutada strateegias „Euroopa 2020“ kehtestatud vaesuse vähendamise eesmärk; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike kasvava vaesuse kontekstis üles suurendama oma jõupingutusi, et aidata vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavaid inimesi, mis hõlmab tugevat soolist perspektiivi, näiteks nõukogu soovituse vormis, et saavutada strateegias „Euroopa 2020“ kehtestatud vaesuse vähendamise eesmärk;

| 19. | kordab, kui oluline on anda naistele ja tütarlastele hariduse, sh nii formaalse kui ka mitteformaalse hariduse kaudu rohkem mõjuvõimu ning kui oluline on haridus soostereotüüpide ja vaesuse häbistamise vastu võitlemisel ja naiste sissetuleku suurendamisel, kuna haridus võimaldab kaasata naisi sektoritesse, kus nad on seni olnud alaesindatud (näiteks teadus, tehnoloogia, inseneriteadused ja ettevõtlus), ning kutsub komisjoni üles hõlmama naiste kutseõppe eesmärke riigipõhistesse soovitustesse; |
| --- | --- |

19.

kordab, kui oluline on anda naistele ja tütarlastele hariduse, sh nii formaalse kui ka mitteformaalse hariduse kaudu rohkem mõjuvõimu ning kui oluline on haridus soostereotüüpide ja vaesuse häbistamise vastu võitlemisel ja naiste sissetuleku suurendamisel, kuna haridus võimaldab kaasata naisi sektoritesse, kus nad on seni olnud alaesindatud (näiteks teadus, tehnoloogia, inseneriteadused ja ettevõtlus), ning kutsub komisjoni üles hõlmama naiste kutseõppe eesmärke riigipõhistesse soovitustesse;

| 20. | nõuab, et iga liikmesriik esitaks oma vaesuse vähendamise kava kohta üksikasjaliku kirjelduse ning näitaks, kuidas käsitletakse asjaomases strateegias vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse soolisi aspekte; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et iga liikmesriik esitaks oma vaesuse vähendamise kava kohta üksikasjaliku kirjelduse ning näitaks, kuidas käsitletakse asjaomases strateegias vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse soolisi aspekte;

Vaesuses elavate leibkondade vahendid ja sissetulek

| 21. | rõhutab, et inimväärne sissetulek on põhjapaneva tähtsusega tegur väärikalt elamise võimaldamiseks; rõhutab, et kuigi tööhõive võib olla peamine pääsetee vaesusest, on tähtis omada piisavat miinimumsissetulekut, mis aitaks inimestel täita põhivajadused; tuletab meelde, et 2013. aastal oli 16,7 % ELi 28 liikmesriigi elanikkonnast pärast sotsiaalseid siirdeid vaesuse ohus, mis tähendab, et nende kasutada olev sissetulek jäi allapoole nende riiklikku vaesusriski piiri ning palgavaesus ja absoluutne vaesus on lubamatult suur; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et inimväärne sissetulek on põhjapaneva tähtsusega tegur väärikalt elamise võimaldamiseks; rõhutab, et kuigi tööhõive võib olla peamine pääsetee vaesusest, on tähtis omada piisavat miinimumsissetulekut, mis aitaks inimestel täita põhivajadused; tuletab meelde, et 2013. aastal oli 16,7 % ELi 28 liikmesriigi elanikkonnast pärast sotsiaalseid siirdeid vaesuse ohus, mis tähendab, et nende kasutada olev sissetulek jäi allapoole nende riiklikku vaesusriski piiri ning palgavaesus ja absoluutne vaesus on lubamatult suur;

| 22. | palub komisjonil anda Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele soovitusi sotsiaalse sidususe edendamise nimel vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu tõhusaks võitluseks rakendatava poliitika ja läbiviidavate reformide kohta, võttes seejuures arvesse iga liikmesriigi eripära; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil anda Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele soovitusi sotsiaalse sidususe edendamise nimel vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu tõhusaks võitluseks rakendatava poliitika ja läbiviidavate reformide kohta, võttes seejuures arvesse iga liikmesriigi eripära;

| 23. | tuletab meelde Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse teemal „Euroopa miinimumsissetulek ja vaesuse näitajad“; tuletab meelde, et arvamuses toetatakse piisava miinimumsissetuleku Euroopa raamistiku loomist, mis peaks kehtestama ühised normid ja näitajad, pakkuma meetodeid selle rakendamise jälgimiseks ja parandama dialoogi sidusrühmade, liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahel; on seisukohal, et selline raamistik peaks olema tõendus- ja õigustepõhine ning võtma arvesse iga liikmesriigi sotsiaalset ja majanduslikku olukorda ning järgima subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse teemal „Euroopa miinimumsissetulek ja vaesuse näitajad“; tuletab meelde, et arvamuses toetatakse piisava miinimumsissetuleku Euroopa raamistiku loomist, mis peaks kehtestama ühised normid ja näitajad, pakkuma meetodeid selle rakendamise jälgimiseks ja parandama dialoogi sidusrühmade, liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahel; on seisukohal, et selline raamistik peaks olema tõendus- ja õigustepõhine ning võtma arvesse iga liikmesriigi sotsiaalset ja majanduslikku olukorda ning järgima subsidiaarsuse põhimõtet;

| 24. | rõhutab, et miinimumsissetuleku kavad peaksid ära hoidma leibkondade tõsise materiaalse puuduse ja nad sellest välja tooma ning võimaldama vaesuspiirist kõrgemat sissetulekut; tuletab meelde, et riikliku tasandi miinimumsissetuleku kavad on peamine vahend, et viia ellu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 9, millega nähakse ette piisava sotsiaalse kaitse tagamine, võitlemine sotsiaalse tõrjutuse vastu, ühiskonnaelus osalemine ja inimeste tervise kaitse ning võrdsemad võimalused; jagab Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, et miinimumsissetuleku kavasid peaks täiendama elukestev õpe, sidusrühmade kaasamine ja aktiivne tööturupoliitika, mis on suunatud töötute abistamisele tööturule naasmisel ja inimväärse töökoha leidmisel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et miinimumsissetuleku kavad peaksid ära hoidma leibkondade tõsise materiaalse puuduse ja nad sellest välja tooma ning võimaldama vaesuspiirist kõrgemat sissetulekut; tuletab meelde, et riikliku tasandi miinimumsissetuleku kavad on peamine vahend, et viia ellu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 9, millega nähakse ette piisava sotsiaalse kaitse tagamine, võitlemine sotsiaalse tõrjutuse vastu, ühiskonnaelus osalemine ja inimeste tervise kaitse ning võrdsemad võimalused; jagab Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, et miinimumsissetuleku kavasid peaks täiendama elukestev õpe, sidusrühmade kaasamine ja aktiivne tööturupoliitika, mis on suunatud töötute abistamisele tööturule naasmisel ja inimväärse töökoha leidmisel;

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma teavet ja aitama ning toetama vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavatel inimestel teha teadlikke otsuseid oma energiatarbimise suhtes ning toetama valitsusväliseid osalejaid ja kohalikke omavalitsusi, kes pakuvad sihipäraseid energiaalaseid konsultatsioone ja koolitavad energiakonsultante, samuti kohustama energiaga varustajaid lisama energiaarvetele leibkondade jaoks teabe energiatarbimise vähendamise ja energiatõhususe suurendamise kohta; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma teavet ja aitama ning toetama vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavatel inimestel teha teadlikke otsuseid oma energiatarbimise suhtes ning toetama valitsusväliseid osalejaid ja kohalikke omavalitsusi, kes pakuvad sihipäraseid energiaalaseid konsultatsioone ja koolitavad energiakonsultante, samuti kohustama energiaga varustajaid lisama energiaarvetele leibkondade jaoks teabe energiatarbimise vähendamise ja energiatõhususe suurendamise kohta;

| 26. | ergutab komisjoni ja liikmesriike kasutama vajaduse korral nõuetekohaste eluasemete suhtes ennetavat poliitikat, et tagada juurdepääs kvaliteetsetele eluasemetele; kutsub liikmesriike üles kohaldama kiireloomuliste sotsiaalsete meetmete vajaduse korral mõistlikku üüripoliitikat ning rõhutab, et nendega peab kaasnema pikaajalised eluaseme- ja kogukonnaprogrammid, et suurendada eluasemete arvu erinevate sotsiaalselt ebasoodsas olukorras sihtrühmade jaoks; rõhutab, et kogu ELis on siiski vaja tõhusate meetmete võtmist, et vältida edasiste kinnisvaramullide tekkimist, näiteks tarbijaõiguste tulemuslik reguleerimine eluasemelaenude turu puhul; ergutab sellesuunalist poliitikat, mille eesmärk on abistada rahalistes raskustes leibkondi nende peamisesse elukohta jäämisel; |
| --- | --- |

26.

ergutab komisjoni ja liikmesriike kasutama vajaduse korral nõuetekohaste eluasemete suhtes ennetavat poliitikat, et tagada juurdepääs kvaliteetsetele eluasemetele; kutsub liikmesriike üles kohaldama kiireloomuliste sotsiaalsete meetmete vajaduse korral mõistlikku üüripoliitikat ning rõhutab, et nendega peab kaasnema pikaajalised eluaseme- ja kogukonnaprogrammid, et suurendada eluasemete arvu erinevate sotsiaalselt ebasoodsas olukorras sihtrühmade jaoks; rõhutab, et kogu ELis on siiski vaja tõhusate meetmete võtmist, et vältida edasiste kinnisvaramullide tekkimist, näiteks tarbijaõiguste tulemuslik reguleerimine eluasemelaenude turu puhul; ergutab sellesuunalist poliitikat, mille eesmärk on abistada rahalistes raskustes leibkondi nende peamisesse elukohta jäämisel;

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et Euroopa Liidu kodanike põhiõigus eluasemetoetusele on inimväärika elu eeltingimus; kutsub üles tunnistama taskukohaste üürieluasemete olulisust madala sissetulekuga inimeste eluaseme võimaldajatena ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid piisavalt mõistliku hinnaga eluasemeid; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et Euroopa Liidu kodanike põhiõigus eluasemetoetusele on inimväärika elu eeltingimus; kutsub üles tunnistama taskukohaste üürieluasemete olulisust madala sissetulekuga inimeste eluaseme võimaldajatena ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid piisavalt mõistliku hinnaga eluasemeid;

| 28. | rõhutab, et eakamate inimeste vaesus on paljudes liikmesriikides suur probleem; kutsub ELi riike seetõttu üles reformima pensionisüsteeme, et tagada pensionisissetulekute piisav tase ning pensionisüsteemide jätkusuutlikkus ja turvalisus; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et eakamate inimeste vaesus on paljudes liikmesriikides suur probleem; kutsub ELi riike seetõttu üles reformima pensionisüsteeme, et tagada pensionisissetulekute piisav tase ning pensionisüsteemide jätkusuutlikkus ja turvalisus;

| 29. | kutsub komisjoni üles tegelema kodutusega, mis on üks vaesuse äärmuslik vorm, eelkõige kodutute ja külmades kodudes elavate inimeste suremusega talvel; kutsub liikmesriike üles hindama ümber oma edusamme sellise vaesuse äärmusliku vormi kaotamisel; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles tegelema kodutusega, mis on üks vaesuse äärmuslik vorm, eelkõige kodutute ja külmades kodudes elavate inimeste suremusega talvel; kutsub liikmesriike üles hindama ümber oma edusamme sellise vaesuse äärmusliku vormi kaotamisel;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiiresti kindlaks tegema, rakendama ja säilitama poliitikameetmed, sealhulgas eluasemetoetuste pakkumine, mis võimaldavad leibkondadel eluasemekulusid tasuda, võttes arvesse, et 22 348 834 leibkonda (ligikaudu 11 % ELi elanikkonnast) kulutavad üle 40 % kasutada olevast sissetulekust eluasemele ja 21 942 491 leibkonnal (ligikaudu 10,8 % ELi elanikkonnast) on raskusi majapidamises piisava temperatuuri säilitamisega; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiiresti kindlaks tegema, rakendama ja säilitama poliitikameetmed, sealhulgas eluasemetoetuste pakkumine, mis võimaldavad leibkondadel eluasemekulusid tasuda, võttes arvesse, et 22 348 834 leibkonda (ligikaudu 11 % ELi elanikkonnast) kulutavad üle 40 % kasutada olevast sissetulekust eluasemele ja 21 942 491 leibkonnal (ligikaudu 10,8 % ELi elanikkonnast) on raskusi majapidamises piisava temperatuuri säilitamisega;

| 31. | märgib, et madala sissetulekuga ja vaesuses või vaesusriskis elavad leibkonnad sõltuvad rohkem taskukohaste ja kvaliteetsete avalike teenuste osutamisest; kutsub liikmesriike üles leidma vajalikud avaliku sektori vahendid, mis võimaldavad pakkuda madala sissetulekuga leibkondadele kvaliteetseid ja taskukohaseid avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

31.

märgib, et madala sissetulekuga ja vaesuses või vaesusriskis elavad leibkonnad sõltuvad rohkem taskukohaste ja kvaliteetsete avalike teenuste osutamisest; kutsub liikmesriike üles leidma vajalikud avaliku sektori vahendid, mis võimaldavad pakkuda madala sissetulekuga leibkondadele kvaliteetseid ja taskukohaseid avalikke teenuseid;

Vaesuses elavate leibkondade majapidamiskulud

| 32. | tunneb heameelt komisjoni töö üle võrdluseelarve valdkonnas, mis on samm õiges suunas, pidades silmas, et vaesuses elavate leibkondade sissetulekute ja kulude tasakaalustatum käsitlemine andmepõhise lähenemisviisi alusel on endiselt tulevikus ootav väljakutse; juhib tähelepanu sellele, et toetuste arvutamiseks ja nende piisavuse kontrollimiseks võiks kasutada leibkondade kulutusi kajastavaid võrdluseelarveid; on seisukohal, et selline vahend on väga väärtuslik ELi sotsiaalse ühtekuuluvuse uuesti elavdamiseks, ebavõrdsuse vähendamiseks ning strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise eesmärgi saavutamiseks; rõhutab, et vaesuses elavate leibkondade majapidamiskulude vähendamine avaldab soodsat mõju nii asjaomastele leibkondadele kui ka – eelkõige kohalikule – majandusele ja sotsiaalsele sidususele; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt komisjoni töö üle võrdluseelarve valdkonnas, mis on samm õiges suunas, pidades silmas, et vaesuses elavate leibkondade sissetulekute ja kulude tasakaalustatum käsitlemine andmepõhise lähenemisviisi alusel on endiselt tulevikus ootav väljakutse; juhib tähelepanu sellele, et toetuste arvutamiseks ja nende piisavuse kontrollimiseks võiks kasutada leibkondade kulutusi kajastavaid võrdluseelarveid; on seisukohal, et selline vahend on väga väärtuslik ELi sotsiaalse ühtekuuluvuse uuesti elavdamiseks, ebavõrdsuse vähendamiseks ning strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise eesmärgi saavutamiseks; rõhutab, et vaesuses elavate leibkondade majapidamiskulude vähendamine avaldab soodsat mõju nii asjaomastele leibkondadele kui ka – eelkõige kohalikule – majandusele ja sotsiaalsele sidususele;

| 33. | tuletab meelde, et vaesuses elavad leibkonnad kulutavad suurema osa oma sissetulekust toidule, eluasemele ja kommunaalarvetele; nõuab seetõttu, et komisjon viiks oma poliitika vaesusevastase võitlusega vastavusse, et parandada parimate tavade vahetust ning soodustada korrapärast dialoogi vaesuses elavate isikutega, et tagada, et nad panustavad neid mõjutavasse poliitikasse; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et vaesuses elavad leibkonnad kulutavad suurema osa oma sissetulekust toidule, eluasemele ja kommunaalarvetele; nõuab seetõttu, et komisjon viiks oma poliitika vaesusevastase võitlusega vastavusse, et parandada parimate tavade vahetust ning soodustada korrapärast dialoogi vaesuses elavate isikutega, et tagada, et nad panustavad neid mõjutavasse poliitikasse;

| 34. | rõhutab, et seni puudub liidu tasandil kütteostuvõimetuse määratlus ning seetõttu on väga raske õigesti hinnata liidu vaesuses elavate leibkondade selles vallas vaesuse tõsidust, põhjusi ja tagajärgi; kutsub komisjoni üles töötama koos sidusrühmadega välja kütteostuvõimetuse ühise määratluse ning tuvastama leibkondade haavatavust põhjustavad tegurid; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et seni puudub liidu tasandil kütteostuvõimetuse määratlus ning seetõttu on väga raske õigesti hinnata liidu vaesuses elavate leibkondade selles vallas vaesuse tõsidust, põhjusi ja tagajärgi; kutsub komisjoni üles töötama koos sidusrühmadega välja kütteostuvõimetuse ühise määratluse ning tuvastama leibkondade haavatavust põhjustavad tegurid;

| 35. | kutsub komisjoni üles esitama mõjuhinnanguid ja teavet kütteostuvõimetusega võitlemise parimate tavade kohta liikmesriikides; rõhutab, et energia peab olema kõigile liidu kodanikele taskukohane; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles esitama mõjuhinnanguid ja teavet kütteostuvõimetusega võitlemise parimate tavade kohta liikmesriikides; rõhutab, et energia peab olema kõigile liidu kodanikele taskukohane;

| 36. | rõhutab, et on väga tähtis hoida ära tulevane oht, et üha enam noori libiseb kütteostuvõimetuse piirist allapoole; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et on väga tähtis hoida ära tulevane oht, et üha enam noori libiseb kütteostuvõimetuse piirist allapoole;

| 37. | märgib, et juba noorena saadud majandus- ja finantsalane haridus parandab tõendatult majanduslike otsuste tegemist hilisemas elus, sh kulude ja sissetuleku haldamist; soovitab vahetada parimaid tavasid ja edendada haridusprogramme, mille sihtrühmaks on haavatavatesse ja tõrjutud elanikkonnarühmadesse kuuluvad naised ja tütarlapsed, keda ähvardab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

37.

märgib, et juba noorena saadud majandus- ja finantsalane haridus parandab tõendatult majanduslike otsuste tegemist hilisemas elus, sh kulude ja sissetuleku haldamist; soovitab vahetada parimaid tavasid ja edendada haridusprogramme, mille sihtrühmaks on haavatavatesse ja tõrjutud elanikkonnarühmadesse kuuluvad naised ja tütarlapsed, keda ähvardab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus;

| 38. | rõhutab, et märkimisväärne osa inimestest, kes seisavad silmitsi kütteostuvõimetusega, elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus ning seetõttu ei saa endale lubada esmase ettemaksena tehtava investeeringu tegemist energiatõhususe seadmetesse, näiteks soojustusse või taastuvenergia ressurssidesse; juhib tähelepanu asjaolule, et see viib nõiaringini, kus pidevalt kulutatakse vajalikust suurem osa leibkonna sissetulekust kommunaalarvetele, samas kui energia ebatõhusa kasutamise või energia puudumisega ei ole muude küsimuste hulgas võimalik tegeleda; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et märkimisväärne osa inimestest, kes seisavad silmitsi kütteostuvõimetusega, elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus ning seetõttu ei saa endale lubada esmase ettemaksena tehtava investeeringu tegemist energiatõhususe seadmetesse, näiteks soojustusse või taastuvenergia ressurssidesse; juhib tähelepanu asjaolule, et see viib nõiaringini, kus pidevalt kulutatakse vajalikust suurem osa leibkonna sissetulekust kommunaalarvetele, samas kui energia ebatõhusa kasutamise või energia puudumisega ei ole muude küsimuste hulgas võimalik tegeleda;

| 39. | kutsub komisjoni, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja liikmesriike üles uurima naiste kodutust ning selle põhjuseid ja ajendeid, sest senised andmed ei kajasta seda nähtust piisavalt; märgib, et soopõhised elemendid, mida tuleks arvesse võtta, hõlmavad soopõhist majanduslikku sõltuvust, ajutist eluaset või sotsiaalteenuste vältimist; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja liikmesriike üles uurima naiste kodutust ning selle põhjuseid ja ajendeid, sest senised andmed ei kajasta seda nähtust piisavalt; märgib, et soopõhised elemendid, mida tuleks arvesse võtta, hõlmavad soopõhist majanduslikku sõltuvust, ajutist eluaset või sotsiaalteenuste vältimist;

| 40. | toetab algatust koostada näitlik eeskujuks olev eelarve ning palub komisjonil arvestada selle koostamisel ka soospetsiifilisi üksikasju, sh leibkondades ilmnevat soolist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

40.

toetab algatust koostada näitlik eeskujuks olev eelarve ning palub komisjonil arvestada selle koostamisel ka soospetsiifilisi üksikasju, sh leibkondades ilmnevat soolist ebavõrdsust;

| 41. | on seisukohal, et samuti tuleb haavatavuse ja tõrjutuse potentsiaalse tegurina arvesse võtta naiste pikemat oodatavat eluiga; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et samuti tuleb haavatavuse ja tõrjutuse potentsiaalse tegurina arvesse võtta naiste pikemat oodatavat eluiga;

Vaesusega ja kütteostuvõimetusega võitlemise sihipärane rahastamine ja poliitika

| 42. | kutsub liikmesriike ja ELi üles pakkuma madala sissetulekuga leibkondadele nt EIP kaudu mikrolaene või intressita või madalate intressimääradega laene, et toetada neid esmase investeeringu tegemisel taastuvenergiasse või energiatõhususse, näiteks soojustusse, päikeseenergiasse ja energiatõhusatesse seadmetesse; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike ja ELi üles pakkuma madala sissetulekuga leibkondadele nt EIP kaudu mikrolaene või intressita või madalate intressimääradega laene, et toetada neid esmase investeeringu tegemisel taastuvenergiasse või energiatõhususse, näiteks soojustusse, päikeseenergiasse ja energiatõhusatesse seadmetesse;

| 43. | nõuab tungivalt, et liikmesriikide investeeringud nii uutesse elamutesse kui ka juba olemasolevate elamute renoveerimisse põhineksid energiatõhususel; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et liikmesriikide investeeringud nii uutesse elamutesse kui ka juba olemasolevate elamute renoveerimisse põhineksid energiatõhususel;

| 44. | tuletab meelde, et teatavate poliitikavaldkondade ja liidu vahendite sihipärasel suunamisel vaesuses elavate leibkondade energiakulude vähendamisele, investeerides selleks taastuvatesse energiaallikatesse või energiatõhususse, on keskpikas perspektiivis mitmekordne positiive mõju: asjaomaste inimeste elamistingimuste ja tervise parandamine, majapidamiskulude ja seega vaesuses elavate perede eelarvekoormuse vähendamine, kohalike investeeringute suurendamine, kohalike töökohtade loomine ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et teatavate poliitikavaldkondade ja liidu vahendite sihipärasel suunamisel vaesuses elavate leibkondade energiakulude vähendamisele, investeerides selleks taastuvatesse energiaallikatesse või energiatõhususse, on keskpikas perspektiivis mitmekordne positiive mõju: asjaomaste inimeste elamistingimuste ja tervise parandamine, majapidamiskulude ja seega vaesuses elavate perede eelarvekoormuse vähendamine, kohalike investeeringute suurendamine, kohalike töökohtade loomine ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele kaasaaitamine;

| 45. | rõhutab ühtlasi vajadust teostada vahendite kasutamise üle järelevalvet ja lihtsustada nende vahendite kohta teabe saamist ja nende kättesaadavust; |
| --- | --- |

45.

rõhutab ühtlasi vajadust teostada vahendite kasutamise üle järelevalvet ja lihtsustada nende vahendite kohta teabe saamist ja nende kättesaadavust;

| 46. | rõhutab, kui oluline on tegeleda vaesuse vastu võitlemisega mitte ainult sotsiaal- või poliitilisest aspektist, vaid ka majanduslikust aspektist, mis annab keskpikas perspektiivis tulemused; rõhutab, et komisjon peab oma prioriteetide hulka lisama vajaduse võidelda praeguste ebavõrdsust tekitavate muutuste vastu, mis kahjustavad märkimisväärselt majanduskasvu ja mõjutavad väga negatiivselt ühtekuuluvust ja vaesust; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, kui oluline on tegeleda vaesuse vastu võitlemisega mitte ainult sotsiaal- või poliitilisest aspektist, vaid ka majanduslikust aspektist, mis annab keskpikas perspektiivis tulemused; rõhutab, et komisjon peab oma prioriteetide hulka lisama vajaduse võidelda praeguste ebavõrdsust tekitavate muutuste vastu, mis kahjustavad märkimisväärselt majanduskasvu ja mõjutavad väga negatiivselt ühtekuuluvust ja vaesust;

| 47. | rõhutab rolli, mida EL ja liikmesriigid täidavad leibkondade energiakulude vähendamises, EL energiavarustuse tagamisel, et ennetada suuri hinnakõikumisi ja spekuleerimist energiaturul, luues tugevamad omavahelised ühendused ja suurema turuintegratsiooni ning säästvasse energiasse investeerimise ning suurendades investeerimist taastuvenergia alastesse teadusuuringutesse, ning liikmesriigid oma leibkondade energiatõhusust toetava poliitika tugevdamisel, pöörates seejuures erilist tähelepanu võrguvälistele vaesuses elavatele leibkondadele ja sotsiaalsele tõrjutusele; on seisukohal, et tarbijakaitse peaks olema liidu prioriteetide hulgas; |
| --- | --- |

47.

rõhutab rolli, mida EL ja liikmesriigid täidavad leibkondade energiakulude vähendamises, EL energiavarustuse tagamisel, et ennetada suuri hinnakõikumisi ja spekuleerimist energiaturul, luues tugevamad omavahelised ühendused ja suurema turuintegratsiooni ning säästvasse energiasse investeerimise ning suurendades investeerimist taastuvenergia alastesse teadusuuringutesse, ning liikmesriigid oma leibkondade energiatõhusust toetava poliitika tugevdamisel, pöörates seejuures erilist tähelepanu võrguvälistele vaesuses elavatele leibkondadele ja sotsiaalsele tõrjutusele; on seisukohal, et tarbijakaitse peaks olema liidu prioriteetide hulgas;

| 48. | peab kahetsusväärseteks finantsspekulatsioone loodusvarade ja energiaallikatega, eriti nendega, mida ei saa mujale üle viia, näiteks hüdroelektriressursid, ning nõuab seepärast tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ka piisava maksustamise teel vajalikud abinõud vaeste perekondade energiakulude vähendamiseks, kasutades selleks asjakohasest maksustamisest saadud tulusid; |
| --- | --- |

48.

peab kahetsusväärseteks finantsspekulatsioone loodusvarade ja energiaallikatega, eriti nendega, mida ei saa mujale üle viia, näiteks hüdroelektriressursid, ning nõuab seepärast tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid ka piisava maksustamise teel vajalikud abinõud vaeste perekondade energiakulude vähendamiseks, kasutades selleks asjakohasest maksustamisest saadud tulusid;

| 49. | väljendab heameelt asjaolu üle, et energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud investeeringud võivad olla abikõlblikud 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames, võttes arvesse nende olulisust energiaga seotud majapidamiskulude vähendamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama kütteostuvõimetusega tegelemisel täielikult ära Euroopa fondide võimalusi; rõhutab, et tuleb leida lahendus takistustele, mis ei võimalda fondide tulemuslikku kasutuselevõttu, näiteks väikeste organisatsioonide juurdepääs Ühtekuuluvusfondile või puudulik teave eelkõige taotlusnõuete kohta; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt asjaolu üle, et energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud investeeringud võivad olla abikõlblikud 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames, võttes arvesse nende olulisust energiaga seotud majapidamiskulude vähendamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama kütteostuvõimetusega tegelemisel täielikult ära Euroopa fondide võimalusi; rõhutab, et tuleb leida lahendus takistustele, mis ei võimalda fondide tulemuslikku kasutuselevõttu, näiteks väikeste organisatsioonide juurdepääs Ühtekuuluvusfondile või puudulik teave eelkõige taotlusnõuete kohta;

| 50. | tuletab meelde, et vahendite suunamiseks toetusesaajatele, kes tegelevad vaesuses elavate leibkondadega või on osa nendest, on vajalikud teatavad eeltingimused, mis on paremini täidetud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kui suuremate fondide, nagu ERFi puhul; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et vahendite suunamiseks toetusesaajatele, kes tegelevad vaesuses elavate leibkondadega või on osa nendest, on vajalikud teatavad eeltingimused, mis on paremini täidetud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kui suuremate fondide, nagu ERFi puhul;

| 51. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles lihtsustama ristfinantseerimise mehhanismide kasutamist, eriti ESFi ja ERFi vahel, kütteostuvõimetutele leibkondadele suunatud taastuvenergia või energiatõhususe projektide puhul; rõhutab mitmest fondist rahastatavate programmide mitmekordset kasu valdkonnaüleste küsimuste, nagu kütteostuvõimetusega seotud probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles lihtsustama ristfinantseerimise mehhanismide kasutamist, eriti ESFi ja ERFi vahel, kütteostuvõimetutele leibkondadele suunatud taastuvenergia või energiatõhususe projektide puhul; rõhutab mitmest fondist rahastatavate programmide mitmekordset kasu valdkonnaüleste küsimuste, nagu kütteostuvõimetusega seotud probleemide lahendamisel;

| 52. | rõhutab, et madala sissetulekuga leibkondade eluasemete kvaliteet maapiirkondades kipub olema väga halb, olgu tegemist üürnike või omanikega; tuletab meelde, et see süvendab suurte kommunaalkulude nn seotuse efekti, mis ei jäta võimalusi energiakulude vähendamisse investeerimiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama LEADERi ja EAFRD suunatust kütteostuvõimetusega tegelemisel maapiirkondades, suunates rakenduskavad ja vahendid eelkõige mitmekesise taastuvenergia tootmisse kohalikes võrkudes, mis hõlmab hoonete energiatõhususe meetmeid kütteostuvõimetute leibkondade jaoks; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et madala sissetulekuga leibkondade eluasemete kvaliteet maapiirkondades kipub olema väga halb, olgu tegemist üürnike või omanikega; tuletab meelde, et see süvendab suurte kommunaalkulude nn seotuse efekti, mis ei jäta võimalusi energiakulude vähendamisse investeerimiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama LEADERi ja EAFRD suunatust kütteostuvõimetusega tegelemisel maapiirkondades, suunates rakenduskavad ja vahendid eelkõige mitmekesise taastuvenergia tootmisse kohalikes võrkudes, mis hõlmab hoonete energiatõhususe meetmeid kütteostuvõimetute leibkondade jaoks;

| 53. | tuletab meelde, et üürnikel on piiratud juurdepääs energiatõhususe rahastamisele, kuna nad ei ole kinnisvara omanikud; tuletab meelde, et üürnikud võivad olla investeerimiseks vähem motiveeritud, kuna nad kolivad koduomanikest lihtsamini ja sagedamini; kiidab heaks komisjoni katseprojekti „Kütteostuvõimetus – kriisi mõju hindamine ning olemasolevate ja võimalike uute meetmete läbivaatamine liikmesriikides“, mille eesmärk on selle küsimusega tegeleda; kutsub komisjoni töötama katseprojekti tulemuste põhjal välja tingimused ELi vahendite kasutamiseks üürnike võetavate energiatõhususe meetmete jaoks; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et üürnikel on piiratud juurdepääs energiatõhususe rahastamisele, kuna nad ei ole kinnisvara omanikud; tuletab meelde, et üürnikud võivad olla investeerimiseks vähem motiveeritud, kuna nad kolivad koduomanikest lihtsamini ja sagedamini; kiidab heaks komisjoni katseprojekti „Kütteostuvõimetus – kriisi mõju hindamine ning olemasolevate ja võimalike uute meetmete läbivaatamine liikmesriikides“, mille eesmärk on selle küsimusega tegeleda; kutsub komisjoni töötama katseprojekti tulemuste põhjal välja tingimused ELi vahendite kasutamiseks üürnike võetavate energiatõhususe meetmete jaoks;

| 54. | tuletab liikmesriikidele meelde, et vähemalt 20 % kõigist ESFi vahenditest igas liikmesriigis tuleb eraldada sotsiaalse kaasatuse edendamise, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemise eesmärgi saavutamiseks ja et sotsiaalse kaasamise meetmeteks võib kasutada ka Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks; |
| --- | --- |

54.

tuletab liikmesriikidele meelde, et vähemalt 20 % kõigist ESFi vahenditest igas liikmesriigis tuleb eraldada sotsiaalse kaasatuse edendamise, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemise eesmärgi saavutamiseks ja et sotsiaalse kaasamise meetmeteks võib kasutada ka Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks;

| 55. | rõhutab kohest kergendust ja elamistingimuste paranemist enim puudust kannatavatel leibkondadel, kui need leibkonnad varustatakse väikeste odavate taastuvenergia allikatega, nt päikesepaneelidega energiavõrguga ühendamata majade puhul; |
| --- | --- |

55.

rõhutab kohest kergendust ja elamistingimuste paranemist enim puudust kannatavatel leibkondadel, kui need leibkonnad varustatakse väikeste odavate taastuvenergia allikatega, nt päikesepaneelidega energiavõrguga ühendamata majade puhul;

Sotsiaalsete eesmärkide sidumine energiapoliitikaga

| 56. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa energiapoliitika alastes õigusaktides, eelkõige energiatõhusust käsitlevas direktiivis 2012/27/EL ja hoonete energiatõhusust käsitlevas direktiivis 2010/31/EL, tunnustatakse sotsiaalseid eesmärke energiatõhususe poliitika valdkonnas; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei kasuta täielikult ära direktiivi 2012/27/EL asjaomaseid sätteid, et keskenduda kütteostuvõimetutele leibkondadele ning sotsiaalmajadele (artikli 7 lõige 7); palub komisjonil energiatõhususe paketi läbivaatamise ja mõju hindamise raames analüüsida artikli 7 lõike 7 ja artikli 5 lõike 7 kohaldamist ja kasutamist; palub ühtlasi komisjonil selle analüüsi alusel kaaluda artikli 7 ja eriti selle lõike 7 tugevdamist, et julgustada liikmesriike lisama oma energiatõhususkohustuste kavadesse sotsiaalsed eesmärgid; |
| --- | --- |

56.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa energiapoliitika alastes õigusaktides, eelkõige energiatõhusust käsitlevas direktiivis 2012/27/EL ja hoonete energiatõhusust käsitlevas direktiivis 2010/31/EL, tunnustatakse sotsiaalseid eesmärke energiatõhususe poliitika valdkonnas; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei kasuta täielikult ära direktiivi 2012/27/EL asjaomaseid sätteid, et keskenduda kütteostuvõimetutele leibkondadele ning sotsiaalmajadele (artikli 7 lõige 7); palub komisjonil energiatõhususe paketi läbivaatamise ja mõju hindamise raames analüüsida artikli 7 lõike 7 ja artikli 5 lõike 7 kohaldamist ja kasutamist; palub ühtlasi komisjonil selle analüüsi alusel kaaluda artikli 7 ja eriti selle lõike 7 tugevdamist, et julgustada liikmesriike lisama oma energiatõhususkohustuste kavadesse sotsiaalsed eesmärgid;

| 57. | tuletab meelde, et ka kohalikel asutustel on oma roll alternatiivsete rahastamisvahendite edendamisel, muu hulgas koostöömudelid ning kollektiivostulepingute edendamine, mille abil saavad tarbijad oma energiavajadused ühendada ja seeläbi madalamad energiahinnad saavutada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kohalike asutuste rolli kütteostuvõimetuse leevendamisel; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et ka kohalikel asutustel on oma roll alternatiivsete rahastamisvahendite edendamisel, muu hulgas koostöömudelid ning kollektiivostulepingute edendamine, mille abil saavad tarbijad oma energiavajadused ühendada ja seeläbi madalamad energiahinnad saavutada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kohalike asutuste rolli kütteostuvõimetuse leevendamisel;

| 58. | kutsub liikmesriike üles täitma Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) standardeid eluaseme piisava temperatuuri kohta, toetades kõige haavatavamaid rühmi, eriti lapsi, eakaid, püsivalt haigeid ja puudega inimesi, nende tervise ja heaolu kaitsmiseks; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles täitma Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) standardeid eluaseme piisava temperatuuri kohta, toetades kõige haavatavamaid rühmi, eriti lapsi, eakaid, püsivalt haigeid ja puudega inimesi, nende tervise ja heaolu kaitsmiseks;

| 59. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid, et tegeleda ebakindlate töökohtadega, mis ei võimalda üksikisikutel saada korrapärast ja kindlat sisetulekut, takistades seega edukat eelarvestamist ja majapidamisarvete maksmist; |
| --- | --- |

59.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid, et tegeleda ebakindlate töökohtadega, mis ei võimalda üksikisikutel saada korrapärast ja kindlat sisetulekut, takistades seega edukat eelarvestamist ja majapidamisarvete maksmist;

| 60. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma kooskõlas ÜRO säästva arengu eesmärkidega kõikidele juurdepääsu taskukohasele, usaldusväärsele, jätkusuutlikule ja ajakohasele energiale; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma kooskõlas ÜRO säästva arengu eesmärkidega kõikidele juurdepääsu taskukohasele, usaldusväärsele, jätkusuutlikule ja ajakohasele energiale;

Eluase ja vaesus

| 61. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama otsustavaid meetmeid sotsiaalkorterite kohta ja suurendama Euroopa fondide kaudu energiatõhususe alaseid investeeringuid üüritavatesse sotsiaalkorteritesse; soovitab liikmesriikidel tegeleda kvaliteetsete sotsiaalkorterite pakkumise arendamisega, et tagada kõigile, eelkõige kõige vaesematele juurdepääs nõuetekohasele eluasemele; ergutab liikmesriike kasutama jätkuvalt oma võimalusi, et tagada sotsiaalkorterite jaoks alternatiivsed õiguslikud skeemid; soovitab liikmesriikidel toetada tarbijate ühendusi; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama otsustavaid meetmeid sotsiaalkorterite kohta ja suurendama Euroopa fondide kaudu energiatõhususe alaseid investeeringuid üüritavatesse sotsiaalkorteritesse; soovitab liikmesriikidel tegeleda kvaliteetsete sotsiaalkorterite pakkumise arendamisega, et tagada kõigile, eelkõige kõige vaesematele juurdepääs nõuetekohasele eluasemele; ergutab liikmesriike kasutama jätkuvalt oma võimalusi, et tagada sotsiaalkorterite jaoks alternatiivsed õiguslikud skeemid; soovitab liikmesriikidel toetada tarbijate ühendusi;

| 62. | rõhutab kvaliteetse ja kättesaadava lapsehoiu tähtsust, mis võimaldab vanematel tööle naasta ja oma sissetulekut suurendada; rõhutab selle tähtsust eelkõige üksikvanemate jaoks ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama meetmeid lastehoiu pakkumise viivitamatuks parandamiseks; |
| --- | --- |

62.

rõhutab kvaliteetse ja kättesaadava lapsehoiu tähtsust, mis võimaldab vanematel tööle naasta ja oma sissetulekut suurendada; rõhutab selle tähtsust eelkõige üksikvanemate jaoks ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama meetmeid lastehoiu pakkumise viivitamatuks parandamiseks;

| 63. | märgib, et energiatõhususe suurendamine, renoveerimine ja taastuvenergia osakaalu tõstmine on kütteostuvõimetuse vastases võitluses äärmiselt olulised; peab murettekitavaks, et eluaseme renoveerimise poliitikas ei keskenduta sageli nendele, kes on kõige haavatavamas olukorras; kordab, et eluaseme renoveerimise poliitika peab keskenduma esmajoones vaestele, majanduslikult tõrjutud ja haavatavas olukorras leibkondadele, pannes rõhku inimestele, keda ohustab sooline ebavõrdsus ja mitmekordne diskrimineerimine; |
| --- | --- |

63.

märgib, et energiatõhususe suurendamine, renoveerimine ja taastuvenergia osakaalu tõstmine on kütteostuvõimetuse vastases võitluses äärmiselt olulised; peab murettekitavaks, et eluaseme renoveerimise poliitikas ei keskenduta sageli nendele, kes on kõige haavatavamas olukorras; kordab, et eluaseme renoveerimise poliitika peab keskenduma esmajoones vaestele, majanduslikult tõrjutud ja haavatavas olukorras leibkondadele, pannes rõhku inimestele, keda ohustab sooline ebavõrdsus ja mitmekordne diskrimineerimine;

| 64. | juhib tähelepanu sellele, kui olulised on sotsiaalne ettevõtlus ja alternatiivsed ärimudelid (näiteks ühistud ja vastastikused ühingud) naiste sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks ja nende majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks, eriti tõrjutud kogukondades, ja neile suurema majandusliku iseseisvuse tagamiseks; |
| --- | --- |

64.

juhib tähelepanu sellele, kui olulised on sotsiaalne ettevõtlus ja alternatiivsed ärimudelid (näiteks ühistud ja vastastikused ühingud) naiste sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks ja nende majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks, eriti tõrjutud kogukondades, ja neile suurema majandusliku iseseisvuse tagamiseks;

| 65. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama sidusrühmi ja algatama arutelusid, mille eesmärk on toetada ja hõlbustada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate isikute ning eelkõige naiste ja tütarlaste otsest kaasamist sotsiaalset kaasamist käsitleva poliitika kujundamisse kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama sidusrühmi ja algatama arutelusid, mille eesmärk on toetada ja hõlbustada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate isikute ning eelkõige naiste ja tütarlaste otsest kaasamist sotsiaalset kaasamist käsitleva poliitika kujundamisse kõikidel tasanditel;

| 66. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama meetmeid, et kaotada ELis ennekuulmatu sooline palgalõhe, mis moodustab praegu 16 % ja tõuseb pensionide puhul 39 %ni, ja rõhutab selle meetme keskset tähtsust naissoost üksikvanemate jaoks, kelle majapidamiskulud võivad osutuda tõeliselt koormavaks; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama meetmeid, et kaotada ELis ennekuulmatu sooline palgalõhe, mis moodustab praegu 16 % ja tõuseb pensionide puhul 39 %ni, ja rõhutab selle meetme keskset tähtsust naissoost üksikvanemate jaoks, kelle majapidamiskulud võivad osutuda tõeliselt koormavaks;

| 67. | märgib, et üksikvanemad, kellest suur osa on naised, elavad keskmisest kõrgemas vaesusriskis (34 %); märgib, et peamine tegur, mis nimetatud suuremat riski põhjustab, on asjaolu, et lapsehoolduskulude tõttu seisavad üksikvanemad silmitsi tööhõivest kõrvaletõrjumisega või töötavad ebakindlatel madalalt tasustatud töökohtadel; nõuab liikmesriikidelt tegutsemist, et võtta vastu õigusaktid äraelamist võimaldava töötasu kohta, mis tagab töötajate põhivajaduste rahuldamise; |
| --- | --- |

67.

märgib, et üksikvanemad, kellest suur osa on naised, elavad keskmisest kõrgemas vaesusriskis (34 %); märgib, et peamine tegur, mis nimetatud suuremat riski põhjustab, on asjaolu, et lapsehoolduskulude tõttu seisavad üksikvanemad silmitsi tööhõivest kõrvaletõrjumisega või töötavad ebakindlatel madalalt tasustatud töökohtadel; nõuab liikmesriikidelt tegutsemist, et võtta vastu õigusaktid äraelamist võimaldava töötasu kohta, mis tagab töötajate põhivajaduste rahuldamise;

| 68. | märgib, et sooline palga- ja pensionilõhe on naiste vaesuse peamised põhjused; märgib, et naiste tõrjutus majanduse teatavatest sektoritest, kus on traditsiooniliselt domineerinud mehed (näiteks tehnoloogia, teadus, kõrgem juhtkond ja vastutavad ametikohad), ning naiste üleesindatus üsna madalat sissetulekut võimaldavates sektorites (hooldus, avalikud teenused, osaline tööaeg ja madalapalgaline ebakindel töö) mõjutab naiste vaesust pikas perspektiivis; väljendab muret seoses asjaoluga, et vaesuse feminiseerumine on osaliselt tingitud kauaaegsetest soolise mittevõrdõiguslikkuse normidest, mille tulemusena tähtsustatakse tööstuspoliitikas ja palgakujunduslepingutes sektoreid, kus domineerivad mehed (näiteks finantssektor); |
| --- | --- |

68.

märgib, et sooline palga- ja pensionilõhe on naiste vaesuse peamised põhjused; märgib, et naiste tõrjutus majanduse teatavatest sektoritest, kus on traditsiooniliselt domineerinud mehed (näiteks tehnoloogia, teadus, kõrgem juhtkond ja vastutavad ametikohad), ning naiste üleesindatus üsna madalat sissetulekut võimaldavates sektorites (hooldus, avalikud teenused, osaline tööaeg ja madalapalgaline ebakindel töö) mõjutab naiste vaesust pikas perspektiivis; väljendab muret seoses asjaoluga, et vaesuse feminiseerumine on osaliselt tingitud kauaaegsetest soolise mittevõrdõiguslikkuse normidest, mille tulemusena tähtsustatakse tööstuspoliitikas ja palgakujunduslepingutes sektoreid, kus domineerivad mehed (näiteks finantssektor);

| 69. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegelema naiste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, tehes algatusi kvaliteetsete ja äraelamist võimaldava palgaga töökohtade tagamiseks sektorites, kus domineerivad naised; juhib tähelepanu sellele, kui suurt rolli võivad ametiühingud etendada naiste esindamisel ja nende mõjuvõimu suurendamisel töökohal ja nende tõrjutuse vastu võitlemisel; kutsub liikmesriike üles algatama ja viima läbi tööandjapõhised ja sektoripõhised palgauuringud, et tuua võrdse tasustamise saavutamise kiirendamiseks välja ebavõrdsed palgaskeemid, mis mõjutavad samadel töökohtadel töötavaid naisi ja mehi; |
| --- | --- |

69.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegelema naiste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, tehes algatusi kvaliteetsete ja äraelamist võimaldava palgaga töökohtade tagamiseks sektorites, kus domineerivad naised; juhib tähelepanu sellele, kui suurt rolli võivad ametiühingud etendada naiste esindamisel ja nende mõjuvõimu suurendamisel töökohal ja nende tõrjutuse vastu võitlemisel; kutsub liikmesriike üles algatama ja viima läbi tööandjapõhised ja sektoripõhised palgauuringud, et tuua võrdse tasustamise saavutamise kiirendamiseks välja ebavõrdsed palgaskeemid, mis mõjutavad samadel töökohtadel töötavaid naisi ja mehi;

| 70. | rõhutab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses tuleb rakendada sihipärast poliitikat, et tegeleda konkreetsete soolise ebavõrdsuse vormide ja mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate haavatavate ja tõrjutud elanikkonnarühmade eriomaste asjaoludega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama poliitika väljatöötamist, et tegeleda puudega ja eakate naiste, naissoost pagulaste ja rändurite, roma naiste, etnilistesse vähemusrühmadesse kuuluvate naiste, maapiirkondades ja puudustkannatavates piirkondades elavate naiste, üksikemade ning naissoost kõrg- või ülikooliõpilaste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses tuleb rakendada sihipärast poliitikat, et tegeleda konkreetsete soolise ebavõrdsuse vormide ja mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate haavatavate ja tõrjutud elanikkonnarühmade eriomaste asjaoludega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama poliitika väljatöötamist, et tegeleda puudega ja eakate naiste, naissoost pagulaste ja rändurite, roma naiste, etnilistesse vähemusrühmadesse kuuluvate naiste, maapiirkondades ja puudustkannatavates piirkondades elavate naiste, üksikemade ning naissoost kõrg- või ülikooliõpilaste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega;

Vaesus ja juurdepääs tervishoiuteenustele

| 71. | tuletab meelde, et kvaliteetse tervishoiu universaalteenuse kättesaadavus võrdsetel tingimustel on rahvusvaheliselt tunnustatud põhiõigus, eelkõige ELis; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde, et kvaliteetse tervishoiu universaalteenuse kättesaadavus võrdsetel tingimustel on rahvusvaheliselt tunnustatud põhiõigus, eelkõige ELis;

| 72. | tuletab meelde, et juurdepääs tervishoiuteenustele on sageli piiratud rahaliste või piirkondlike piirangute tõttu (näiteks hajaasustusega piirkondades) ning seda eelkõige igapäevase arstiabi (nagu hambaravi või silmaarstiteenus) ja selle ennetamise puhul; |
| --- | --- |

72.

tuletab meelde, et juurdepääs tervishoiuteenustele on sageli piiratud rahaliste või piirkondlike piirangute tõttu (näiteks hajaasustusega piirkondades) ning seda eelkõige igapäevase arstiabi (nagu hambaravi või silmaarstiteenus) ja selle ennetamise puhul;

| 73. | rõhutab, et kui vaesusele lisanduvad muud tundlikkust suurendavad tegurid (nagu lapseealisus või vanadus, puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast), suurendab see tervisealase ebavõrdsuse ohtu veelgi, ning et halb tervis võib kaasa tuua vaesuse; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et kui vaesusele lisanduvad muud tundlikkust suurendavad tegurid (nagu lapseealisus või vanadus, puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast), suurendab see tervisealase ebavõrdsuse ohtu veelgi, ning et halb tervis võib kaasa tuua vaesuse;

| 74. | rõhutab tervishoiu- ja hoolekandeteenuste tähtsust tööoskuste täiendamisel, inimeste sotsiaalse integratsiooni edendamisel ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel; |
| --- | --- |

74.

rõhutab tervishoiu- ja hoolekandeteenuste tähtsust tööoskuste täiendamisel, inimeste sotsiaalse integratsiooni edendamisel ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel;

| 75. | tervitab komisjoni teatist „E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil“, milles tuuakse välja täiendavad meetmed, et eelkõige parandada juurdepääsu tervishoiuteenustele, vähendada tervishoiukulusid ja tagada suurem võrdsus Euroopa kodanike vahel; |
| --- | --- |

75.

tervitab komisjoni teatist „E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil“, milles tuuakse välja täiendavad meetmed, et eelkõige parandada juurdepääsu tervishoiuteenustele, vähendada tervishoiukulusid ja tagada suurem võrdsus Euroopa kodanike vahel;

| 76. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles jätkama tööd sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks, mis võimaldaks aja jooksul vähendada ka tervishoiualast ebavõrdsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse universaalsetest põhiväärtustest lähtudes keskenduma selliste tundlike rühmade nagu vaesuses elavate inimeste vajadustele; |
| --- | --- |

76.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles jätkama tööd sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks, mis võimaldaks aja jooksul vähendada ka tervishoiualast ebavõrdsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse universaalsetest põhiväärtustest lähtudes keskenduma selliste tundlike rühmade nagu vaesuses elavate inimeste vajadustele;

| 77. | kutsub liikmesriike üles lahendama tervishoiuteenuste ebavõrdse kättesaadavuse probleeme, mis mõjutavad igapäevaelu, näiteks hambaravi või silmaarstiteenuse valdkonnas; |
| --- | --- |

77.

kutsub liikmesriike üles lahendama tervishoiuteenuste ebavõrdse kättesaadavuse probleeme, mis mõjutavad igapäevaelu, näiteks hambaravi või silmaarstiteenuse valdkonnas;

| 78. | nõuab tungivalt, et komisjon annaks endast parima, et ergutada liikmesriike hüvitama patsientide kulusid ja tegema kõik vajaliku, et vähendada ravimite ebavõrdset kättesaadavust selliste haiguste puhul nagu menopausijärgne osteoporoos ja Alzheimeri tõbi, mille ravikulusid mõnes liikmesriigis ei hüvitata, ning teeks seda võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

78.

nõuab tungivalt, et komisjon annaks endast parima, et ergutada liikmesriike hüvitama patsientide kulusid ja tegema kõik vajaliku, et vähendada ravimite ebavõrdset kättesaadavust selliste haiguste puhul nagu menopausijärgne osteoporoos ja Alzheimeri tõbi, mille ravikulusid mõnes liikmesriigis ei hüvitata, ning teeks seda võimalikult kiiresti;

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning vaesus

| 79. | taunib asjaolu, et komisjoni avaldatud digitaalse ühtse turu strateegia ei arvesta vajadusega tagada kõigile asukohast sõltumatu, võrdne ja piiranguteta juurdepääs uuele digitaaltehnoloogiale, uutele turgudele ja sidevahenditele, pidades eelkõige silmas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavaid inimesi; |
| --- | --- |

79.

taunib asjaolu, et komisjoni avaldatud digitaalse ühtse turu strateegia ei arvesta vajadusega tagada kõigile asukohast sõltumatu, võrdne ja piiranguteta juurdepääs uuele digitaaltehnoloogiale, uutele turgudele ja sidevahenditele, pidades eelkõige silmas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavaid inimesi;

| 80. | julgustab liikmesriike ja komisjoni võtma kasutusele strateegiaid, mille eesmärk on vähendada digilõhet ja soodustada võrdset juurdepääsu uuele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, pidades eelkõige silmas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavaid inimesi; |
| --- | --- |

80.

julgustab liikmesriike ja komisjoni võtma kasutusele strateegiaid, mille eesmärk on vähendada digilõhet ja soodustada võrdset juurdepääsu uuele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, pidades eelkõige silmas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavaid inimesi;

Vesi ja vaesus

| 81. | tuletab meelde, et ÜRO Peaassamblee tunnustas õigust puhtale ja kvaliteetsele joogiveele ja kanalisatsioonile põhiõigusena; võtab siiski teadmiseks, et teatavates piirkondades, eelkõige maa- ja äärepoolseimates piirkondades, ei ole juurdepääs joogiveele tagatud, ning üha suuremal hulgal inimestel olnud raskusi oma veearvete tasumisega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast sõltuva, et tagada viivitamata kõikidele juurdepääs joogiveele; ergutab liikmesriike tagama juurdepääsu minimaalsele veevarustusele ning kaitsma haavatavate leibkondade inimõigusi; |
| --- | --- |

81.

tuletab meelde, et ÜRO Peaassamblee tunnustas õigust puhtale ja kvaliteetsele joogiveele ja kanalisatsioonile põhiõigusena; võtab siiski teadmiseks, et teatavates piirkondades, eelkõige maa- ja äärepoolseimates piirkondades, ei ole juurdepääs joogiveele tagatud, ning üha suuremal hulgal inimestel olnud raskusi oma veearvete tasumisega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast sõltuva, et tagada viivitamata kõikidele juurdepääs joogiveele; ergutab liikmesriike tagama juurdepääsu minimaalsele veevarustusele ning kaitsma haavatavate leibkondade inimõigusi;

| 82. | ergutab seetõttu liikmesriike tegema kõik endast olenevat, et tagada võimalikult kiiresti kogu oma elanikkonnale juurdepääs joogiveele; |
| --- | --- |

82.

ergutab seetõttu liikmesriike tegema kõik endast olenevat, et tagada võimalikult kiiresti kogu oma elanikkonnale juurdepääs joogiveele;

o

o o

| 83. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

83.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

(2)  ELT L 72, 12.3.2014, lk 1.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(6)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 214.

(7)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.

(8)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 66.

(9)  ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

(10)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 57.

(11)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 57.

(12)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/292&Lang=F

(13)  http://www.unicef-irc.org/publications/pdf/rc10_eng.pdf.

(14)  http://www.unicef-irc.org/publications/pdf/rc12-eng-web.pdf.

(15)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2345&furtherNews=yes.

(16)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 130.

(17)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 21.

(18)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 23.

(19)  ELT C 166, 7.6.2011, lk 18.

(20)  Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee ühisarvamus nõukogule, ELi nõukogu, 13809/14 SOC 662 EMPL 120 EDUC 297 ECOFIN 876, 3. oktoober 2014.

(21)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7744&visible=0.

(22)  Center for responsible lending, Durham, http://www.responsiblelending.org/state-of-lending/cumulative/, http://www.uvcw.be/no_index/cpas/panier-etude-qualitative.pdf.

(23)  Ricardo Cherenti, Belgian Federation of public local social action center, http://www.uvcw.be/no_index/cpas/panier-etude-quantitative.pdf.

(24)  Sotsiaalkaitsekomitee arvamus nõukogule. Euroopa Liidu Nõukogu, 649/11, SOC 124, 15. veebruar 2011.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0294.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0264.

(27)  ELT L 268, 15.10.2015, lk 28.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0261.

(29)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0070.

(30)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 40.

(31)  ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 74.

(32)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 8.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/209 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/209

---

P8_TA(2016)0137

Erasektor ja areng

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon erasektori ja arengu kohta (2014/2205(INI))

(2018/C 058/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides“ (COM(2014)0263) ning nõukogu 23. juuni 2014. aasta ja 12. detsembri 2014. aasta järeldusi selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides“ (COM(2014)0263) ning nõukogu 23. juuni 2014. aasta ja 12. detsembri 2014. aasta järeldusi selle kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat“ (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat“ (COM(2015)0044),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärne elu kõigile“ (COM(2013)0092) ning nõukogu 25. juuni 2013. aasta järeldusi selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärne elu kõigile“ (COM(2013)0092) ning nõukogu 25. juuni 2013. aasta järeldusi selle kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks“ (COM(2011)0637) ja nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks“ (COM(2011)0637) ja nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi selle kohta,

| — | võttes arvesse tegevuskava erainvesteeringute kohta säästva arengu eesmärkidesse, mis on visandatud ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi 2014. aasta maailma investeerimisaruandes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava erainvesteeringute kohta säästva arengu eesmärkidesse, mis on visandatud ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi 2014. aasta maailma investeerimisaruandes (1),

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (2),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (4) ning eriti selles esitatud nõudmist viia erasektori tegevus vastavusse säästva arengu eesmärkidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (4) ning eriti selles esitatud nõudmist viia erasektori tegevus vastavusse säästva arengu eesmärkidega,

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni omandiõiguste, omandi ja jõukuse loomise tähtsuse kohta vaesuse kaotamises ning säästva arengu soodustamises arengumaades (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni omandiõiguste, omandi ja jõukuse loomise tähtsuse kohta vaesuse kaotamises ning säästva arengu soodustamises arengumaades (5),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamise platvormi tegevuse kohta selle loomisest kuni 2014. aasta juuli lõpuni (COM(2014)0733), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamise platvormi tegevuse kohta selle loomisest kuni 2014. aasta juuli lõpuni (COM(2014)0733),

| — | võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2014 „ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2014 „ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus“,

| — | võttes arvesse 1. detsembri 2011. aasta Busani partnerluslepingut tõhusaks arengukoostööks (6), eriti selle lõiget 32, milles osutatakse vajadusele tunnustada „erasektori keskset rolli innovatsiooni edendamises, jõukuse, sissetuleku ja töökohtade loomises, siseressursside mobiliseerimises ning seeläbi ka vaesuse vähendamises“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. detsembri 2011. aasta Busani partnerluslepingut tõhusaks arengukoostööks (6), eriti selle lõiget 32, milles osutatakse vajadusele tunnustada „erasektori keskset rolli innovatsiooni edendamises, jõukuse, sissetuleku ja töökohtade loomises, siseressursside mobiliseerimises ning seeläbi ka vaesuse vähendamises“,

| — | võttes arvesse ühisavaldust riikliku ja erasektori koostöö kohta (7) ning heaolupartnerlust (8), mis tekkis Busani kohtumise erasektorit käsitlenud arutelude tulemusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisavaldust riikliku ja erasektori koostöö kohta (7) ning heaolupartnerlust (8), mis tekkis Busani kohtumise erasektorit käsitlenud arutelude tulemusel,

| — | võttes arvesse 20.–22. juunil 2012. aastal toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi Rio+20 tulemusdokumenti „Tulevik, mida tahame“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20.–22. juunil 2012. aastal toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi Rio+20 tulemusdokumenti „Tulevik, mida tahame“ (9),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (10),

| — | võttes arvesse ÜRO algatust Global Compact ja OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele: täiendavus ja iseloomulik panus (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO algatust Global Compact ja OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele: täiendavus ja iseloomulik panus (11),

| — | võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) säästva arengu investeerimispoliitika raamistikku (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) säästva arengu investeerimispoliitika raamistikku (12),

| — | võttes arvesse Aafrika Arengupanga Grupi erasektori arengustrateegiat 2013–2017 „Erasektori ümberkujundamise toetamine Aafrikas“ (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Arengupanga Grupi erasektori arengustrateegiat 2013–2017 „Erasektori ümberkujundamise toetamine Aafrikas“ (13),

| — | võttes arvesse ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (14),

| — | võttes arvesse ÜRO Tööstusarengu Organisatsiooni (UNIDO) Lima deklaratsiooni kaasava ja jätkusuutliku tööstusarengu kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Tööstusarengu Organisatsiooni (UNIDO) Lima deklaratsiooni kaasava ja jätkusuutliku tööstusarengu kohta (15),

| — | võttes arvesse ILO inimväärse töö tagamise suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO inimväärse töö tagamise suuniseid,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 9 lõike 2 punkti b, milles on sätestatud kohustus tagada, et avalikke rajatisi ja teenuseid pakkuvad eraõiguslikud isikud arvestaksid puuetega inimeste nendele juurdepääsu kõigi aspektidega (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 9 lõike 2 punkti b, milles on sätestatud kohustus tagada, et avalikke rajatisi ja teenuseid pakkuvad eraõiguslikud isikud arvestaksid puuetega inimeste nendele juurdepääsu kõigi aspektidega (16),

| — | võttes arvesse ELi strateegiat aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi strateegiat aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse 2015. aasta järgset arenguraamistikku, milles nähakse erasektorit peamise rakenduspartnerina, ning erasektori rolli üleminekul keskkonnasõbralikule majandusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta järgset arenguraamistikku, milles nähakse erasektorit peamise rakenduspartnerina, ning erasektori rolli üleminekul keskkonnasõbralikule majandusele,

| — | võttes arvesse 2010. aasta vabatahtlikke suuniseid maaomandi ja muude loodusvarade vastutustundlikuks haldamiseks (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta vabatahtlikke suuniseid maaomandi ja muude loodusvarade vastutustundlikuks haldamiseks (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A8-0043/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A8-0043/2016),

| A. | arvestades, et avalikul sektoril on põhjapanev roll säästva arengu eesmärkide saavutamisel; arvestades, et erasektor on kõigis turumajandustes jõukuse loomise ja majanduskasvu allikas, luues arenguriikides 90 % töökohtadest ja sissetulekust; arvestades, et erasektor moodustab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) andmetel arenguriikides 84 % SKPst ja see suudab olla jätkusuutlik baas riigisiseste ressursside mobiliseerimisele, vähendades sõltuvust abist, kuniks see on nõuetekohaselt reguleeritud, järgib inimõiguste põhimõtteid ja keskkonnanorme ning on seotud konkreetsete pikaajaliste positiivsete muutustega riigisiseses majanduses, säästvas arengus ja ebavõrdsuse vähendamises; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et avalikul sektoril on põhjapanev roll säästva arengu eesmärkide saavutamisel; arvestades, et erasektor on kõigis turumajandustes jõukuse loomise ja majanduskasvu allikas, luues arenguriikides 90 % töökohtadest ja sissetulekust; arvestades, et erasektor moodustab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) andmetel arenguriikides 84 % SKPst ja see suudab olla jätkusuutlik baas riigisiseste ressursside mobiliseerimisele, vähendades sõltuvust abist, kuniks see on nõuetekohaselt reguleeritud, järgib inimõiguste põhimõtteid ja keskkonnanorme ning on seotud konkreetsete pikaajaliste positiivsete muutustega riigisiseses majanduses, säästvas arengus ja ebavõrdsuse vähendamises;

| B. | arvestades, et ÜRO Arenguprogrammi inimarengu indeksi andmetel teenib 1,2 miljardit inimest vähem kui 1,25 US dollarit päevas; arvestades, et ebavõrdsus on kasvuteel ning kujutab koos vaesusega endast ühte suurimat ohtu ülemaailmsele stabiilsusele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Arenguprogrammi inimarengu indeksi andmetel teenib 1,2 miljardit inimest vähem kui 1,25 US dollarit päevas; arvestades, et ebavõrdsus on kasvuteel ning kujutab koos vaesusega endast ühte suurimat ohtu ülemaailmsele stabiilsusele;

| C. | arvestades, et eksisteerib selge seos tugeva tööstussektori arengu ja turu vaesuse vähendamise vahel: 1 % kasv tootmissektori lisaväärtuses elaniku kohta vähendab vaeste isikute arvu peaaegu 2 % (18); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eksisteerib selge seos tugeva tööstussektori arengu ja turu vaesuse vähendamise vahel: 1 % kasv tootmissektori lisaväärtuses elaniku kohta vähendab vaeste isikute arvu peaaegu 2 % (18);

| D. | arvestades, et vaja on suuremahulisi investeeringuid, kuna arenguriikides vajatakse vahendeid hinnanguliselt 2,4 triljonit USA dollarit aastas praegu kulutatavast rohkem; arvestades, et erasektori rahastamine võib avaliku sektori rahastamist täiendada, kuid mitte asendada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaja on suuremahulisi investeeringuid, kuna arenguriikides vajatakse vahendeid hinnanguliselt 2,4 triljonit USA dollarit aastas praegu kulutatavast rohkem; arvestades, et erasektori rahastamine võib avaliku sektori rahastamist täiendada, kuid mitte asendada;

| E. | arvestades, et ÜRO kuulutas 2012. aasta rahvusvaheliseks ühistute aastaks, toonitamaks nende rolli arengu tagamisel, inimeste võimestamisel, inimväärikuse tugevdamisel ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele kaasa aitamisel; arvestades, et ühistute sektoris on kogu maailmas umbes 800 miljonit liiget enam kui 100 riigis ning et sellesse sektorisse kuulub maailmas hinnanguliselt üle 100 miljoni töökoha; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO kuulutas 2012. aasta rahvusvaheliseks ühistute aastaks, toonitamaks nende rolli arengu tagamisel, inimeste võimestamisel, inimväärikuse tugevdamisel ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele kaasa aitamisel; arvestades, et ühistute sektoris on kogu maailmas umbes 800 miljonit liiget enam kui 100 riigis ning et sellesse sektorisse kuulub maailmas hinnanguliselt üle 100 miljoni töökoha;

| F. | arvestades, et mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on kõigi turumajanduste alustalaks, seisavad arengumaades silmitsi suurema regulatiivse koormusega kui ELis, ja et enamik neist tegutseb mitteametlikus majanduses, mis on väga muutlik ja mille puhul neil puuduvad õiguskaitse, tööõigused ja rahastamisvõimalused; arvestades, et maailmapanga 2014. aasta aruande „Doing Business“ kohaselt on kõige vaesemad riigid tegelikult need, mille suhtes rakendatakse kõige koormavamat regulatiivset koormust (19); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on kõigi turumajanduste alustalaks, seisavad arengumaades silmitsi suurema regulatiivse koormusega kui ELis, ja et enamik neist tegutseb mitteametlikus majanduses, mis on väga muutlik ja mille puhul neil puuduvad õiguskaitse, tööõigused ja rahastamisvõimalused; arvestades, et maailmapanga 2014. aasta aruande „Doing Business“ kohaselt on kõige vaesemad riigid tegelikult need, mille suhtes rakendatakse kõige koormavamat regulatiivset koormust (19);

| G. | arvestades, et industrialiseerimine (eriti kohalike väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ning väikeste ja keskmise suurusega tööstuste (VKTde) arengu läbi) on heaolu ja arengu mootoriks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et industrialiseerimine (eriti kohalike väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ning väikeste ja keskmise suurusega tööstuste (VKTde) arengu läbi) on heaolu ja arengu mootoriks;

| H. | arvestades, et ÜRO 1986. aasta arenguõiguse deklaratsioonis on arengut nimetatud põhiliseks inimõiguseks; arvestades, et deklaratsioonis võetakse omaks inimõigustel põhinev käsitus, mis tähendab kõigi inimõiguste (majanduslikud, sotsiaalsed, kultuurilised, kodaniku- ja poliitilised õigused) realiseerimist; ja arvestades, et deklaratsioonis kohustutakse samuti tugevdama rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO 1986. aasta arenguõiguse deklaratsioonis on arengut nimetatud põhiliseks inimõiguseks; arvestades, et deklaratsioonis võetakse omaks inimõigustel põhinev käsitus, mis tähendab kõigi inimõiguste (majanduslikud, sotsiaalsed, kultuurilised, kodaniku- ja poliitilised õigused) realiseerimist; ja arvestades, et deklaratsioonis kohustutakse samuti tugevdama rahvusvahelist koostööd;

| I. | arvestades, et välismaised otseinvesteeringud võivad aidata saavutada säästva arengu eesmärke, mis kajastuvad UNCTADi ettepanekus investeerida säästva arengu eesmärkidesse (tegevuskava erasektori toetuste edendamiseks (20)), tingimusel, et välismaised otseinvesteeringud on nõuetekohaselt reguleeritud ja seotud riigisisese majanduse konkreetsete muutustega, eelkõige seoses tehnosiirde ja koolitusvõimaluste loomisega kohalikule tööjõule, sh naistele ja noortele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et välismaised otseinvesteeringud võivad aidata saavutada säästva arengu eesmärke, mis kajastuvad UNCTADi ettepanekus investeerida säästva arengu eesmärkidesse (tegevuskava erasektori toetuste edendamiseks (20)), tingimusel, et välismaised otseinvesteeringud on nõuetekohaselt reguleeritud ja seotud riigisisese majanduse konkreetsete muutustega, eelkõige seoses tehnosiirde ja koolitusvõimaluste loomisega kohalikule tööjõule, sh naistele ja noortele;

| J. | arvestades, et imporditariifidel on oluline osa valitsemissektori tuludes ning need võimaldavad tärkavatel tööstustel kasvada arengumaade siseturgudel; arvestades, et töödeldud põllumajandustoodete imporditariifid võivad luua ruumi lisaväärtuseks ja töökohtade loomiseks maapiirkondade majanduses, edendades samal ajal toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et imporditariifidel on oluline osa valitsemissektori tuludes ning need võimaldavad tärkavatel tööstustel kasvada arengumaade siseturgudel; arvestades, et töödeldud põllumajandustoodete imporditariifid võivad luua ruumi lisaväärtuseks ja töökohtade loomiseks maapiirkondade majanduses, edendades samal ajal toiduga kindlustatust;

| K. | arvestades, et 60 % arengumaade töökohtadest mitteametlikus sektoris on mikro-, väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, ja arvestades, et 70 % mikro-, väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest ei saa finantsasutustelt rahastamist, kuigi nad vajavad seda majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 60 % arengumaade töökohtadest mitteametlikus sektoris on mikro-, väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, ja arvestades, et 70 % mikro-, väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest ei saa finantsasutustelt rahastamist, kuigi nad vajavad seda majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks;

| L. | arvestades, et maailma 100 suuremast majandusüksusest 51 on ettevõtted ning et 500 suurema hargmaise ettevõtte tegevus moodustab peaaegu 70 % maailma kaubandusest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et maailma 100 suuremast majandusüksusest 51 on ettevõtted ning et 500 suurema hargmaise ettevõtte tegevus moodustab peaaegu 70 % maailma kaubandusest;

| M. | arvestades, et keskmine tootmissektori lisaväärtus elaniku kohta on tööstusriikides 10 korda suurem kui arengumaades ja 90 korda suurem kui vähim arenenud riikides (21); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et keskmine tootmissektori lisaväärtus elaniku kohta on tööstusriikides 10 korda suurem kui arengumaades ja 90 korda suurem kui vähim arenenud riikides (21);

| N. | arvestades, et arenenud ja arenguriikide eelarvepoliitiline manööverdamisruum on de facto piiratud ülemaailmsete investorite ja finantsturgude nõuetega; arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel mõjutab arenguriike eriti äriühingute tulumaksu vältimine, sest need riigid sõltuvad tulude suurendamisel äriühingute tulumaksust rohkem kui OECD riigid; arvestades, et tavad, mis hõlbustavad rahvusvahelistel korporatsioonidel ja üksikisikutel maksustamist vältida, on ELi liikmesriikides laialdaselt kasutusel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et arenenud ja arenguriikide eelarvepoliitiline manööverdamisruum on de facto piiratud ülemaailmsete investorite ja finantsturgude nõuetega; arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel mõjutab arenguriike eriti äriühingute tulumaksu vältimine, sest need riigid sõltuvad tulude suurendamisel äriühingute tulumaksust rohkem kui OECD riigid; arvestades, et tavad, mis hõlbustavad rahvusvahelistel korporatsioonidel ja üksikisikutel maksustamist vältida, on ELi liikmesriikides laialdaselt kasutusel;

| O. | arvestades, et ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 2015. aasta järgse arengu tegevuskava vallas nõustav kõrgetasemeline rühm tegi pärast konsulteerimist 30 riigist pärit 250 äriühingu (aastatulu 8 miljardit USA dollarit) tippjuhtidega järelduse, et jätkusuutlikkus tuleb kavandada nende ettevõtlusstrateegiatesse, et kasutada ära ärivõimalusi jätkusuutlikuks majanduskasvuks; arvestades, et erasektori soovi toetada säästvat arengut takistab sageli selge eeskuju puudumine, kuidas ettevõtted peaksid avaliku sektoriga partnerlusi moodustama; arvestades, et erasektor võiks pakkuda kaupu ja osutada teenuseid vaestele kogukondadele ja inimestele, vähendades kulusid, suurendades valikuvõimalusi, kohandades kaupu ja teenuseid nende konkreetsetele vajadustele ning aidates kaasa keskkonna- ja sotsiaalsete tagatiste ja normide levikule; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 2015. aasta järgse arengu tegevuskava vallas nõustav kõrgetasemeline rühm tegi pärast konsulteerimist 30 riigist pärit 250 äriühingu (aastatulu 8 miljardit USA dollarit) tippjuhtidega järelduse, et jätkusuutlikkus tuleb kavandada nende ettevõtlusstrateegiatesse, et kasutada ära ärivõimalusi jätkusuutlikuks majanduskasvuks; arvestades, et erasektori soovi toetada säästvat arengut takistab sageli selge eeskuju puudumine, kuidas ettevõtted peaksid avaliku sektoriga partnerlusi moodustama; arvestades, et erasektor võiks pakkuda kaupu ja osutada teenuseid vaestele kogukondadele ja inimestele, vähendades kulusid, suurendades valikuvõimalusi, kohandades kaupu ja teenuseid nende konkreetsetele vajadustele ning aidates kaasa keskkonna- ja sotsiaalsete tagatiste ja normide levikule;

| P. | arvestades, et üldiselt tunnustatud määratluse puudumisel võib avaliku ja erasektori partnerlust määratleda kui mitme sidusrühma kokkuleppeid erasektori osapoolte, avaliku sektori asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, mille abil püütakse saavutada vastastikku kasulikku üldist eesmärki vahendite ja/või kogemuste jagamise teel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üldiselt tunnustatud määratluse puudumisel võib avaliku ja erasektori partnerlust määratleda kui mitme sidusrühma kokkuleppeid erasektori osapoolte, avaliku sektori asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, mille abil püütakse saavutada vastastikku kasulikku üldist eesmärki vahendite ja/või kogemuste jagamise teel;

| Q. | arvestades, et 15 kahepoolsest institutsioonist koosnevad Euroopa arenguabi rahastamise institutsioonid (EDFI), mis etendavad tähtsat rolli pikaajalise rahastamise pakkumises erasektorile arenevates ja reformivates riikides, püüavad investeerida äriühingutesse, mille tegevus mõjutab arengut mitmel viisil, alates töökindlast elektrivarustusest ja puhtast veest ning lõpetades VKEde rahastamise ja põllumajanduslike väikeettevõtete turulepääsuga; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 15 kahepoolsest institutsioonist koosnevad Euroopa arenguabi rahastamise institutsioonid (EDFI), mis etendavad tähtsat rolli pikaajalise rahastamise pakkumises erasektorile arenevates ja reformivates riikides, püüavad investeerida äriühingutesse, mille tegevus mõjutab arengut mitmel viisil, alates töökindlast elektrivarustusest ja puhtast veest ning lõpetades VKEde rahastamise ja põllumajanduslike väikeettevõtete turulepääsuga;

| R. | arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlused on arenenud riikides, eriti Euroopa riikides ja USAs, juba aastakümneid levinud ühine vorm ning tänapäeval kasutavad neid arenguriikides laialdaselt enamik rahastajaid, moodustades umbes 15–20 % kogu taristuinvesteeringutest; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlused on arenenud riikides, eriti Euroopa riikides ja USAs, juba aastakümneid levinud ühine vorm ning tänapäeval kasutavad neid arenguriikides laialdaselt enamik rahastajaid, moodustades umbes 15–20 % kogu taristuinvesteeringutest;

| S. | arvestades, et 2,5 miljardit inimest, neist enamik arengumaades ja suuremas osas naised ja noored, on ikka veel tõrjutud äriringkondadest, ametlikust finantssektorist ning kinnisvara ja maa omandamise võimalustest ilma; arvestades, et arengumaades on sissetulekurühmades jätkuvalt 6–9 protsendipunktiline sooline lõhe; arvestades, et sotsiaalne dialoog on töökohtadel soolise võrdõiguslikkuse toetamise oluline vahend ja aitab muuta alaesindatust arengumaade äriringkondades; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2,5 miljardit inimest, neist enamik arengumaades ja suuremas osas naised ja noored, on ikka veel tõrjutud äriringkondadest, ametlikust finantssektorist ning kinnisvara ja maa omandamise võimalustest ilma; arvestades, et arengumaades on sissetulekurühmades jätkuvalt 6–9 protsendipunktiline sooline lõhe; arvestades, et sotsiaalne dialoog on töökohtadel soolise võrdõiguslikkuse toetamise oluline vahend ja aitab muuta alaesindatust arengumaade äriringkondades;

| T. | arvestades, et hästi kavandatud ja tõhusalt rakendatavad avaliku ja erasektori partnerlused suudavad mobiliseerida pikaajalist era- ja avaliku sektori rahastamist, luua innovatsiooni tehnoloogiates ja ärimudelites ning lisada mehhanisme tagamaks, et sellised partnerlused oleksid arenguga seotud tulemuste eest vastutavad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hästi kavandatud ja tõhusalt rakendatavad avaliku ja erasektori partnerlused suudavad mobiliseerida pikaajalist era- ja avaliku sektori rahastamist, luua innovatsiooni tehnoloogiates ja ärimudelites ning lisada mehhanisme tagamaks, et sellised partnerlused oleksid arenguga seotud tulemuste eest vastutavad;

| U. | arvestades, et arenguriikide avaliku ja erasektori partnerlused on seni peamiselt keskendunud energiale, taristule ja telekommunikatsiooni sektoritele, samal ajal kui selliste sektorite nagu põllumajanduse, hariduse, keskkonnasäästlike tehnoloogiate, teadusuuringute ja innovatsiooni, tervishoiu ja omandiõiguste potentsiaal on jäänud nende partnerluste poolt valdavalt kasutamata; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et arenguriikide avaliku ja erasektori partnerlused on seni peamiselt keskendunud energiale, taristule ja telekommunikatsiooni sektoritele, samal ajal kui selliste sektorite nagu põllumajanduse, hariduse, keskkonnasäästlike tehnoloogiate, teadusuuringute ja innovatsiooni, tervishoiu ja omandiõiguste potentsiaal on jäänud nende partnerluste poolt valdavalt kasutamata;

| V. | arvestades, et peaaegu kaks kolmandikku Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenudest Aasia, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikidele viimase kümne aasta jooksul on olnud suunatud erasektori tegevusele; arvestades, et EIP Cotonou investeerimisrahastut on tunnustatud ainulaadse, riskivõtmisvõimelise, uuendatava fondina suurema riskiga investeeringute rahastamiseks erasektori arengu toetamisel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et peaaegu kaks kolmandikku Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenudest Aasia, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikidele viimase kümne aasta jooksul on olnud suunatud erasektori tegevusele; arvestades, et EIP Cotonou investeerimisrahastut on tunnustatud ainulaadse, riskivõtmisvõimelise, uuendatava fondina suurema riskiga investeeringute rahastamiseks erasektori arengu toetamisel;

| W. | arvestades, et kuigi iga aasta liitub arengumaailma tööjõuga 45 miljonit tööotsijat (22), tunnistab 34 % ettevõtetest 41 riigis asjaolu, et nad ei suuda leida vajalikke töötajaid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kuigi iga aasta liitub arengumaailma tööjõuga 45 miljonit tööotsijat (22), tunnistab 34 % ettevõtetest 41 riigis asjaolu, et nad ei suuda leida vajalikke töötajaid;

| X. | arvestades, et muutuste kava kontekstis nähakse segarahastamist olulise vahendina täiendavate ressursside võimendamiseks, ühendades ELi toetuseid avaliku ja erasektori rahastajate pakutavate laenude või omakapitaliga; arvestades aga, et Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 16/2014 (segarahastamise kasutamise kohta) järeldustest ilmnes, et peaaegu poolte kontrollitud projektide puhul ei olnud toetuste põhjendamiseks piisavalt tõendeid, samal ajal kui paljude selliste juhtude puhul oli märge, et investeeringuid oleks tehtud ka ilma ELi toetuseta; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et muutuste kava kontekstis nähakse segarahastamist olulise vahendina täiendavate ressursside võimendamiseks, ühendades ELi toetuseid avaliku ja erasektori rahastajate pakutavate laenude või omakapitaliga; arvestades aga, et Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 16/2014 (segarahastamise kasutamise kohta) järeldustest ilmnes, et peaaegu poolte kontrollitud projektide puhul ei olnud toetuste põhjendamiseks piisavalt tõendeid, samal ajal kui paljude selliste juhtude puhul oli märge, et investeeringuid oleks tehtud ka ilma ELi toetuseta;

| Y. | arvestades, et tootmissektoril, kus kogu maailmas oli 2009. aastal 470 miljonit töökohta ja 2013. aastal ligi pool miljardit töökohta (23), on suur potentsiaal tööhõive ja jõukuse loomiseks ning inimväärse ja kvalifitseeritud töö jaoks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et tootmissektoril, kus kogu maailmas oli 2009. aastal 470 miljonit töökohta ja 2013. aastal ligi pool miljardit töökohta (23), on suur potentsiaal tööhõive ja jõukuse loomiseks ning inimväärse ja kvalifitseeritud töö jaoks;

| Z. | arvestades, et globaalne jõukus koguneb üha rohkem väiksearvulise rikka eliidi kätesse ning eeldatakse, et rikkaim 1 % elanikkonnast omab 2016. aastaks enam kui poolt globaalsest jõukusest; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et globaalne jõukus koguneb üha rohkem väiksearvulise rikka eliidi kätesse ning eeldatakse, et rikkaim 1 % elanikkonnast omab 2016. aastaks enam kui poolt globaalsest jõukusest;

| AA. | arvestades, et õiglane ja progressiivne maksustamine koos heaolu ja sotsiaalse õigluse kriteeriumitega on kesksel kohal ebavõrdsuste vähendamisel, kujundades riigis jõukuse ümberjaotamist suurema sissetulekuga kodanikelt neile, kes seda kõige enam vajavad; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et õiglane ja progressiivne maksustamine koos heaolu ja sotsiaalse õigluse kriteeriumitega on kesksel kohal ebavõrdsuste vähendamisel, kujundades riigis jõukuse ümberjaotamist suurema sissetulekuga kodanikelt neile, kes seda kõige enam vajavad;

Pikaajaline strateegia koostööks erasektoriga

| 1. | tunnistab, et erasektori investeeringud arengumaadesse võivad aidata kaasa ÜRO säästva arengu eesmärkide saavutamisele, kui neid nõuetekohaselt reguleeritakse; tunneb heameelt nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järelduste üle erasektori suurema rolli kohta arengukoostöös ja on nendega nõus; tunneb heameelt komisjoni algatuse üle soodustada erasektori saamist teiste, riiklike ja valitsusväliste arenguorganisatsioonide ning kaasavate ärimudelite, näiteks ühistute ja sotsiaalsete ettevõtete kõrval oluliseks kaasava ja säästva arengu partneriks ÜRO säästva arengu eesmärkide raames, mis eeldab erasektorilt kohustust pühenduda heale valitsemistavale, vaesuse vähendamisele ja jõukuse loomisele jätkusuutlike investeeringute abil, samuti ebavõrdsuse vähendamisele, inimõiguste ja keskkonnanormide edendamisele ning kohalike majanduste võimestamisele; toonitab, et kõik kaasatud peavad era- ja avaliku sektori osaliste erinevaid rolle täielikult mõistma ja tunnistama; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et erasektori investeeringud arengumaadesse võivad aidata kaasa ÜRO säästva arengu eesmärkide saavutamisele, kui neid nõuetekohaselt reguleeritakse; tunneb heameelt nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järelduste üle erasektori suurema rolli kohta arengukoostöös ja on nendega nõus; tunneb heameelt komisjoni algatuse üle soodustada erasektori saamist teiste, riiklike ja valitsusväliste arenguorganisatsioonide ning kaasavate ärimudelite, näiteks ühistute ja sotsiaalsete ettevõtete kõrval oluliseks kaasava ja säästva arengu partneriks ÜRO säästva arengu eesmärkide raames, mis eeldab erasektorilt kohustust pühenduda heale valitsemistavale, vaesuse vähendamisele ja jõukuse loomisele jätkusuutlike investeeringute abil, samuti ebavõrdsuse vähendamisele, inimõiguste ja keskkonnanormide edendamisele ning kohalike majanduste võimestamisele; toonitab, et kõik kaasatud peavad era- ja avaliku sektori osaliste erinevaid rolle täielikult mõistma ja tunnistama;

| 2. | palub komisjonil jätkata aktiivset osalemist aruteludes 2030. aasta tegevuskava üle, tunnistades samal ajal erasektori mitmekesisust ja probleeme, mis esinevad kõige enam tõrjutute ja raskeimini kättesaadavate vaesuse leevendamisel; on arvamusel, et mis tahes ELi poliitika puhul, millega püütakse kaasata erasektorit arengualasesse tegevusse, tuleb täpsustada, millisele erasektorile see on suunatud; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil jätkata aktiivset osalemist aruteludes 2030. aasta tegevuskava üle, tunnistades samal ajal erasektori mitmekesisust ja probleeme, mis esinevad kõige enam tõrjutute ja raskeimini kättesaadavate vaesuse leevendamisel; on arvamusel, et mis tahes ELi poliitika puhul, millega püütakse kaasata erasektorit arengualasesse tegevusse, tuleb täpsustada, millisele erasektorile see on suunatud;

| 3. | toonitab, et tulevastes partnerlustes 2030. aasta säästva arengu tegevuskava raames tuleb keskenduda rohkem vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisele; tuletab meelde, et ametlik arenguabi peab jääma peamiseks vahendiks kõigi vaesuse vormide kaotamisel ja arengumaade sotsiaalsete alusvajaduste rahuldamisel, ja et seda ei saa asendada erasektori rahastamisega; tunnistab võimalusi erasektori rahastamise võimendamiseks ametliku arenguabiga tingimusel, et järgitakse läbipaistvuse, aruandekohustuse, omaluse ning riigi prioriteetidele vastavuse ja võla jätkusuutlikkuse riski põhimõtteid; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et tulevastes partnerlustes 2030. aasta säästva arengu tegevuskava raames tuleb keskenduda rohkem vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisele; tuletab meelde, et ametlik arenguabi peab jääma peamiseks vahendiks kõigi vaesuse vormide kaotamisel ja arengumaade sotsiaalsete alusvajaduste rahuldamisel, ja et seda ei saa asendada erasektori rahastamisega; tunnistab võimalusi erasektori rahastamise võimendamiseks ametliku arenguabiga tingimusel, et järgitakse läbipaistvuse, aruandekohustuse, omaluse ning riigi prioriteetidele vastavuse ja võla jätkusuutlikkuse riski põhimõtteid;

| 4. | nõuab rohkem avaliku sektori investeeringuid kõigile kättesaadavatesse avalikesse teenustesse, eriti transpordi sektoris, joogivee, tervishoiu ja hariduse kättesaadavuse valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

nõuab rohkem avaliku sektori investeeringuid kõigile kättesaadavatesse avalikesse teenustesse, eriti transpordi sektoris, joogivee, tervishoiu ja hariduse kättesaadavuse valdkonnas;

| 5. | on veendunud, et erasektor ja avalik sektor on kõige tulemuslikumad, kui nad teevad koostööd heas seisundis investeerimiskeskkonna, äritegevuse ja majanduskasvu aluste loomisel; rõhutab, et kõik partnerlused ja liidud erasektoriga peavad keskenduma jagatud väärtuse prioriteetidele, mis ühendavad ettevõtluseesmärgid ELi arengueesmärkidega, ja järgima rahvusvahelisi standardeid arengu tõhususe vallas; on arvamusel, et neid tuleb kujundada ja juhtida koos kõnealuste partnerriikidega, et tagada riskide, kohustuste ja tulude jagamine, kulutõhusus ja täpsed arengueesmärgid, korrapärased vahe-eesmärgid, selge aruandekohustus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et erasektor ja avalik sektor on kõige tulemuslikumad, kui nad teevad koostööd heas seisundis investeerimiskeskkonna, äritegevuse ja majanduskasvu aluste loomisel; rõhutab, et kõik partnerlused ja liidud erasektoriga peavad keskenduma jagatud väärtuse prioriteetidele, mis ühendavad ettevõtluseesmärgid ELi arengueesmärkidega, ja järgima rahvusvahelisi standardeid arengu tõhususe vallas; on arvamusel, et neid tuleb kujundada ja juhtida koos kõnealuste partnerriikidega, et tagada riskide, kohustuste ja tulude jagamine, kulutõhusus ja täpsed arengueesmärgid, korrapärased vahe-eesmärgid, selge aruandekohustus ja läbipaistvus;

| 6. | tervitab välismaise erasektori rolli arenguriikidesse investeerimise kaudu riikide arengu kiirendamisel; rõhutab samuti, kui tähtis on soodustada vastutustundlikku investeerimist, mis toetab kohalikke turge ja aitab leevendada vaesust; |
| --- | --- |

6.

tervitab välismaise erasektori rolli arenguriikidesse investeerimise kaudu riikide arengu kiirendamisel; rõhutab samuti, kui tähtis on soodustada vastutustundlikku investeerimist, mis toetab kohalikke turge ja aitab leevendada vaesust;

| 7. | toetab Euroopa arenguabi rahastamise institutsioonide ühenduse (EDFI) tegevust, kuna selle liikmed varustavad arenguriikide ettevõtjaid kapitaliga nii ettevõtetesse otse investeerides kui ka kaudselt, andes kapitali kohalikele äripankadele ja tärkavate turgude börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatele fondidele, mille raames keskendutakse mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; nõuab tungivalt, et komisjon soosiks selliseid programme rahastamisel ja koostöö tegemisel, kuna erasektor on arenguriikides ülimalt oluline; |
| --- | --- |

7.

toetab Euroopa arenguabi rahastamise institutsioonide ühenduse (EDFI) tegevust, kuna selle liikmed varustavad arenguriikide ettevõtjaid kapitaliga nii ettevõtetesse otse investeerides kui ka kaudselt, andes kapitali kohalikele äripankadele ja tärkavate turgude börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatele fondidele, mille raames keskendutakse mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; nõuab tungivalt, et komisjon soosiks selliseid programme rahastamisel ja koostöö tegemisel, kuna erasektor on arenguriikides ülimalt oluline;

| 8. | nõuab tõhusamate läbipaistvus- ja aruandlusnormide väljatöötamist ELi tehnoloogiaettevõtete jaoks seoses sellise tehnoloogia eksportimisega, mida saab kasutada inimõiguste rikkumiseks, korruptsiooni soodustamiseks või ELi julgeolekuhuvide vastaseks tegevuseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab tõhusamate läbipaistvus- ja aruandlusnormide väljatöötamist ELi tehnoloogiaettevõtete jaoks seoses sellise tehnoloogia eksportimisega, mida saab kasutada inimõiguste rikkumiseks, korruptsiooni soodustamiseks või ELi julgeolekuhuvide vastaseks tegevuseks;

| 9. | rõhutab, et ELi kaubandus-, investeerimis-, julgeoleku- ja arengupoliitika on omavahel seotud ning neil on otsene mõju arenguriikidele; tuletab meelde Lissaboni lepingu artiklit 208, milles sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõte, mille kohaselt tuleb arengukoostöö eesmärke arvesse võtta sellise poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; nõuab kogu kaubandus- ja investeerimisvaldkonna poliitika hindamist arengule avaldatava mõju osas, eriti seoses universaalse juurdepääsuga üldist huvi pakkuvatele kaupadele ja teenustele; rõhutab, kui tähtis on täiustada säästva arengu peatükke kõikides tulevastes kahepoolsetes kaubanduskokkulepetes, et lisada sinna erasektori jaoks tõhusad aruandluskavad; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ELi kaubandus-, investeerimis-, julgeoleku- ja arengupoliitika on omavahel seotud ning neil on otsene mõju arenguriikidele; tuletab meelde Lissaboni lepingu artiklit 208, milles sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõte, mille kohaselt tuleb arengukoostöö eesmärke arvesse võtta sellise poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; nõuab kogu kaubandus- ja investeerimisvaldkonna poliitika hindamist arengule avaldatava mõju osas, eriti seoses universaalse juurdepääsuga üldist huvi pakkuvatele kaupadele ja teenustele; rõhutab, kui tähtis on täiustada säästva arengu peatükke kõikides tulevastes kahepoolsetes kaubanduskokkulepetes, et lisada sinna erasektori jaoks tõhusad aruandluskavad;

| 10. | rõhutab vajadust uurida, kuidas kaasata erasektorit veelgi rohkem Euroopa naabruspoliitika raames, et aidata luua Euroopa Liidu naabruses majanduskasvu ja töökohti, näiteks oskusteabe jagamise kaudu kapitalile juurdepääsemiseks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust uurida, kuidas kaasata erasektorit veelgi rohkem Euroopa naabruspoliitika raames, et aidata luua Euroopa Liidu naabruses majanduskasvu ja töökohti, näiteks oskusteabe jagamise kaudu kapitalile juurdepääsemiseks;

| 11. | palub komisjonil edendada, toetada ja rahastada avaliku sektori sisest partnerlust esimese võimalusena ning hõlmata kohustuslikud ja avalikult kättesaadavad vaesuse ja sotsiaalse mõju eelhindamised, kui arenguprogramme rakendatakse koos erasektoriga; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil edendada, toetada ja rahastada avaliku sektori sisest partnerlust esimese võimalusena ning hõlmata kohustuslikud ja avalikult kättesaadavad vaesuse ja sotsiaalse mõju eelhindamised, kui arenguprogramme rakendatakse koos erasektoriga;

| 12. | nõuab, et EL hõlmaks ametliku konsulteerimise kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kogukondadega, keda arenguprojektid otseselt ja kaudselt mõjutavad; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et EL hõlmaks ametliku konsulteerimise kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kogukondadega, keda arenguprojektid otseselt ja kaudselt mõjutavad;

| 13. | toonitab ELi lisaväärtuse tohutut potentsiaali partnerluste moodustamiseks erasektoriga tihedas koostöös liikmesriikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellest paljudel on tõendatud tulemused koostööst erasektoriga; toonitab, et õigusriigi põhimõtetel põhinev täielikult toimiv turumajandus on jätkuvalt oluline majandus- ja sotsiaalarengut soodustav tegur ning see asjaolu peaks kajastuma ELi arengupoliitikas; |
| --- | --- |

13.

toonitab ELi lisaväärtuse tohutut potentsiaali partnerluste moodustamiseks erasektoriga tihedas koostöös liikmesriikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellest paljudel on tõendatud tulemused koostööst erasektoriga; toonitab, et õigusriigi põhimõtetel põhinev täielikult toimiv turumajandus on jätkuvalt oluline majandus- ja sotsiaalarengut soodustav tegur ning see asjaolu peaks kajastuma ELi arengupoliitikas;

| 14. | väljendab heameelt ÜRO ettevõtete kaasamise raamistiku üle, kus rõhutatakse asjaolu, et tugev majanduskasvu edendav erasektor on hädavajalik säästva arengu eesmärkide saavutamiseks ning et erasektor aitab olulisel määral kaasa ühistele edusammudele majandus-, sotsiaal- ja keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt ÜRO ettevõtete kaasamise raamistiku üle, kus rõhutatakse asjaolu, et tugev majanduskasvu edendav erasektor on hädavajalik säästva arengu eesmärkide saavutamiseks ning et erasektor aitab olulisel määral kaasa ühistele edusammudele majandus-, sotsiaal- ja keskkonna valdkonnas;

| 15. | väljendab heameelt erasektori osalemise üle OECD kõrgetasemelisel foorumil abi tõhususe teemal; peab sellega seoses eelkõige tervitatavaks algatusi uuenduslike viiside osas, millega võimendada erasektori vahendeid arengu rahastamiseks, ning 2011. aastal Busanis tehtud ühisavaldust, mis käsitleb avaliku ja erasektori koostöö laiendamist ja tõhustamist laiapõhjalise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu heaks; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt erasektori osalemise üle OECD kõrgetasemelisel foorumil abi tõhususe teemal; peab sellega seoses eelkõige tervitatavaks algatusi uuenduslike viiside osas, millega võimendada erasektori vahendeid arengu rahastamiseks, ning 2011. aastal Busanis tehtud ühisavaldust, mis käsitleb avaliku ja erasektori koostöö laiendamist ja tõhustamist laiapõhjalise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu heaks;

| 16. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kahepoolse sidumata abi osakaal on pidevalt suurenenud, kuid väljendab muret jätkuvate seotud abi ametlike ja mitteametlike vormide pärast (24); kutsub ELi ja liikmesriike üles täitma Euroopa arengukonsensuse raames võetud kohustust edendada abi täiendavat lahtisidumist, mis läheks kaugemale olemasolevatest OECD soovitustest; rõhutab täiendavalt lahtiseotud abi majanduskasvu edendamise potentsiaali, millest saaks kasu arenguriikide kohalik tööstus; nõuab tegeliku abi („real aid“) suurendamist ja piirkondlike/kohalike väärtusahelate kestlikku ülesehitamist; nõuab kohalike osalejate edasist võimestamist ja keskendumist kestlike piirkondlike/kohalike väärtusahelate ülesehitamisele; rõhutab kohaliku ja piirkondliku omaluse, partnerriikide riiklike strateegiate ja reformikavade ning arenguprojektide kaasatuse ja kohalike tarneahelate kindlustamisega kaasneva lisaväärtuse olulisust; on veendunud, et arengupoliitikal on oluline roll praeguste ELi-suunaliste rändevoogude algpõhjustega tegelemisel; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kahepoolse sidumata abi osakaal on pidevalt suurenenud, kuid väljendab muret jätkuvate seotud abi ametlike ja mitteametlike vormide pärast (24); kutsub ELi ja liikmesriike üles täitma Euroopa arengukonsensuse raames võetud kohustust edendada abi täiendavat lahtisidumist, mis läheks kaugemale olemasolevatest OECD soovitustest; rõhutab täiendavalt lahtiseotud abi majanduskasvu edendamise potentsiaali, millest saaks kasu arenguriikide kohalik tööstus; nõuab tegeliku abi („real aid“) suurendamist ja piirkondlike/kohalike väärtusahelate kestlikku ülesehitamist; nõuab kohalike osalejate edasist võimestamist ja keskendumist kestlike piirkondlike/kohalike väärtusahelate ülesehitamisele; rõhutab kohaliku ja piirkondliku omaluse, partnerriikide riiklike strateegiate ja reformikavade ning arenguprojektide kaasatuse ja kohalike tarneahelate kindlustamisega kaasneva lisaväärtuse olulisust; on veendunud, et arengupoliitikal on oluline roll praeguste ELi-suunaliste rändevoogude algpõhjustega tegelemisel;

| 17. | tunnistab samuti kõigi riikide ja eriti arenguriikide õigust kehtestada ajutisi kapitalipiiranguid, et hoida ära finantskriise, mis võivad tuleneda lühiajalistest ja volatiilsetest erakapitali rahavoogudest; nõuab selle õiguse piirangute kaotamist kõigist kaubandus- ja investeerimislepingutest, k.a WTOs; |
| --- | --- |

17.

tunnistab samuti kõigi riikide ja eriti arenguriikide õigust kehtestada ajutisi kapitalipiiranguid, et hoida ära finantskriise, mis võivad tuleneda lühiajalistest ja volatiilsetest erakapitali rahavoogudest; nõuab selle õiguse piirangute kaotamist kõigist kaubandus- ja investeerimislepingutest, k.a WTOs;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab võtma erasektori toetamisel arvesse juurdepääsetavust, sest selliste suurte elanikkonnarühmade nagu puudega inimeste väljajätmise tõttu jäävad eraettevõtted ilma sugugi mitte tühisest turuosast; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab võtma erasektori toetamisel arvesse juurdepääsetavust, sest selliste suurte elanikkonnarühmade nagu puudega inimeste väljajätmise tõttu jäävad eraettevõtted ilma sugugi mitte tühisest turuosast;

Arenguriikide kohaliku erasektori toetamine

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et arenguriikide mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on palju suurem regulatiivne koormus kui ELi mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, ning et neil puuduvad õiguskaitse ja omandiõigused ja nad tegutsevad muutlikus mitteametlikus majanduses; toonitab sellega seoses, kui tähtsad on maa kinnistamise süsteemid; rõhutab, et arenguriikide kohalikku erasektorit tuleb edendada näiteks rahastamisvõimaluste ja ettevõtluse edendamise abil; palub, et komisjon, teised abiandjad ja arenguasutused suurendaksid kohalike VKEde suutlikkuse arendamisele suunatud toetust; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et arenguriikide mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on palju suurem regulatiivne koormus kui ELi mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, ning et neil puuduvad õiguskaitse ja omandiõigused ja nad tegutsevad muutlikus mitteametlikus majanduses; toonitab sellega seoses, kui tähtsad on maa kinnistamise süsteemid; rõhutab, et arenguriikide kohalikku erasektorit tuleb edendada näiteks rahastamisvõimaluste ja ettevõtluse edendamise abil; palub, et komisjon, teised abiandjad ja arenguasutused suurendaksid kohalike VKEde suutlikkuse arendamisele suunatud toetust;

| 20. | nõuab, et EL edendaks riiklikke arengustrateegiaid, mis kujundavad erasektori toetust arengule, kaasates erasektori arenguraamistikku, kus keskendutakse siseriiklikele ühistutele, VKEdele ja mikroettevõtjatele, eriti väiketalunikele, sest neil on suurim potentsiaal olla riikides õiglase arengu mootoriks; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et EL edendaks riiklikke arengustrateegiaid, mis kujundavad erasektori toetust arengule, kaasates erasektori arenguraamistikku, kus keskendutakse siseriiklikele ühistutele, VKEdele ja mikroettevõtjatele, eriti väiketalunikele, sest neil on suurim potentsiaal olla riikides õiglase arengu mootoriks;

| 21. | toonitab, et partnerluste loomist arengumaadega tuleb rohkem toetada, et ajakohastada nende õigusraamistikud, luues eraalgatustele sõbraliku keskkonna, pakkudes ettevõtetele toetusmehhanisme ning saavutades samal ajal reguleerimise abil õige tasakaalu investeeringuid soodustava õhkkonna ning avalike huvide ja keskkonna kaitse vahel; märgib, et arengumaades tuleb soodustada usaldusväärsete pangandussüsteemide ja maksuametite loomist, mis suudavad teostada tõhusat finantsjuhtimist ning avaliku ja erasektori vahendite haldamist; kutsub partnerriikide valitsusi üles kehtestama aegumisklausli, mille alusel saaks tühistada liigsed meetmed; märgib, et õigusaktide suhtes tuleks kohaldada mõju hindamist eesmärgiga hinnata negatiivset mõju töökohtade loomisele ning ohtusid keskkonnastandarditele; |
| --- | --- |

21.

toonitab, et partnerluste loomist arengumaadega tuleb rohkem toetada, et ajakohastada nende õigusraamistikud, luues eraalgatustele sõbraliku keskkonna, pakkudes ettevõtetele toetusmehhanisme ning saavutades samal ajal reguleerimise abil õige tasakaalu investeeringuid soodustava õhkkonna ning avalike huvide ja keskkonna kaitse vahel; märgib, et arengumaades tuleb soodustada usaldusväärsete pangandussüsteemide ja maksuametite loomist, mis suudavad teostada tõhusat finantsjuhtimist ning avaliku ja erasektori vahendite haldamist; kutsub partnerriikide valitsusi üles kehtestama aegumisklausli, mille alusel saaks tühistada liigsed meetmed; märgib, et õigusaktide suhtes tuleks kohaldada mõju hindamist eesmärgiga hinnata negatiivset mõju töökohtade loomisele ning ohtusid keskkonnastandarditele;

| 22. | nõuab, et EL tugevdaks arenguriikide suutlikkust võtta kasutusele riigi tulud, et võidelda maksupettuse, korruptsiooni ja ebaseaduslike rahavoogudega, ja eelkõige aidata vähim arenenud riikidel ja ebakindlatel riikidel rajada tõhusamaid ja kindlaid juhtimisasutusi, k.a õiglaste ja tõhusate maksusüsteemide arendamise abil; nõuab seepärast, et EL ajakohastaks arenguriikidele antava rahalise ja tehnilise abi, et tagada suurem läbipaistvus ja aruandekohustus; nõuab, et EL, liikmesriigid, kõik 2011. aasta Busani tulemusliku arengukoostöö partnerluslepingule alla kirjutanud organisatsioonid, arenenud riigid ja arenguriigid täidaksid võetud kohustust suurendada korruptsiooni ja ebaseadusliku rahavoogude vastases võitluses tehtavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et EL tugevdaks arenguriikide suutlikkust võtta kasutusele riigi tulud, et võidelda maksupettuse, korruptsiooni ja ebaseaduslike rahavoogudega, ja eelkõige aidata vähim arenenud riikidel ja ebakindlatel riikidel rajada tõhusamaid ja kindlaid juhtimisasutusi, k.a õiglaste ja tõhusate maksusüsteemide arendamise abil; nõuab seepärast, et EL ajakohastaks arenguriikidele antava rahalise ja tehnilise abi, et tagada suurem läbipaistvus ja aruandekohustus; nõuab, et EL, liikmesriigid, kõik 2011. aasta Busani tulemusliku arengukoostöö partnerluslepingule alla kirjutanud organisatsioonid, arenenud riigid ja arenguriigid täidaksid võetud kohustust suurendada korruptsiooni ja ebaseadusliku rahavoogude vastases võitluses tehtavaid jõupingutusi;

| 23. | nõuab, et komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (DG DEVCO) teeks koostööd siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadiga (DG GROW), et Euroopa ettevõtlusvõrgustiku alusel dubleerida väikeste, keskmise suurusega ja mikroettevõtjate piirkondlikke tugistruktuure arenguriikides, mille eesmärk on aidata neil muutuda seaduslikuks, saada juurdepääs rahastamisele ja kapitalile ning turule ja ületada õiguslikud takistused ning toetada eelkõige neid esindavate vahendajaorganisatsioonide tugevdamist; rõhutab asjaolu, et edaspidi võiksid sellised struktuurid saada ka kohalike ja piirkondlike avaliku ja erasektori partnerluste algatamise kohtadeks eri valdkondades, alates põllumajandusest ja lõpetades kutseharidus- ja tervishoiuprogrammidega, aidates seeläbi kaasa suutlikkuse suurendamisele, teadmussiirdele ja kogemuste jagamisele ning kohalike ja rahvusvaheliste vahendite ühendamisele; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (DG DEVCO) teeks koostööd siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadiga (DG GROW), et Euroopa ettevõtlusvõrgustiku alusel dubleerida väikeste, keskmise suurusega ja mikroettevõtjate piirkondlikke tugistruktuure arenguriikides, mille eesmärk on aidata neil muutuda seaduslikuks, saada juurdepääs rahastamisele ja kapitalile ning turule ja ületada õiguslikud takistused ning toetada eelkõige neid esindavate vahendajaorganisatsioonide tugevdamist; rõhutab asjaolu, et edaspidi võiksid sellised struktuurid saada ka kohalike ja piirkondlike avaliku ja erasektori partnerluste algatamise kohtadeks eri valdkondades, alates põllumajandusest ja lõpetades kutseharidus- ja tervishoiuprogrammidega, aidates seeläbi kaasa suutlikkuse suurendamisele, teadmussiirdele ja kogemuste jagamisele ning kohalike ja rahvusvaheliste vahendite ühendamisele;

| 24. | kinnitab, et EL vastutab õiglase ülemaailmse maksusüsteemi toetamise eest, mis tähendab, et rahvusvahelistele korporatsioonidele tuleb kehtestada tulemuslikud ja kohustuslikud riigipõhised aruandlusnõuded, tuleb luua ettevõtete, usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasusaavate omanike avalik register, tagada maksuteabe automaatne vahetamine ning maksuõiguste õiglane jaotus maksu- ja investeerimislepingute läbirääkimisel; on samuti seisukohal, et välismaiseid otseinvesteeringuid tuleks investeerida ainult ettevõtetesse ja fondidesse, kes on valmis avalikustama oma kasusaavad omanikud ja andma riigipõhiselt aru oma finantskontode kohta; |
| --- | --- |

24.

kinnitab, et EL vastutab õiglase ülemaailmse maksusüsteemi toetamise eest, mis tähendab, et rahvusvahelistele korporatsioonidele tuleb kehtestada tulemuslikud ja kohustuslikud riigipõhised aruandlusnõuded, tuleb luua ettevõtete, usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasusaavate omanike avalik register, tagada maksuteabe automaatne vahetamine ning maksuõiguste õiglane jaotus maksu- ja investeerimislepingute läbirääkimisel; on samuti seisukohal, et välismaiseid otseinvesteeringuid tuleks investeerida ainult ettevõtetesse ja fondidesse, kes on valmis avalikustama oma kasusaavad omanikud ja andma riigipõhiselt aru oma finantskontode kohta;

| 25. | tuletab meelde, et tollitariifirežiimid on õiguskeskkonna esmatähtis osa, mis on sihipäraselt suunatud vaeste vajadusi arvestavale erasektori arendamisele ja töökohtade loomisele; võtab siiski murega teadmiseks, et majanduspartnerluslepingutes kehtestatakse imporditariifide vähendamine mitmetes AKV riikide majandussektorites, samal ajal kui kogu ELi impordi suhtes kohaldatavate tariifide kaotamine tooks kaasa tariifitulude ulatusliku vähenemise, mõnel juhul kuni 15–20 % valitsemissektori tuludest; nõuab tungivalt, et EL kujundaks oma kaubanduspoliitikat kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et tollitariifirežiimid on õiguskeskkonna esmatähtis osa, mis on sihipäraselt suunatud vaeste vajadusi arvestavale erasektori arendamisele ja töökohtade loomisele; võtab siiski murega teadmiseks, et majanduspartnerluslepingutes kehtestatakse imporditariifide vähendamine mitmetes AKV riikide majandussektorites, samal ajal kui kogu ELi impordi suhtes kohaldatavate tariifide kaotamine tooks kaasa tariifitulude ulatusliku vähenemise, mõnel juhul kuni 15–20 % valitsemissektori tuludest; nõuab tungivalt, et EL kujundaks oma kaubanduspoliitikat kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega;

| 26. | tunneb heameelt EIP 500 miljoni euro suuruse tulemusliku rahastamise vahendi üle Cotonou investeerimisrahastu raames, mis võimaldab EIP-l suurendada oma koostööd erasektoriga riskantsemates valdkondades ning suuremat väljakutset pakkuvates keskkondades; taunib EIP laenuvahendi vähendamist Aasia puhul; rõhutab, et EIP investeeringud Cotonou investeerimisrahastu raames tuleks viia demokraatliku omavastutuse põhimõtte kohaselt vastavusse riikide juhitavate arengustrateegiatega; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt EIP 500 miljoni euro suuruse tulemusliku rahastamise vahendi üle Cotonou investeerimisrahastu raames, mis võimaldab EIP-l suurendada oma koostööd erasektoriga riskantsemates valdkondades ning suuremat väljakutset pakkuvates keskkondades; taunib EIP laenuvahendi vähendamist Aasia puhul; rõhutab, et EIP investeeringud Cotonou investeerimisrahastu raames tuleks viia demokraatliku omavastutuse põhimõtte kohaselt vastavusse riikide juhitavate arengustrateegiatega;

| 27. | rõhutab asjaolu, et ebakindlates riikides ja konfliktijärgses olukorras olevates riikides on erasektori arengu ees seisvad takistused suuremad kui mujal ning nõuavad sihipärasemat lähenemisviisi, et parandada investeerimiskliimat, kaotada tõkked, ebavajalikud ettevõtluse eeskirjad, turuvallutuslik käitumine ja korruptsiooni kõrge tase; soovitab sellega seoses, et komisjon tegeleks partnerriikidega ja erasektoriga poliitiliste reformide alase dialoogi raames, et saada üle sügavast usaldamatusest valitsuste ja erasektori vahel, mida tavapäraselt soodustab tulu tagaajav käitumine, semupoliitika ja vähene legitiimsus; |
| --- | --- |

27.

rõhutab asjaolu, et ebakindlates riikides ja konfliktijärgses olukorras olevates riikides on erasektori arengu ees seisvad takistused suuremad kui mujal ning nõuavad sihipärasemat lähenemisviisi, et parandada investeerimiskliimat, kaotada tõkked, ebavajalikud ettevõtluse eeskirjad, turuvallutuslik käitumine ja korruptsiooni kõrge tase; soovitab sellega seoses, et komisjon tegeleks partnerriikidega ja erasektoriga poliitiliste reformide alase dialoogi raames, et saada üle sügavast usaldamatusest valitsuste ja erasektori vahel, mida tavapäraselt soodustab tulu tagaajav käitumine, semupoliitika ja vähene legitiimsus;

| 28. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja arenguriike üles suurendama oma jõupingutusi naiste majandusliku iseseisvuse edendamisel ning naisettevõtjate toetusmehhanismide loomiseks; märgib, et säästmisel põhineval lähenemisviisil naiste rahalisele kaasamisele on tõestatud kogemused; soovitab soolise aspekti arvessevõtmist kõikides partnerlusprogrammides, mis oleks ühendatud naiste, noorte, puuetega üksikisikute ettevõtluskoolitusega ja suunatud naissoost äriinglite võrgustikele; nõuab suurema toetuse andmist kohalikele naisettevõtjatele, et nad saaksid kasu erasektori juhitavast majanduskasvust; soovitab võtta vastu meetmed, et teostada järelevalvet naiste majandusliku iseseisvuse edendamise protsessi üle ning võtab teadmiseks, et Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul aitaks naiste ja meeste võrdväärne panus tööjõusse suurendada märkimisväärselt sissetulekut inimese kohta; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja arenguriike üles suurendama oma jõupingutusi naiste majandusliku iseseisvuse edendamisel ning naisettevõtjate toetusmehhanismide loomiseks; märgib, et säästmisel põhineval lähenemisviisil naiste rahalisele kaasamisele on tõestatud kogemused; soovitab soolise aspekti arvessevõtmist kõikides partnerlusprogrammides, mis oleks ühendatud naiste, noorte, puuetega üksikisikute ettevõtluskoolitusega ja suunatud naissoost äriinglite võrgustikele; nõuab suurema toetuse andmist kohalikele naisettevõtjatele, et nad saaksid kasu erasektori juhitavast majanduskasvust; soovitab võtta vastu meetmed, et teostada järelevalvet naiste majandusliku iseseisvuse edendamise protsessi üle ning võtab teadmiseks, et Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul aitaks naiste ja meeste võrdväärne panus tööjõusse suurendada märkimisväärselt sissetulekut inimese kohta;

Euroopa ja rahvusvahelise ettevõtlussektori kaasamine säästva arengu saavutamisse

| 29. | toonitab, et erasektori potentsiaal pikaajalisele säästvale arengule kaasaaitamisel seisneb enamas kui rahalistes vahendites, kogemustes ja asjatundlikkuses ning hõlmab kohalike väärtusahelate ja turustuskanalite loomist, tuues kaasa töökohtade loomise, vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamise, naiste õiguste ja võimaluste ning keskkonnasäästlikkuse edendamise, mõjuulatuse ja tõhususe suurenemise ning parema juurdepääsu kaubanduslikult kättesaadavatele ja taskukohastele toodetele, teenustele ja tehnoloogiale; nõuab, et Euroopa arengualased jõupingutused täidaksid olulist rolli selliste kokkulepitud rahvusvaheliste standardite nagu ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni normide rakendamisel, mis hõlmaks koostööd ettevõtete ja investoritega, et tagada nende äritegevuses ja arenguriikide tarneahelates nimetatud juhtpõhimõtete ja OECD rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud suuniste täielik järgimine; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et erasektori potentsiaal pikaajalisele säästvale arengule kaasaaitamisel seisneb enamas kui rahalistes vahendites, kogemustes ja asjatundlikkuses ning hõlmab kohalike väärtusahelate ja turustuskanalite loomist, tuues kaasa töökohtade loomise, vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamise, naiste õiguste ja võimaluste ning keskkonnasäästlikkuse edendamise, mõjuulatuse ja tõhususe suurenemise ning parema juurdepääsu kaubanduslikult kättesaadavatele ja taskukohastele toodetele, teenustele ja tehnoloogiale; nõuab, et Euroopa arengualased jõupingutused täidaksid olulist rolli selliste kokkulepitud rahvusvaheliste standardite nagu ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni normide rakendamisel, mis hõlmaks koostööd ettevõtete ja investoritega, et tagada nende äritegevuses ja arenguriikide tarneahelates nimetatud juhtpõhimõtete ja OECD rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud suuniste täielik järgimine;

| 30. | rõhutab, et erasektori tõhusaks osalemises arengus on esmatähtis sotsiaaldialoog; rõhutab, et arenguriikidel on kohustus toetada sotsiaaldialoogi erasektori tööandjate, töötajate ja oma riigi valitsuse vahel, mis on hea valitsemistava ja riigi stabiilsuse edendamise viis; palub eelkõige arenguriikidel tagada, et sotsiaaldialoog hõlmaks ka eksportkauba tootmise eritsoone ja tööstusklastreid; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et erasektori tõhusaks osalemises arengus on esmatähtis sotsiaaldialoog; rõhutab, et arenguriikidel on kohustus toetada sotsiaaldialoogi erasektori tööandjate, töötajate ja oma riigi valitsuse vahel, mis on hea valitsemistava ja riigi stabiilsuse edendamise viis; palub eelkõige arenguriikidel tagada, et sotsiaaldialoog hõlmaks ka eksportkauba tootmise eritsoone ja tööstusklastreid;

| 31. | rõhutab, et erasektor, eriti kohalikud VKEd peavad olema poliitilise dialoogi osa koos kõigi muude arengupartneritega, et soodustada vastastikust arusaamist ja tegeleda ootustega, et tagada seeläbi tulemuslikkus ja läbipaistvus; rõhutab sellega seoses, et ELi delegatsioonidel arenguriikides on oluline roll niisuguste dialoogide vahendajana; rõhutab positiivset rolli, mida täidavad ühistud sotsiaalselt kaasava arengu katalüsaatorina, ja nende suutlikkust anda kogukondadele töökohtade ja sissetuleku tekitamise abil rohkem mõjuvõimu; juhib eelkõige tähelepanu, et töötajad on moodustanud ühiste teenustega ühistud ja liidud, kes aitaksid neid tegutsemisel füüsilisest isikust ettevõtjana mitteametlikus majanduses, samal ajal kui maapiirkondades annavad hoiu-laenuühistud juurdepääsu pangateenustele, mis on paljudes kogukondades puudulikud, ning rahastavad väikeste ja mikroettevõtete asutamist; tunnistab, et erasektor hõlmab selliseid osalejaid nagu sotsiaalsed ettevõtted ja õiglase kaubanduse organisatsioonid, kes on põiminud sotsiaalsed ja keskkonnapõhimõtted oma töösse; kutsub komisjoni üles tunnistama neid jõupingutusi oma töös, mis on seotud erasektori rolliga arengus; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et erasektor, eriti kohalikud VKEd peavad olema poliitilise dialoogi osa koos kõigi muude arengupartneritega, et soodustada vastastikust arusaamist ja tegeleda ootustega, et tagada seeläbi tulemuslikkus ja läbipaistvus; rõhutab sellega seoses, et ELi delegatsioonidel arenguriikides on oluline roll niisuguste dialoogide vahendajana; rõhutab positiivset rolli, mida täidavad ühistud sotsiaalselt kaasava arengu katalüsaatorina, ja nende suutlikkust anda kogukondadele töökohtade ja sissetuleku tekitamise abil rohkem mõjuvõimu; juhib eelkõige tähelepanu, et töötajad on moodustanud ühiste teenustega ühistud ja liidud, kes aitaksid neid tegutsemisel füüsilisest isikust ettevõtjana mitteametlikus majanduses, samal ajal kui maapiirkondades annavad hoiu-laenuühistud juurdepääsu pangateenustele, mis on paljudes kogukondades puudulikud, ning rahastavad väikeste ja mikroettevõtete asutamist; tunnistab, et erasektor hõlmab selliseid osalejaid nagu sotsiaalsed ettevõtted ja õiglase kaubanduse organisatsioonid, kes on põiminud sotsiaalsed ja keskkonnapõhimõtted oma töösse; kutsub komisjoni üles tunnistama neid jõupingutusi oma töös, mis on seotud erasektori rolliga arengus;

| 32. | kutsub komisjoni üles kaitsma investorite ja teiste sidusrühmade ettepanekut toetada vastavalt mittefinantsaruandlust käsitlevale ELi direktiivile siduvaid eeskirju ettevõtete sotsiaalse, keskkonnaalase ja inimõiguste alase aruandluse kohta, mis sisalduvad ÜRO säästva arengu eesmärkide uutes ettepanekutes; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles kaitsma investorite ja teiste sidusrühmade ettepanekut toetada vastavalt mittefinantsaruandlust käsitlevale ELi direktiivile siduvaid eeskirju ettevõtete sotsiaalse, keskkonnaalase ja inimõiguste alase aruandluse kohta, mis sisalduvad ÜRO säästva arengu eesmärkide uutes ettepanekutes;

| 33. | kutsub ELi üles aitama kaasa siseriiklike erasektori osaliste, eriti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate struktuuride, võrgustike ja organisatsioonide tugevdamisele ja loomisele, võttes arvesse nende rolli riiklikus ja piirkondlikus poliitikas; |
| --- | --- |

33.

kutsub ELi üles aitama kaasa siseriiklike erasektori osaliste, eriti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate struktuuride, võrgustike ja organisatsioonide tugevdamisele ja loomisele, võttes arvesse nende rolli riiklikus ja piirkondlikus poliitikas;

| 34. | rõhutab, et üks peamisi piiranguid erasektori osaluse suurendamisele arenguriikides tuleneb usaldusväärsete projektide vähesusest, mille põhjuseks on nõrgad õigus-, institutsionaalsed ja eelarveraamistikud ja jõustamissuutlikkus, ning samuti investeeringute kavandamise ja projektide ettevalmistamiseks vajalike vahendite vähesusest; nõuab suurema tehnilise abi andmist partnerriikide avaliku sektori ettevõtete valdkonnale, et suurendada nende suutlikkust võtta endale vastutus avaliku ja erasektori partnerluse juhtimise eest ning võtta nende protsessi lõpus endale vastutus; rõhutab vajadust, et erasektor näeks ette pikaajalise investeerimistulu, sest sõltuvalt oma aktsionäridest võib neil muidu puududa pikaajaline nägemus, mis on vajalik tulu saamiseks sotsiaalsektoritest, mis täidavad inimarengus tähtsat rolli; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et üks peamisi piiranguid erasektori osaluse suurendamisele arenguriikides tuleneb usaldusväärsete projektide vähesusest, mille põhjuseks on nõrgad õigus-, institutsionaalsed ja eelarveraamistikud ja jõustamissuutlikkus, ning samuti investeeringute kavandamise ja projektide ettevalmistamiseks vajalike vahendite vähesusest; nõuab suurema tehnilise abi andmist partnerriikide avaliku sektori ettevõtete valdkonnale, et suurendada nende suutlikkust võtta endale vastutus avaliku ja erasektori partnerluse juhtimise eest ning võtta nende protsessi lõpus endale vastutus; rõhutab vajadust, et erasektor näeks ette pikaajalise investeerimistulu, sest sõltuvalt oma aktsionäridest võib neil muidu puududa pikaajaline nägemus, mis on vajalik tulu saamiseks sotsiaalsektoritest, mis täidavad inimarengus tähtsat rolli;

| 35. | märgib, et erasektori osalus arenguriikide taristus on 1990. aasta 18 miljardilt USA dollarilt suurenenud oluliselt 2013. aastaks 150 miljardile USA dollarile; nõuab pidevat tegevust selles suunas, märkides, et puudulik juurdepääs taristule on erasektori majanduskasvu peamine takistus, mis kahjustab toodangut ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

35.

märgib, et erasektori osalus arenguriikide taristus on 1990. aasta 18 miljardilt USA dollarilt suurenenud oluliselt 2013. aastaks 150 miljardile USA dollarile; nõuab pidevat tegevust selles suunas, märkides, et puudulik juurdepääs taristule on erasektori majanduskasvu peamine takistus, mis kahjustab toodangut ja töökohtade loomist;

| 36. | toonitab avaliku ja erasektori partnerluste tohutut potentsiaali põllumajanduses, et vältida omandiõiguste ja maaomandiga seotud kindlustunde suhtes kohaldatava selgelt määratletud ja tugeva õigusraamistiku tingimustes maa hõivamist ning tagada tugevam ja tulemuslikum põllumajandustootmine; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2014. aastal käivitati ELi programm maa valdamise tugevdamiseks Aafrika riikides; soovitab, et EL ja selle delegatsioon täidaksid tugevamat rolli koostöös partnervalitsustega, samuti EIPga ja Rahvusvahelise Põllumajanduse Arengu Fondiga (IFAD) ja muude sarnaste organitega, kaasates erasektori põllumajandusprobleemide turupõhiste lahenduste väljatöötamisse; rõhutab vajadust luua rahalised stiimulid, et vältida selliste vaeste ja äärepoolseimate piirkondade elanike ja põllumajandustootjate tõrjumist, mille suhtes ei ole suurt ärihuvi või mis ei ole tõenäoliselt põllumajandustööstuse partnerite jaoks atraktiivsed; rõhutab, et need kaitsemeetmed peaksid hõlmama sotsiaalsete ja keskkonnaohtude hindamist, konsulteerimist asjaomaste kogukondade õiguspäraste esindajatega, saades nende vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku vastava projekti kohta ning õigusliku toetuse nendele kogukondadele, kui nad seda vajavad; nõuab, et komisjon täiendaks projekte järelevalvemenetlustega ja räägiks läbi lepingute läbivaatamise üle juhtude puhul, mis on põhjustanud kohalikule elanikkonnale kahju; |
| --- | --- |

36.

toonitab avaliku ja erasektori partnerluste tohutut potentsiaali põllumajanduses, et vältida omandiõiguste ja maaomandiga seotud kindlustunde suhtes kohaldatava selgelt määratletud ja tugeva õigusraamistiku tingimustes maa hõivamist ning tagada tugevam ja tulemuslikum põllumajandustootmine; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2014. aastal käivitati ELi programm maa valdamise tugevdamiseks Aafrika riikides; soovitab, et EL ja selle delegatsioon täidaksid tugevamat rolli koostöös partnervalitsustega, samuti EIPga ja Rahvusvahelise Põllumajanduse Arengu Fondiga (IFAD) ja muude sarnaste organitega, kaasates erasektori põllumajandusprobleemide turupõhiste lahenduste väljatöötamisse; rõhutab vajadust luua rahalised stiimulid, et vältida selliste vaeste ja äärepoolseimate piirkondade elanike ja põllumajandustootjate tõrjumist, mille suhtes ei ole suurt ärihuvi või mis ei ole tõenäoliselt põllumajandustööstuse partnerite jaoks atraktiivsed; rõhutab, et need kaitsemeetmed peaksid hõlmama sotsiaalsete ja keskkonnaohtude hindamist, konsulteerimist asjaomaste kogukondade õiguspäraste esindajatega, saades nende vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku vastava projekti kohta ning õigusliku toetuse nendele kogukondadele, kui nad seda vajavad; nõuab, et komisjon täiendaks projekte järelevalvemenetlustega ja räägiks läbi lepingute läbivaatamise üle juhtude puhul, mis on põhjustanud kohalikule elanikkonnale kahju;

| 37. | rõhutab ka ohte, mis on seotud avaliku ja erasektori partnerlustega põllumajanduses, sealhulgas maa hõivamisega, mida tuleb vältida; rõhutab, kui tähtis on suunata abi väikepõllumajandustootjatele, eelkõige naistele; nõuab, et komisjon seoks kõik ELi vahenditega seotud avaliku ja erasektori partnerlused põllumajandussektoris ulatuslike väikepõllumajandustootjatele, karjakasvatajatele ja muudele haavatavatele maakasutajatele suunatud meetmetega, et kaitsta neid maale või veele juurdepääsu võimaliku kadumise eest; rõhutab, et need kaitsemeetmed peaksid hõlmama sotsiaalsete ja keskkonnaohtude hindamist vastava projekti algatamiseks ning õigusliku toetuse nendele kogukondadele, kui nad seda vajavad; soovitab asendada G8 uue ühenduse (New Alliance) projektid üldise Aafrika põllumajandusarengu programmi (CAADP) algatustega; rõhutab, et finants- ja sotsiaalhüvitised peavad olema siduvad kohustused ja et alati tuleb kaaluda alternatiivseid arengukavasid; |
| --- | --- |

37.

rõhutab ka ohte, mis on seotud avaliku ja erasektori partnerlustega põllumajanduses, sealhulgas maa hõivamisega, mida tuleb vältida; rõhutab, kui tähtis on suunata abi väikepõllumajandustootjatele, eelkõige naistele; nõuab, et komisjon seoks kõik ELi vahenditega seotud avaliku ja erasektori partnerlused põllumajandussektoris ulatuslike väikepõllumajandustootjatele, karjakasvatajatele ja muudele haavatavatele maakasutajatele suunatud meetmetega, et kaitsta neid maale või veele juurdepääsu võimaliku kadumise eest; rõhutab, et need kaitsemeetmed peaksid hõlmama sotsiaalsete ja keskkonnaohtude hindamist vastava projekti algatamiseks ning õigusliku toetuse nendele kogukondadele, kui nad seda vajavad; soovitab asendada G8 uue ühenduse (New Alliance) projektid üldise Aafrika põllumajandusarengu programmi (CAADP) algatustega; rõhutab, et finants- ja sotsiaalhüvitised peavad olema siduvad kohustused ja et alati tuleb kaaluda alternatiivseid arengukavasid;

| 38. | soovitab, et EL jätkaks jätkusuutlikul viisil taastuvate ja rohelise energia projektide toetamist arenguriikides, eelkõige äärepoolseimates maapiirkondades; tunneb heameelt asjaolu üle, et üks EIP tulemusliku rahastamise vahendi prioriteete on energiavaldkonna investeeringud, mida tunnustatakse laialdaselt kui üht põhitegurit Aafrika majanduskasvu hoogustamisel; ootab, et innovatiivsed rahastamisvahendid soodustaksid erasektori investeeringuid taastuvenergiasse, energiatõhususse ja energiale juurdepääsule; ergutab ka EIP-l ja kõigil Euroopa arendamise finantsasutustel jätkama selliste investeerimisprojektide rahastamist, millega toetatakse kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist Aafrikas kooskõlas ELi kohustustega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames; tuletab meelde, et prioriteediks tuleb seada väikesemahulised põhivõrguvälised detsentraliseeritud taastuvenergia projektid, et tagada maapiirkondadele juurdepääs energiale, vältides suuremahuliste energiataristute võimalikke negatiivseid sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid; |
| --- | --- |

38.

soovitab, et EL jätkaks jätkusuutlikul viisil taastuvate ja rohelise energia projektide toetamist arenguriikides, eelkõige äärepoolseimates maapiirkondades; tunneb heameelt asjaolu üle, et üks EIP tulemusliku rahastamise vahendi prioriteete on energiavaldkonna investeeringud, mida tunnustatakse laialdaselt kui üht põhitegurit Aafrika majanduskasvu hoogustamisel; ootab, et innovatiivsed rahastamisvahendid soodustaksid erasektori investeeringuid taastuvenergiasse, energiatõhususse ja energiale juurdepääsule; ergutab ka EIP-l ja kõigil Euroopa arendamise finantsasutustel jätkama selliste investeerimisprojektide rahastamist, millega toetatakse kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist Aafrikas kooskõlas ELi kohustustega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames; tuletab meelde, et prioriteediks tuleb seada väikesemahulised põhivõrguvälised detsentraliseeritud taastuvenergia projektid, et tagada maapiirkondadele juurdepääs energiale, vältides suuremahuliste energiataristute võimalikke negatiivseid sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid;

| 39. | nõuab tungivalt, et EL töötaks välja tugeva õigusraamistiku, mis põhineks arengu tõhususe kriteeriumitel, mille raames erasektor peab toimima, sealhulgas pikaajaliste avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste edendamine; nõuab tungivalt, et EL edendaks kulutõhususe analüüsist lähtudes avaliku ja erasektori partnerlusi ainult juhul, kui muud odavamad ja väiksema riskiga rahastamisvõimalused ei ole kättesaadavad; kutsub ELi üles rakendama avaliku ja erasektori partnerlusprojektide suhtes tõhusaid kaitsemeetmeid, et tagada inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste järgimine; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et EL töötaks välja tugeva õigusraamistiku, mis põhineks arengu tõhususe kriteeriumitel, mille raames erasektor peab toimima, sealhulgas pikaajaliste avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste edendamine; nõuab tungivalt, et EL edendaks kulutõhususe analüüsist lähtudes avaliku ja erasektori partnerlusi ainult juhul, kui muud odavamad ja väiksema riskiga rahastamisvõimalused ei ole kättesaadavad; kutsub ELi üles rakendama avaliku ja erasektori partnerlusprojektide suhtes tõhusaid kaitsemeetmeid, et tagada inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste järgimine;

| 40. | väljendab heameelt saavutuste üle avaliku ja erasektori vahendite ühiskasutusse andmisel tervishoius ning ravimite kättesaadavuse parandamisel, samuti tehnosiirde potentsiaali suuremal ärakasutamisel arenguriikides; soovitab ELil tegutseda toetajana uute koostöövaldkondade avastamiseks, mis ulatuvad ravimitele juurdepääsust mittetoimivate tervishoiusüsteemide reformimiseni arenguriikides; rõhutab, et kohalike VKEde/ tööstussektori VKEde toetamist saab edendada mitte ainult rahastamisvahendite, vaid ka tehnosiirde, suutlikkuse suurendamise, jätkusuutliku tarnijate arendamise ja ettevõtlusalaste ühendusprogrammide abil; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt saavutuste üle avaliku ja erasektori vahendite ühiskasutusse andmisel tervishoius ning ravimite kättesaadavuse parandamisel, samuti tehnosiirde potentsiaali suuremal ärakasutamisel arenguriikides; soovitab ELil tegutseda toetajana uute koostöövaldkondade avastamiseks, mis ulatuvad ravimitele juurdepääsust mittetoimivate tervishoiusüsteemide reformimiseni arenguriikides; rõhutab, et kohalike VKEde/ tööstussektori VKEde toetamist saab edendada mitte ainult rahastamisvahendite, vaid ka tehnosiirde, suutlikkuse suurendamise, jätkusuutliku tarnijate arendamise ja ettevõtlusalaste ühendusprogrammide abil;

| 41. | rõhutab, kui tähtis on sulgeda lõhe arenguriikide haridussüsteemi ja olemasoleva tööturu vahel; kutsub komisjoni üles soodustama programme ja toetama avaliku ja erasektori partnerlusi, mis hõlmavad kõiki koolide, ülikoolide, koolituskeskuste ja erasektori osaliste asjaomaseid sidusrühmi, et pakkuda tööturu jaoks asjakohaseid koolitus- ja haridusvõimalusi; ergutab duaalse kutseõppe asutuste rajamist, kus noored, kes läbivad ühe kutseala praktilistele aspektidele põhitähelepanu pööravat kutsealast õpipoisiõppe programmi, saavad ka erialastes kutseõppeasutustes teoreetilist õpet; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, kui tähtis on sulgeda lõhe arenguriikide haridussüsteemi ja olemasoleva tööturu vahel; kutsub komisjoni üles soodustama programme ja toetama avaliku ja erasektori partnerlusi, mis hõlmavad kõiki koolide, ülikoolide, koolituskeskuste ja erasektori osaliste asjaomaseid sidusrühmi, et pakkuda tööturu jaoks asjakohaseid koolitus- ja haridusvõimalusi; ergutab duaalse kutseõppe asutuste rajamist, kus noored, kes läbivad ühe kutseala praktilistele aspektidele põhitähelepanu pööravat kutsealast õpipoisiõppe programmi, saavad ka erialastes kutseõppeasutustes teoreetilist õpet;

| 42. | juhib tähelepanu, et edukalt jätkusuutliku arengu saavutamiseks tuleb tugevdada valitsuste suutlikkust toimida reguleerijatena; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu, et edukalt jätkusuutliku arengu saavutamiseks tuleb tugevdada valitsuste suutlikkust toimida reguleerijatena;

Erasektori kaasamise põhimõtted

| 43. | rõhutab asjaolu, et tegutsemiseks ettevõtlussektoris on vaja paindlikku lähenemisviisi, mida kohandatakse mitte ainult oodatavaid tulemusi, vaid ka sellist määra silmas pidades, mille kohaselt kohalikud tingimused soodustavad eraettevõtlust ja investeerimist; soovitab diferentseeritud lähenemisviisi seoses vähim arenenud riikide ja ebakindlate riikidega; võtab teadmiseks, et investeerimine ja erasektori osalemine säästva arengu eesmärkidega seotud sektorites on eri arenguriikide puhul väga erinev; kutsub rahastajaid üles andma suurema osa oma vähimarenenud riikidele antavast abist toetuse vormis; |
| --- | --- |

43.

rõhutab asjaolu, et tegutsemiseks ettevõtlussektoris on vaja paindlikku lähenemisviisi, mida kohandatakse mitte ainult oodatavaid tulemusi, vaid ka sellist määra silmas pidades, mille kohaselt kohalikud tingimused soodustavad eraettevõtlust ja investeerimist; soovitab diferentseeritud lähenemisviisi seoses vähim arenenud riikide ja ebakindlate riikidega; võtab teadmiseks, et investeerimine ja erasektori osalemine säästva arengu eesmärkidega seotud sektorites on eri arenguriikide puhul väga erinev; kutsub rahastajaid üles andma suurema osa oma vähimarenenud riikidele antavast abist toetuse vormis;

| 44. | tunneb heameelt komisjoni erasektorit ja arengut käsitlevas teatises esitatud kriteeriumite üle otsetoetuste andmiseks erasektorile; nõuab kõiki erasektori partnerlusi hõlmava selgelt piiritletud raamistiku loomist, rakendades selleks võrdlusaluseid, näiteks mikroettevõtjatele suunatud meetmeid, krediidile juurdepääsu strateegiaid ja ebasoodsas olukorras rühmade, naiste ja noorte tööhõivesse kaasamist, mis peab tagama kooskõla poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega, arengu tõhususe põhimõttega ja arengupoliitika eesmärkidega, eelkõige vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisega; on arvamusel, et kõik otsused avaliku ja erasektori partnerluste kasutamise edendamiseks nende ühendamise kaudu arenguriikides peaksid põhinema nende mehhanismide põhjalikul hindamisel seoses arengumõjuga, aruandekohuslusega ja läbipaistvusega ning varasemast kogemusest saadud õppetundidega; |
| --- | --- |

44.

tunneb heameelt komisjoni erasektorit ja arengut käsitlevas teatises esitatud kriteeriumite üle otsetoetuste andmiseks erasektorile; nõuab kõiki erasektori partnerlusi hõlmava selgelt piiritletud raamistiku loomist, rakendades selleks võrdlusaluseid, näiteks mikroettevõtjatele suunatud meetmeid, krediidile juurdepääsu strateegiaid ja ebasoodsas olukorras rühmade, naiste ja noorte tööhõivesse kaasamist, mis peab tagama kooskõla poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega, arengu tõhususe põhimõttega ja arengupoliitika eesmärkidega, eelkõige vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisega; on arvamusel, et kõik otsused avaliku ja erasektori partnerluste kasutamise edendamiseks nende ühendamise kaudu arenguriikides peaksid põhinema nende mehhanismide põhjalikul hindamisel seoses arengumõjuga, aruandekohuslusega ja läbipaistvusega ning varasemast kogemusest saadud õppetundidega;

| 45. | väljendab muret selle pärast, et alati ei ole kehtestatud kaitsemeetmeid, et tagada avaliku sektori rahaliste vahendite sihtotstarbeline kasutamine; rõhutab, et mõõdetavates väljundinäitajates, järelevalve- ja hindamismehhanismides tuleb kokku leppida projekti ettevalmistavas etapis, tagades samal ajal, et investeeringud on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnanormidega ja läbipaistvusega ning et erasektor maksab õiglase osa maksudest, rõhutab riski hindamise, võla jätkusuutlikkuse, läbipaistvuse ja investeeringukaitse tähtsust; toonitab riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna ametliku nõustamis- ja järelevalverolli tähtsust täieliku aruandekohusluse ja läbipaistvuse tagamisel; soovitab tagada arenguriikides, kus arenguprojekt läbi viiakse, ettevõtete poolse kuritarvitamise ohvritele tulemusliku juurdepääsu õigusemõistmisele ja hüvitisele; |
| --- | --- |

45.

väljendab muret selle pärast, et alati ei ole kehtestatud kaitsemeetmeid, et tagada avaliku sektori rahaliste vahendite sihtotstarbeline kasutamine; rõhutab, et mõõdetavates väljundinäitajates, järelevalve- ja hindamismehhanismides tuleb kokku leppida projekti ettevalmistavas etapis, tagades samal ajal, et investeeringud on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnanormidega ja läbipaistvusega ning et erasektor maksab õiglase osa maksudest, rõhutab riski hindamise, võla jätkusuutlikkuse, läbipaistvuse ja investeeringukaitse tähtsust; toonitab riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna ametliku nõustamis- ja järelevalverolli tähtsust täieliku aruandekohusluse ja läbipaistvuse tagamisel; soovitab tagada arenguriikides, kus arenguprojekt läbi viiakse, ettevõtete poolse kuritarvitamise ohvritele tulemusliku juurdepääsu õigusemõistmisele ja hüvitisele;

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et arengupartnerlustes osalevad ettevõtted tegutsevad vastavalt säästva arengu eesmärkidele ning peavad kinni ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetest ja austavad neid; toetab igati ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tõhusat ja ulatuslikku levitamist ja rakendamist nii ELis kui ka mujal ning rõhutab, et ÜRO juhtpõhimõtete tõhusas rakendamises esinevate puuduste kõrvaldamiseks tuleb võtta kõik vajalikud poliitilised ja seadusandlikud, sh õiguskaitse kättesaadavust puudutavad meetmed; soovitab, et kõik arenguriikides tegutsevad ettevõtted tagavad vastavalt OECD suunistele rahvusvahelistele ettevõtetele teatava läbipaistvuse seoses inimõiguste austamisega, panustamisega arenguriikide sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse heaolusse ning tehes koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega toimuva partnerluse kaudu; rõhutab, et on vaja, et liikmesriigid koostaksid riiklikud kavad ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete ning eelkõige konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevate OECD hoolsuskohustuse suuniste rakendamiseks; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et arengupartnerlustes osalevad ettevõtted tegutsevad vastavalt säästva arengu eesmärkidele ning peavad kinni ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetest ja austavad neid; toetab igati ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tõhusat ja ulatuslikku levitamist ja rakendamist nii ELis kui ka mujal ning rõhutab, et ÜRO juhtpõhimõtete tõhusas rakendamises esinevate puuduste kõrvaldamiseks tuleb võtta kõik vajalikud poliitilised ja seadusandlikud, sh õiguskaitse kättesaadavust puudutavad meetmed; soovitab, et kõik arenguriikides tegutsevad ettevõtted tagavad vastavalt OECD suunistele rahvusvahelistele ettevõtetele teatava läbipaistvuse seoses inimõiguste austamisega, panustamisega arenguriikide sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse heaolusse ning tehes koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega toimuva partnerluse kaudu; rõhutab, et on vaja, et liikmesriigid koostaksid riiklikud kavad ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete ning eelkõige konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevate OECD hoolsuskohustuse suuniste rakendamiseks;

| 47. | rõhutab, et ELi kaubandus- ja arengupoliitikas tuleb respekteerida arenguriikide ja eelkõige vähim arenenud riikide poliitilist ja majanduspoliitilist vabadust säilitada vajaduse korral peamised imporditollimaksud ning edendada kohalikus töötlevas ja põllumajandustööstuses erialast ettevalmistust nõudvate korralike töökohtade loomist, kuna need võimaldavad saavutada kõrgemat omamaist lisandväärtust, tööstuse kasvu, ekspordi kasvu ja mitmekesistamist, mis on kaasava majandusliku ja sotsiaalse uuenemise tähtsad tegurid; palub ELil ja liikmesriikidel edendada konkreetseid meetmeid, mille abil tagada, et rahvusvahelised korporatsioonid maksavad makse selles riigis, kus nad kasumit teenivad, ning edendada riikide kaupa liigendatud erasektori aruandlust, parandades sellega kohalikku vahendite kaasamise võimekust ja ausat konkurentsi; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et ELi kaubandus- ja arengupoliitikas tuleb respekteerida arenguriikide ja eelkõige vähim arenenud riikide poliitilist ja majanduspoliitilist vabadust säilitada vajaduse korral peamised imporditollimaksud ning edendada kohalikus töötlevas ja põllumajandustööstuses erialast ettevalmistust nõudvate korralike töökohtade loomist, kuna need võimaldavad saavutada kõrgemat omamaist lisandväärtust, tööstuse kasvu, ekspordi kasvu ja mitmekesistamist, mis on kaasava majandusliku ja sotsiaalse uuenemise tähtsad tegurid; palub ELil ja liikmesriikidel edendada konkreetseid meetmeid, mille abil tagada, et rahvusvahelised korporatsioonid maksavad makse selles riigis, kus nad kasumit teenivad, ning edendada riikide kaupa liigendatud erasektori aruandlust, parandades sellega kohalikku vahendite kaasamise võimekust ja ausat konkurentsi;

| 48. | soovitab ELil toetada ÜRO raames inimõigustealase rahvusvahelise õigusakti väljatöötamist rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete suhtes, kuna see täpsustab rahvusvaheliste korporatsioonide kohustusi inimõiguste valdkonnas, samuti korporatsioonide kohustusi riikide ees, ning sellega luuakse tõhusad õiguskaitsevahendid ohvritele juhtudeks, kui riigi kohtusüsteem ei ole selgelt võimeline korporatsioonidele süüdistusi esitama; |
| --- | --- |

48.

soovitab ELil toetada ÜRO raames inimõigustealase rahvusvahelise õigusakti väljatöötamist rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete suhtes, kuna see täpsustab rahvusvaheliste korporatsioonide kohustusi inimõiguste valdkonnas, samuti korporatsioonide kohustusi riikide ees, ning sellega luuakse tõhusad õiguskaitsevahendid ohvritele juhtudeks, kui riigi kohtusüsteem ei ole selgelt võimeline korporatsioonidele süüdistusi esitama;

| 49. | tunneb heameelt komisjoni seisukoha üle, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tagamise suuniste strateegilisi sambaid tuleb tugevdada, sest see on võimalus tegeleda ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutusega, eelkõige kõige tõrjutumate isikute hulgas, kelle hulka kuuluvad naised, lapsed, eakad ja puuetega isikud; rõhutab, et on vaja, et ettevõtted toetaksid töötajate õiglast kohtlemist ja tagaksid ohutud ja tervislikud töötingimused, sotsiaalkaitse ja sotsiaaldialoogi, võimaldades samal ajal konstruktiivseid suhteid töötajate, juhtkonna ja töövõtjate vahel; |
| --- | --- |

49.

tunneb heameelt komisjoni seisukoha üle, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tagamise suuniste strateegilisi sambaid tuleb tugevdada, sest see on võimalus tegeleda ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutusega, eelkõige kõige tõrjutumate isikute hulgas, kelle hulka kuuluvad naised, lapsed, eakad ja puuetega isikud; rõhutab, et on vaja, et ettevõtted toetaksid töötajate õiglast kohtlemist ja tagaksid ohutud ja tervislikud töötingimused, sotsiaalkaitse ja sotsiaaldialoogi, võimaldades samal ajal konstruktiivseid suhteid töötajate, juhtkonna ja töövõtjate vahel;

Edasine plaan: vajalikud sammud selleks, et muuta erasektor arengupoliitikas jätkusuutlikuks partneriks

| 50. | kutsub Euroopa institutsioone ja asutusi üles looma selge ja struktureeritud raamistiku erasektoriga sõlmitavate partnerluste ja liitude haldamiseks arenguriikides ning rõhutab, et erasektori rolli suurendamisega üheaegselt on tähtis töötada välja asjakohased kaitsemeetmed ja institutsioonilised oskused; |
| --- | --- |

50.

kutsub Euroopa institutsioone ja asutusi üles looma selge ja struktureeritud raamistiku erasektoriga sõlmitavate partnerluste ja liitude haldamiseks arenguriikides ning rõhutab, et erasektori rolli suurendamisega üheaegselt on tähtis töötada välja asjakohased kaitsemeetmed ja institutsioonilised oskused;

| 51. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles töötama välja selget ja konkreetset strateegiat, millega tagada erasektori tegevuse kooskõla arenguriikide valitsuste ja kodanikuühiskonna arenguprioriteetidega; |
| --- | --- |

51.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles töötama välja selget ja konkreetset strateegiat, millega tagada erasektori tegevuse kooskõla arenguriikide valitsuste ja kodanikuühiskonna arenguprioriteetidega;

| 52. | nõuab, et ELi tasandil loodaks valdkondlikud mitmeid sidusrühmi hõlmavad platvormid, mis ühendavad erasektorit, kodanikuühiskonna organisatsioone, vabaühendusi, mõttekodasid, partnerriikide valitsusi, rahastajaid, koostööorganisatsioone, sotsiaalseid ettevõtteid ja teisi sidusrühmi, et saada partnerite seas üle kahtlustest ja usalduse puudumisest ning leida lahendus väljakutsetele, mis tekivad tahtmatult ühiste arengusekkumiste tõttu; rõhutab sellega seoses olulist rolli, mida ELi delegatsioonid eri riikides täidavad niisuguste dialoogide vahendajana; märgib, et komisjoni ettepanek olemasolevate mehhanismide, näiteks arenguteemalise poliitikafoorumi tugevdamiseks on samm õiges suunas; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et ELi tasandil loodaks valdkondlikud mitmeid sidusrühmi hõlmavad platvormid, mis ühendavad erasektorit, kodanikuühiskonna organisatsioone, vabaühendusi, mõttekodasid, partnerriikide valitsusi, rahastajaid, koostööorganisatsioone, sotsiaalseid ettevõtteid ja teisi sidusrühmi, et saada partnerite seas üle kahtlustest ja usalduse puudumisest ning leida lahendus väljakutsetele, mis tekivad tahtmatult ühiste arengusekkumiste tõttu; rõhutab sellega seoses olulist rolli, mida ELi delegatsioonid eri riikides täidavad niisuguste dialoogide vahendajana; märgib, et komisjoni ettepanek olemasolevate mehhanismide, näiteks arenguteemalise poliitikafoorumi tugevdamiseks on samm õiges suunas;

| 53. | tunnistab kontrollikoja soovitust, et komisjon peaks selgelt demonstreerima ELi toetuste rahalist ja arengualast täiendavust ühendamisprojektide puhul; tervitab komisjoni kavatsust laiendada segarahastamise ulatust nii, et see hõlmaks muid valdkondi peale taristu, näiteks säästvat põllumajandust, sotsiaalsektorit ja kohaliku erasektori arengut, kui komisjon sellele heakskiidu annab; nõuab siiski, et kõik segarahastamisega seotud tegevused peavad olema täielikult kooskõlas arengu tõhususe põhimõtetega, näiteks omavastutuse, aruandekohusluse ja läbipaistvusega, tagades et need aitavad kaasa säästva arengu eesmärkidele; kutsub komisjoni üles hindama laenude ja toetuste ühendamise mehhanismi ja tugevdama oma haldussuutlikkust seoses segarahastamise projektidega, nagu on soovitanud kontrollikoda; kutsub komisjoni üles demokratiseerima rahastamisvahendite ühendamise ELi platvormi ja piirkondlike segarahastamisvahendite struktuuri, kaasates nõuetekohaselt kõik kohaliku tasandi sidusrühmad, sealhulgas partnervalitsused, riikide parlamendid, erasektori osalejad, ametiühingud ja kohalikud kogukonnad; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks abitoetuste loomise ja nende summade kehtestamise kriteeriumeid ning täpsustaks üksikasjalikult iga projekti segarahastamise lisaväärtust; |
| --- | --- |

53.

tunnistab kontrollikoja soovitust, et komisjon peaks selgelt demonstreerima ELi toetuste rahalist ja arengualast täiendavust ühendamisprojektide puhul; tervitab komisjoni kavatsust laiendada segarahastamise ulatust nii, et see hõlmaks muid valdkondi peale taristu, näiteks säästvat põllumajandust, sotsiaalsektorit ja kohaliku erasektori arengut, kui komisjon sellele heakskiidu annab; nõuab siiski, et kõik segarahastamisega seotud tegevused peavad olema täielikult kooskõlas arengu tõhususe põhimõtetega, näiteks omavastutuse, aruandekohusluse ja läbipaistvusega, tagades et need aitavad kaasa säästva arengu eesmärkidele; kutsub komisjoni üles hindama laenude ja toetuste ühendamise mehhanismi ja tugevdama oma haldussuutlikkust seoses segarahastamise projektidega, nagu on soovitanud kontrollikoda; kutsub komisjoni üles demokratiseerima rahastamisvahendite ühendamise ELi platvormi ja piirkondlike segarahastamisvahendite struktuuri, kaasates nõuetekohaselt kõik kohaliku tasandi sidusrühmad, sealhulgas partnervalitsused, riikide parlamendid, erasektori osalejad, ametiühingud ja kohalikud kogukonnad; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks abitoetuste loomise ja nende summade kehtestamise kriteeriumeid ning täpsustaks üksikasjalikult iga projekti segarahastamise lisaväärtust;

| 54. | nõuab senise EIP välislaenude mandaadi laiendamist, et EIP saaks suurendada enda rolli säästva arengu saavutamisel ning eelkõige osaleda aktiivsemalt uues erasektori strateegias segarahastamise, projektide kaasrahastamise ning kohaliku erasektori arendamise kaudu; nõuab samuti suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust EIPga seotud partnerlustes ja projektides; tuletab meelde, et EIP-le antud ELi tagatisega finantstehingud arenguriikides peavad lähtuma vaesuse vähendamise ja pikas perspektiivis vaesuse kaotamise põhieesmärgist; kutsub EIP ja muid liikmesriikide arenguabi finantsasutusi üles tagama, et nendelt toetust saavad ettevõtted ei tegele maksudest kõrvalehoidumisega; |
| --- | --- |

54.

nõuab senise EIP välislaenude mandaadi laiendamist, et EIP saaks suurendada enda rolli säästva arengu saavutamisel ning eelkõige osaleda aktiivsemalt uues erasektori strateegias segarahastamise, projektide kaasrahastamise ning kohaliku erasektori arendamise kaudu; nõuab samuti suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust EIPga seotud partnerlustes ja projektides; tuletab meelde, et EIP-le antud ELi tagatisega finantstehingud arenguriikides peavad lähtuma vaesuse vähendamise ja pikas perspektiivis vaesuse kaotamise põhieesmärgist; kutsub EIP ja muid liikmesriikide arenguabi finantsasutusi üles tagama, et nendelt toetust saavad ettevõtted ei tegele maksudest kõrvalehoidumisega;

| 55. | kutsub komisjoni üles tagama, et madala sissetulekuga ja ebakindlates riikides erasektoriga loodavad partnerlused ja laenud seotakse kodanikuühiskonna organisatsioonidele antavate otsetoetustega ja viiakse vastavusse asjaomaste riikide arenguprioriteetidega, et tagada kodanike osalus ja kaasamine kodanikuühiskonna organisatsioone, kohalikke omavalitsusi ja ametiühinguid ühendavatesse paljusid sidusrühmi hõlmavatesse protsessidesse; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles tagama, et madala sissetulekuga ja ebakindlates riikides erasektoriga loodavad partnerlused ja laenud seotakse kodanikuühiskonna organisatsioonidele antavate otsetoetustega ja viiakse vastavusse asjaomaste riikide arenguprioriteetidega, et tagada kodanike osalus ja kaasamine kodanikuühiskonna organisatsioone, kohalikke omavalitsusi ja ametiühinguid ühendavatesse paljusid sidusrühmi hõlmavatesse protsessidesse;

| 56. | kutsub komisjoni üles tagama, et kõigil ELi delegatsioonidel oleks koolitatud ja kvalifitseeritud töötajad, kes on aktiivselt ette valmistatud toetama ja rakendama partnerlusi erasektori osapooltega; märgib, et lubadus kiirendada EIP kontorite asukohtade kokkuviimist ELi delegatsioonidega on samm õiges suunas; kutsub komisjoni üles kasutama kohapeal nende liikmesriikide parimaid tavasid, kelle saatkonnad on tavaliselt erasektori osapoolte jaoks esmaseks kontaktpunktiks; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles tagama, et kõigil ELi delegatsioonidel oleks koolitatud ja kvalifitseeritud töötajad, kes on aktiivselt ette valmistatud toetama ja rakendama partnerlusi erasektori osapooltega; märgib, et lubadus kiirendada EIP kontorite asukohtade kokkuviimist ELi delegatsioonidega on samm õiges suunas; kutsub komisjoni üles kasutama kohapeal nende liikmesriikide parimaid tavasid, kelle saatkonnad on tavaliselt erasektori osapoolte jaoks esmaseks kontaktpunktiks;

| 57. | nõuab komisjoni poolt kindlamat pühendumist seoses komisjoni poliitilise mõjuvõimu kasutamisega ja võimaluste otsimisega dialoogi pidamiseks partnerriikide valitsuste ja kohalike asutuste juures, et aidata kaasa tihedamale ja positiivsemale suhtlusele erasektoriga; toonitab, et riigistrateegia dokumendid, riiklikud soovituskavad ja eelarvetoetus võivad olla kõige väärtuslikumad vahendid partnerriikide ettevõtlusreformide sihipärasuse tagamisel partnerriikides ja siseriikliku industrialiseerimise edendamisel; soovitab, et EL kiidaks heaks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi tegevuskava säästva arengu eesmärkidesse investeerimise kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et avaliku ja erasektori partnerluste väljatöötamine, struktureerimine ja rakendamine on jätkuvalt probleemiderohke ja keeruline tegevus ja nende edu sõltub ka selle keskkonna võimalustest, kus nad tegutsevad; |
| --- | --- |

57.

nõuab komisjoni poolt kindlamat pühendumist seoses komisjoni poliitilise mõjuvõimu kasutamisega ja võimaluste otsimisega dialoogi pidamiseks partnerriikide valitsuste ja kohalike asutuste juures, et aidata kaasa tihedamale ja positiivsemale suhtlusele erasektoriga; toonitab, et riigistrateegia dokumendid, riiklikud soovituskavad ja eelarvetoetus võivad olla kõige väärtuslikumad vahendid partnerriikide ettevõtlusreformide sihipärasuse tagamisel partnerriikides ja siseriikliku industrialiseerimise edendamisel; soovitab, et EL kiidaks heaks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi tegevuskava säästva arengu eesmärkidesse investeerimise kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et avaliku ja erasektori partnerluste väljatöötamine, struktureerimine ja rakendamine on jätkuvalt probleemiderohke ja keeruline tegevus ja nende edu sõltub ka selle keskkonna võimalustest, kus nad tegutsevad;

| 58. | rõhutab, et vastutus tulemusliku ühise tegutsemise eest lasub mitte ainult rahastajatel ja asjaomastel ettevõtetel, vaid ka partnerriikide valitsustel; kutsub ELi üles töötama partnerriikide suutlikkuse suurendamise tugevdamise kallal, et hinnata avaliku ja erasektori partnerlusprojektides osalemise võimalusi; rõhutab, et hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtted, ettevõtlusreformi raamistik, korruptsioonivastased meetmed, avaliku sektori finantsjuhtimine ja tõhusad avalik-õiguslikud asutused on investeeringute, innovatsiooni ja erasektori arengu seisukohast esmatähtsad; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et vastutus tulemusliku ühise tegutsemise eest lasub mitte ainult rahastajatel ja asjaomastel ettevõtetel, vaid ka partnerriikide valitsustel; kutsub ELi üles töötama partnerriikide suutlikkuse suurendamise tugevdamise kallal, et hinnata avaliku ja erasektori partnerlusprojektides osalemise võimalusi; rõhutab, et hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtted, ettevõtlusreformi raamistik, korruptsioonivastased meetmed, avaliku sektori finantsjuhtimine ja tõhusad avalik-õiguslikud asutused on investeeringute, innovatsiooni ja erasektori arengu seisukohast esmatähtsad;

| 59. | nõuab suuremat keskendumist rahastajate vahelisele kooskõlastamisele ja ühisele programmitööle, samuti keskset tähelepanu mõõdetavate tulemuste ja arenguväljundite saavutamisele, et maksimeerida ELi arengupoliitika mõju ja tagada arenguga seotud kulutuste puhul täielik aruandekohustus; |
| --- | --- |

59.

nõuab suuremat keskendumist rahastajate vahelisele kooskõlastamisele ja ühisele programmitööle, samuti keskset tähelepanu mõõdetavate tulemuste ja arenguväljundite saavutamisele, et maksimeerida ELi arengupoliitika mõju ja tagada arenguga seotud kulutuste puhul täielik aruandekohustus;

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsile, ÜRO Tööstusarengu Organisatsioonile ja 2015. aasta järgse tegevuskava kõrgetasemelisele rühmale. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsile, ÜRO Tööstusarengu Organisatsioonile ja 2015. aasta järgse tegevuskava kõrgetasemelisele rühmale.

---

(1)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2014_en.pdf.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0163.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0059.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0196.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0250.

(6)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf.

(7)  http://www.mofa.go.jp/mofaj/annai/honsho/seimu/nakano/pdfs/hlf4_5.pdf.

(8)  http://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ ifc_external_corporate_site/idg_home/p4p_home.

(9)  http://www.uncsd2012.org/content/documents/ 727The%20Future%20We%20Want%2019%20June%201230pm.pdf.

(10)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/ GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf.

(11)  http://www.oecd.org/corporate/mne/34873731.pdf.

(12)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/diaepcb2012d5_en.pdf

(13)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_-_Private_Sector_Development_Strategy.pdf.

(14)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf.

(15)  http://www.unido.org/fileadmin/Lima_Declaration.pdf

(16)  http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convention_accessible_pdf.pdf.

(17)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/.

(18)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media/Services/PSD/WP4_2014_Industrialisation_and_social_well-being.pdf .

(19)  Maailmapanga Grupp, „Doing Business 2014: Understanding Regulations for Small and Medium-Size Enterprises“, 29. oktoober 2013.

(20)  http://unctad.org/en/PublicationChapters/wir2014ch4_en.pdf.

(21)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media/Services/PSD/WP4_2014_Industrialisation_and_social_well-being.pdf.

(22)  „Building an Employment-Oriented Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth“ ILO ja IMF kõrgetasemelise konverentsi taustadokumendis „The Challenges of Growth, Employment and Social Cohesion“, ILO, 2010.

(23)  https://www.unido.org/fileadmin/user_media/Research_and_Statistics/ UNIDO_IDR_2013_main_report.pdf.

(24)  ActionAid (2005): aruanne „Real Aid: An Agenda for Making Aid Work“, lk 4.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. aprill 2016

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/223 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/223

---

P8_TA(2016)0099

Hermann Winkleri puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta otsus Hermann Winkleri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2000(IMM))

(2018/C 058/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Hermann Winkleri puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 25. septembril 2015 Leipzigi prokuratuur seoses liiklusõnnetust puudutava eeluurimisega (viitenumber 600 AR 3037/15) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 14. detsembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hermann Winkleri puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 25. septembril 2015 Leipzigi prokuratuur seoses liiklusõnnetust puudutava eeluurimisega (viitenumber 600 AR 3037/15) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 14. detsembril 2015,

| — | võttes arvesse, et Hermann Winkler on loobunud kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Hermann Winkler on loobunud kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artiklit 46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artiklit 46,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0062/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0062/2016),

| A. | arvestades, et Leipzigi prokuratuur Saksamaal taotleb Euroopa Parlamendi liikme Hermann Winkleri puutumatuse äravõtmist seoses väidetava süüteo asjus uurimise alustamisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Leipzigi prokuratuur Saksamaal taotleb Euroopa Parlamendi liikme Hermann Winkleri puutumatuse äravõtmist seoses väidetava süüteo asjus uurimise alustamisega;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Saksa põhiseaduse (Grundgesetz) artikli 46 lõike 2 kohaselt ei või parlamendiliiget karistatava süüteo eest vastutusele võtta ilma parlamendi loata, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse otse teolt või sellele järgneva päeva jooksul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Saksa põhiseaduse (Grundgesetz) artikli 46 lõike 2 kohaselt ei või parlamendiliiget karistatava süüteo eest vastutusele võtta ilma parlamendi loata, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse otse teolt või sellele järgneva päeva jooksul;

| D. | arvestades, et taotlus on seotud eeluurimisega 23. septembril 2015 toimunud raske liiklusõnnetuse asjus, kus Hermann Winkler oli osaline; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotlus on seotud eeluurimisega 23. septembril 2015 toimunud raske liiklusõnnetuse asjus, kus Hermann Winkler oli osaline;

| E. | arvestades, et kriminaalmenetlus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kriminaalmenetlus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| F. | arvestades, et õiguskomisjoni saadud teabe kohaselt ei ole alust arvata, et kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õiguskomisjoni saadud teabe kohaselt ei ole alust arvata, et kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis);

| G. | arvestades, et seega on ilmne, et väidetav süütegu ei ole seotud Hermann Winkleri seisundiga Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seega on ilmne, et väidetav süütegu ei ole seotud Hermann Winkleri seisundiga Euroopa Parlamendi liikmena;

| H. | arvestades, et seetõttu on antud juhul soovitatav parlamendiliikme puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seetõttu on antud juhul soovitatav parlamendiliikme puutumatus ära võtta;

| 1. | otsustab Hermann Winkleri puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Hermann Winkleri puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa ametiasutustele ja Hermann Winklerile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa ametiasutustele ja Hermann Winklerile.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. aprill 2016

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/225 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/225

---

P8_TA(2016)0094

Teatavatest AKV riikidest pärit tooted ***I

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (uuesti sõnastatud) (COM(2015)0282 – C8-0154/2015 – 2015/0128(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2018/C 058/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0282), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0282),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0154/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0154/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. oktoobri 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. oktoobri 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 16. septembri 2015. aasta kirja eelarvekomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 16. septembri 2015. aasta kirja eelarvekomisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0010/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0010/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku ning võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku ning võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 32, 28.1.2016, lk 23.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0128

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodetele kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/1076) lõplikule kujule).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/227 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/227

---

P8_TA(2016)0095

Taani ja Gröönimaaga sõlmitud kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ***

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11634/2015 – C8-0377/2015 – 2015/0152(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 058/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11634/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11634/2015),

| — | võttes arvesse protokolli eelnõu (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) (11633/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli eelnõu (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) (11633/2015),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8-0377/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8-0377/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0067/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0067/2016),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Gröönimaa valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Gröönimaa valitsusele ja parlamendile.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/228 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/228

---

P8_TA(2016)0096

ELi ja Macau vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi Macau erihalduspiirkonna valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (05255/2014 – C8-0040/2015 – 2012/0015(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 058/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05255/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05255/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi Macau erihalduspiirkonna valitsuse vahelist teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu eelnõu (08179/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi Macau erihalduspiirkonna valitsuse vahelist teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu eelnõu (08179/2012),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 esimese lõigule (C8-0040/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 esimese lõigule (C8-0040/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0072/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0072/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi Macau erihalduspiirkonna valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi Macau erihalduspiirkonna valitsusele ja parlamendile.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/229 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/229

---

P8_TA(2016)0097

Minimaalne harilik käibemaksumäär *

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega (COM(2015)0646 – C8-0009/2016 – 2015/0296(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2018/C 058/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0646), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0646),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0009/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0009/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0063/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0063/2016),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | peab kahetsusväärseks, et komisjon esitas oma ettepaneku nii hilja, mis tähendab, et minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamine toimub tagasiulatuvalt; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et komisjon esitas oma ettepaneku nii hilja, mis tähendab, et minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamine toimub tagasiulatuvalt;

| 3. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 97

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini
  2017
  ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %. | Alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini
  2018
  ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini
  2017
  ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %.

Alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini
  2018
  ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/230 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/230

---

P8_TA(2016)0098

Brasiilia ja Europoli vaheline strateegilise koostöö kokkulepe *

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Brasiilia Liitvabariigi ja Europoli vahelise strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (13980/2015 – C8-0010/2016 – 2016/0801(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 058/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13980/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13980/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0010/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0010/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 50 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 50 lõiget 1,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0070/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0070/2016),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | palub komisjonil hinnata pärast uue Europoli määruse jõustumist (2013/0091(COD)) koostöökokkuleppes sisalduvaid sätteid; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti ja nõukogu sellise hindamise tulemustest ning kohasel juhul esitama soovituse loa andmise kohta, et avada rahvusvahelised läbirääkimised kokkuleppe muutmiseks; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil hinnata pärast uue Europoli määruse jõustumist (2013/0091(COD)) koostöökokkuleppes sisalduvaid sätteid; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti ja nõukogu sellise hindamise tulemustest ning kohasel juhul esitama soovituse loa andmise kohta, et avada rahvusvahelised läbirääkimised kokkuleppe muutmiseks;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile.

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(2)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 6.

(3)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 12.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/231 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/231

---

P8_TA(2016)0101

Aretusloomad ja aretusmaterjal ***I

Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus aretusloomade ja aretusmaterjaliga liidus kauplemise ning nende liitu importimise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta (COM(2014)0005 – C7-0032/2014 – 2014/0032(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 058/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0005 – 2014/0032(COD)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0005 – 2014/0032(COD)),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0004 – 2014/0033(COD)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0004 – 2014/0033(COD)),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0032/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0032/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0288/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | on seisukohal, et kuna komisjoni ettepaneku COM(2014)0004 sisu on sellesse seisukohta üle võetud, on seadusandlik menetlus 2014/0033(COD) muutunud üleliigseks; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et kuna komisjoni ettepaneku COM(2014)0004 sisu on sellesse seisukohta üle võetud, on seadusandlik menetlus 2014/0033(COD) muutunud üleliigseks;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 70.

---

P8_TC1-COD(2014)0032

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/... tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/1012) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 13. aprill 2016

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/232 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/232

---

P8_TA(2016)0111

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise taotlus EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Rootsi taotlus – EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks) (COM(2016)0061 – C8-0033/2016 – 2016/2022(BUD))

(2018/C 058/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0061 – C8-0033/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0061 – C8-0033/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, (2) eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, (2) eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0077/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0077/2016),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, et hõlbustada koondatud töötajate tööturule tagasi pöördumist, vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, et hõlbustada koondatud töötajate tööturule tagasi pöördumist, vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Rootsi esitas taotluse EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Rev. 2 osa 29 („Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“) alla kuuluvas majandussektoris ja peamiselt NUTS 2 tasandi Norrlandi põhjaosa piirkonnas (SE33), ning arvestades, et 647st koondatud töötajast, kes vastavad EGFist toetuse saamise tingimustele, osaleb meetmetes eeldatavalt 500 töötajat; arvestades, et 470 töötajat koondati ettevõttes Volvo Group Truck Operation EMEA selle Umeås paiknevas tehases töötajate arvu vähendamise tõttu ning ülejäänud 177 koondati nelja tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures (IL Logistics AB, Lemia, Caverion ja Isringhausen); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Rootsi esitas taotluse EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Rev. 2 osa 29 („Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“) alla kuuluvas majandussektoris ja peamiselt NUTS 2 tasandi Norrlandi põhjaosa piirkonnas (SE33), ning arvestades, et 647st koondatud töötajast, kes vastavad EGFist toetuse saamise tingimustele, osaleb meetmetes eeldatavalt 500 töötajat; arvestades, et 470 töötajat koondati ettevõttes Volvo Group Truck Operation EMEA selle Umeås paiknevas tehases töötajate arvu vähendamise tõttu ning ülejäänud 177 koondati nelja tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures (IL Logistics AB, Lemia, Caverion ja Isringhausen);

| E. | arvestades, et taotlus esitati EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus esitati EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud;

| F. | arvestades, et EGFist toetatavate meetmete finantskontrolli eest vastutab liikmesriik, nagu on sätestatud EGFi määruse artikli 21 lõikes 1; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EGFist toetatavate meetmete finantskontrolli eest vastutab liikmesriik, nagu on sätestatud EGFi määruse artikli 21 lõikes 1;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Rootsil õigus saada nimetatud määruse alusel 1 793 710 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 2 989 518 euro suurustest kogukuludest; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Rootsil õigus saada nimetatud määruse alusel 1 793 710 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 2 989 518 euro suurustest kogukuludest;

| 2. | märgib, et Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGFist rahalise toetuse saamiseks 16. septembril 2015 ning et komisjon lõpetas hinnangu andmise 16. veebruaril 2016 ja tegi selle samal päeval Euroopa Parlamendile teatavaks; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGFist rahalise toetuse saamiseks 16. septembril 2015 ning et komisjon lõpetas hinnangu andmise 16. veebruaril 2016 ja tegi selle samal päeval Euroopa Parlamendile teatavaks;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei suutnud erakorralise töötajate nappuse tõttu kõnealuse taotluse hindamist tähtajaks lõpule viia; tuletab meelde, et toetusesaajate huvides peaks toetus olema võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadav; palub liikmesriikidel ja EGFi otsustusprotsessi kaasatud liidu institutsioonidel teha kõik nendest oleneva, et vähendada menetlusaega ja lihtsustada menetlusi ning tagada EGFi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste sujuv ja kiire vastuvõtmine; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei suutnud erakorralise töötajate nappuse tõttu kõnealuse taotluse hindamist tähtajaks lõpule viia; tuletab meelde, et toetusesaajate huvides peaks toetus olema võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadav; palub liikmesriikidel ja EGFi otsustusprotsessi kaasatud liidu institutsioonidel teha kõik nendest oleneva, et vähendada menetlusaega ja lihtsustada menetlusi ning tagada EGFi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste sujuv ja kiire vastuvõtmine;

| 4. | märgib, et Euroopa ja Põhja-Ameerika ei ole äriotstarbeliste sõidukite tootmises enam juhtival positsioonil, kuna hiljuti on esile kerkinud Aasia veokitootjad; juhib tähelepanu sellele, et 2014. aastal kahanes liidus raskeveokite tootmine ning vähenes suurte äriotstarbeliste sõidukite, busside ja vagunite eksport (6,3 miljardi euro ehk 11 % võrra), äriotstarbeliste sõidukite koguimport liitu aga suurenes (+10 %); märgib, et veoautotööstusel on raske tulla toime suurte muutustega ja vajadusega kohaneda üha enam globaliseeruvas maailmas; märgib, et Rootsi ametiasutused väidavad, et Volvo Umeås paikneva tehase osaline ümberpaigutamine on tingitud Volvo optimeerimiskavas välja toodud vajadusest suurendada tõhusust ja vähendada kulusid, et tulla toime olemasoleva ja oodatava ülemaailmse konkurentsiga; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Euroopa ja Põhja-Ameerika ei ole äriotstarbeliste sõidukite tootmises enam juhtival positsioonil, kuna hiljuti on esile kerkinud Aasia veokitootjad; juhib tähelepanu sellele, et 2014. aastal kahanes liidus raskeveokite tootmine ning vähenes suurte äriotstarbeliste sõidukite, busside ja vagunite eksport (6,3 miljardi euro ehk 11 % võrra), äriotstarbeliste sõidukite koguimport liitu aga suurenes (+10 %); märgib, et veoautotööstusel on raske tulla toime suurte muutustega ja vajadusega kohaneda üha enam globaliseeruvas maailmas; märgib, et Rootsi ametiasutused väidavad, et Volvo Umeås paikneva tehase osaline ümberpaigutamine on tingitud Volvo optimeerimiskavas välja toodud vajadusest suurendada tõhusust ja vähendada kulusid, et tulla toime olemasoleva ja oodatava ülemaailmse konkurentsiga;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et koondamised tekitavad Västerbotteni maakonnas (Umeå on selle pealinn) probleeme, kuna selle piirkonna vabad töökohad on kõrget kvalifikatsiooni nõudvates valdkondades, enamikul sihtrühma kuuluvatest töötajatest on aga ainult keskharidus; märgib, et taotluses osutatakse hiljuti esitatud aruandele, milles väidetakse, et Västerbotteni piirkond vajab 40 000 uut töötajat; väljendab heameelt eriharidust vajavatele töötajatele suunatud meetmete üle; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et koondamised tekitavad Västerbotteni maakonnas (Umeå on selle pealinn) probleeme, kuna selle piirkonna vabad töökohad on kõrget kvalifikatsiooni nõudvates valdkondades, enamikul sihtrühma kuuluvatest töötajatest on aga ainult keskharidus; märgib, et taotluses osutatakse hiljuti esitatud aruandele, milles väidetakse, et Västerbotteni piirkond vajab 40 000 uut töötajat; väljendab heameelt eriharidust vajavatele töötajatele suunatud meetmete üle;

| 6. | palub liikmesriikidel koostada koos sotsiaalpartneritega strateegiad, mis ennetaksid prognoositavaid tööturu muutusi ning kaitseksid liidu töökohti ja oskusi, lähtudes komisjoni poolt iga kaubanduskokkuleppe kohta koostatavatest terviklikest kaubanduse mõjuhinnangutest; |
| --- | --- |

6.

palub liikmesriikidel koostada koos sotsiaalpartneritega strateegiad, mis ennetaksid prognoositavaid tööturu muutusi ning kaitseksid liidu töökohti ja oskusi, lähtudes komisjoni poolt iga kaubanduskokkuleppe kohta koostatavatest terviklikest kaubanduse mõjuhinnangutest;

| 7. | märgib, et taotlus ei hõlma mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori, sest piirkond ei ole noorte tööhõive algatuse alusel selliseks sekkumiseks abikõlblik; |
| --- | --- |

7.

märgib, et taotlus ei hõlma mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori, sest piirkond ei ole noorte tööhõive algatuse alusel selliseks sekkumiseks abikõlblik;

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Rootsi ametiasutused alustasid individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 30. jaanuaril 2015, aegsasti enne seda, kui tehti otsus kavandatud kooskõlastatud paketi jaoks EGFi toetuse andmise kohta; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Rootsi ametiasutused alustasid individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 30. jaanuaril 2015, aegsasti enne seda, kui tehti otsus kavandatud kooskõlastatud paketi jaoks EGFi toetuse andmise kohta;

| 9. | märgib, et Rootsil on kavas võtta käesoleva taotlusega hõlmatud koondatud töötajate jaoks üheksat liiki meetmeid: i) põhjalik hindamine ja personaalne planeerimine, ii) mitmesugused tööotsimistegevused ja personaalne nõustamine, iii) motivatsiooni ja tervist edendavad meetmed, iv) ettevõtlus ja oma ettevõtte loomine, v) haridus ja koolitus, vi) oskuste ja pädevuse kinnitamine, vii) tööotsingute toetamine erasektori teenuseosutajate kaasabil, viii) sõidukulud ja muud sõitmisega seonduvad kulud, ix) tööotsingutoetus; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Rootsil on kavas võtta käesoleva taotlusega hõlmatud koondatud töötajate jaoks üheksat liiki meetmeid: i) põhjalik hindamine ja personaalne planeerimine, ii) mitmesugused tööotsimistegevused ja personaalne nõustamine, iii) motivatsiooni ja tervist edendavad meetmed, iv) ettevõtlus ja oma ettevõtte loomine, v) haridus ja koolitus, vi) oskuste ja pädevuse kinnitamine, vii) tööotsingute toetamine erasektori teenuseosutajate kaasabil, viii) sõidukulud ja muud sõitmisega seonduvad kulud, ix) tööotsingutoetus;

| 10. | väljendab heameelt töötajate motivatsiooni ja tervist edendavate meetmete üle; on seisukohal, et selliseid meetmeid on vaja selleks, et tugevdada nende motivatsiooni ja aidata neid, kelle tervis on pärast töö kaotamist halvenenud; peab tähtsaks ka osalejate oskuste ja pädevuse kinnitamiseks mõeldud meetmeid; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt töötajate motivatsiooni ja tervist edendavate meetmete üle; on seisukohal, et selliseid meetmeid on vaja selleks, et tugevdada nende motivatsiooni ja aidata neid, kelle tervis on pärast töö kaotamist halvenenud; peab tähtsaks ka osalejate oskuste ja pädevuse kinnitamiseks mõeldud meetmeid;

| 11. | võtab teadmiseks suure summa, mida kasutatakse toetusteks ja stiimuliteks; märgib lisaks, et vastavalt EGFi määrusele on selliste meetmete rahastamise maksimummäär 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest ning selliste meetmete tingimuseks on sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivne osalemine tööotsimis- või koolitusmeetmetes; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks suure summa, mida kasutatakse toetusteks ja stiimuliteks; märgib lisaks, et vastavalt EGFi määrusele on selliste meetmete rahastamise maksimummäär 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest ning selliste meetmete tingimuseks on sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivne osalemine tööotsimis- või koolitusmeetmetes;

| 12. | ootab komisjoni vastust, mis kinnitaks, et esildatud tööotsingutoetus ei asenda liikmesriigi kohustust seoses aktiivsete tööturu- või sotsiaalkaitsemeetmetega; ootab lisaks analüüsi EGFi toetatavate meetmete täiendavuse kohta; |
| --- | --- |

12.

ootab komisjoni vastust, mis kinnitaks, et esildatud tööotsingutoetus ei asenda liikmesriigi kohustust seoses aktiivsete tööturu- või sotsiaalkaitsemeetmetega; ootab lisaks analüüsi EGFi toetatavate meetmete täiendavuse kohta;

| 13. | märgib, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate ja nende esindajatega ning kohalike riigiasutustega konsulteerides; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate ja nende esindajatega ning kohalike riigiasutustega konsulteerides;

| 14. | tuletab meelde, et vastavalt EGFi määruse artiklile 7 tuleks kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel prognoosida tööturu väljavaateid ja seal vajatavaid oskusi ning pakett peaks olema kooskõlas ressursitõhusa ja jätkusuutliku majanduse eesmärgiga; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et vastavalt EGFi määruse artiklile 7 tuleks kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel prognoosida tööturu väljavaateid ja seal vajatavaid oskusi ning pakett peaks olema kooskõlas ressursitõhusa ja jätkusuutliku majanduse eesmärgiga;

| 15. | tuletab meelde, kui tähtis on suurendada kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende ametialase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevust; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluvad koolitused on kavandatud mitte ainult koondatud töötajate vajadusi, vaid ka tegelikku ärikeskkonda ja majandussektorite tulevikuväljavaateid arvestades; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, kui tähtis on suurendada kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende ametialase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevust; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluvad koolitused on kavandatud mitte ainult koondatud töötajate vajadusi, vaid ka tegelikku ärikeskkonda ja majandussektorite tulevikuväljavaateid arvestades;

| 16. | palub, et komisjon kirjeldaks tulevastes ettepanekutes täpsemalt, millistes sektorites võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

16.

palub, et komisjon kirjeldaks tulevastes ettepanekutes täpsemalt, millistes sektorites võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega;

| 17. | märgib, et Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikeks meetmeteks ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; pöördub taas komisjoni poole palvega, et komisjon esitaks oma aastaaruandes nende andmete võrdleva analüüsi, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

17.

märgib, et Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikeks meetmeteks ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; pöördub taas komisjoni poole palvega, et komisjon esitaks oma aastaaruandes nende andmete võrdleva analüüsi, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 18. | märgib, et praeguseks on mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste sektori kohta koos käesoleva taotlusega laekunud EGFile 22 taotlust, neist 12 puhul on põhjenduseks toodud kaubanduse globaliseerumine ja 10 puhul ülemaailmne finants- ja majanduskriis; |
| --- | --- |

18.

märgib, et praeguseks on mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste sektori kohta koos käesoleva taotlusega laekunud EGFile 22 taotlust, neist 12 puhul on põhjenduseks toodud kaubanduse globaliseerumine ja 10 puhul ülemaailmne finants- ja majanduskriis;

| 19. | palub komisjonil hoolikalt hinnata juhtumeid, kus EGFi rahastamist taotletakse ettevõtete ümberpaigutamisstrateegiatest tulenevate koondamiste jaoks, ning tagada, et need ettevõtted täidaksid täielikult siseriiklikust õigusest ja kollektiivlepingutest tulenevaid kohustusi koondatud töötajate ees ning EGFi kasutataks täiendava meetmena; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil hoolikalt hinnata juhtumeid, kus EGFi rahastamist taotletakse ettevõtete ümberpaigutamisstrateegiatest tulenevate koondamiste jaoks, ning tagada, et need ettevõtted täidaksid täielikult siseriiklikust õigusest ja kollektiivlepingutest tulenevaid kohustusi koondatud töötajate ees ning EGFi kasutataks täiendava meetmena;

| 20. | kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

20.

kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 21. | tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada, kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada, kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele;

| 22. | tuletab komisjonile meelde tema kohustust esitada õigeaegselt üksikasjalik teave, mis kinnitaks, et kavandatud tööotsingutoetus ei asenda liikmesriigi kohustust seoses aktiivsete tööturu- või sotsiaalkaitsemeetmetega, ning EGFi meetmete täiendavust kinnitav analüüs; |
| --- | --- |

22.

tuletab komisjonile meelde tema kohustust esitada õigeaegselt üksikasjalik teave, mis kinnitaks, et kavandatud tööotsingutoetus ei asenda liikmesriigi kohustust seoses aktiivsete tööturu- või sotsiaalkaitsemeetmetega, ning EGFi meetmete täiendavust kinnitav analüüs;

| 23. | palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu kõigile EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu kõigile EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele;

| 24. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

24.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Rootsi taotlus – EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2016/618).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/237 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/237

---

P8_TA(2016)0112

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: EGF/2016/000 TA 2016 – Tehniline abi komisjoni algatusel

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist (EGF/2016/000 TA 2016 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2016)0078 – C8-0095/2016 – 2016/2025(BUD))

(2018/C 058/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0078 – C8-0095/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0078 – C8-0095/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2015/000 TA 2015 – tehniline abi komisjoni algatusel) (4),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0078/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0078/2016),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu abi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu abi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust 60 %-ni kavandatud meetmete hinnangulisest kogumaksumusest, suurendada EGFi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust 60 %-ni kavandatud meetmete hinnangulisest kogumaksumusest, suurendada EGFi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et EGFi iga-aastane maksimumeelarve on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib EGFi määruse rakendamiseks komisjoni algatusel tehniliseks abiks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 828 060 eurot 2016. aastal); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EGFi iga-aastane maksimumeelarve on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib EGFi määruse rakendamiseks komisjoni algatusel tehniliseks abiks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 828 060 eurot 2016. aastal);

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud vajadust suurendada EGFi kui koondatud töötajate toetamiseks ette nähtud liidu instrumendi lisaväärtust, tõhusust ja abisaajate tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud vajadust suurendada EGFi kui koondatud töötajate toetamiseks ette nähtud liidu instrumendi lisaväärtust, tõhusust ja abisaajate tööalast konkurentsivõimet;

| F. | arvestades, et kavandatav 380 000 euro suurune summa vastab ligikaudu 0,23 %-le EGFi 2016. aasta maksimumeelarvest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kavandatav 380 000 euro suurune summa vastab ligikaudu 0,23 %-le EGFi 2016. aasta maksimumeelarvest;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni poolt tehnilise abina pakutud meetmed EGFi määruse artikli 11 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud kulude rahastamiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni poolt tehnilise abina pakutud meetmed EGFi määruse artikli 11 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud kulude rahastamiseks;

| 2. | tuletab meelde, kui oluline on kontaktide loomine ja EGFi kohta teabe vahetamine, ning toetab seetõttu EGFi kontaktisikute eksperdirühma ja EGFi kasutuselevõtmist käsitlevate kontaktide loomise seminaride rahastamist; loodab, et selline teabevahetus aitab ühtlasi parandada ja täpsustada aruandlust EGFi vahenditest toetatud meetmete edukuse kohta liikmesriikides, eelkõige toetusesaajateni jõudmise ja nende tööturule naasmise määra kohta; toetab ka kõiki algatusi, mis puudutavad EGFi vahenditest toetatud meetmete igapäevase haldamisega tegelevate kohalike omavalitsuste suuremat osalemist ja nendega konsulteerimist; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, kui oluline on kontaktide loomine ja EGFi kohta teabe vahetamine, ning toetab seetõttu EGFi kontaktisikute eksperdirühma ja EGFi kasutuselevõtmist käsitlevate kontaktide loomise seminaride rahastamist; loodab, et selline teabevahetus aitab ühtlasi parandada ja täpsustada aruandlust EGFi vahenditest toetatud meetmete edukuse kohta liikmesriikides, eelkõige toetusesaajateni jõudmise ja nende tööturule naasmise määra kohta; toetab ka kõiki algatusi, mis puudutavad EGFi vahenditest toetatud meetmete igapäevase haldamisega tegelevate kohalike omavalitsuste suuremat osalemist ja nendega konsulteerimist;

| 3. | peab tervitatavaks jätkuvat tööd EGFi taotluste ja haldamise jaoks standardmenetluste väljatöötamisel, kasutades elektroonilist andmevahetussüsteemi (SFC2014), mis võimaldab taotluste töötlemist lihtsustada ja kiirendada ning aruandlust parandada; märgib, et komisjon kavatseb 2016. aasta prioriteedina valmistada ette ja viimistleda iga EGFi juhtumi rakendamist käsitleva lõpparuande mooduli; märgib siiski, et EGFi eelarvest tasutavad SFC2014 protsessi kulud on endiselt suhteliselt suured; |
| --- | --- |

3.

peab tervitatavaks jätkuvat tööd EGFi taotluste ja haldamise jaoks standardmenetluste väljatöötamisel, kasutades elektroonilist andmevahetussüsteemi (SFC2014), mis võimaldab taotluste töötlemist lihtsustada ja kiirendada ning aruandlust parandada; märgib, et komisjon kavatseb 2016. aasta prioriteedina valmistada ette ja viimistleda iga EGFi juhtumi rakendamist käsitleva lõpparuande mooduli; märgib siiski, et EGFi eelarvest tasutavad SFC2014 protsessi kulud on endiselt suhteliselt suured;

| 4. | peab tervitatavaks aruandluse integreerimist elektroonilisse andmevahetussüsteemi (SFC2014); usub, et see vähendab liikmesriikide halduskoormust ja lihtsustab aruannete kasutamist hindamiseks; |
| --- | --- |

4.

peab tervitatavaks aruandluse integreerimist elektroonilisse andmevahetussüsteemi (SFC2014); usub, et see vähendab liikmesriikide halduskoormust ja lihtsustab aruannete kasutamist hindamiseks;

| 5. | tõdeb, et EGFi elektroonilisse andmevahetussüsteemi integreerimise protsess on kestnud aastaid ja EGFi poolt selleks tehtud kulutused on olnud suhteliselt suured; märgib, et sellist kulutuste taset tuleb hoida veel ühe aasta jooksul, misjärel peaksid hoolduskulud olema väiksemad; |
| --- | --- |

5.

tõdeb, et EGFi elektroonilisse andmevahetussüsteemi integreerimise protsess on kestnud aastaid ja EGFi poolt selleks tehtud kulutused on olnud suhteliselt suured; märgib, et sellist kulutuste taset tuleb hoida veel ühe aasta jooksul, misjärel peaksid hoolduskulud olema väiksemad;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei andnud teada, milline on olnud süsteemi SFC2014 integreerimise edukus alates 2011. aasta algusest kuni 2014. aastani, nagu paluti parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsioonis, mis käsitleb ettepanekut tehnilise abi kohta 2015. aastal; palub uuesti komisjonil esitada ülalnimetatud andmed edukuse kohta, hõlmates ka viimaseid arenguid; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei andnud teada, milline on olnud süsteemi SFC2014 integreerimise edukus alates 2011. aasta algusest kuni 2014. aastani, nagu paluti parlamendi 24. juuni 2015. aasta resolutsioonis, mis käsitleb ettepanekut tehnilise abi kohta 2015. aastal; palub uuesti komisjonil esitada ülalnimetatud andmed edukuse kohta, hõlmates ka viimaseid arenguid;

| 7. | on seisukohal, et süsteemi SFC2014 võiks kasutada ka selleks, et võimaldada komisjonil koguda üksikasjalikke andmeid EGFi rahastamise mõju kohta, eriti EGFist toetust saanud koondatud töötajate tööturule naasmise määra kohta; rõhutab vajadust hinnata põhjalikumalt leitud töökohtade liiki ja kvaliteeti ning keskmise ja pikema perioodi suundumusi, mis puudutavad EGFi toetuse abil tööturule tagasi pöördumist; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et süsteemi SFC2014 võiks kasutada ka selleks, et võimaldada komisjonil koguda üksikasjalikke andmeid EGFi rahastamise mõju kohta, eriti EGFist toetust saanud koondatud töötajate tööturule naasmise määra kohta; rõhutab vajadust hinnata põhjalikumalt leitud töökohtade liiki ja kvaliteeti ning keskmise ja pikema perioodi suundumusi, mis puudutavad EGFi toetuse abil tööturule tagasi pöördumist;

| 8. | peab tervitatavaks, et komisjon kavatseb investeerida 70 000 eurot tehnilise abi eelarvest eelkõige üksikisikutele antava EGFi toetuse mõju jälgimise ja hindamise parandamisse; soovitab, et:






  — | jälgimiseks ja hindamiseks eraldatud vahendeid kasutatakse EGFist toetuse saajatele avalduva pikemaajalise mõju ning kohapealse toetuse andmise tõhususe ja tulemuslikkuse hindamiseks ja EGFist toetuse saajate seas koondamisi põhjustanud majanduslike moonutuste põhjalikumaks analüüsimiseks; |
| --- | --- | --- |

8.

peab tervitatavaks, et komisjon kavatseb investeerida 70 000 eurot tehnilise abi eelarvest eelkõige üksikisikutele antava EGFi toetuse mõju jälgimise ja hindamise parandamisse; soovitab, et:

—

jälgimiseks ja hindamiseks eraldatud vahendeid kasutatakse EGFist toetuse saajatele avalduva pikemaajalise mõju ning kohapealse toetuse andmise tõhususe ja tulemuslikkuse hindamiseks ja EGFist toetuse saajate seas koondamisi põhjustanud majanduslike moonutuste põhjalikumaks analüüsimiseks;

| — | EGFi koordinaator ja liikmesriik esitavad kaksteist kuud pärast meetmete kasutuselevõtmist usaldusväärsed ja täielikud andmed toetusesaajate tööhõivealaste tulemuste kohta; komisjon peaks need andmed koondama, sealhulgas toetusesaajate tööturule naasmise määrad, ning tegema need kättesaadavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

—

EGFi koordinaator ja liikmesriik esitavad kaksteist kuud pärast meetmete kasutuselevõtmist usaldusväärsed ja täielikud andmed toetusesaajate tööhõivealaste tulemuste kohta; komisjon peaks need andmed koondama, sealhulgas toetusesaajate tööturule naasmise määrad, ning tegema need kättesaadavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

| — | üksikasjalikum teave eri osalejate poolt kasutatavate meetmete kohta dokumenteeritakse ja esitatakse selgelt, et võimaldada näiteks eri meetmete selgemat tasuvusanalüüsi, eriti arvestades suuremaid halduskulusid (EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased tegevused); |
| --- | --- |

—

üksikasjalikum teave eri osalejate poolt kasutatavate meetmete kohta dokumenteeritakse ja esitatakse selgelt, et võimaldada näiteks eri meetmete selgemat tasuvusanalüüsi, eriti arvestades suuremaid halduskulusid (EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased tegevused);

| — | juhtumite lõpparuannete heakskiitmise ja juhtumite lõpliku sulgemisega kaasneb täieliku teabe esitamine toetusesaajate osas saavutatud tulemuste kohta (koondatult); |
| --- | --- |

—

juhtumite lõpparuannete heakskiitmise ja juhtumite lõpliku sulgemisega kaasneb täieliku teabe esitamine toetusesaajate osas saavutatud tulemuste kohta (koondatult);

| 9. | rõhutab, et võimalikult suure sünergia saavutamiseks on vaja veelgi parandada suhteid kõikide EGFi taotlustega seotud isikute vahel, sealhulgas eelkõige piirkondliku ja kohaliku tasandi sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade vahel; rõhutab, et tuleks tugevdada riikliku kontaktisiku ning piirkondlike ja kohalike juhtumitega tegelevate isikute vahelist suhtlemist ning teha selgeks ja kõikide partnerite vahel kokku leppida teabevahetuse ja toetuse korraldamine ning teabevood (sisejaotus, ülesanded ja vastutusvaldkonnad); |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et võimalikult suure sünergia saavutamiseks on vaja veelgi parandada suhteid kõikide EGFi taotlustega seotud isikute vahel, sealhulgas eelkõige piirkondliku ja kohaliku tasandi sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade vahel; rõhutab, et tuleks tugevdada riikliku kontaktisiku ning piirkondlike ja kohalike juhtumitega tegelevate isikute vahelist suhtlemist ning teha selgeks ja kõikide partnerite vahel kokku leppida teabevahetuse ja toetuse korraldamine ning teabevood (sisejaotus, ülesanded ja vastutusvaldkonnad);

| 10. | kordab oma palvet, et komisjon kutsuks parlamenti mõistliku etteteatamisajaga eksperdirühma koosolekutele ja seminaridele vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (5) asjaomastele sätetele; |
| --- | --- |

10.

kordab oma palvet, et komisjon kutsuks parlamenti mõistliku etteteatamisajaga eksperdirühma koosolekutele ja seminaridele vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (5) asjaomastele sätetele;

| 11. | palub komisjonil põhjendada otsust sõlmida EGFi määruse artikli 20 lõike 1 punktis a nõutud vahehindamise läbiviimiseks allhankeleping välistöövõtjaga; nõuab, et komisjon otsustaks, kuidas kulude-tulude analüüsi alusel edasi minna, keskendudes selgelt objektiivsusele, tulemustele, lisaväärtusele, tööalasele konkurentsivõimele ja tõhususele; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil põhjendada otsust sõlmida EGFi määruse artikli 20 lõike 1 punktis a nõutud vahehindamise läbiviimiseks allhankeleping välistöövõtjaga; nõuab, et komisjon otsustaks, kuidas kulude-tulude analüüsi alusel edasi minna, keskendudes selgelt objektiivsusele, tulemustele, lisaväärtusele, tööalasele konkurentsivõimele ja tõhususele;

| 12. | palub komisjonil kaasata EGFi vahehindamisse kõik aspektid, mis puudutavad kõigi EGFi projektide kulutõhusust, andmed otsetoetuste kohta ning soovitused selle kohta, kuidas suurendada liikmesriikide osalust EGFis ja sünergiat ESFi või siseriiklike programmide meetmetega; märgib, et see tegevus tuleks kombineerida püüdlustega luua täielik andmebaas kõigi EGFi sekkumiste tulemuste kohta; nõuab arutelu korraldamist vahehindamise tulemuste üle eesmärgiga hinnata, kas EGF on koondamisest tulenevate probleemide puhul kõige tõhusam vahend; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil kaasata EGFi vahehindamisse kõik aspektid, mis puudutavad kõigi EGFi projektide kulutõhusust, andmed otsetoetuste kohta ning soovitused selle kohta, kuidas suurendada liikmesriikide osalust EGFis ja sünergiat ESFi või siseriiklike programmide meetmetega; märgib, et see tegevus tuleks kombineerida püüdlustega luua täielik andmebaas kõigi EGFi sekkumiste tulemuste kohta; nõuab arutelu korraldamist vahehindamise tulemuste üle eesmärgiga hinnata, kas EGF on koondamisest tulenevate probleemide puhul kõige tõhusam vahend;

| 13. | palub, et komisjon lisaks kvalitatiivse ja kvantitatiivse analüüsi EGFi toetuse kohta kuni 25-aastastele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele ja jätkaks seda meedet pärast 2017. aasta detsembrit püsivalt ja jätkusuutlikult, tehes ettepaneku uue EGFi määruse kohta, eriti arvestades noortegarantii rakendamist ja noorte tööhõivekriisi jätkumist; |
| --- | --- |

13.

palub, et komisjon lisaks kvalitatiivse ja kvantitatiivse analüüsi EGFi toetuse kohta kuni 25-aastastele mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele ja jätkaks seda meedet pärast 2017. aasta detsembrit püsivalt ja jätkusuutlikult, tehes ettepaneku uue EGFi määruse kohta, eriti arvestades noortegarantii rakendamist ja noorte tööhõivekriisi jätkumist;

| 14. | rõhutab, kui tähtis on suurendada üldist teadlikkust EGFist ja selle nähtavust; tuletab taotluse esitanud liikmesriikidele meelde nende ülesannet anda sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele, ametiasutustele, sotsiaalpartneritele, meediale ja üldsusele teavet EGFi rahastatavate meetmete kohta, nagu on sätestatud EGFi määruse artiklis 12; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui tähtis on suurendada üldist teadlikkust EGFist ja selle nähtavust; tuletab taotluse esitanud liikmesriikidele meelde nende ülesannet anda sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele, ametiasutustele, sotsiaalpartneritele, meediale ja üldsusele teavet EGFi rahastatavate meetmete kohta, nagu on sätestatud EGFi määruse artiklis 12;

| 15. | palub liikmesriikidel ja kõigil asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra täiendavaks parandamiseks, et suurendada EGFi mõju; märgib sellega seoses, et parlament koostab praegu komisjoni hinnangul põhinevat algatusraportit, et teha kokkuvõte EGFi määruse toimimisest ja uuritud juhtumitest; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel ja kõigil asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra täiendavaks parandamiseks, et suurendada EGFi mõju; märgib sellega seoses, et parlament koostab praegu komisjoni hinnangul põhinevat algatusraportit, et teha kokkuvõte EGFi määruse toimimisest ja uuritud juhtumitest;

| 16. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; kutsub liikmesriike üles kasutama enne ametlike taotluste esitamist rohkem komisjoni abi; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; kutsub liikmesriike üles kasutama enne ametlike taotluste esitamist rohkem komisjoni abi;

| 17. | palub liikmesriikidel ja kõigil asjaomastel institutsioonidel toetada sagedasemat rahastamiskõlblikkuse künnistest erandite tegemist VKEde kasuks, vaatlusperioodi pikendamist ning võimalust hõlmata asjaomase ettevõtte koondatud töötajatele sidusteenuseid pakkuvad koondatud töötajad, aidates seega kaasa EGFi tõhusamale ja mõjusamale kasutamisele; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel ja kõigil asjaomastel institutsioonidel toetada sagedasemat rahastamiskõlblikkuse künnistest erandite tegemist VKEde kasuks, vaatlusperioodi pikendamist ning võimalust hõlmata asjaomase ettevõtte koondatud töötajatele sidusteenuseid pakkuvad koondatud töötajad, aidates seega kaasa EGFi tõhusamale ja mõjusamale kasutamisele;

| 18. | palub, et liikmesriigid rõhutaksid selgemini EGFi rahastamise täiendavust ja selle seost muude fondidega ning kaaluksid kõige asjakohasemaid viise EGFi lisaväärtuse suurendamiseks, sünergia tagamiseks muude rahastamisallikatega ning nende asendamise ja kattuvuse vältimiseks; |
| --- | --- |

18.

palub, et liikmesriigid rõhutaksid selgemini EGFi rahastamise täiendavust ja selle seost muude fondidega ning kaaluksid kõige asjakohasemaid viise EGFi lisaväärtuse suurendamiseks, sünergia tagamiseks muude rahastamisallikatega ning nende asendamise ja kattuvuse vältimiseks;

| 19. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

19.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0237.

(5)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist (EGF/2016/000 TA 2016 – Tehniline abi komisjoni algatusel)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2016/619).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/242 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/242

---

P8_TA(2016)0113

Paranduseelarve projekt nr 1/2016: uus rahastamisvahend erakorralise toetuse andmiseks liidu territooriumil

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2016 kohta – uus rahastamisvahend erakorralise toetuse andmiseks liidu territooriumil (07068/2016 – C8-0122/2016 – 2016/2037(BUD))

(2018/C 058/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/369 erakorralise toetuse andmise kohta liidus (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/369 erakorralise toetuse andmise kohta liidus (6),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 1/2016, mille komisjon võttis vastu 9. märtsil 2016 (COM(2016)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 1/2016, mille komisjon võttis vastu 9. märtsil 2016 (COM(2016)0152),

| — | võttes arvesse 16. märtsil 2016 vastu võetud ja 17. märtsil 2016 Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2016 kohta (07068/2016 – C8-0122/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. märtsil 2016 vastu võetud ja 17. märtsil 2016 Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2016 kohta (07068/2016 – C8-0122/2016),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0130/2016),

| A. | arvestades, et massiline pagulaste ja rändajate sissevool Euroopasse on loonud erandliku olukorra, kus suur hulk inimesi vajab liidu enda territooriumil kiirelt humanitaarabi; arvestades, et selline erakorraline olukord on seadnud kõige enam mõjutatud liikmesriikide reageerimissuutlikkuse suure surve alla; arvestades, et siiani puudus asjakohane liidu tasandi rahastamisvahend, mille kaudu tegeleda katastroofis kannatada saanute humanitaarvajadustega liidu territooriumil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et massiline pagulaste ja rändajate sissevool Euroopasse on loonud erandliku olukorra, kus suur hulk inimesi vajab liidu enda territooriumil kiirelt humanitaarabi; arvestades, et selline erakorraline olukord on seadnud kõige enam mõjutatud liikmesriikide reageerimissuutlikkuse suure surve alla; arvestades, et siiani puudus asjakohane liidu tasandi rahastamisvahend, mille kaudu tegeleda katastroofis kannatada saanute humanitaarvajadustega liidu territooriumil;

| B. | arvestades, et komisjon esitas 2. märtsil 2016 ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus, mille abil lünk täita ja lisada olemasolevatele vahenditele võimalus tegeleda humanitaarvajadustega liidu territooriumil; arvestades, et see määrus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikel 1, mis ei näe ette Euroopa Parlamendi osalemist otsustusprotsessis; arvestades, et nõukogu võttis määruse (EL) 2016/369 vastu 15. märtsil 2016; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon esitas 2. märtsil 2016 ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus, mille abil lünk täita ja lisada olemasolevatele vahenditele võimalus tegeleda humanitaarvajadustega liidu territooriumil; arvestades, et see määrus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikel 1, mis ei näe ette Euroopa Parlamendi osalemist otsustusprotsessis; arvestades, et nõukogu võttis määruse (EL) 2016/369 vastu 15. märtsil 2016;

| C. | arvestades, et seejärel esitas komisjon paranduseelarve projekti, et luua selle vahendi jaoks eelarves struktuur ja teha koheste rahastamisvajaduste katteks mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 3 tehtavate ümberpaigutuste kaudu kättesaadavaks 100 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 80,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seejärel esitas komisjon paranduseelarve projekti, et luua selle vahendi jaoks eelarves struktuur ja teha koheste rahastamisvajaduste katteks mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 3 tehtavate ümberpaigutuste kaudu kättesaadavaks 100 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 80,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid;

| D. | arvestades, et komisjoni hinnangul on uue vahendi jaoks vaja 2016. aastal 300 miljonit eurot ning edasi 2017. aastal 200 miljonit eurot ja 2018. aastal samuti 200 miljonit eurot, kuid rändajate ja pagulaste voo jätkumine senisel tasemel tähendaks, et vajadused tõenäoliselt kasvavad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni hinnangul on uue vahendi jaoks vaja 2016. aastal 300 miljonit eurot ning edasi 2017. aastal 200 miljonit eurot ja 2018. aastal samuti 200 miljonit eurot, kuid rändajate ja pagulaste voo jätkumine senisel tasemel tähendaks, et vajadused tõenäoliselt kasvavad;

| E. | arvestades, et komisjon tegi samuti ettepaneku suurendada Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse töötajate arvu Europolis ning eraldada selleks kahe miljoni euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringuid (paigutatakse ümber Sisejulgeolekufondi vahenditest); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon tegi samuti ettepaneku suurendada Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse töötajate arvu Europolis ning eraldada selleks kahe miljoni euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringuid (paigutatakse ümber Sisejulgeolekufondi vahenditest);

| 1. | peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut võimaldada eraldada liidu eelarvest vahendeid erakorralise abi pakkumiseks liidu territooriumil, et tegeleda praeguse pagulaskriisi humanitaartagajärgedega; juhib tähelepanu rändajate ja varjupaigataotlejate järjest halvenevale olukorrale, mis on tingitud eelkõige Euroopa riikide koordineerimata tegevusest ning mis muudab erakorralise abi seda vajalikumaks ja pakilisemaks; rõhutab vajadust olla solidaarne liikmesriikidega, kelle territooriumil selline erakorraline olukord on tekkinud; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut võimaldada eraldada liidu eelarvest vahendeid erakorralise abi pakkumiseks liidu territooriumil, et tegeleda praeguse pagulaskriisi humanitaartagajärgedega; juhib tähelepanu rändajate ja varjupaigataotlejate järjest halvenevale olukorrale, mis on tingitud eelkõige Euroopa riikide koordineerimata tegevusest ning mis muudab erakorralise abi seda vajalikumaks ja pakilisemaks; rõhutab vajadust olla solidaarne liikmesriikidega, kelle territooriumil selline erakorraline olukord on tekkinud;

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni poolt kiirmeetmena välja pakutud lahenduse; märgib, et pärast kahe usaldusfondi ja Türgi pagulasrahastu loomist on uus ad hoc mehhanism paigas, kuid puudub üldine strateegia pagulaskriisiga toimetulemiseks ning parlamendi eesõigusi kaasseadusandjana ei ole täielikult arvesse võetud; juhib tähelepanu murettekitavale asjaolule, et uue vahendi aluseks ei olnud seadusandliku tavamenetluse raames käsitletav komisjoni ettepanek võtta vastu määrus; rõhutab, et parlament on tegutsenud alati konstruktiivselt ja kiirelt, et toetada kõiki pagulaskriisiga seotud algatusi, ning seda tehakse ka nüüd paranduseelarve kiire vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks komisjoni poolt kiirmeetmena välja pakutud lahenduse; märgib, et pärast kahe usaldusfondi ja Türgi pagulasrahastu loomist on uus ad hoc mehhanism paigas, kuid puudub üldine strateegia pagulaskriisiga toimetulemiseks ning parlamendi eesõigusi kaasseadusandjana ei ole täielikult arvesse võetud; juhib tähelepanu murettekitavale asjaolule, et uue vahendi aluseks ei olnud seadusandliku tavamenetluse raames käsitletav komisjoni ettepanek võtta vastu määrus; rõhutab, et parlament on tegutsenud alati konstruktiivselt ja kiirelt, et toetada kõiki pagulaskriisiga seotud algatusi, ning seda tehakse ka nüüd paranduseelarve kiire vastuvõtmisega;

| 3. | on seisukohal, et ette tuleks näha jätkusuutlikum õigus- ja eelarveraamistik, et võimaldada vajaduse korral ka tulevikus liidu territooriumil humanitaarabi anda; märgib, et erakorralist rahalist abi, mille eesmärk on reageerida kriisidele ja ettenägematutele asjaoludele, tuleks selle olemusest tingitud põhjustel eraldada erivahenditest ja väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ette tuleks näha jätkusuutlikum õigus- ja eelarveraamistik, et võimaldada vajaduse korral ka tulevikus liidu territooriumil humanitaarabi anda; märgib, et erakorralist rahalist abi, mille eesmärk on reageerida kriisidele ja ettenägematutele asjaoludele, tuleks selle olemusest tingitud põhjustel eraldada erivahenditest ja väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid;

| 4. | peab kiiduväärseks komisjoni lubadust mitte paigutada ümber välishumanitaarabiks ette nähtud eelarvevahendeid; märgib, et komisjon on teinud ettepaneku paigutada uue vahendi alusel tehtava esimese osamakse jaoks ümber Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi assigneeringud, mis olid määratud pagulastega tegelemise koormuse jagamiseks liikmesriikide vahel; on veendunud, et kogusummat ei saa katta vahendite ümberpaigutustest, mõjutamata seejuures Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi tööd, mis satub käesoleval aastal niikuinii veel suurema surve alla ja võib vajada tugevdamist, kui ümberpaigutamiskava täie hooga käima läheb; on seega seisukohal, et kõnealuse 100 miljoni euro eraldamise näol peab olema tegemist vahendite võimalikult kiire kättesaadavaks tegemisega, mis tuleb hiljem kompenseerida; märgib, et rubriigis 3 ei ole enam mingit varu ning paindlikkusinstrumendi 2016. aasta vahendid on täielikult ära kasutatud; toetab seetõttu ettenägematute kulude varu kasutuselevõttu käesoleva aasta ülejäänud summa katmiseks nii vara, kui vaja, ning palub komisjonil esitada sellekohane ettepanek; leiab, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära tõstmine rubriigis 3 on paratamatu, kui kavatsetakse tegeleda kõikide pagulas- ja rändekriisiga seotud vajadustega; |
| --- | --- |

4.

peab kiiduväärseks komisjoni lubadust mitte paigutada ümber välishumanitaarabiks ette nähtud eelarvevahendeid; märgib, et komisjon on teinud ettepaneku paigutada uue vahendi alusel tehtava esimese osamakse jaoks ümber Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi assigneeringud, mis olid määratud pagulastega tegelemise koormuse jagamiseks liikmesriikide vahel; on veendunud, et kogusummat ei saa katta vahendite ümberpaigutustest, mõjutamata seejuures Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi tööd, mis satub käesoleval aastal niikuinii veel suurema surve alla ja võib vajada tugevdamist, kui ümberpaigutamiskava täie hooga käima läheb; on seega seisukohal, et kõnealuse 100 miljoni euro eraldamise näol peab olema tegemist vahendite võimalikult kiire kättesaadavaks tegemisega, mis tuleb hiljem kompenseerida; märgib, et rubriigis 3 ei ole enam mingit varu ning paindlikkusinstrumendi 2016. aasta vahendid on täielikult ära kasutatud; toetab seetõttu ettenägematute kulude varu kasutuselevõttu käesoleva aasta ülejäänud summa katmiseks nii vara, kui vaja, ning palub komisjonil esitada sellekohane ettepanek; leiab, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära tõstmine rubriigis 3 on paratamatu, kui kavatsetakse tegeleda kõikide pagulas- ja rändekriisiga seotud vajadustega;

| 5. | kiidab heaks Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse töötajate arvu suurendamise Europolis, pidades silmas praegust julgeolekuolukorda Euroopa Liidus; märgib, et selline jõutäiendus lisandub Europoli õigusraamistiku hiljutise läbivaatamise käigus kokku lepitud ressursside suurendamisele; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse töötajate arvu suurendamise Europolis, pidades silmas praegust julgeolekuolukorda Euroopa Liidus; märgib, et selline jõutäiendus lisandub Europoli õigusraamistiku hiljutise läbivaatamise käigus kokku lepitud ressursside suurendamisele;

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon jätaks kõik asutused, kes tegelevad rände ja julgeolekuga laiemalt, välja töötajate arvu 5 % suuruse vähendamise kavast, kuna need asutused on kõik alamehitatud, võttes arvesse viimase kahe aasta jooksul meeletult kasvanud töömahtu ja lisandunud ülesandeid; palub komisjonil tagada tasakaal justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste vahel, austades nende töökoormust ja ülesandeid; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et komisjon jätaks kõik asutused, kes tegelevad rände ja julgeolekuga laiemalt, välja töötajate arvu 5 % suuruse vähendamise kavast, kuna need asutused on kõik alamehitatud, võttes arvesse viimase kahe aasta jooksul meeletult kasvanud töömahtu ja lisandunud ülesandeid; palub komisjonil tagada tasakaal justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste vahel, austades nende töökoormust ja ülesandeid;

| 7. | kinnitab olukorra pakilisust silmas pidades oma valmisolekut võtta vastu komisjoni esitatud paranduseelarve projekt nr 1/2016; |
| --- | --- |

7.

kinnitab olukorra pakilisust silmas pidades oma valmisolekut võtta vastu komisjoni esitatud paranduseelarve projekt nr 1/2016;

| 8. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 1/2016 kohta heaks; |
| --- | --- |

8.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 1/2016 kohta heaks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 1/2016 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 1/2016 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 48, 24.2.2016.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(6)  ELT L 70, 16.3.2016, lk 1.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/245 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/245

---

P8_TA(2016)0114

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine – Samo Jereb

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Samo Jereb kontrollikoja liikmeks (C8-0025/2016 – 2016/0804(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 058/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0025/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0025/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 121,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0060/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0060/2016),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Samo Jereb kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Samo Jereb kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/246 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/246

---

P8_TA(2016)0115

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine – Mihails Kozlovs

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Mihails Kozlovs kontrollikoja liikmeks (C8-0411/2015 – 2015/0814(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 058/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0411/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0411/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 121,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0059/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0059/2016),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Mihails Kozlovs kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Mihails Kozlovs kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/247 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/247

---

P8_TA(2016)0116

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine – Jan Gregor

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Jan Gregor kontrollikoja liikmeks (C8-0412/2015 – 2015/0815(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 058/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0412/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0412/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 121,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0057/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0057/2016),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Jan Gregor kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Jan Gregor kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/248 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/248

---

P8_TA(2016)0117

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine – Ladislav Balko

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ladislav Balko kontrollikoja liikmeks (C8-0413/2015 – 2015/0816(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 058/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0413/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0413/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 121,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0055/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0055/2016),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Ladislav Balko kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Ladislav Balko kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/249 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/249

---

P8_TA(2016)0118

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine – Janusz Wojciechowski

Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Janusz Wojciechowski kontrollikoja liikmeks (C8-0414/2015 – 2015/0817(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 058/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0414/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0414/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 121,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0061/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0061/2016),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2016. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | ei toeta nõukogu ettepanekut nimetada Janusz Wojciechowski kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

ei toeta nõukogu ettepanekut nimetada Janusz Wojciechowski kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

Neljapäev, 14. aprill 2016

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/250 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/250

---

P8_TA(2016)0124

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavad üksikasjalikud eeskirjad

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 5. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrusele, millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (C(2016)01934 – 2016/2639(DEA))

(2018/C 058/39)

Euroopa parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2016)01934), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2016)01934),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2016. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole vastuväiteid delegeeritud määrusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2016. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole vastuväiteid delegeeritud määrusele,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni 7. aprilli 2016. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni 7. aprilli 2016. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (1), eriti selle artiklit 160 ning artikli 284 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (1), eriti selle artiklit 160 ning artikli 284 lõiget 5,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 13. aprillil 2016, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 13. aprillil 2016, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (2) avaldamist leiti sellest kaks viga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (2) avaldamist leiti sellest kaks viga;

| B. | arvestades, et esimene viga on seotud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 139 sätestatud eeldusega kõnealuse delegeeritud määruse artikli 136 lõikes 1 osutatud teatavate kaubaliikide deklareerimise kohta; arvestades, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lõplikul viimistlemisel muudeti artiklis 136 loetletud kaupade järjekorda, kuid nende kaupadega seotud viited jäid ekslikult kõnealuse delegeeritud määruse artiklis 139 ajakohastamata; ning arvestades, et seepärast tuleks need viited parandada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et esimene viga on seotud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 139 sätestatud eeldusega kõnealuse delegeeritud määruse artikli 136 lõikes 1 osutatud teatavate kaubaliikide deklareerimise kohta; arvestades, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lõplikul viimistlemisel muudeti artiklis 136 loetletud kaupade järjekorda, kuid nende kaupadega seotud viited jäid ekslikult kõnealuse delegeeritud määruse artiklis 139 ajakohastamata; ning arvestades, et seepärast tuleks need viited parandada;

| C. | arvestades, et teine viga on seotud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõikega 1; arvestades, et praegu kohaldatavat komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artikli 233 lõike 1 punkti b, milles sätestatakse, et piiratud ja väga erakorralistel juhtudel võib piiri ületamise lugeda ajutise impordi, ekspordi või reekspordi deklaratsiooniks, ei lisatud eksikombel delegeeritud määrusesse (EL) 2015/2446 ning arvestades, et selle tulemusel ei ole võimalik deklareerida teatavaid kaupu üksnes liidu tolliterritooriumi piiri ületamisega; arvestades, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõiget 1 tuleks seega parandada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teine viga on seotud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõikega 1; arvestades, et praegu kohaldatavat komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artikli 233 lõike 1 punkti b, milles sätestatakse, et piiratud ja väga erakorralistel juhtudel võib piiri ületamise lugeda ajutise impordi, ekspordi või reekspordi deklaratsiooniks, ei lisatud eksikombel delegeeritud määrusesse (EL) 2015/2446 ning arvestades, et selle tulemusel ei ole võimalik deklareerida teatavaid kaupu üksnes liidu tolliterritooriumi piiri ületamisega; arvestades, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõiget 1 tuleks seega parandada;

| D. | arvestades, et need kaks viga mõjutavad kaubavooge ning avaldavad väga kahjulikku mõju nii tolliasutustele kui ka kaubitsejatele, kui neid ei parandata enne 1. maid 2016, kui hakatakse kohaldama määruse (EL) nr 952/2013 asjakohaseid sätteid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et need kaks viga mõjutavad kaubavooge ning avaldavad väga kahjulikku mõju nii tolliasutustele kui ka kaubitsejatele, kui neid ei parandata enne 1. maid 2016, kui hakatakse kohaldama määruse (EL) nr 952/2013 asjakohaseid sätteid;

| E. | arvestades, et see delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ettenähtud perioodi lõpus jõustuda ainult siis, kui parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid või kui enne kõnealuse perioodi lõppu on nii parlament kui ka nõukogu teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväiteid; arvestades, et kontrolliperioodiks on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 284 lõike 5 kohaselt määratud kaks kuud alates teatavakstegemise kuupäevast, s.t kuni 5. juunini 2016, ja seda võib pikendada veel kahe kuu võrra; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et see delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ettenähtud perioodi lõpus jõustuda ainult siis, kui parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid või kui enne kõnealuse perioodi lõppu on nii parlament kui ka nõukogu teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväiteid; arvestades, et kontrolliperioodiks on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 284 lõike 5 kohaselt määratud kaks kuud alates teatavakstegemise kuupäevast, s.t kuni 5. juunini 2016, ja seda võib pikendada veel kahe kuu võrra;

| F. | arvestades, et probleemi kiireloomulisuse tõttu palus komisjon 11. märtsil 2016 siiski, et Euroopa Parlament annaks oma kinnituse delegeeritud määrusele varakult enne 1. maid 2016; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et probleemi kiireloomulisuse tõttu palus komisjon 11. märtsil 2016 siiski, et Euroopa Parlament annaks oma kinnituse delegeeritud määrusele varakult enne 1. maid 2016;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määruse kohta vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määruse kohta vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

(2)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

(3)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/252 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/252

---

P8_TA(2016)0125

Üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel ***II

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (Isikuandmete kaitse üldmäärus) (05419/1/2016 – C8-0140/2016 – 2012/0011(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 058/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05419/1/2016 – C8-0140/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05419/1/2016 – C8-0140/2016),

| — | võttes arvesse Belgia Esindajatekoja, Saksamaa Liidunõukogu, Prantsusmaa Senati, Itaalia Saadikutekoja ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgia Esindajatekoja, Saksamaa Liidunõukogu, Prantsusmaa Senati, Itaalia Saadikutekoja ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 10. oktoobri 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 10. oktoobri 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 7. märtsi 2012. aasta (3) ja 19. novembri 2015. aasta arvamust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 7. märtsi 2012. aasta (3) ja 19. novembri 2015. aasta arvamust (4),

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2016)0214), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2016)0214),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (5) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0011) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (5) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0011) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0139/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0139/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 90.

(2)  ELT C 391, 18.12.2012, lk 127.

(3)  ELT C 192, 30.6.2012, lk 7.

(4)  ELT C 67, 20.2.2016, lk 13.

(5)  Vastuvõetud tekstid, 12.3.2014, P8_TA(2014)0212.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/253 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/253

---

P8_TA(2016)0126

Isikuandmete töötlemine kuritegude tõkestamise eesmärgil ***II

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (05418/1/2016 – C8-0139/2016 – 2012/0010(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 058/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05418/1/2016 – C8-0139/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05418/1/2016 – C8-0139/2016),

| — | võttes arvesse Saksamaa Liidunõukogu ja Rootsi Parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa Liidunõukogu ja Rootsi Parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 10. oktoobri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 10. oktoobri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 7. märtsi 2012. aasta (2) ja 19. novembri 2015. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 7. märtsi 2012. aasta (2) ja 19. novembri 2015. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2016)0213), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust (COM(2016)0213),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (4) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0010) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (4) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0010) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0138/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0138/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 391, 18.12.2012, lk 127.

(2)  ELT C 192, 30.6.2012, lk 7.

(3)  ELT C 67, 20.2.2016, lk 13.

(4)  Vastuvõetud tekstid, 12.3.2014, P8_TA(2014)0219.

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/254 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/254

---

P8_TA(2016)0127

Broneeringuinfo kasutamine ***I

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (COM(2011)0032 – C7-0039/2011 – 2011/0023(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 058/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0032), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0032),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti d ning artikli 87 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0039/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti d ning artikli 87 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0039/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Bulgaaria Rahvuskogu, Tšehhi Senati, Saksamaa Liidunõukogu, Itaalia Senati, Madalmaade Parlamendi Esimese Koja, Austria Rahvusnõukogu, Portugali Vaba Kogu ja Rumeenia Senati esitatud arvamusi seadusandliku akti eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria Rahvuskogu, Tšehhi Senati, Saksamaa Liidunõukogu, Itaalia Senati, Madalmaade Parlamendi Esimese Koja, Austria Rahvusnõukogu, Portugali Vaba Kogu ja Rumeenia Senati esitatud arvamusi seadusandliku akti eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. mai 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. mai 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 25. märtsi 2011. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 25. märtsi 2011. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust ühendatud kohtuasjades C-293/12 (Digital Rights Ireland) ja C-594/12 (Seitlinger jt) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust ühendatud kohtuasjades C-293/12 (Digital Rights Ireland) ja C-594/12 (Seitlinger jt) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 188, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 188,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0150/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0150/2013),

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 18. septembri 2014. aasta otsust parlamendi seitsmendal ametiajal lõpetamata jäänud küsimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 18. septembri 2014. aasta otsust parlamendi seitsmendal ametiajal lõpetamata jäänud küsimuste kohta,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni teist raportit ning väliskomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0248/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni teist raportit ning väliskomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0248/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepanek uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanek uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 107.

(2)  ELT C 181, 22.6.2011, lk 24.

(3)  Euroopa Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-293/12 (Digital Rights Ireland Ltd) ja C-594/12 (Seitlinger jt), ECLI:EU:C:2014:238.

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

---

P8_TC1-COD(2011)0023

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2016/681) lõplikule kujule).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/256 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/256

---

P8_TA(2016)0131

Ärisaladuste ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastane kaitse ***I

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset (COM(2013)0813 – C7-0431/2013 – 2013/0402(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 058/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0813), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0813),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0431/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0431/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni komisjoni arvamusi (A8-0199/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni komisjoni arvamusi (A8-0199/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 48.

---

P8_TC1-COD(2013)0402

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2016/943) lõplikule kujule).

---

| 15.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/257 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/257

---

P8_TA(2016)0132

Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestus

Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2016/2019(BUD))

(2018/C 058/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 36,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1023/2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1023/2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (4),

| — | võttes arvesse oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (6),

| — | võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2017. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2017. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta,

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 25 lõikele 7 ja artikli 96 lõikele 1 juhatuse poolt 11. aprillil 2016. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 25 lõikele 7 ja artikli 96 lõikele 1 juhatuse poolt 11. aprillil 2016. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti,

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 96 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 96 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 96 ja 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 96 ja 97,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0131/2016),

| A. | arvestades, et käesolev menetlus on teine täispikk eelarvemenetlus uue koosseisu ametiajal ja neljas menetlus 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ajal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolev menetlus on teine täispikk eelarvemenetlus uue koosseisu ametiajal ja neljas menetlus 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ajal;

| B. | arvestades, et 2017. aasta eelarvet, nii nagu see on esitatud peasekretäri aruandes, iseloomustavad jätkuvad ja jõulisemad püüdlused viia ellu institutsiooni poliitikat, mis näeb ette tõhususe suurendamist kõikides valdkondades, kus see on parlamendiliikmete ja töötajate töökeskkonna kvaliteeti kahjustamata võimalik; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2017. aasta eelarvet, nii nagu see on esitatud peasekretäri aruandes, iseloomustavad jätkuvad ja jõulisemad püüdlused viia ellu institutsiooni poliitikat, mis näeb ette tõhususe suurendamist kõikides valdkondades, kus see on parlamendiliikmete ja töötajate töökeskkonna kvaliteeti kahjustamata võimalik;

| C. | arvestades, et peasekretär tõi 2017. aasta eelarve osas välja neli prioriteetset eesmärki, milleks on turvalisus ja küberturvalisus, iiri keelele tehtud erandi järkjärguline kaotamine, jätkuvad meetmed parlamendiliikmetele nende mandaadi täitmisel suurema mõjuvõimu andmiseks ja parlamendi muutmine avalikkusele ja külalistele huvipakkuvaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et peasekretär tõi 2017. aasta eelarve osas välja neli prioriteetset eesmärki, milleks on turvalisus ja küberturvalisus, iiri keelele tehtud erandi järkjärguline kaotamine, jätkuvad meetmed parlamendiliikmetele nende mandaadi täitmisel suurema mõjuvõimu andmiseks ja parlamendi muutmine avalikkusele ja külalistele huvipakkuvaks;

| D. | arvestades, et Euroopas toime pandud terrorirünnakutest tulenevas praeguses poliitilises ja julgeolekuolukorras peaksid turvalisus ja küberturvalisus parlamendis 2017. aasta eelarvemenetluse tulemusel suurenema; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopas toime pandud terrorirünnakutest tulenevas praeguses poliitilises ja julgeolekuolukorras peaksid turvalisus ja küberturvalisus parlamendis 2017. aasta eelarvemenetluse tulemusel suurenema;

| E. | arvestades, et peasekretäri poolt esitatud Euroopa Parlamendi 2017. aasta esialgse eelarvestuse projektis oli eelarve summaks ette nähtud 1 910 073 000 eurot (3,09 % suurem kui 2016. aasta eelarve), millest 1,7 % loetakse tavakuludeks, ning see moodustaks 19,26 % 2014.–2020. aasta finantsraamistiku 5. rubriigi mahust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et peasekretäri poolt esitatud Euroopa Parlamendi 2017. aasta esialgse eelarvestuse projektis oli eelarve summaks ette nähtud 1 910 073 000 eurot (3,09 % suurem kui 2016. aasta eelarve), millest 1,7 % loetakse tavakuludeks, ning see moodustaks 19,26 % 2014.–2020. aasta finantsraamistiku 5. rubriigi mahust;

| F. | arvestades, et aastatel 2017–2022 kaotatakse järk-järgult erand, mille kohaselt kõiki ametlikke dokumente iiri keelde ei tõlgita, ning see toob kaasa kõigi ametlike dokumentide tõlkimise ka iiri keelde ja uute keelenõuete täitmiseks on kavandatud 3,7 miljonit eurot erakorralisi lisakulusid (0,2 % eelarve üldisest kasvust); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastatel 2017–2022 kaotatakse järk-järgult erand, mille kohaselt kõiki ametlikke dokumente iiri keelde ei tõlgita, ning see toob kaasa kõigi ametlike dokumentide tõlkimise ka iiri keelde ja uute keelenõuete täitmiseks on kavandatud 3,7 miljonit eurot erakorralisi lisakulusid (0,2 % eelarve üldisest kasvust);

| G. | arvestades, et turvalisuse ja küberturvalisuse suurendamiseks on vaja teha 47,6 miljoni euro ulatuses erakorralisi lisainvesteeringuid, mis annab üldisest kasvust 2,6 %; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et turvalisuse ja küberturvalisuse suurendamiseks on vaja teha 47,6 miljoni euro ulatuses erakorralisi lisainvesteeringuid, mis annab üldisest kasvust 2,6 %;

| H. | arvestades, et alates 2011. aastast on inflatsioonimäär pidevalt kahanenud; arvestades, et tegelik inflatsioonimäär parlamendi töökohtades oli 2015. ja 2016. aastal väiksem kui tegelik eelarve suurenemise määr; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates 2011. aastast on inflatsioonimäär pidevalt kahanenud; arvestades, et tegelik inflatsioonimäär parlamendi töökohtades oli 2015. ja 2016. aastal väiksem kui tegelik eelarve suurenemise määr;

| I. | arvestades, et peaaegu 60 % eelarvest moodustavad indeksiga seotud kulud, mis on seotud suuremas osas parlamendiliikmete ja töötajate töötasudega, mida kohandatakse vastavalt personalieeskirjadele, ja lepinguliste kohustustega vastavalt sektoripõhisele indekseerimisele, mis on üldjuhul suurem kui standardne inflatsioonimäär; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et peaaegu 60 % eelarvest moodustavad indeksiga seotud kulud, mis on seotud suuremas osas parlamendiliikmete ja töötajate töötasudega, mida kohandatakse vastavalt personalieeskirjadele, ja lepinguliste kohustustega vastavalt sektoripõhisele indekseerimisele, mis on üldjuhul suurem kui standardne inflatsioonimäär;

| J. | arvestades, et parlament rõhutas oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7), et 2016. aasta eelarve peaks põhinema realistlikel alustel ning olema kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et parlament rõhutas oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7), et 2016. aasta eelarve peaks põhinema realistlikel alustel ning olema kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;

| K. | arvestades, et parlamendi usaldusväärsus ühe eelarvepädeva institutsioonina sõltub suurel määral tema suutlikkusest omaenda kulusid kontrolli all hoida; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parlamendi usaldusväärsus ühe eelarvepädeva institutsioonina sõltub suurel määral tema suutlikkusest omaenda kulusid kontrolli all hoida;

| L. | arvestades, et juhatus võttis 26. oktoobril 2015 vastu parlamendiliikmete assisteerimise kulude haldamise uued eeskirjad, millega tugevdatakse nõudeid kohalike assistentide lepingute pealt tasu maksmiseks, eraldades parlamendiliikmete assisteerimise hüvitisest vähemalt 25 % registreeritud assistentidega seotud kulude katmiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et juhatus võttis 26. oktoobril 2015 vastu parlamendiliikmete assisteerimise kulude haldamise uued eeskirjad, millega tugevdatakse nõudeid kohalike assistentide lepingute pealt tasu maksmiseks, eraldades parlamendiliikmete assisteerimise hüvitisest vähemalt 25 % registreeritud assistentidega seotud kulude katmiseks;

Üldraamistik

| 1. | toonitab, et Euroopa Parlamendi eelarve osakaal peaks 2017. aastal jääma alla 20 % 5. rubriigi mahust; märgib, et 2017. aasta esialgse eelarvestuse projekti maht juhatuse poolt 9. märtsil 2016 sätestatuna moodustab 19,26 %, mis on madalam kui 2016. aastal (19,39 %) ja on rubriigis 5 viimasel kaheksal aastal ainult ühel korral olnud veel väiksem; vähendab oma osakaalu 5. rubriigi mahust 2017. aastal veelgi 19,17 %-le; |
| --- | --- |

1.

toonitab, et Euroopa Parlamendi eelarve osakaal peaks 2017. aastal jääma alla 20 % 5. rubriigi mahust; märgib, et 2017. aasta esialgse eelarvestuse projekti maht juhatuse poolt 9. märtsil 2016 sätestatuna moodustab 19,26 %, mis on madalam kui 2016. aastal (19,39 %) ja on rubriigis 5 viimasel kaheksal aastal ainult ühel korral olnud veel väiksem; vähendab oma osakaalu 5. rubriigi mahust 2017. aastal veelgi 19,17 %-le;

| 2. | on siiski seisukohal, et majanduskasvu aeglustumist liikmesriikides arvesse võttes ei tuleks 2017. aastaks prognoositavat inflatsioonimäära pidada tavakulude suurenemise peamiseks võrdlusaluseks; |
| --- | --- |

2.

on siiski seisukohal, et majanduskasvu aeglustumist liikmesriikides arvesse võttes ei tuleks 2017. aastaks prognoositavat inflatsioonimäära pidada tavakulude suurenemise peamiseks võrdlusaluseks;

| 3. | kinnitab, et on taotletud vahendeid erakorraliste kulude katmiseks, mis sisaldavad 0,2 % suurust kasvu 2016. aasta eelarvega võrreldes iiri keele kasutamise suhtes 13. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 920/2005 (8) kehtestatud ajutiste erandmeetmete järkjärguliseks kaotamiseks; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et on taotletud vahendeid erakorraliste kulude katmiseks, mis sisaldavad 0,2 % suurust kasvu 2016. aasta eelarvega võrreldes iiri keele kasutamise suhtes 13. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 920/2005 (8) kehtestatud ajutiste erandmeetmete järkjärguliseks kaotamiseks;

| 4. | võtab teadmiseks taotluse suurendada turvalisuse ja küberturvalisusega seotud kulusid 2,6 %, millega suurendataks 2016. aastaks eraldatud vahendeid rohkem kui kaks korda; nõuab tungivalt, et peasekretär annaks eelarvekomisjonile läbipaistval viisil üksikasjalikku teavet praeguste ja tulevaste turvalisuse ja küberturvalisusega seotud meetmete ning nende kulude jaotuse kohta; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks taotluse suurendada turvalisuse ja küberturvalisusega seotud kulusid 2,6 %, millega suurendataks 2016. aastaks eraldatud vahendeid rohkem kui kaks korda; nõuab tungivalt, et peasekretär annaks eelarvekomisjonile läbipaistval viisil üksikasjalikku teavet praeguste ja tulevaste turvalisuse ja küberturvalisusega seotud meetmete ning nende kulude jaotuse kohta;

| 5. | kiidab heaks erakorraliste kulude paketi (47,6 miljonit eurot) turvalisusega seotud investeeringute tegemiseks 2017. aastal, lähtudes juhatusele 2016. aasta veebruaris esitatud analüüsist, mida täiendati 22. märtsi 2016. aasta sündmuste järel läbi viidud sõeluuringuga, ning iiri keele kasutamise suhtes kehtiva ajutise erandi järkjärgulise kaotamisega seotud erakorraliste kulude paketi (3,7 miljonit eurot); |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks erakorraliste kulude paketi (47,6 miljonit eurot) turvalisusega seotud investeeringute tegemiseks 2017. aastal, lähtudes juhatusele 2016. aasta veebruaris esitatud analüüsist, mida täiendati 22. märtsi 2016. aasta sündmuste järel läbi viidud sõeluuringuga, ning iiri keele kasutamise suhtes kehtiva ajutise erandi järkjärgulise kaotamisega seotud erakorraliste kulude paketi (3,7 miljonit eurot);

| 6. | piirab oma tavakulude suurenemise 2017. aastal (ilma kahe erakorralise paketita) 2016. aasta eelarve tavakuludega võrreldes 1,4 %-le ja 0,6 % võrreldes 2016. aasta eelarvega; |
| --- | --- |

6.

piirab oma tavakulude suurenemise 2017. aastal (ilma kahe erakorralise paketita) 2016. aasta eelarve tavakuludega võrreldes 1,4 %-le ja 0,6 % võrreldes 2016. aasta eelarvega;

| 7. | määrab 2017. aasta eelarvestuse kogumahuks 1 900 873 000 eurot, mis tähendab 2016. aasta eelarvega võrreldes 3,4 %-list kasvu; |
| --- | --- |

7.

määrab 2017. aasta eelarvestuse kogumahuks 1 900 873 000 eurot, mis tähendab 2016. aasta eelarvega võrreldes 3,4 %-list kasvu;

| 8. | rõhutab, et parlamendile tuleks anda piisavad vahendid, mida on vaja parlamendi kui seadusandja ja eelarvepädeva institutsiooni põhiülesannete täitmiseks; rõhutab, et praeguses majandusolukorras tuleks neid ressursse hallata rangelt, pragmaatiliselt ja tõhusalt; juhib tähelepanu, et parlamendi nõuetekohase rahastamise tagamine on Euroopa demokraatia teostamiseks asjakohane, kuid püüded kokkuhoiuvõimaluste otsimiseks ja avaliku sektori vahendite kasutamise tõhususe edasiseks suurendamiseks on tungivalt soovitatavad; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et parlamendile tuleks anda piisavad vahendid, mida on vaja parlamendi kui seadusandja ja eelarvepädeva institutsiooni põhiülesannete täitmiseks; rõhutab, et praeguses majandusolukorras tuleks neid ressursse hallata rangelt, pragmaatiliselt ja tõhusalt; juhib tähelepanu, et parlamendi nõuetekohase rahastamise tagamine on Euroopa demokraatia teostamiseks asjakohane, kuid püüded kokkuhoiuvõimaluste otsimiseks ja avaliku sektori vahendite kasutamise tõhususe edasiseks suurendamiseks on tungivalt soovitatavad;

| 9. | rõhutab, et suurim osa parlamendi eelarvest ja selle iga-aastasest indekseerimisest on kindlaks määratud õigusjärgsete või lepinguliste kohustustega ning parlament ei saa neid eelarvemenetluses mõjutada; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et suurim osa parlamendi eelarvest ja selle iga-aastasest indekseerimisest on kindlaks määratud õigusjärgsete või lepinguliste kohustustega ning parlament ei saa neid eelarvemenetluses mõjutada;

Läbipaistvus, juurdepääsetavus ja loetavus

| 10. | palub peasekretäril esitada ettepanek eelarve tutvustamiseks üldsusele asjakohase üksikasjalikkusega ja mõistetavalt ning kasutajasõbralikul moel parlamendi veebisaidil, et kõigil kodanikel oleks võimalik parlamendi tegevusi, prioriteete ja neile vastavaid kulumudeleid paremini tundma õppida; on seisukohal, et esimene etapp võiks olla parlamendi intranetis praegu kättesaadava graafilisel kujul esitatud teabe tutvustamine parlamendi veebisaidil; |
| --- | --- |

10.

palub peasekretäril esitada ettepanek eelarve tutvustamiseks üldsusele asjakohase üksikasjalikkusega ja mõistetavalt ning kasutajasõbralikul moel parlamendi veebisaidil, et kõigil kodanikel oleks võimalik parlamendi tegevusi, prioriteete ja neile vastavaid kulumudeleid paremini tundma õppida; on seisukohal, et esimene etapp võiks olla parlamendi intranetis praegu kättesaadava graafilisel kujul esitatud teabe tutvustamine parlamendi veebisaidil;

| 11. | on seisukohal, et eelarveprotsessi puudutav kogu asjakohane teave tuleks esitada juhatuse ja eelarvekomisjoni liikmetele menetluse kõigis etappides aegsasti ja mõistetavalt ning piisava üksikasjalikkusega ja liigendatult, et juhatus, eelarvekomisjon ja fraktsioonid saaksid küsimusi nõuetekohaselt arutada ja tugineda otsuste tegemisel põhjalikule ülevaatele parlamendi eelarve olukorrast ja vajadustest; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et eelarveprotsessi puudutav kogu asjakohane teave tuleks esitada juhatuse ja eelarvekomisjoni liikmetele menetluse kõigis etappides aegsasti ja mõistetavalt ning piisava üksikasjalikkusega ja liigendatult, et juhatus, eelarvekomisjon ja fraktsioonid saaksid küsimusi nõuetekohaselt arutada ja tugineda otsuste tegemisel põhjalikule ülevaatele parlamendi eelarve olukorrast ja vajadustest;

| 12. | toonitab täpsuse ja läbipaistvuse tähtsust ühe aasta eelarvelt teisele üleminekul; on seisukohal, et kuigi teatavad erakorralised kulud, näiteks turvalisuse tõstmiseks, on 2017. aasta eelarves põhjendatud, on erakorraliste kulude sagenev kasutamine igal aastal eelarvekontrolli ja stabiilsuse seisukohalt problemaatiline; palub erakorralised kulud täpsemalt määratleda; on veendunud, et aruandluse ja üldeelarve andmete võrreldavuse huvides tuleks hinnata, kas erakorralisi kulusid tuleks eri aastate eelarvete protsentuaalse erinevuse arvutamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

12.

toonitab täpsuse ja läbipaistvuse tähtsust ühe aasta eelarvelt teisele üleminekul; on seisukohal, et kuigi teatavad erakorralised kulud, näiteks turvalisuse tõstmiseks, on 2017. aasta eelarves põhjendatud, on erakorraliste kulude sagenev kasutamine igal aastal eelarvekontrolli ja stabiilsuse seisukohalt problemaatiline; palub erakorralised kulud täpsemalt määratleda; on veendunud, et aruandluse ja üldeelarve andmete võrreldavuse huvides tuleks hinnata, kas erakorralisi kulusid tuleks eri aastate eelarvete protsentuaalse erinevuse arvutamisel arvesse võtta;

| 13. | kordab üleskutset koostada keskpika ja pika perioodi eelarvekava, mis sisaldaks selget investeeringute ning parlamendi tegevuse ja õigusjärgsete kohustustega (sh hoonete üürimise ja omandamisega) seotud tegevuskulude eristust, vastavalt parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonile Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (9); nõuab seetõttu esituse muutmist nii, et tehtaks selget vahet investeeringukulude ja tegevuskulude vahel; |
| --- | --- |

13.

kordab üleskutset koostada keskpika ja pika perioodi eelarvekava, mis sisaldaks selget investeeringute ning parlamendi tegevuse ja õigusjärgsete kohustustega (sh hoonete üürimise ja omandamisega) seotud tegevuskulude eristust, vastavalt parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonile Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (9); nõuab seetõttu esituse muutmist nii, et tehtaks selget vahet investeeringukulude ja tegevuskulude vahel;

| 14. | kiidab juhatust ning tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraati parlamendi ametlikul veebisaidil olevate parlamendiliikmete isiklike lehtede uue kujunduse eest, mis muudab nende töömeeskonna koosseisu ja staatuse nähtavamaks (lisati uus jaotis „Assistendid“ koos järgmiste alajaotustega: assistendid, registreeritud assistendid, registreeritud assistendid (rühm), kohalikud assistendid, teenuseosutajad, makseagendid, praktikandid); palub peasekretäril tagada juhatuse poolt 26. oktoobril 2015 vastu võetud parlamendiliikme assisteerimiskulude uute eeskirjade rakendamise üle nõuetekohane kontroll; |
| --- | --- |

14.

kiidab juhatust ning tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraati parlamendi ametlikul veebisaidil olevate parlamendiliikmete isiklike lehtede uue kujunduse eest, mis muudab nende töömeeskonna koosseisu ja staatuse nähtavamaks (lisati uus jaotis „Assistendid“ koos järgmiste alajaotustega: assistendid, registreeritud assistendid, registreeritud assistendid (rühm), kohalikud assistendid, teenuseosutajad, makseagendid, praktikandid); palub peasekretäril tagada juhatuse poolt 26. oktoobril 2015 vastu võetud parlamendiliikme assisteerimiskulude uute eeskirjade rakendamise üle nõuetekohane kontroll;

| 15. | nõuab, et vähemalt üks kord viie aasta tagant koostataks eelarve üksikute punktidega seotud tegelike vajaduste ja mitte koefitsientide süsteemi alusel; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et vähemalt üks kord viie aasta tagant koostataks eelarve üksikute punktidega seotud tegelike vajaduste ja mitte koefitsientide süsteemi alusel;

Turvalisus ja küberturvalisus

| 16. | nõuab keskpikka ja pikaajalist eelarve planeerimist, sh selget teavet turvalisuse ja küberturvalisusega seotud kulude kohta; kutsub juhatust hiljutiste sündmuste valguses ajakohastama üldist turvakontseptsiooni ja seda võimalikult kiiresti ning hiljemalt 2016. aasta juuniks tutvustama; |
| --- | --- |

16.

nõuab keskpikka ja pikaajalist eelarve planeerimist, sh selget teavet turvalisuse ja küberturvalisusega seotud kulude kohta; kutsub juhatust hiljutiste sündmuste valguses ajakohastama üldist turvakontseptsiooni ja seda võimalikult kiiresti ning hiljemalt 2016. aasta juuniks tutvustama;

| 17. | on seisukohal, et kõik selle valdkonna meetmed peaksid tuginema parlamendi vajaduste selgele hindamisele ja olema vastavuses riskidega; palub peasekretäril ja juhatusel esitada aegsasti enne 2017. aasta eelarve lugemist parlamendis eelarvekomisjonile üldise turvakontseptsiooni, sh üldhinnangu võimalike riskide ja kavandatud turvameetmete ning alternatiivsete meetmete kohta koos üksikasjaliku hinnanguga nende meetmete mõju kohta 2017. aasta eelarvele ja järgnevatele eelarvetele, nii et selgelt oleksid eristatud investeeringud ja korduvkulud, ning tuua välja meetmed, mida kavandatakse turvalisuse suurendamiseks parlamendi hoonetes ja nendest väljapool, ning selliste meetmete mõju 2017. aasta eelarvele; nõuab teavet turvalisuse valdkonnas tehtava institutsioonidevahelise halduskoostöö finantsmõju kohta; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et kõik selle valdkonna meetmed peaksid tuginema parlamendi vajaduste selgele hindamisele ja olema vastavuses riskidega; palub peasekretäril ja juhatusel esitada aegsasti enne 2017. aasta eelarve lugemist parlamendis eelarvekomisjonile üldise turvakontseptsiooni, sh üldhinnangu võimalike riskide ja kavandatud turvameetmete ning alternatiivsete meetmete kohta koos üksikasjaliku hinnanguga nende meetmete mõju kohta 2017. aasta eelarvele ja järgnevatele eelarvetele, nii et selgelt oleksid eristatud investeeringud ja korduvkulud, ning tuua välja meetmed, mida kavandatakse turvalisuse suurendamiseks parlamendi hoonetes ja nendest väljapool, ning selliste meetmete mõju 2017. aasta eelarvele; nõuab teavet turvalisuse valdkonnas tehtava institutsioonidevahelise halduskoostöö finantsmõju kohta;

| 18. | palub peasekretäril hinnata, kas olemasolevad kindlustuslepingud (parlamendiliikmete ja töötajate jaoks) oleks vaja terrorismiohu valguses läbi vaadata, ja teha vajaduse korral ettepanekud võimalike puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

18.

palub peasekretäril hinnata, kas olemasolevad kindlustuslepingud (parlamendiliikmete ja töötajate jaoks) oleks vaja terrorismiohu valguses läbi vaadata, ja teha vajaduse korral ettepanekud võimalike puuduste kõrvaldamiseks;

| 19. | on seisukohal, et väljaspool Euroopa Parlamendi hooneid asuva turvasüsteemi peaksid jätkuvalt tagama Belgia ametivõimud; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et väljaspool Euroopa Parlamendi hooneid asuva turvasüsteemi peaksid jätkuvalt tagama Belgia ametivõimud;

Parlamendiliikmetele mandaadi täitmisel suurema mõjuvõimu andmine

| 20. | võtab teadmiseks jätkuvad meetmed parlamendiliikmetele nende mandaadi täitmisel suurema mõjuvõimu andmiseks; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks jätkuvad meetmed parlamendiliikmetele nende mandaadi täitmisel suurema mõjuvõimu andmiseks;

| 21. | väljendab heameelt parlamendiliikmete digiportaali (e-portaal) laienduse üle, kuid kutsub peasekretäri üles parandama nn paberivaba algatuse raames paberkandjal maksekviitungite parlamendiliikmetele saatmise senist süsteemi, et see 2017. aasta lõpuks täielikult kaotada; on seisukohal, et e-portaal peaks võimaldama kõigil parlamendiliikmetel kasutada seda funktsiooni vaikimisi elektrooniliselt, mis annaks märkimisväärse ajalise ja rahalise kokkuhoiu; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt parlamendiliikmete digiportaali (e-portaal) laienduse üle, kuid kutsub peasekretäri üles parandama nn paberivaba algatuse raames paberkandjal maksekviitungite parlamendiliikmetele saatmise senist süsteemi, et see 2017. aasta lõpuks täielikult kaotada; on seisukohal, et e-portaal peaks võimaldama kõigil parlamendiliikmetel kasutada seda funktsiooni vaikimisi elektrooniliselt, mis annaks märkimisväärse ajalise ja rahalise kokkuhoiu;

| 22. | väljendab heameelt parlamendiliikmetele ja komisjonidele pakutava nõustamise ja uuringute järjest parema kvaliteedi üle; tuletab meelde, et kui Euroopa Parlamendi uuringuteenistus (edaspidi „uuringuteenistus“) 2013. aastal loodi, nähti ette selle teenistuse ja poliitikaosakondade vahelise koostöö tõhususe vahehindamine; palub peasekretäril seetõttu selline hindamine läbi viia ja tutvustada selle tulemusi eelarvekomisjonile enne 2016. aasta lõppu; on seisukohal, et see hinnang peaks sisaldama ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada uuringuteenistuse pakutava toe parim seostamine vastavates temaatilistes komisjonides toimuvaga, arvestades samal ajal üksikute parlamendiliikmete vajadusi, ja see, et uuringuteenistuse tegevus ei kattuks poliitikaosakondade omaga ega tekitaks teenistustevahelist konkurentsi; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt parlamendiliikmetele ja komisjonidele pakutava nõustamise ja uuringute järjest parema kvaliteedi üle; tuletab meelde, et kui Euroopa Parlamendi uuringuteenistus (edaspidi „uuringuteenistus“) 2013. aastal loodi, nähti ette selle teenistuse ja poliitikaosakondade vahelise koostöö tõhususe vahehindamine; palub peasekretäril seetõttu selline hindamine läbi viia ja tutvustada selle tulemusi eelarvekomisjonile enne 2016. aasta lõppu; on seisukohal, et see hinnang peaks sisaldama ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada uuringuteenistuse pakutava toe parim seostamine vastavates temaatilistes komisjonides toimuvaga, arvestades samal ajal üksikute parlamendiliikmete vajadusi, ja see, et uuringuteenistuse tegevus ei kattuks poliitikaosakondade omaga ega tekitaks teenistustevahelist konkurentsi;

| 23. | on arvamusel, et hinnata tuleks parlamendiliikmete vajadusi nende valimisringkondades, võttes arvesse ka valimisringkondade erinevusi, et parlamendiliikmed saaksid paremini oma valimisringkonnaga seotud tööd teha; usub, et parlamendiliikmete mobiilsed töökohad ja valimisringkondades pakutav tugi peaksid olema tegelike vajaduste põhised ja tuginema kasutuse hinnangutele ega tohiks tekitada parlamendile märkimisväärseid või korduvaid lisakulusid; toonitab, et riistvara ei tuleks parlamendiliikmete käsutusse anda, kuna üldkulude hüvitis sisaldab piisavalt ressursse kõige kaasaegsemate seadmete ostmiseks; peab küsitavaks vajadust töötada parlamendiliikmete jaoks välja privaatne mobiilne töökoht, kuna see ei paista olevat kooskõlas sellega, kuidas parlamendiliikmed ja nende bürood oma tööd korraldavad; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et hinnata tuleks parlamendiliikmete vajadusi nende valimisringkondades, võttes arvesse ka valimisringkondade erinevusi, et parlamendiliikmed saaksid paremini oma valimisringkonnaga seotud tööd teha; usub, et parlamendiliikmete mobiilsed töökohad ja valimisringkondades pakutav tugi peaksid olema tegelike vajaduste põhised ja tuginema kasutuse hinnangutele ega tohiks tekitada parlamendile märkimisväärseid või korduvaid lisakulusid; toonitab, et riistvara ei tuleks parlamendiliikmete käsutusse anda, kuna üldkulude hüvitis sisaldab piisavalt ressursse kõige kaasaegsemate seadmete ostmiseks; peab küsitavaks vajadust töötada parlamendiliikmete jaoks välja privaatne mobiilne töökoht, kuna see ei paista olevat kooskõlas sellega, kuidas parlamendiliikmed ja nende bürood oma tööd korraldavad;

| 24. | on nõus, et IT-vahendid on parlamendiliikmete tegevuse seisukohalt olulised; kordab siiski taas, et vaja on anda võimalus avatud lähtekoodiga tarkvara paigaldamiseks, mis aitaks kommunikatsioonitasude pealt märkimisväärselt kulusid kokku hoida ning parandaks parlamendiliikmete büroode töökorraldust, võttes samal ajal arvesse küberturvalisust ja tagades andmekaitse; |
| --- | --- |

24.

on nõus, et IT-vahendid on parlamendiliikmete tegevuse seisukohalt olulised; kordab siiski taas, et vaja on anda võimalus avatud lähtekoodiga tarkvara paigaldamiseks, mis aitaks kommunikatsioonitasude pealt märkimisväärselt kulusid kokku hoida ning parandaks parlamendiliikmete büroode töökorraldust, võttes samal ajal arvesse küberturvalisust ja tagades andmekaitse;

| 25. | soovitab võtta laialdaselt ja kõigil juhtudel kasutusele võimaluse anda sisedokumentidele, nt vormidele, kirjalikele deklaratsioonidele jne digitaalne allkiri, tagades seejuures usaldusväärsuse ja turvalisuse; palub hinnata võimalust seada parlamendiliikmete mobiiltelefonides sisse TAN-koodi põhine verifitseerimissüsteem; on ka seisukohal, et fakside kasutamist tuleks piirata ning nendest tuleks järk-järgult loobuda iga parlamendiliikme otsuse kohaselt; |
| --- | --- |

25.

soovitab võtta laialdaselt ja kõigil juhtudel kasutusele võimaluse anda sisedokumentidele, nt vormidele, kirjalikele deklaratsioonidele jne digitaalne allkiri, tagades seejuures usaldusväärsuse ja turvalisuse; palub hinnata võimalust seada parlamendiliikmete mobiiltelefonides sisse TAN-koodi põhine verifitseerimissüsteem; on ka seisukohal, et fakside kasutamist tuleks piirata ning nendest tuleks järk-järgult loobuda iga parlamendiliikme otsuse kohaselt;

| 26. | peab tervitatavaks kirjalikult vastatavate lisaküsimustega seoses tehtud muudatusi, mille põhiseaduskomisjon võttis eelarvekomisjoni taotlusel parlamendi 2016. aasta eelarve vastuvõtmisega seoses vastu 3. septembril 2015; palub peasekretäril selle uue tõlgenduse rakendamise üle vajalik kontroll kehtestada; palub esimeeste konverentsil anda sellele uuele kirjalikult vastatavate lisaküsimuste süsteemile hinnang, et analüüsida üldist kokkuhoidu ja teavitada eelarvekomisjoni selle hinnangu tulemustest 2016. aasta augustiks, enne eelarve lugemist parlamendis 2016. aasta sügisel; |
| --- | --- |

26.

peab tervitatavaks kirjalikult vastatavate lisaküsimustega seoses tehtud muudatusi, mille põhiseaduskomisjon võttis eelarvekomisjoni taotlusel parlamendi 2016. aasta eelarve vastuvõtmisega seoses vastu 3. septembril 2015; palub peasekretäril selle uue tõlgenduse rakendamise üle vajalik kontroll kehtestada; palub esimeeste konverentsil anda sellele uuele kirjalikult vastatavate lisaküsimuste süsteemile hinnang, et analüüsida üldist kokkuhoidu ja teavitada eelarvekomisjoni selle hinnangu tulemustest 2016. aasta augustiks, enne eelarve lugemist parlamendis 2016. aasta sügisel;

| 27. | peab asjakohaseks hoida parlamendiliikmete assisteerimise kuludeks ette nähtud assigneeringute üldsumma 2017. aastal 2016. aasta tasemel, kohaldades sellele personalieeskirjades ettenähtud õiguslikult siduvat indekseerimist; |
| --- | --- |

27.

peab asjakohaseks hoida parlamendiliikmete assisteerimise kuludeks ette nähtud assigneeringute üldsumma 2017. aastal 2016. aasta tasemel, kohaldades sellele personalieeskirjades ettenähtud õiguslikult siduvat indekseerimist;

| 28. | usub, et parlamendiliikmete parlamentaarse tegevuse praegune esitlus parlamendi veebisaidil ei ole täpne ega peegelda parlamendiliikmete tegelikku tegevust ja kaasatust; teeb ettepaneku loobuda praegusest veebisaitide järjestuse kasutamisest, parandades samal ajal iga parlamendiliikme tegevust puudutavat teavet parlamendi ametlikul veebisaidil; nõuab, et hinnataks eelkõige hääletuste selgituste ja üheminutiliste sõnavõttude esitlust, sh võimalust näidata neid täiskogu sõnavõttudest eraldi, ning hinnataks hääletuste selgituste lisaväärtust ja võimalikke alternatiive; ootab, et selle küsimusega tegelev asjaomane juhatuse töörühm esitaks oma tegevuskava ja järeldused eelarvekomisjonile niipea, kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

28.

usub, et parlamendiliikmete parlamentaarse tegevuse praegune esitlus parlamendi veebisaidil ei ole täpne ega peegelda parlamendiliikmete tegelikku tegevust ja kaasatust; teeb ettepaneku loobuda praegusest veebisaitide järjestuse kasutamisest, parandades samal ajal iga parlamendiliikme tegevust puudutavat teavet parlamendi ametlikul veebisaidil; nõuab, et hinnataks eelkõige hääletuste selgituste ja üheminutiliste sõnavõttude esitlust, sh võimalust näidata neid täiskogu sõnavõttudest eraldi, ning hinnataks hääletuste selgituste lisaväärtust ja võimalikke alternatiive; ootab, et selle küsimusega tegelev asjaomane juhatuse töörühm esitaks oma tegevuskava ja järeldused eelarvekomisjonile niipea, kui need on kättesaadavad;

Parlamendiliikmete kulud

| 29. | kutsub juhatust veel kord üles koostama üldkulude hüvitisest rahastada lubatud kuludest aru andmise kohta täpsemad eeskirjad, mis võiksid sisaldada kulutõhusaid meetmeid, nt parlamendiliikmed võiksid ise avaldada oma kuluandmeid, mida järjest rohkem parlamendiliikmeid juba teeb, koos lihtsustatud süsteemiga kasutamata jäänud rahaliste vahendite tagasimaksmiseks; kordab veel kord, et sellised meetmed ei tohiks eeldada uute töötajate töölevõtmist parlamendi administratsiooni; |
| --- | --- |

29.

kutsub juhatust veel kord üles koostama üldkulude hüvitisest rahastada lubatud kuludest aru andmise kohta täpsemad eeskirjad, mis võiksid sisaldada kulutõhusaid meetmeid, nt parlamendiliikmed võiksid ise avaldada oma kuluandmeid, mida järjest rohkem parlamendiliikmeid juba teeb, koos lihtsustatud süsteemiga kasutamata jäänud rahaliste vahendite tagasimaksmiseks; kordab veel kord, et sellised meetmed ei tohiks eeldada uute töötajate töölevõtmist parlamendi administratsiooni;

Kinnisvarapoliitika

| 30. | tuletab meelde, et juhatuses 2010. aastal vastu võetud keskpika perioodi kinnisvarastrateegia on praegu läbivaatamisel; peab kahetsusväärseks, et juhatus ei ole veel jõudnud lõpule aruteludega parlamendi keskpika perioodi kinnisvarastrateegia üle; palub peasekretäril esitada eelarvekomisjonile uue keskpika perioodi kinnisvarastrateegia võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2016. aasta augustiks, enne eelarve lugemist parlamendis 2016. aasta sügisel; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et juhatuses 2010. aastal vastu võetud keskpika perioodi kinnisvarastrateegia on praegu läbivaatamisel; peab kahetsusväärseks, et juhatus ei ole veel jõudnud lõpule aruteludega parlamendi keskpika perioodi kinnisvarastrateegia üle; palub peasekretäril esitada eelarvekomisjonile uue keskpika perioodi kinnisvarastrateegia võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2016. aasta augustiks, enne eelarve lugemist parlamendis 2016. aasta sügisel;

| 31. | kutsub juhatust üles tutvustama parlamendi pikaajalist kinnisvarastrateegiat; kordab, et pikaajalisi investeeringuid, mida tehakse näiteks Euroopa Parlamendi kinnisvaraprojektidesse, tuleb käsitleda ettevaatlikult ja läbipaistvalt; nõuab ranget kulude kontrollimist, projektide kavandamist ja järelevalvet; kordab, et kinnisvarapoliitika valdkonnas tuleb otsuseid teha läbipaistvalt ja aegsasti esitatud teabe põhjal, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsmääruse artiklit 203; usub, et pikaajalises kinnisvarastrateegias tuleks arvesse võtta aruannet Euroopa Ajaloo Majaga seotud tööde viibimise ja suuremate kulude põhjuste kohta; |
| --- | --- |

31.

kutsub juhatust üles tutvustama parlamendi pikaajalist kinnisvarastrateegiat; kordab, et pikaajalisi investeeringuid, mida tehakse näiteks Euroopa Parlamendi kinnisvaraprojektidesse, tuleb käsitleda ettevaatlikult ja läbipaistvalt; nõuab ranget kulude kontrollimist, projektide kavandamist ja järelevalvet; kordab, et kinnisvarapoliitika valdkonnas tuleb otsuseid teha läbipaistvalt ja aegsasti esitatud teabe põhjal, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsmääruse artiklit 203; usub, et pikaajalises kinnisvarastrateegias tuleks arvesse võtta aruannet Euroopa Ajaloo Majaga seotud tööde viibimise ja suuremate kulude põhjuste kohta;

| 32. | nõuab, et seisukoht parlamendi olemasolevate hoonete kohta kajastuks usaldusväärselt eelarves; nõuab seetõttu, et KADi hoone kulud oleksid parlamendi lõplikus eelarves selgelt välja toodud ning et kinnisvaraga seotud investeeringud oleksid edaspidi lisatud eelarvesse, et kaotada vajadus assigneeringujääkide ümberpaigutamise järele; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et seisukoht parlamendi olemasolevate hoonete kohta kajastuks usaldusväärselt eelarves; nõuab seetõttu, et KADi hoone kulud oleksid parlamendi lõplikus eelarves selgelt välja toodud ning et kinnisvaraga seotud investeeringud oleksid edaspidi lisatud eelarvesse, et kaotada vajadus assigneeringujääkide ümberpaigutamise järele;

| 33. | on arvamusel, et praeguses majanduslikus olukorras ei tohiks edasisi Parlamentariumiga seotud projekte käivitada ilma eelarvekomisjoniga konsulteerimata ja temalt heakskiitu saamata; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et praeguses majanduslikus olukorras ei tohiks edasisi Parlamentariumiga seotud projekte käivitada ilma eelarvekomisjoniga konsulteerimata ja temalt heakskiitu saamata;

| 34. | teeb seetõttu ettepaneku võtta alates 2018. aastast hoonete ehitamiseks tehtavate investeeringute jaoks kasutusele eraldi eelarverida, mille puhul kasutataks 2018. aastal rahastamise alusena 2017. aastal erakorralisteks kuludeks kavandatud vahendeid; |
| --- | --- |

34.

teeb seetõttu ettepaneku võtta alates 2018. aastast hoonete ehitamiseks tehtavate investeeringute jaoks kasutusele eraldi eelarverida, mille puhul kasutataks 2018. aastal rahastamise alusena 2017. aastal erakorralisteks kuludeks kavandatud vahendeid;

| 35. | võttes arvesse 2017. aastal valitsevaid erakorralisi asjaolusid, mis eeldavad investeerimist turvainfrastruktuuri, teeb ettepaneku kasutada kõik 2017. aasta lõpuks kasutamata vahendid KADi hoone ehituskulude eest maksmiseks, et vältida maksimaalselt intressimakseid pankadele laenude eest, mis tuleb võtta ehituse rahastamiseks; |
| --- | --- |

35.

võttes arvesse 2017. aastal valitsevaid erakorralisi asjaolusid, mis eeldavad investeerimist turvainfrastruktuuri, teeb ettepaneku kasutada kõik 2017. aasta lõpuks kasutamata vahendid KADi hoone ehituskulude eest maksmiseks, et vältida maksimaalselt intressimakseid pankadele laenude eest, mis tuleb võtta ehituse rahastamiseks;

| 36. | nõuab rohkem teavet PHS-hoone renoveerimisprojekti praeguse seisu kohta; nõuab, et juhatus alustaks renoveerimist puudutava uuringuga ja kontrolliks selle elluviimist; ootab, et juhatus võtaks renoveerimise ajakava kehtestamisel arvesse, et tagada tuleb tervislikud ja turvalised töötingimused; palub juhatusel teavitada eelarvekomisjoni võimalikult kiiresti kõigist meetmetest; kutsub sellega seoses juhatust üles looma eeldused selleks, et PHS-hoonest saaks energiatõhususe osas eeskujulik tipptasemel hoone, ning jätkama koheselt selle hoone moderniseerimisega; |
| --- | --- |

36.

nõuab rohkem teavet PHS-hoone renoveerimisprojekti praeguse seisu kohta; nõuab, et juhatus alustaks renoveerimist puudutava uuringuga ja kontrolliks selle elluviimist; ootab, et juhatus võtaks renoveerimise ajakava kehtestamisel arvesse, et tagada tuleb tervislikud ja turvalised töötingimused; palub juhatusel teavitada eelarvekomisjoni võimalikult kiiresti kõigist meetmetest; kutsub sellega seoses juhatust üles looma eeldused selleks, et PHS-hoonest saaks energiatõhususe osas eeskujulik tipptasemel hoone, ning jätkama koheselt selle hoone moderniseerimisega;

| 37. | kutsub vastutavaid asepresidente üles esitama eelarvekomisjonile KAD-hoone kohta eduaruande; |
| --- | --- |

37.

kutsub vastutavaid asepresidente üles esitama eelarvekomisjonile KAD-hoone kohta eduaruande;

| 38. | on seisukohal, et struktuurseid ja organisatsioonilisi reforme, mille eesmärk on suurema tõhususe, keskkonnasäästlikkuse ja tulemuslikkuse saavutamine, tuleks jätkata võimaliku koostoime ja kokkuhoiu põhjaliku analüüsimise kaudu; tuletab meelde olulist kokkuhoidu, mida oleks võimalik saavutada, kui kolme töökoha (Brüssel, Strasbourg ja Luxembourg) asemel oleks vaid üks töökoht; rõhutab, et seejuures ei tohiks ohtu seada Euroopa Parlamendi kõrgetasemelist õigusloomet, eelarvepädevust ja kontrollipädevust ega parlamendiliikmete, assistentide ja töötajate häid töötingimusi; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et struktuurseid ja organisatsioonilisi reforme, mille eesmärk on suurema tõhususe, keskkonnasäästlikkuse ja tulemuslikkuse saavutamine, tuleks jätkata võimaliku koostoime ja kokkuhoiu põhjaliku analüüsimise kaudu; tuletab meelde olulist kokkuhoidu, mida oleks võimalik saavutada, kui kolme töökoha (Brüssel, Strasbourg ja Luxembourg) asemel oleks vaid üks töökoht; rõhutab, et seejuures ei tohiks ohtu seada Euroopa Parlamendi kõrgetasemelist õigusloomet, eelarvepädevust ja kontrollipädevust ega parlamendiliikmete, assistentide ja töötajate häid töötingimusi;

Personaliga seotud küsimused

| 39. | toetab ettepanekut vähendada 2017. aastal ametikohtade arvu parlamendi ametikohtade loetelus 60 võrra kooskõlas nõukoguga saavutatud kokkuleppega Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta, mille lepituskomitee kiitis eelarvemenetluse raames heaks 14. novembril 2015; |
| --- | --- |

39.

toetab ettepanekut vähendada 2017. aastal ametikohtade arvu parlamendi ametikohtade loetelus 60 võrra kooskõlas nõukoguga saavutatud kokkuleppega Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta, mille lepituskomitee kiitis eelarvemenetluse raames heaks 14. novembril 2015;

| 40. | tuletab meelde, et fraktsioonide töötajate suhtes ei kohaldata eelarveaastate 2014, 2015 ja 2016 kohta tehtud otsuste kohaselt viieprotsendilist töötajate arvu vähendamist; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et fraktsioonide töötajate suhtes ei kohaldata eelarveaastate 2014, 2015 ja 2016 kohta tehtud otsuste kohaselt viieprotsendilist töötajate arvu vähendamist;

| 41. | toetab uute ametikohtade loomist, mis on vajalikud kirjaliku ja suulise tõlke tegemiseks iiri keelde; jätab need uued ametikohad vastavalt komisjon soovitusele töötajate arvu viieprotsendilise vähendamise eesmärgi alt välja; palub peasekretäril konsulteerida Iirimaa parlamendiliikmetega, et leida võimalusi iiri keele kasutamise ratsionaliseerimiseks parlamendiliikmete tagatud õigusi ohustamata; |
| --- | --- |

41.

toetab uute ametikohtade loomist, mis on vajalikud kirjaliku ja suulise tõlke tegemiseks iiri keelde; jätab need uued ametikohad vastavalt komisjon soovitusele töötajate arvu viieprotsendilise vähendamise eesmärgi alt välja; palub peasekretäril konsulteerida Iirimaa parlamendiliikmetega, et leida võimalusi iiri keele kasutamise ratsionaliseerimiseks parlamendiliikmete tagatud õigusi ohustamata;

| 42. | toetab kõigi täiskogul toimuvate arutelude edaspidist tõlkimist rahvusvahelisse viipekeelde, et kõik Euroopa kodanikud saaksid vähemalt nende aruteludega tegelikult tutvuda; |
| --- | --- |

42.

toetab kõigi täiskogul toimuvate arutelude edaspidist tõlkimist rahvusvahelisse viipekeelde, et kõik Euroopa kodanikud saaksid vähemalt nende aruteludega tegelikult tutvuda;

| 43. | väljendab heameelt kirjaliku ja suulise tõlke tõhususe osas saavutatud edusammude üle; tunnustab tõlkide osutatavate teenuste kvaliteeti ja lisaväärtust; nõuab varajase ja kestliku kokkuleppe sõlmimist peasekretäri ja tõlkide esindajate vahel, et ühendada head töötingimused ja tõhus juhtimine ning hoida ära tasakaalustamatuse olukorrad töötundide osas ja üldine ebakindlus tõlkide hulgas, võttes arvesse sotsiaalseid õigusi; palub peasekretäril teha täiendavaid ratsionaliseerimisettepanekuid, nagu tellimuse alusel tehtava kirjaliku ja suulise tõlke mahu suurendamine, eriti seoses Euroopa Parlamendi laiendatud töörühmade tegevusega; on seisukohal, et alates 2014. aasta oktoobrist komisjonide etapi muudatusettepanekute puhul kasutatav keeleprofiili süsteem on võimaliku tõhususe näide, mida saab edasi arendada; on seisukohal, et suuline ja kirjalik tõlge on kõigile avatud Euroopa demokraatias kesksel kohal, ja nõuab sellega seoses, et ei lubataks viia ellu ühtegi reformi, mis kahandaks võimalusi tutvuda maksimaalselt parlamendi tegevuse ja dokumentidega võimalikult kaasaval alusel; |
| --- | --- |

43.

väljendab heameelt kirjaliku ja suulise tõlke tõhususe osas saavutatud edusammude üle; tunnustab tõlkide osutatavate teenuste kvaliteeti ja lisaväärtust; nõuab varajase ja kestliku kokkuleppe sõlmimist peasekretäri ja tõlkide esindajate vahel, et ühendada head töötingimused ja tõhus juhtimine ning hoida ära tasakaalustamatuse olukorrad töötundide osas ja üldine ebakindlus tõlkide hulgas, võttes arvesse sotsiaalseid õigusi; palub peasekretäril teha täiendavaid ratsionaliseerimisettepanekuid, nagu tellimuse alusel tehtava kirjaliku ja suulise tõlke mahu suurendamine, eriti seoses Euroopa Parlamendi laiendatud töörühmade tegevusega; on seisukohal, et alates 2014. aasta oktoobrist komisjonide etapi muudatusettepanekute puhul kasutatav keeleprofiili süsteem on võimaliku tõhususe näide, mida saab edasi arendada; on seisukohal, et suuline ja kirjalik tõlge on kõigile avatud Euroopa demokraatias kesksel kohal, ja nõuab sellega seoses, et ei lubataks viia ellu ühtegi reformi, mis kahandaks võimalusi tutvuda maksimaalselt parlamendi tegevuse ja dokumentidega võimalikult kaasaval alusel;

| 44. | kutsub juhatust üles hindama praktikantide põhikirja reguleerivaid eeskirju ja need vajaduse korral läbi vaatama, sh kehtestades miinimumtasu ja ühtlustades toitlustusega seotud hinnapakkumised kõigile praktikantidele nii parlamendi administratsioonis kui ka parlamendiliikmete büroodes, et tagada võrdne kohtlemine ja kaitsta praktikantide sotsiaalseid õigusi; |
| --- | --- |

44.

kutsub juhatust üles hindama praktikantide põhikirja reguleerivaid eeskirju ja need vajaduse korral läbi vaatama, sh kehtestades miinimumtasu ja ühtlustades toitlustusega seotud hinnapakkumised kõigile praktikantidele nii parlamendi administratsioonis kui ka parlamendiliikmete büroodes, et tagada võrdne kohtlemine ja kaitsta praktikantide sotsiaalseid õigusi;

| 45. | kutsub juhatust üles vaatama läbi parlamendi töökohtade vahel sõitmisega seotud parlamendiliikmete registreeritud assistentide lähetuskulude hüvitamist reguleerivad eeskirjad, et viia need kooskõlla ülejäänud töötajate suhtes kohaldatavate eeskirjadega; |
| --- | --- |

45.

kutsub juhatust üles vaatama läbi parlamendi töökohtade vahel sõitmisega seotud parlamendiliikmete registreeritud assistentide lähetuskulude hüvitamist reguleerivad eeskirjad, et viia need kooskõlla ülejäänud töötajate suhtes kohaldatavate eeskirjadega;

| 46. | on seisukohal, et kasutusele tuleks võtta kolmas menetlus, mis võimaldaks lõpetada parlamendiliikme ja assistendi vahelise lepingu vastastikusel kokkuleppel; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et kasutusele tuleks võtta kolmas menetlus, mis võimaldaks lõpetada parlamendiliikme ja assistendi vahelise lepingu vastastikusel kokkuleppel;

Autojuhtide teenused / liikuvus

| 47. | kahtleb ettepanekus muuta autojuhiteenus parlamendisiseseks teenuseks ja asendada väline teenusepakkuja parlamendi lepinguliste töötajatega, mis toob kaasa kohesed lisakulud ligikaudu 3,7 miljoni euro suuruses summas; on seisukohal, et alternatiivse võimalusena tuleks kaaluda hästi korraldatud lepingut välise teenuseosutajaga, mis sõlmitakse vastavalt kohaldatavatele avaliku hanke eeskirjadele ja mille puhul väline teenuseosutaja on selgelt kohustatud võtma vastutuse turvalisuse ja taustakontrolli tegemise ning inimväärsete töö- ja palgatingimuste eest; kaaluks teenuse parlamendisiseseks muutmist üksnes siis, kui selle kulud ei ületa senise süsteemiga seotud kulusid ja kui see võimaldab autojuhtidele inimväärsed töö- ja palgatingimused, paremat soolist tasakaalu ning keskkonnasõbralikumate autode kasutamist; nõuab, et eelarvekomisjonile antaks enne iga otsuse tegemist üksikasjalikku teavet; |
| --- | --- |

47.

kahtleb ettepanekus muuta autojuhiteenus parlamendisiseseks teenuseks ja asendada väline teenusepakkuja parlamendi lepinguliste töötajatega, mis toob kaasa kohesed lisakulud ligikaudu 3,7 miljoni euro suuruses summas; on seisukohal, et alternatiivse võimalusena tuleks kaaluda hästi korraldatud lepingut välise teenuseosutajaga, mis sõlmitakse vastavalt kohaldatavatele avaliku hanke eeskirjadele ja mille puhul väline teenuseosutaja on selgelt kohustatud võtma vastutuse turvalisuse ja taustakontrolli tegemise ning inimväärsete töö- ja palgatingimuste eest; kaaluks teenuse parlamendisiseseks muutmist üksnes siis, kui selle kulud ei ületa senise süsteemiga seotud kulusid ja kui see võimaldab autojuhtidele inimväärsed töö- ja palgatingimused, paremat soolist tasakaalu ning keskkonnasõbralikumate autode kasutamist; nõuab, et eelarvekomisjonile antaks enne iga otsuse tegemist üksikasjalikku teavet;

| 48. | palub peasekretäril konsulteerida Belgia ametiasutustega, et tagada kerge juurdepääs Brüsseli Luxembourgi raudteejaama ja Zaventemi lennujaama vahelisele uuele otserongile ja selle liini üldine parim kasutamine, ja märgib, et see võiks hõlmata ka parlamendiliikmete sissepääsulubade tunnustamist praeguse reisilubade (laissez passer) süsteemi asemel; |
| --- | --- |

48.

palub peasekretäril konsulteerida Belgia ametiasutustega, et tagada kerge juurdepääs Brüsseli Luxembourgi raudteejaama ja Zaventemi lennujaama vahelisele uuele otserongile ja selle liini üldine parim kasutamine, ja märgib, et see võiks hõlmata ka parlamendiliikmete sissepääsulubade tunnustamist praeguse reisilubade (laissez passer) süsteemi asemel;

| 49. | usub, et autopark võiks koosneda rohkem kulu- ja kütusesäästlikest ning turvalisematest autodest; toonitab asjaolu, et eelistatavalt tuleks lennujaama ja sealt ära sõitmiseks kasutada väikebusse ja busse, mis liiguksid kindlaksmääratud kellaaegadel; kutsub peasekretäri üles esitama aruande täieliku ülemineku kohta elektriautodele aastakümne lõpus; |
| --- | --- |

49.

usub, et autopark võiks koosneda rohkem kulu- ja kütusesäästlikest ning turvalisematest autodest; toonitab asjaolu, et eelistatavalt tuleks lennujaama ja sealt ära sõitmiseks kasutada väikebusse ja busse, mis liiguksid kindlaksmääratud kellaaegadel; kutsub peasekretäri üles esitama aruande täieliku ülemineku kohta elektriautodele aastakümne lõpus;

| 50. | palub peasekretäril pidada arutelusid parlamendi reisibürooga; julgustab reisibürood tegema rohkem hinnavõrdlusi; kutsub reisibürood üles broneeringute tegemisel otsima aktiivselt soodsamaid pileteid ja pakkuma üldiselt parlamendiliikmetele ja kõigisse personalikategooriatesse kuuluvatele töötajatele konkurentsivõimelisemaid hindu, tagades samal ajal sobivad tingimused piletite vahetamiseks; |
| --- | --- |

50.

palub peasekretäril pidada arutelusid parlamendi reisibürooga; julgustab reisibürood tegema rohkem hinnavõrdlusi; kutsub reisibürood üles broneeringute tegemisel otsima aktiivselt soodsamaid pileteid ja pakkuma üldiselt parlamendiliikmetele ja kõigisse personalikategooriatesse kuuluvatele töötajatele konkurentsivõimelisemaid hindu, tagades samal ajal sobivad tingimused piletite vahetamiseks;

Kommunikatsioon

| 51. | nõuab 2014. aasta teabe- ja kommunikatsioonikampaania üldstrateegia ja -metoodika järelhindamise tulemusi (hindamisaruannet oodati 2015. aasta teiseks pooleks); |
| --- | --- |

51.

nõuab 2014. aasta teabe- ja kommunikatsioonikampaania üldstrateegia ja -metoodika järelhindamise tulemusi (hindamisaruannet oodati 2015. aasta teiseks pooleks);

| 52. | tuletab peasekretärile meelde, et ta annaks eelarvekomisjonile aru 2014. aasta parlamendivalimiste kampaania hindamise kohta ning üldsusele mõeldud Euroopa Parlamendi kommunikatsioonimeetmete tulemuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

52.

tuletab peasekretärile meelde, et ta annaks eelarvekomisjonile aru 2014. aasta parlamendivalimiste kampaania hindamise kohta ning üldsusele mõeldud Euroopa Parlamendi kommunikatsioonimeetmete tulemuslikkuse kohta;

| 53. | võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi infobüroode rolli teadlikkuse tõstmisel parlamendi tegevusest ja liidu kohta üldiselt; usub, et parlamendi infobüroode osas tuleks ette näha tõhususe suurendamise meetmed; on seisukohal, et parlamendi infobürood peaksid olema võimalikult sageli komisjoni esindustega samades hoonetes ja jagama komisjoniga tugiteenuseid; nõuab parlamendi infobüroode eesmärkide, ülesannete ja tulemuslikkuse hindamist, mille alusel tuleks kindlaks määrata prioriteedid; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi infobüroode rolli teadlikkuse tõstmisel parlamendi tegevusest ja liidu kohta üldiselt; usub, et parlamendi infobüroode osas tuleks ette näha tõhususe suurendamise meetmed; on seisukohal, et parlamendi infobürood peaksid olema võimalikult sageli komisjoni esindustega samades hoonetes ja jagama komisjoniga tugiteenuseid; nõuab parlamendi infobüroode eesmärkide, ülesannete ja tulemuslikkuse hindamist, mille alusel tuleks kindlaks määrata prioriteedid;

| 54. | teeb ettepaneku hinnata võimalust tihedama koostöö tegemiseks ARTEga Strasbourgis, et kujundada välja Euroopa meediakeskus noorte ajakirjanike koolitamiseks; |
| --- | --- |

54.

teeb ettepaneku hinnata võimalust tihedama koostöö tegemiseks ARTEga Strasbourgis, et kujundada välja Euroopa meediakeskus noorte ajakirjanike koolitamiseks;

| 55. | kutsub peasekretäri üles esitama aruande äriühingute ja organisatsioonide kohta, kellele on antud juurdepääs Euroopa Parlamendile, et nad saaksid korraldada arutelusid oma tegevuse kohta; kutsub peasekretäri üles hoidma tasakaalu eri sektorite ja eri liiki organisatsioonide vahel, kellele antakse juurdepääs Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

55.

kutsub peasekretäri üles esitama aruande äriühingute ja organisatsioonide kohta, kellele on antud juurdepääs Euroopa Parlamendile, et nad saaksid korraldada arutelusid oma tegevuse kohta; kutsub peasekretäri üles hoidma tasakaalu eri sektorite ja eri liiki organisatsioonide vahel, kellele antakse juurdepääs Euroopa Parlamendile;

Muud küsimused

| 56. | nõuab tungivalt, et peasekretär esitaks üksikasjaliku aruande parlamendi, Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel sõlmitud koostöölepingute haldusalaste osade täitmise kohta ning koostaks selle põhjal võimaliku korra ulatuslikuma haldusalase koostöö tegemiseks sellistes valdkondades nagu logistika, infrastruktuur või turvalisus; |
| --- | --- |

56.

nõuab tungivalt, et peasekretär esitaks üksikasjaliku aruande parlamendi, Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel sõlmitud koostöölepingute haldusalaste osade täitmise kohta ning koostaks selle põhjal võimaliku korra ulatuslikuma haldusalase koostöö tegemiseks sellistes valdkondades nagu logistika, infrastruktuur või turvalisus;

| 57. | nõuab tungivalt, et peasekretär annaks selgitusi parlamendi jõusaali praeguse juhtimise ning parlamendi töötajate kasutamise kohta sellega seoses; nõuab ühtlasi selgitusi käimasoleva kohtuvaidluse ning arutlusel olevate võimaluste kohta jõusaali edaspidise tõhusa ja kulutasuva juhtimise tagamiseks; |
| --- | --- |

57.

nõuab tungivalt, et peasekretär annaks selgitusi parlamendi jõusaali praeguse juhtimise ning parlamendi töötajate kasutamise kohta sellega seoses; nõuab ühtlasi selgitusi käimasoleva kohtuvaidluse ning arutlusel olevate võimaluste kohta jõusaali edaspidise tõhusa ja kulutasuva juhtimise tagamiseks;

| 58. | on seisukohal, et kokku saab hoida ka mööbliga seotud kulutustelt, sest on arvamusel, et kulutuste suurendamine 3 589 832 euroni 2016. aastal ja sarnane suurendamine 2017. aastal võrreldes 2 415 168 euroga 2015. aastal ei ole kaugeltki mõistlik; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et kokku saab hoida ka mööbliga seotud kulutustelt, sest on arvamusel, et kulutuste suurendamine 3 589 832 euroni 2016. aastal ja sarnane suurendamine 2017. aastal võrreldes 2 415 168 euroga 2015. aastal ei ole kaugeltki mõistlik;

| 59. | on rahul transpordikastide (cantines) kasutamise vähenemise ja tõhusamaks muutmisega; julgustab kasutama Strasbourgi sõitmisel ühiseid transpordikaste; |
| --- | --- |

59.

on rahul transpordikastide (cantines) kasutamise vähenemise ja tõhusamaks muutmisega; julgustab kasutama Strasbourgi sõitmisel ühiseid transpordikaste;

| 60. | palub peasekretäril järgida täiel määral uue finantsmääruse mõtet ja sätteid keskkonnahoidlike ja majanduslikult tõhusate avalike hangete osas, tugevdades selles osas parlamendi hankestrateegiat; |
| --- | --- |

60.

palub peasekretäril järgida täiel määral uue finantsmääruse mõtet ja sätteid keskkonnahoidlike ja majanduslikult tõhusate avalike hangete osas, tugevdades selles osas parlamendi hankestrateegiat;

| 61. | julgustab jätkama energiasäästuga, eriti hoonete valgustuse ja küttesüsteemide osas, kuna 2016. aasta eelarve üle käinud aruteludes ilmnes, et seal on arenguruumi; |
| --- | --- |

61.

julgustab jätkama energiasäästuga, eriti hoonete valgustuse ja küttesüsteemide osas, kuna 2016. aasta eelarve üle käinud aruteludes ilmnes, et seal on arenguruumi;

| 62. | julgustab rohkem edendama tervisliku ja orgaanilise toidu tarbimist; kutsub seetõttu juhatust ühtlasi üles hindama tervisliku toidu jagamise võimalusi mitte ainult teenuste mitmekesistamise seisukohast, vaid pidades eelkõige silmas värske puu- ja köögiviljaga varustamist taskukohasemate hindadega; |
| --- | --- |

62.

julgustab rohkem edendama tervisliku ja orgaanilise toidu tarbimist; kutsub seetõttu juhatust ühtlasi üles hindama tervisliku toidu jagamise võimalusi mitte ainult teenuste mitmekesistamise seisukohast, vaid pidades eelkõige silmas värske puu- ja köögiviljaga varustamist taskukohasemate hindadega;

o

o o

| 63. | võtab 2017. aasta eelarvestuse vastu; |
| --- | --- |

63.

võtab 2017. aasta eelarvestuse vastu;

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning eelarvestus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

64.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning eelarvestus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 15.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0376.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0407.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0172.

(8)  ELT L 156, 18.6.2005, lk 3.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0172.

---