# Euroopa Liidu C 131E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.131.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 131E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide8. mai 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.131.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 131E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide8. mai 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK25.–27. oktoober 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 48 E, 18.2.2012.
  25. oktoobril 2011. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2009. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 313, 26.11.2011.
  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 25. oktoober 2011 |
| 2013/C 131E/01 | Alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaga seotud küsimustesEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaga seotud küsimustes (2011/2117(INI)) | 1 |
| 2013/C 131E/02 | Puuetega isikute liikuvus ja kaasamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (2010/2272(INI)) | 9 |
| 2013/C 131E/03 | Riigihangete ajakohastamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon riigihangete ajakohastamise kohta (2011/2048(INI)) | 25 |
| 2013/C 131E/04 | Töötajate liikuvuse edendamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (2010/2273(INI)) | 35 |
| 2013/C 131E/05 | Teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikune hindamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise kohta (2011/2085(INI)) | 46 |
| 2013/C 131E/06 | Maailmamajanduse juhtimineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon maailmamajanduse juhtimise kohta (2011/2011(INI)) | 51 |
| 2013/C 131E/07 | Üksikemade olukordEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon üksikemade olukorra kohta (2011/2049(INI)) | 60 |
| 2013/C 131E/08 | Organiseeritud kuritegevus Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (2010/2309(INI)) | 66 |
| 2013/C 131E/09 | Neljas kõrgetasemeline abi tulemuslikkust käsitlev foorumEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (2011/2145(INI)) | 80 |
| | Kolmapäev, 26. oktoober 2011 |
| 2013/C 131E/10 | Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavaEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioon uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta (2011/2067(INI)) | 87 |
| | Neljapäev, 27. oktoober 2011 |
| 2013/C 131E/11 | Ombudsmani aastaaruanne 2010Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2010. aasta tegevuse aruande kohta (2011/2106(INI)) | 103 |
| 2013/C 131E/12 | Süüria ja Egiptus ning eelkõige sealsete kristlike kogukondade olukordEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Egiptuse ja Süüria ning sealsete kristlaste olukorra kohta | 108 |
| 2013/C 131E/13 | Praegused sündmused UkrainasEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Ukraina sündmuste kohta | 113 |
| 2013/C 131E/14 | Antimikroobsest resistentsusest tulenev oht rahvaterviseleEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon ravimiresistentsusest tuleneva ohu kohta rahvatervisele | 116 |
| 2013/C 131E/15 | Tiibet ning eelkõige nunnade ja munkade enesesüütamise juhtumidEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Tiibeti, eelkõige nunnade ja munkade enesepõletamiste kohta | 121 |
| 2013/C 131E/16 | BahreinEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Bahreini kohta | 125 |
| 2013/C 131E/17 | Rafah Nachedi juhtum SüüriasEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Rafah Nashedi juhtumi kohta Süürias | 129 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK25.–27. oktoober 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 48 E, 18.2.2012.
  25. oktoobril 2011. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2009. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 313, 26.11.2011.
  VASTUVÕETUD TEKSTID

25. oktoobril 2011. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2009. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 313, 26.11.2011.

Teisipäev, 25. oktoober 2011

2013/C 131E/01

Alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaga seotud küsimustesEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaga seotud küsimustes (2011/2117(INI))

1

2013/C 131E/02

Puuetega isikute liikuvus ja kaasamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (2010/2272(INI))

9

2013/C 131E/03

Riigihangete ajakohastamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon riigihangete ajakohastamise kohta (2011/2048(INI))

25

2013/C 131E/04

Töötajate liikuvuse edendamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (2010/2273(INI))

35

2013/C 131E/05

Teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikune hindamineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise kohta (2011/2085(INI))

46

2013/C 131E/06

Maailmamajanduse juhtimineEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon maailmamajanduse juhtimise kohta (2011/2011(INI))

51

2013/C 131E/07

Üksikemade olukordEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon üksikemade olukorra kohta (2011/2049(INI))

60

2013/C 131E/08

Organiseeritud kuritegevus Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (2010/2309(INI))

66

2013/C 131E/09

Neljas kõrgetasemeline abi tulemuslikkust käsitlev foorumEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (2011/2145(INI))

80

Kolmapäev, 26. oktoober 2011

2013/C 131E/10

Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavaEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioon uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta (2011/2067(INI))

87

Neljapäev, 27. oktoober 2011

2013/C 131E/11

Ombudsmani aastaaruanne 2010Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2010. aasta tegevuse aruande kohta (2011/2106(INI))

103

2013/C 131E/12

Süüria ja Egiptus ning eelkõige sealsete kristlike kogukondade olukordEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Egiptuse ja Süüria ning sealsete kristlaste olukorra kohta

108

2013/C 131E/13

Praegused sündmused UkrainasEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Ukraina sündmuste kohta

113

2013/C 131E/14

Antimikroobsest resistentsusest tulenev oht rahvaterviseleEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon ravimiresistentsusest tuleneva ohu kohta rahvatervisele

116

2013/C 131E/15

Tiibet ning eelkõige nunnade ja munkade enesesüütamise juhtumidEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Tiibeti, eelkõige nunnade ja munkade enesepõletamiste kohta

121

2013/C 131E/16

BahreinEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Bahreini kohta

125

2013/C 131E/17

Rafah Nachedi juhtum SüüriasEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Rafah Nashedi juhtumi kohta Süürias

129

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 25. oktoober 2011 |
| 2013/C 131E/18 | Paranduseelarve projekt nr 5/2011, IX jagu - Euroopa Andmekaitseinspektor ja X jagu - Euroopa välisteenistusEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor ja X jagu – Euroopa välisteenistus (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD)) | 131 |
| 2013/C 131E/19 | Mootorsõidukite ja nende haagiste rehvid ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD)) | 133 |
| P7_TC1-COD(2011)0053Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  ) | 134 |
| LISADE LOETELU | 138 |
| 2013/C 131E/20 | Heitkoguste etappide kohaldamine kitsarööpmeliste traktorite suhtes ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/25/EÜ seoses heitkoguste etappide kohaldamisega kitsarööpmeliste traktorite suhtes (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2011)0002Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2000/25/EÜ seoses heitkoguste etappide kohaldamisega kitsarööpmeliste traktorite suhtes | 140 |
| 2013/C 131E/21 | Kohanduskava alusel turule viidavad mootorid ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0195Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas | 141 |
| | Kolmapäev, 26. oktoober 2011 |
| 2013/C 131E/22 | Parlamendi seisukoht 2012. aasta eelarve nõukogu muudatustega projekti kohtaEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekti (kõik jaod) (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) ning Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti kirjalike muutmisettepanekute nr 1/2012 (KOM(2011)0372) ja 2/2012 (KOM(2011)0576) kohta | 142 |
| 2013/C 131E/23 | Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelise satelliitnavigatsiooni käsitleva koostöölepingu sõlmimine ja ajutine kohaldamine ***Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelise satelliitnavigatsiooni käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE)) | 155 |
| 2013/C 131E/24 | USA ja EÜ vaheline GALILEO ja GPS satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu GALILEO ja GPS satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahel (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE)) | 156 |
| 2013/C 131E/25 | Eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem *Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS)) | 156 |
| 2013/C 131E/26 | Aastaeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobril 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) | 158 |
| | Neljapäev, 27. oktoober 2011 |
| 2013/C 131E/27 | Laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine ning lasteporno ***IEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2004/68/JSK (COM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD)) | 270 |
| P7_TC1-COD(2010)0064Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK | 271 |
| LISA | 271 |
| 2013/C 131E/28 | Miinimumnõuded, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelise kaitse saaja staatus ***IEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv miinimumnõuete kohta, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelise kaitse saaja staatus, ja antava kaitse sisu kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2009)0164Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (uuesti sõnastatud) | 272 |
| LISA | 273 |
| 2013/C 131E/29 | ELi ja Austraalia vaheline broneeringuinfo töötlemist ja edastamist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, milles käsitletakse lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolli- ja Piirivalveametile, sõlmimise kohta (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE)) | 274 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 25. oktoober 2011

2013/C 131E/18

Paranduseelarve projekt nr 5/2011, IX jagu - Euroopa Andmekaitseinspektor ja X jagu - Euroopa välisteenistusEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor ja X jagu – Euroopa välisteenistus (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

131

2013/C 131E/19

Mootorsõidukite ja nende haagiste rehvid ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

133

P7_TC1-COD(2011)0053Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  )

1

134

LISADE LOETELU

138

2013/C 131E/20

Heitkoguste etappide kohaldamine kitsarööpmeliste traktorite suhtes ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/25/EÜ seoses heitkoguste etappide kohaldamisega kitsarööpmeliste traktorite suhtes (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

139

P7_TC1-COD(2011)0002Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2000/25/EÜ seoses heitkoguste etappide kohaldamisega kitsarööpmeliste traktorite suhtes

140

2013/C 131E/21

Kohanduskava alusel turule viidavad mootorid ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0195Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas

141

Kolmapäev, 26. oktoober 2011

2013/C 131E/22

Parlamendi seisukoht 2012. aasta eelarve nõukogu muudatustega projekti kohtaEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekti (kõik jaod) (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) ning Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti kirjalike muutmisettepanekute nr 1/2012 (KOM(2011)0372) ja 2/2012 (KOM(2011)0576) kohta

142

2013/C 131E/23

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelise satelliitnavigatsiooni käsitleva koostöölepingu sõlmimine ja ajutine kohaldamine ***Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelise satelliitnavigatsiooni käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

155

2013/C 131E/24

USA ja EÜ vaheline GALILEO ja GPS satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu GALILEO ja GPS satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahel (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

156

2013/C 131E/25

Eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem *Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

156

2013/C 131E/26

Aastaeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobril 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

158

Neljapäev, 27. oktoober 2011

2013/C 131E/27

Laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine ning lasteporno ***IEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2004/68/JSK (COM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

270

P7_TC1-COD(2010)0064Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK

271

LISA

271

2013/C 131E/28

Miinimumnõuded, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelise kaitse saaja staatus ***IEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv miinimumnõuete kohta, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelise kaitse saaja staatus, ja antava kaitse sisu kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

271

P7_TC1-COD(2009)0164Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (uuesti sõnastatud)

272

LISA

273

2013/C 131E/29

ELi ja Austraalia vaheline broneeringuinfo töötlemist ja edastamist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, milles käsitletakse lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolli- ja Piirivalveametile, sõlmimise kohta (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

274

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2011–2012 ISTUNGJÄRK 25.–27. oktoober 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 48 E, 18.2.2012. 25. oktoobril 2011. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2009. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 313, 26.11.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 25. oktoober 2011

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/1

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaga seotud küsimustes

P7_TA(2011)0449

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaga seotud küsimustes (2011/2117(INI))

2013/C 131 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 67 ja artikli 81 lõike 2 punkti g, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 67 ja artikli 81 lõike 2 punkti g,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta nõuandvat dokumenti „Alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kasutamine kaubandustehingute ja -tavadega seotud vaidluste lahendamisel Euroopa Liidus” ning 2011. aasta aprillis avaldatud dokumenti „Ülevaade saadud vastustest”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta nõuandvat dokumenti „Alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kasutamine kaubandustehingute ja -tavadega seotud vaidluste lahendamisel Euroopa Liidus” ning 2011. aasta aprillis avaldatud dokumenti „Ülevaade saadud vastustest”,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2008. aasta nõuandvat dokumenti „Alternatiivne vaidluste lahendamine finantsteenuste valdkonnas” ning 14. septembri 2009. aasta dokumenti „Ülevaade üldsusega konsulteerimise tulemusel saadud vastustest alternatiivse vaidluste lahendamise kohta finantsteenuste valdkonnas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2008. aasta nõuandvat dokumenti „Alternatiivne vaidluste lahendamine finantsteenuste valdkonnas” ning 14. septembri 2009. aasta dokumenti „Ülevaade üldsusega konsulteerimise tulemusel saadud vastustest alternatiivse vaidluste lahendamise kohta finantsteenuste valdkonnas”,

| — | võttes arvesse 19. aprilli 2002. aasta rohelist raamatut alternatiivse vaidluste lahendamise kohta tsiviil- ja kaubandusõiguses (KOM(2002)0196), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. aprilli 2002. aasta rohelist raamatut alternatiivse vaidluste lahendamise kohta tsiviil- ja kaubandusõiguses (KOM(2002)0196),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitust tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta (1) ning 4. aprilli 2001. aasta soovitust tarbijavaidluste konsensuslikul lahendamisel osalevaid kohtuväliseid asutusi käsitlevate põhimõtete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitust tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta (1) ning 4. aprilli 2001. aasta soovitust tarbijavaidluste konsensuslikul lahendamisel osalevaid kohtuväliseid asutusi käsitlevate põhimõtete kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ”(KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ”(KOM(2011)0206),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. mai 2000. aasta resolutsiooni tarbijavaidluste kohtuväliseks lahendamiseks ettenähtud ja kogu ühendust hõlmava võrgu kohta (3) ning 16. oktoobril 2001. aastal käivitatud Euroopa kohtuvälist võrgustikku (EEJ-Net), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2000. aasta resolutsiooni tarbijavaidluste kohtuväliseks lahendamiseks ettenähtud ja kogu ühendust hõlmava võrgu kohta (3) ning 16. oktoobril 2001. aastal käivitatud Euroopa kohtuvälist võrgustikku (EEJ-Net),

| — | võttes arvesse 30. märtsi 1998. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa Majanduspiirkonna finantsteenuste sektori vaidluste kohtuvälise lahendamise Euroopa võrgustiku kohta ning finantsteenuste sektori vaidluste kohtuvälise lahendamise Euroopa võrgustikku (FIN-NET), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. märtsi 1998. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa Majanduspiirkonna finantsteenuste sektori vaidluste kohtuvälise lahendamise Euroopa võrgustiku kohta ning finantsteenuste sektori vaidluste kohtuvälise lahendamise Euroopa võrgustikku (FIN-NET),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2001. aasta otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2001. aasta otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk (4),

| — | võttes arvesse vahendajate Euroopa toimimisjuhendit (edaspidi „toimimisjuhend”), mis kehtestati 2004. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vahendajate Euroopa toimimisjuhendit (edaspidi „toimimisjuhend”), mis kehtestati 2004. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (5);

| — | võttes arvesse 9. juuni 2010. aasta uuringut „The Cost of Non ADR – Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation” (alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi keskus Roomas, Itaalias), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. juuni 2010. aasta uuringut „The Cost of Non ADR – Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation” (alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi keskus Roomas, Itaalias),

| — | võttes arvesse Euroopa ettevõtete eksperthinnangu (EBTP) ülevaadet alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta, mis hõlmab ajavahemikku 17. detsember 2010 – 17. jaanuar 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ettevõtete eksperthinnangu (EBTP) ülevaadet alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta, mis hõlmab ajavahemikku 17. detsember 2010 – 17. jaanuar 2011,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2003. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni rohelist raamatut alternatiivse vaidluste lahendamise kohta tsiviil- ja kaubandusõiguses (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2003. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni rohelist raamatut alternatiivse vaidluste lahendamise kohta tsiviil- ja kaubandusõiguses (6),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta soovitust seoses Equitable Life Assurance Society kriisi uurimiskomisjoni raportiga (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta soovitust seoses Equitable Life Assurance Society kriisi uurimiskomisjoni raportiga (7),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (8),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (9),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb vahendusmenetluse direktiivi rakendamist liikmesriikides, selle mõju vahendusmenetlusele ja selle vastuvõtmist kohtute poolt (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb vahendusmenetluse direktiivi rakendamist liikmesriikides, selle mõju vahendusmenetlusele ja selle vastuvõtmist kohtute poolt (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ning tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ning tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0343/2011),

| A. | arvestades, et õiguskaitse kättesaadavus on põhiõigus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õiguskaitse kättesaadavus on põhiõigus;

| B. | arvestades, et aluslepingutes sätestatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala peab vastama kodanike ja äriühingute vajadustele, luues näiteks lihtsamad ja selgemad menetlused ning tõhustades samal ajal õiguskaitse kättesaadavust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aluslepingutes sätestatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala peab vastama kodanike ja äriühingute vajadustele, luues näiteks lihtsamad ja selgemad menetlused ning tõhustades samal ajal õiguskaitse kättesaadavust;

| C. | arvestades, et kohtumenetluse ja alternatiivsete vaidluste lahendamise süsteemide eesmärgid on tihedalt seotud ning mõlema kaudu püütakse võimalikult kiiresti sõlmida õiguslik rahu osapoolte vahel, kaitsta sobival viisil subjektiivset materiaalõigust ja lahendada pooltevahelised vastuolud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohtumenetluse ja alternatiivsete vaidluste lahendamise süsteemide eesmärgid on tihedalt seotud ning mõlema kaudu püütakse võimalikult kiiresti sõlmida õiguslik rahu osapoolte vahel, kaitsta sobival viisil subjektiivset materiaalõigust ja lahendada pooltevahelised vastuolud;

| D. | arvestades, et alternatiivse vaidluste lahendamise teel, mis aitab osapooltel vältida tavapärast kohtuprotsessi, on võimalik pakkuda kiiret ja säästlikku alternatiivi kohtukäimisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alternatiivse vaidluste lahendamise teel, mis aitab osapooltel vältida tavapärast kohtuprotsessi, on võimalik pakkuda kiiret ja säästlikku alternatiivi kohtukäimisele;

| E. | arvestades, et alternatiivne vaidluste lahendamine (Alternative Dispute Resolution (ADR)) on kohtuväline vaidluste lahendamise menetlus, mis aitab tarbijal ja kauplejal kolmanda osapoole vahendusel (vahendaja või vahekohtunik) konflikti lahendada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alternatiivne vaidluste lahendamine (Alternative Dispute Resolution (ADR)) on kohtuväline vaidluste lahendamise menetlus, mis aitab tarbijal ja kauplejal kolmanda osapoole vahendusel (vahendaja või vahekohtunik) konflikti lahendada;

| F. | arvestades, et paljudes riikides on riigiasutustel, sealhulgas ombudsmanidel ja reguleerivatel asutustel tähtis osa vaidluste lahendamise toetamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljudes riikides on riigiasutustel, sealhulgas ombudsmanidel ja reguleerivatel asutustel tähtis osa vaidluste lahendamise toetamisel;

| G. | arvestades, et kodaniku usalduse tugevdamine siseturu vastu ning õiguste jõustamise usaldamine piiriülestes vaidlustes võib aidata kaasa ELi majanduse stimuleerimisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kodaniku usalduse tugevdamine siseturu vastu ning õiguste jõustamise usaldamine piiriülestes vaidlustes võib aidata kaasa ELi majanduse stimuleerimisele;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu kodaniku teadmised ja arusaamine vaidluste alternatiivse lahendamise skeemide kohta kogu Euroopas ei ole piisavad ega selged, üksnes väike protsent kõikidest kodanikest teab, kuidas esitada hagi vaidluste alternatiivse lahendamise asutusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu kodaniku teadmised ja arusaamine vaidluste alternatiivse lahendamise skeemide kohta kogu Euroopas ei ole piisavad ega selged, üksnes väike protsent kõikidest kodanikest teab, kuidas esitada hagi vaidluste alternatiivse lahendamise asutusele;

| I. | arvestades, et on oluline tagada alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi olemasolu parem tutvustamine ning aktiivsemalt julgustada tarbijaid ja erialatöötajaid kasutama seda alternatiivina kohtumenetlusele, võimaldades seeläbi vältida vastasseisu ning pakkudes lahendust, millest võidavad mõlemad osalised; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on oluline tagada alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi olemasolu parem tutvustamine ning aktiivsemalt julgustada tarbijaid ja erialatöötajaid kasutama seda alternatiivina kohtumenetlusele, võimaldades seeläbi vältida vastasseisu ning pakkudes lahendust, millest võidavad mõlemad osalised;

| J. | arvestades, et leida tuleks tasakaalukas meetod, mis võtaks arvesse nii alternatiivsete vaidluste lahendamissüsteemide paindlikkust kui ka tarbijakaitse ja ausa menetluse vajadust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et leida tuleks tasakaalukas meetod, mis võtaks arvesse nii alternatiivsete vaidluste lahendamissüsteemide paindlikkust kui ka tarbijakaitse ja ausa menetluse vajadust;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud lisapingutuste tegemist alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi väljatöötamiseks; arvestades, et Euroopa Parlament palus oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis „Juhtimine ja partnerlus ühtsel turul” komisjonil esitada 2011. aasta lõpuks õigusakti ettepaneku alternatiivse vaidluste lahendamise kasutamise kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud lisapingutuste tegemist alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi väljatöötamiseks; arvestades, et Euroopa Parlament palus oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis „Juhtimine ja partnerlus ühtsel turul” komisjonil esitada 2011. aasta lõpuks õigusakti ettepaneku alternatiivse vaidluste lahendamise kasutamise kohta Euroopa Liidus;

| L. | arvestades, et komisjon on lisanud oma 2011. aasta töökavasse ja 13. aprilli 2011. aasta teatisesse „Ühtse turu akt“ strateegilise algatusena alternatiivset vaidluste lahendamist käsitleva õigusakti ettepaneku, mis on üks kaheteistkümnest meetmest majanduskasvu ergutamiseks ja mille eesmärk on suurendada tarbijate mõjuvõimu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon on lisanud oma 2011. aasta töökavasse ja 13. aprilli 2011. aasta teatisesse „Ühtse turu akt“ strateegilise algatusena alternatiivset vaidluste lahendamist käsitleva õigusakti ettepaneku, mis on üks kaheteistkümnest meetmest majanduskasvu ergutamiseks ja mille eesmärk on suurendada tarbijate mõjuvõimu;

| M. | arvestades, et direktiivi 2008/52/EÜ rakendamise tähtaeg oli 21. mail 2011. aastal, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et direktiivi 2008/52/EÜ rakendamise tähtaeg oli 21. mail 2011. aastal,

Horisontaalne lähenemisviis alternatiivsele vaidluste lahendamissüsteemile

| 1. | kiidab heaks komisjoni hiljutise alternatiivset vaidluste lahendamissüsteemi käsitleva konsultatsiooni, mille raames keskenduti vaatamata laiahaardelisele pealkirjale üksnes tarbijate tehingutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni hiljutise alternatiivset vaidluste lahendamissüsteemi käsitleva konsultatsiooni, mille raames keskenduti vaatamata laiahaardelisele pealkirjale üksnes tarbijate tehingutele;

| 2. | on siiski arvamusel, et alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem moodustab osa üldisest sektoritevahelisest majanduskasvu toetava õiguse tegevusplaanist; on seisukohal, et iga lähenemisviis alternatiivsele vaidluste lahendamissüsteemile peaks hõlmama mitte ainult tarbijate vaidlusi, vaid ka äriühingutevahelisi tsiviil- ja kaubandustehinguid, sõltumata sellest, kas on tegemist riiklike või eraettevõtetega; perekonnasiseseid vaidlusi, laimujuhtumeid ja teisi vaidlusi, mis on seotud avaliku huviga või kus osapoolte õiguslik seisund on erinev; |
| --- | --- |

2.

on siiski arvamusel, et alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem moodustab osa üldisest sektoritevahelisest majanduskasvu toetava õiguse tegevusplaanist; on seisukohal, et iga lähenemisviis alternatiivsele vaidluste lahendamissüsteemile peaks hõlmama mitte ainult tarbijate vaidlusi, vaid ka äriühingutevahelisi tsiviil- ja kaubandustehinguid, sõltumata sellest, kas on tegemist riiklike või eraettevõtetega; perekonnasiseseid vaidlusi, laimujuhtumeid ja teisi vaidlusi, mis on seotud avaliku huviga või kus osapoolte õiguslik seisund on erinev;

| 3. | kiidab heaks asjaolu, et direktiiviga 2008/52/EÜ on ühtlustatud mõningaid vaidluste vahendamise standardeid; rõhutab vajadust määratleda ühised terminid ning säilitada menetlustagatised alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kõikides valdkondades; peab vajalikuks vaadata uuesti läbi komisjoni 1998. aasta ja 2001. aasta soovitused ning toimimisjuhendi; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks asjaolu, et direktiiviga 2008/52/EÜ on ühtlustatud mõningaid vaidluste vahendamise standardeid; rõhutab vajadust määratleda ühised terminid ning säilitada menetlustagatised alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kõikides valdkondades; peab vajalikuks vaadata uuesti läbi komisjoni 1998. aasta ja 2001. aasta soovitused ning toimimisjuhendi;

| 4. | on seisukohal, et kuigi isereguleerimine on jätkuvalt oluline, tuleb võtta õiguslikke meetmeid, et sätestada miinimumstandardid, millele saab rajada alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi, et tagada liikmesriikide õiguskorras alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi raamistik direktiivi 2008/52/EÜ näitel; rõhutab, et niisuguste raamistike puhul tuleb olla tähelepanelik, et mitte piirata alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi valdkonnas mitmekesisust, sest puudub tüüplahendus, millega saaks võidelda eri õigusüksustes tekkivate mitmesuguste probleemidega; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et kuigi isereguleerimine on jätkuvalt oluline, tuleb võtta õiguslikke meetmeid, et sätestada miinimumstandardid, millele saab rajada alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi, et tagada liikmesriikide õiguskorras alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi raamistik direktiivi 2008/52/EÜ näitel; rõhutab, et niisuguste raamistike puhul tuleb olla tähelepanelik, et mitte piirata alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi valdkonnas mitmekesisust, sest puudub tüüplahendus, millega saaks võidelda eri õigusüksustes tekkivate mitmesuguste probleemidega;

| 5. | rõhutab, et paremini tuleb mõista mehhanismide ja protsesside (sealhulgas riigivõimude, näiteks ombudsmani tegevus) arvukaid erinevaid tüüpe, mille puhul kasutatakse sageli ühisnimetust „alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem“; on seisukohal, et kuigi alternatiivsetes vaidluste lahendamissüsteemides tavaliselt leiduv läbirääkimiste ja vaidluste lahendamise metoodika on väga sarnane, erineb süsteemi struktuur liikmesriigiti väga palju; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et paremini tuleb mõista mehhanismide ja protsesside (sealhulgas riigivõimude, näiteks ombudsmani tegevus) arvukaid erinevaid tüüpe, mille puhul kasutatakse sageli ühisnimetust „alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem“; on seisukohal, et kuigi alternatiivsetes vaidluste lahendamissüsteemides tavaliselt leiduv läbirääkimiste ja vaidluste lahendamise metoodika on väga sarnane, erineb süsteemi struktuur liikmesriigiti väga palju;

| 6. | on seisukohal, et Euroopa Liidu tasandi õigusaktid hõlbustavad alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi ellurakendamist ja julgustavad füüsilisi ja juriidilisi isikuid seda sagedamini kasutama, eriti piiriülestes vaidlustes, kus kohtumenetlus on keerukam, kulukam ja aeganõudvam; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et Euroopa Liidu tasandi õigusaktid hõlbustavad alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi ellurakendamist ja julgustavad füüsilisi ja juriidilisi isikuid seda sagedamini kasutama, eriti piiriülestes vaidlustes, kus kohtumenetlus on keerukam, kulukam ja aeganõudvam;

| 7. | palub selles kontekstis komisjonil esitada 2011. aasta lõpuks õigusakti ettepaneku tarbijavaidluste alternatiivse lahendamise kasutamise kohta ELis ning rõhutab selle kiire vastuvõtmise tähtsust; |
| --- | --- |

7.

palub selles kontekstis komisjonil esitada 2011. aasta lõpuks õigusakti ettepaneku tarbijavaidluste alternatiivse lahendamise kasutamise kohta ELis ning rõhutab selle kiire vastuvõtmise tähtsust;

Alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi ühised standardid

| 8. | on seisukohal, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi standardid peaksid hõlmama järgmist: alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi järgimine ja selle suhtes kokku leppimine; sõltumatus, läbipaistvus, tõhusus, õiglus, erapooletus ja konfidentsiaalsus; mõju aegumis- ja igamistähtaegadele; alternatiivse vaidluste lahendamise tulemusena saavutatud kokkulepete täitmisele pööratavus; kolmandate osapoolte kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi standardid peaksid hõlmama järgmist: alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi järgimine ja selle suhtes kokku leppimine; sõltumatus, läbipaistvus, tõhusus, õiglus, erapooletus ja konfidentsiaalsus; mõju aegumis- ja igamistähtaegadele; alternatiivse vaidluste lahendamise tulemusena saavutatud kokkulepete täitmisele pööratavus; kolmandate osapoolte kvalifikatsioon;

| 9. | on arvamusel, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi asutusi peaksid korrapäraselt jälgima ja hindama sõltumatud hindajad; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi asutusi peaksid korrapäraselt jälgima ja hindama sõltumatud hindajad;

| 10. | et õiguskaitse kättesaadavust mitte piirata, on vastu alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi üldisele kohustuslikuks muutmisele ELi tasandil, kuid leiab, et tuleks uurida võimalust kehtestada kohustuslik süsteem, mis suunab osapooli kaaluma vaidluste alternatiivset lahendamist; |
| --- | --- |

10.

et õiguskaitse kättesaadavust mitte piirata, on vastu alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi üldisele kohustuslikuks muutmisele ELi tasandil, kuid leiab, et tuleks uurida võimalust kehtestada kohustuslik süsteem, mis suunab osapooli kaaluma vaidluste alternatiivset lahendamist;

| 11. | võtab teadmiseks Itaalia „ühise lepitusmenetluse” näite kui võimaliku parima tava mudeli, mille aluseks on ettevõtja ja tarbijaühenduste kokkulepitud ja allkirjastatud protokoll, milles nõutakse, et ettevõtja nõustuks eelnevalt alternatiivse vaidluste lahendamisega, et lahendada kõik protokolliga reguleeritavas piirkonnas tekkivad vaidlused; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks Itaalia „ühise lepitusmenetluse” näite kui võimaliku parima tava mudeli, mille aluseks on ettevõtja ja tarbijaühenduste kokkulepitud ja allkirjastatud protokoll, milles nõutakse, et ettevõtja nõustuks eelnevalt alternatiivse vaidluste lahendamisega, et lahendada kõik protokolliga reguleeritavas piirkonnas tekkivad vaidlused;

| 12. | rõhutab, et ükski alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi klausel ei tohiks piirata õiguskaitse kättesaadavust, eriti nõrgema osapoole puhul, mis mõningal juhul võib olla ka VKE, ning on seepärast seisukohal, et alternatiivse vaidluste lahendamise käigus tehtavad otsused võivad olla siduvad ainult siis, kui selles on selgesõnaliselt leppinud kokku kõik osapooled; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et ükski alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi klausel ei tohiks piirata õiguskaitse kättesaadavust, eriti nõrgema osapoole puhul, mis mõningal juhul võib olla ka VKE, ning on seepärast seisukohal, et alternatiivse vaidluste lahendamise käigus tehtavad otsused võivad olla siduvad ainult siis, kui selles on selgesõnaliselt leppinud kokku kõik osapooled;

| 13. | on seisukohal, et kohustus avalikustada asjaolusid, mis mõjutavad kolmanda osapoole sõltumatust või toovad kaasa huvide konflikti ning kohustus kohelda kõiki osapooli võrdselt, nagu on sätestatud toimimisjuhendis, peaksid kehtima terves alternatiivses vaidluste lahendamissüsteemis; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kohustus avalikustada asjaolusid, mis mõjutavad kolmanda osapoole sõltumatust või toovad kaasa huvide konflikti ning kohustus kohelda kõiki osapooli võrdselt, nagu on sätestatud toimimisjuhendis, peaksid kehtima terves alternatiivses vaidluste lahendamissüsteemis;

| 14. | nõuab, et osapooltel ja, kus asjakohane, kolmandal osapoolel oleks kohustus vastavalt toimimisjuhendile hoida alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemiga seotud informatsiooni konfidentsiaalsena; kaalutleb ka vajaduse korral ulatuslikumate meetmete võtmist, nagu kutsesaladuse sätestamine paralleelselt sellega, mis on sätestatud direktiivi 2008/52/EÜ artiklis 7; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et osapooltel ja, kus asjakohane, kolmandal osapoolel oleks kohustus vastavalt toimimisjuhendile hoida alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemiga seotud informatsiooni konfidentsiaalsena; kaalutleb ka vajaduse korral ulatuslikumate meetmete võtmist, nagu kutsesaladuse sätestamine paralleelselt sellega, mis on sätestatud direktiivi 2008/52/EÜ artiklis 7;

| 15. | märgib siiski, et kuigi isikuandmete konfidentsiaalsusest on tähtis kinni pidada, tuleks alternatiivse vaidluste lahendamise protsessis tagada ka teatud tasemel läbipaistvus, et liikmesriikidel ja alternatiivse vaidluste lahendamise asutustel oleks võimalik selgitada välja parimad tavad ja neid jagada, ning võimaldada sõltumatutel reguleerijatel hoolikalt uurida menetlusi, mille kohta on tehtud kaebusi; |
| --- | --- |

15.

märgib siiski, et kuigi isikuandmete konfidentsiaalsusest on tähtis kinni pidada, tuleks alternatiivse vaidluste lahendamise protsessis tagada ka teatud tasemel läbipaistvus, et liikmesriikidel ja alternatiivse vaidluste lahendamise asutustel oleks võimalik selgitada välja parimad tavad ja neid jagada, ning võimaldada sõltumatutel reguleerijatel hoolikalt uurida menetlusi, mille kohta on tehtud kaebusi;

| 16. | on seisukohal, et aegumis- ja igamistähtaegu peaks mõjutama mitte ainult vahendusmenetlus, vaid alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem üldiselt (direktiivi 2008/52/EÜ artikkel 8); teadvustab, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi paljudel vormidel on ohte, nagu ka kohtumenetlustega väärtarvituslikul viivitamisel; märgib, et Euroopa lepinguõigust käsitlev teostatavusuuringuga (11) nähakse ette kasutusvalduse peatamine vahekohtumenetluste ja vahendusmenetluste puhul ning alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi mõningates muudes olukordades; kutsub komisjoni üles seda edasi arendama; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et aegumis- ja igamistähtaegu peaks mõjutama mitte ainult vahendusmenetlus, vaid alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem üldiselt (direktiivi 2008/52/EÜ artikkel 8); teadvustab, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi paljudel vormidel on ohte, nagu ka kohtumenetlustega väärtarvituslikul viivitamisel; märgib, et Euroopa lepinguõigust käsitlev teostatavusuuringuga (11) nähakse ette kasutusvalduse peatamine vahekohtumenetluste ja vahendusmenetluste puhul ning alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi mõningates muudes olukordades; kutsub komisjoni üles seda edasi arendama;

| 17. | on veendunud, et kokkulepete kiire ja odav jõustamine alternatiivse vaidluste lahendamise tulemusel on hädavajalik, sealhulgas piiriüleste vaidluste puhul; nõuab selleks seadusandlike meetmete võtmist; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et kokkulepete kiire ja odav jõustamine alternatiivse vaidluste lahendamise tulemusel on hädavajalik, sealhulgas piiriüleste vaidluste puhul; nõuab selleks seadusandlike meetmete võtmist;

| 18. | tuletab meelde, et oluline on korraldada erikoolitused neutraalsete kolmandate osapoolte jaoks; kutsub komisjoni üles koguma andmeid koolituse vajaliku tüübi ja ulatuse kohta ning toetada sektoreid koolituse ja kvaliteedi kontrollimissüsteemi väljatöötamisel; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et oluline on korraldada erikoolitused neutraalsete kolmandate osapoolte jaoks; kutsub komisjoni üles koguma andmeid koolituse vajaliku tüübi ja ulatuse kohta ning toetada sektoreid koolituse ja kvaliteedi kontrollimissüsteemi väljatöötamisel;

Alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem erinevates valdkondades

| 19. | toetab komisjoni kavatsust ergutada alternatiivse ligipääsetava, kiire, tõhusa ja odava vaidluste lahendamise kasutamist, mis võimaldab luua ja säilitada paremaid ja usaldusel põhinevaid kaubandus-, majandus-, sotsiaal- ja naabrussuhteid ning pakub kõrgel tasemel tarbijakaitset olukorras, mis võrreldes praeguse kohtupraktikaga toob kasu mõlemale osalisele; |
| --- | --- |

19.

toetab komisjoni kavatsust ergutada alternatiivse ligipääsetava, kiire, tõhusa ja odava vaidluste lahendamise kasutamist, mis võimaldab luua ja säilitada paremaid ja usaldusel põhinevaid kaubandus-, majandus-, sotsiaal- ja naabrussuhteid ning pakub kõrgel tasemel tarbijakaitset olukorras, mis võrreldes praeguse kohtupraktikaga toob kasu mõlemale osalisele;

| 20. | rõhutab, et kuigi praegusel hetkel toimib Euroopas mitmeid tõhusaid alternatiivseid vaidluste lahendamise süsteeme, on üks põhilisi takistusi selliste süsteemide kasutamisel nende vähene arendamine terves ELis nii geograafilisest kui ka sektoraalsest vaatepunktist; teeb seetõttu ettepaneku korvata kiiresti alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi geograafilise katvuse puudujäägid Euroopas; peab kahetsusväärseks olulisi valdkondlikke lünki, mis püsivad enamikus liikmesriikides, ning edendab samas paremat valdkonniti kohaldamist, millesse kaasataks inimesi, kes saavad aru, kuidas antud valdkond toimib; innustab liikmesriike kavandama valdkonnapõhiste teeninduspunktide kasutuselevõtmist, mis annaksid teavet alternatiivse vaidluste lahendamismenetluse algatamise kohta; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et kuigi praegusel hetkel toimib Euroopas mitmeid tõhusaid alternatiivseid vaidluste lahendamise süsteeme, on üks põhilisi takistusi selliste süsteemide kasutamisel nende vähene arendamine terves ELis nii geograafilisest kui ka sektoraalsest vaatepunktist; teeb seetõttu ettepaneku korvata kiiresti alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi geograafilise katvuse puudujäägid Euroopas; peab kahetsusväärseks olulisi valdkondlikke lünki, mis püsivad enamikus liikmesriikides, ning edendab samas paremat valdkonniti kohaldamist, millesse kaasataks inimesi, kes saavad aru, kuidas antud valdkond toimib; innustab liikmesriike kavandama valdkonnapõhiste teeninduspunktide kasutuselevõtmist, mis annaksid teavet alternatiivse vaidluste lahendamismenetluse algatamise kohta;

| 21. | tuletab meelde, et alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem pakub eriti huvi VKEdele; kordab komisjonile esitatud üleskutset uurida alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi ja ELi lepinguõiguse vahelist koosmõju; kiidab heaks ka juhendi koostamise alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi klauslite kohta standardlepingutes; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem pakub eriti huvi VKEdele; kordab komisjonile esitatud üleskutset uurida alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi ja ELi lepinguõiguse vahelist koosmõju; kiidab heaks ka juhendi koostamise alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi klauslite kohta standardlepingutes;

| 22. | tunnustab FIN-NETi, ECC-Neti ja SOLVITi saavutusi, kuid on seisukohal, et osapoolte teavitamise ja rahastamise puhul on veel arenguruumi; kutsub komisjoni üles toetama, tugevdama ning suurendama olemasolevate asutuste suutlikkust, näiteks nende, kes on oma tõhusust ja väärtust tõestanud, |
| --- | --- |

22.

tunnustab FIN-NETi, ECC-Neti ja SOLVITi saavutusi, kuid on seisukohal, et osapoolte teavitamise ja rahastamise puhul on veel arenguruumi; kutsub komisjoni üles toetama, tugevdama ning suurendama olemasolevate asutuste suutlikkust, näiteks nende, kes on oma tõhusust ja väärtust tõestanud,

| 23. | näeb alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi online-variandi suurt potentsiaali, eriti väiksemate nõuete puhul; märgib, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi tavapärased menetlused on olemas internetis koos muude menetlustega, millega soovitakse vältida vaidlusi või aidata kaasa nende lahendamisele; rõhutab, et alternatiivse vaidluste lahendamise puhul internetis ei tohiks menetluse standardeid madalamale lasta, ning tuleks lahendada ka lahenduste täitmisele pööratavus; on arvamusel, et interneti usaldusmärgisüsteemid tooksid erilist kasu; juhib tähelepanu UNICTRALi internetis vaidluste lahendamise töörühma tööle (12), mis käsitleb äriühingutevahelisi ning äriühingute poolt tarbijatele suunatud tehinguid; |
| --- | --- |

23.

näeb alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi online-variandi suurt potentsiaali, eriti väiksemate nõuete puhul; märgib, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi tavapärased menetlused on olemas internetis koos muude menetlustega, millega soovitakse vältida vaidlusi või aidata kaasa nende lahendamisele; rõhutab, et alternatiivse vaidluste lahendamise puhul internetis ei tohiks menetluse standardeid madalamale lasta, ning tuleks lahendada ka lahenduste täitmisele pööratavus; on arvamusel, et interneti usaldusmärgisüsteemid tooksid erilist kasu; juhib tähelepanu UNICTRALi internetis vaidluste lahendamise töörühma tööle (12), mis käsitleb äriühingutevahelisi ning äriühingute poolt tarbijatele suunatud tehinguid;

| 24. | on seisukohal, et vaidluste lahendamise hierarhiline süsteem – kõigepealt, ettevõttesisene kaebuste esitamine, teiseks, alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem, ning vaid viimase variandina, kohtuvaidlus – vähendab aega ja kulu; kutsub komisjoni üles abistama sektoreid kõnealuste süsteemide edendamisel; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et vaidluste lahendamise hierarhiline süsteem – kõigepealt, ettevõttesisene kaebuste esitamine, teiseks, alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem, ning vaid viimase variandina, kohtuvaidlus – vähendab aega ja kulu; kutsub komisjoni üles abistama sektoreid kõnealuste süsteemide edendamisel;

| 25. | rõhutab, et erinevat tüüpi alternatiivsetel vaidluste lahendamissüsteemidel on perekonnasisestes vaidlustes väga oluline roll, kuna sellega saab vähendada psühholoogilist kahju, aidata osapooltel uuesti üksteisega suhtlema hakata ning aidata seega tagada laste kaitse; näeb piiriülese alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi potentsiaali eriti selle paindlikkuse tõttu; juhib tähelepanu ka tööle, mida on teinud Euroopa Parlamendi vahendaja vanema sooritatud rahvusvahelise lapseröövi korral; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et erinevat tüüpi alternatiivsetel vaidluste lahendamissüsteemidel on perekonnasisestes vaidlustes väga oluline roll, kuna sellega saab vähendada psühholoogilist kahju, aidata osapooltel uuesti üksteisega suhtlema hakata ning aidata seega tagada laste kaitse; näeb piiriülese alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi potentsiaali eriti selle paindlikkuse tõttu; juhib tähelepanu ka tööle, mida on teinud Euroopa Parlamendi vahendaja vanema sooritatud rahvusvahelise lapseröövi korral;

| 26. | nõustub komisjoniga, et asjakohane õigus hüvitamisele siseturul eeldab nii lihtsustatud juurdepääsu alternatiivsele vaidluste lahendamissüsteemile kui ka tõhusa ühishagide süsteemi olemasolu, kusjuures mõlemad täiendavad, mitte ei välista teineteist; |
| --- | --- |

26.

nõustub komisjoniga, et asjakohane õigus hüvitamisele siseturul eeldab nii lihtsustatud juurdepääsu alternatiivsele vaidluste lahendamissüsteemile kui ka tõhusa ühishagide süsteemi olemasolu, kusjuures mõlemad täiendavad, mitte ei välista teineteist;

| 27. | näeb alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi potentsiaali kollektiivset kaebuste esitamist käsitleva käimasoleva arutelu raames, kuna alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem on tõhus vahend vaidluste lahendamiseks nii, et välditakse kohtusse pöördumist; |
| --- | --- |

27.

näeb alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi potentsiaali kollektiivset kaebuste esitamist käsitleva käimasoleva arutelu raames, kuna alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem on tõhus vahend vaidluste lahendamiseks nii, et välditakse kohtusse pöördumist;

| 28. | on seisukohal, et ELi tasandil on olemas vajadus alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi järele ajakirjandusvabaduse ja üksikisiku õiguste valdkonnas, kuna eelkõige laimujuhtumite ning üksikisiku õiguste rikkumiste kohtukulud võivad mõnes liikmesriigis olla liiga kõrged ning alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem võib aidata seda olukorda parandada; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et ELi tasandil on olemas vajadus alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi järele ajakirjandusvabaduse ja üksikisiku õiguste valdkonnas, kuna eelkõige laimujuhtumite ning üksikisiku õiguste rikkumiste kohtukulud võivad mõnes liikmesriigis olla liiga kõrged ning alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem võib aidata seda olukorda parandada;

Alternatiivne vaidluste lahendamise süsteem kui mehhanism tarbijavaidluste lahendamiseks

| 29. | rõhutab vajadust tagada Euroopa tarbijate juurdepääs alternatiivsele vaidluste lahendamissüsteemile nii siseriiklike kui piiriüleste vaidluste korral, pidades eriti silmas ELi kiiresti kasvavat on-line-turgu; märgib, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kasutamine tagab parema tarbijakaitse ning tõstab tarbijate usaldust turu, ettevõtete ja tarbijakaitse institutsioonide suhtes, muutes neid tarbijale atraktiivsemaks, soodustades piiriülest turustamist ja suurendades kõikide liidusisese turu ettevõtjate jõukust; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust tagada Euroopa tarbijate juurdepääs alternatiivsele vaidluste lahendamissüsteemile nii siseriiklike kui piiriüleste vaidluste korral, pidades eriti silmas ELi kiiresti kasvavat on-line-turgu; märgib, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kasutamine tagab parema tarbijakaitse ning tõstab tarbijate usaldust turu, ettevõtete ja tarbijakaitse institutsioonide suhtes, muutes neid tarbijale atraktiivsemaks, soodustades piiriülest turustamist ja suurendades kõikide liidusisese turu ettevõtjate jõukust;

| 30. | nõuab tõhusat süsteemi tarbijavaidluste kohtuväliseks lahendamiseks, mis hõlmaks kogu Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

30.

nõuab tõhusat süsteemi tarbijavaidluste kohtuväliseks lahendamiseks, mis hõlmaks kogu Euroopa Liitu;

| 31. | soovitab Euroopa Komisjonil võtta Euroopa Liidu tarbijavaidluste alternatiivsete lahendamissüsteemide kasutamist puudutavasse seadusettepanekusse suunised, mida peaks järgima Euroopas rakendatavate alternatiivsete vaidluste lahendamissüsteemide kontekstis, ja nimelt:






  — | sõltumatus, erapooletus ja mitmekesisus: vahendajate määramisel tuleks vältida võimalikku huvide konflikti teket; otsuse erapooletuse tagamiseks oleks kasulik järgida põhimõtet, mille kohaselt tarbijaühenduste liikmed ja ettevõtlusorganisatsioonid osalevad ühiselt; |
| --- | --- | --- |

31.

soovitab Euroopa Komisjonil võtta Euroopa Liidu tarbijavaidluste alternatiivsete lahendamissüsteemide kasutamist puudutavasse seadusettepanekusse suunised, mida peaks järgima Euroopas rakendatavate alternatiivsete vaidluste lahendamissüsteemide kontekstis, ja nimelt:

—

sõltumatus, erapooletus ja mitmekesisus: vahendajate määramisel tuleks vältida võimalikku huvide konflikti teket; otsuse erapooletuse tagamiseks oleks kasulik järgida põhimõtet, mille kohaselt tarbijaühenduste liikmed ja ettevõtlusorganisatsioonid osalevad ühiselt;

| — | pädevus: vastutavad valdkondlikud asjatundjad peavad olema erialaselt võimekad, koolitatud, omama töökogemust ning olema erapooletud, sõltumatud ja pädevad; |
| --- | --- |

—

pädevus: vastutavad valdkondlikud asjatundjad peavad olema erialaselt võimekad, koolitatud, omama töökogemust ning olema erapooletud, sõltumatud ja pädevad;

| — | tõhusus ja kiirus: vahendajate käsutuses peab olema piisavalt ressursse (asjakohased inim-, materiaalsed ja rahalised vahendid) ning nad peavad suutma kinni pidada lühikesest tähtajast, mille jooksul tuleb pärast taotluse esitamist teha otsus; |
| --- | --- |

—

tõhusus ja kiirus: vahendajate käsutuses peab olema piisavalt ressursse (asjakohased inim-, materiaalsed ja rahalised vahendid) ning nad peavad suutma kinni pidada lühikesest tähtajast, mille jooksul tuleb pärast taotluse esitamist teha otsus;

| — | võrdsus tarbijate ja valdkondlike asjatundjate vahel teabe, kontseptsiooni ja menetluse osas ning kahepoolsed mõttevahetused, st mõlemal poolel on võimalus väljendada oma seisukohti ja tutvuda teise poole esitatud seisukohtade ja faktidega; |
| --- | --- |

—

võrdsus tarbijate ja valdkondlike asjatundjate vahel teabe, kontseptsiooni ja menetluse osas ning kahepoolsed mõttevahetused, st mõlemal poolel on võimalus väljendada oma seisukohti ja tutvuda teise poole esitatud seisukohtade ja faktidega;

| — | rahastamine: lahendamist vajab alternatiivse vaidluste lahendamisega seotud kulude probleem, et tagada lahenduse atraktiivsus asjaosaliste jaoks; seda silmas pidades peaks süsteemi kasutamine olema juhtumi võitmise korral tasuta, või seda tuleks võimaldada tarbijale väga mõõduka hinnaga; |
| --- | --- |

—

rahastamine: lahendamist vajab alternatiivse vaidluste lahendamisega seotud kulude probleem, et tagada lahenduse atraktiivsus asjaosaliste jaoks; seda silmas pidades peaks süsteemi kasutamine olema juhtumi võitmise korral tasuta, või seda tuleks võimaldada tarbijale väga mõõduka hinnaga;

| — | vabadus ja kohtuvälisus: alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem peab olema vabatahtlik, lähtudes austusest poolte vaba valiku vastu kogu protsessi vältel, andes neile igal ajal võimaluse lahendada oma vaidlust kohtus; samas peab olema tagatud, et vaidlust püütakse tõesti edukalt lahendada; see ei tohiks mingil juhul kujutada endast esimest kohustuslikku sammu enne õiguslike meetmete võtmist ning sellest süsteemist tulenevad otsused muutuvad siduvaks ainult juhul, kui pooli on sellest eelnevalt teavitatud ja nad on sellega sõnaselgelt nõustunud; hoolimata sellisest otsusest peab pooltele jääma alles võimalus kohtu poole pöörduda; |
| --- | --- |

—

vabadus ja kohtuvälisus: alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem peab olema vabatahtlik, lähtudes austusest poolte vaba valiku vastu kogu protsessi vältel, andes neile igal ajal võimaluse lahendada oma vaidlust kohtus; samas peab olema tagatud, et vaidlust püütakse tõesti edukalt lahendada; see ei tohiks mingil juhul kujutada endast esimest kohustuslikku sammu enne õiguslike meetmete võtmist ning sellest süsteemist tulenevad otsused muutuvad siduvaks ainult juhul, kui pooli on sellest eelnevalt teavitatud ja nad on sellega sõnaselgelt nõustunud; hoolimata sellisest otsusest peab pooltele jääma alles võimalus kohtu poole pöörduda;

| — | proportsionaalsuse põhimõte seoses menetluste, otsuste ja kuludega, mis aitab vältida nende ülemäärast mõju vaidluse eesmärgile ja teemale; kulud peavad olema proportsioonis kantud kahjuga; |
| --- | --- |

—

proportsionaalsuse põhimõte seoses menetluste, otsuste ja kuludega, mis aitab vältida nende ülemäärast mõju vaidluse eesmärgile ja teemale; kulud peavad olema proportsioonis kantud kahjuga;

| — | läbipaistvus: lisaks üldise teabe (vaidluste liigid, taotluste esitamise reeglid, otsuste tegemise viisid jne.) kättesaadavaks tegemisele peavad kõik vahendajana tegutsevad isikud avaldama aastaaruande; |
| --- | --- |

—

läbipaistvus: lisaks üldise teabe (vaidluste liigid, taotluste esitamise reeglid, otsuste tegemise viisid jne.) kättesaadavaks tegemisele peavad kõik vahendajana tegutsevad isikud avaldama aastaaruande;

| 32. | palub komisjonil sätestada piiriüleste tarbijavaidluste lahendamise koordineerimine, mis lihtsustaks juurdepääsu siseriiklikele ja ettevõtjate hallatavatele alternatiivsetele vaidluste lahendamissüsteemidele ja nende koordineerimist; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil sätestada piiriüleste tarbijavaidluste lahendamise koordineerimine, mis lihtsustaks juurdepääsu siseriiklikele ja ettevõtjate hallatavatele alternatiivsetele vaidluste lahendamissüsteemidele ja nende koordineerimist;

| 33. | palub komisjonil elektroonilist kaubandust puudutavate piiriüleste tarbijavaidluste tarbeks kavandada mitmekeelse platvormi kiire kasutuselevõtmine, mis võimaldaks tarbijatel lahendada vaidlusi täielikult internetis; platvorm peab vastama kvaliteedistandarditele ning toetuma liikmesriikides olemasolevatele alternatiivsetele vaidluste lahendamissüsteemidele; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil elektroonilist kaubandust puudutavate piiriüleste tarbijavaidluste tarbeks kavandada mitmekeelse platvormi kiire kasutuselevõtmine, mis võimaldaks tarbijatel lahendada vaidlusi täielikult internetis; platvorm peab vastama kvaliteedistandarditele ning toetuma liikmesriikides olemasolevatele alternatiivsetele vaidluste lahendamissüsteemidele;

| 34. | on arvamusel, et tarbijate teavitamise eest vastutavad nii riigiasutused kui ka teabe- ja nõuandevõrgustikud ning seadusandjad ja tarbijakaitseühendused, ning soovitab neil kõigil käivitada oma tasandil teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning temaatilisi katseprojekte; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et tarbijate teavitamise eest vastutavad nii riigiasutused kui ka teabe- ja nõuandevõrgustikud ning seadusandjad ja tarbijakaitseühendused, ning soovitab neil kõigil käivitada oma tasandil teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning temaatilisi katseprojekte;

| 35. | kritiseerib komisjoni praeguse alternatiivse vaidluste lahendamise andmebaasi ebaselgust; soovitab komisjonil luua olemasolevatele andmebaasidele ja võrgustikele tuginedes Euroopa mitmekeelne alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi internetiportaal, kus kõik tarbijad saaksid teavet selle kohta, kuidas alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem töötab, mida see endaga kaasa toob, millised on tarbija õigused ja kohustused; rõhutab, et tarbijate huvides peab pöörama tähelepanu eelkõige veebiportaali kasutajasõbralikkusele ja selgusele; |
| --- | --- |

35.

kritiseerib komisjoni praeguse alternatiivse vaidluste lahendamise andmebaasi ebaselgust; soovitab komisjonil luua olemasolevatele andmebaasidele ja võrgustikele tuginedes Euroopa mitmekeelne alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi internetiportaal, kus kõik tarbijad saaksid teavet selle kohta, kuidas alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem töötab, mida see endaga kaasa toob, millised on tarbija õigused ja kohustused; rõhutab, et tarbijate huvides peab pöörama tähelepanu eelkõige veebiportaali kasutajasõbralikkusele ja selgusele;

| 36. | rõhutab, et tarbijatel peab olema juurdepääs kogu internetis leiduvale asjakohasele teabele alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta, mis on nõuetekohaselt tõlgitud nende emakeelde, kasutades kergesti kättesaadavaid ja kasutajasõbralikke online-tõlkerakendusi; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et tarbijatel peab olema juurdepääs kogu internetis leiduvale asjakohasele teabele alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta, mis on nõuetekohaselt tõlgitud nende emakeelde, kasutades kergesti kättesaadavaid ja kasutajasõbralikke online-tõlkerakendusi;

| 37. | märgib, et väga oluline on tõsta tarbijate teadlikkust alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi olemasolust ja eelistest enne tarbijavaidluse tekkimist; nõuab sellega seoses ettevõtjate ja ettevõtlusorganisatsioonide vastutustunde tugevdamist; on seisukohal, et ettevõtjatel ja kutseorganisatsioonidel lasub kohustus teavitada tarbijaid olemasolevatest alternatiivse vaidluste lahendamise mehhanismidest; teeb ettepaneku, et selle ennetava teabe hulka kuuluks kõigisse valdkondlike asjatundjate koostatud lepingudokumentidesse lisatav viide võimalusele kasutada alternatiivset vaidluste lahendamissüsteemi, koos kontaktandmetega ja asjakohase süsteemi kasutamise korraga; selline tingimus ei tohiks tähendada lisakulutusi ja bürokraatiat; |
| --- | --- |

37.

märgib, et väga oluline on tõsta tarbijate teadlikkust alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi olemasolust ja eelistest enne tarbijavaidluse tekkimist; nõuab sellega seoses ettevõtjate ja ettevõtlusorganisatsioonide vastutustunde tugevdamist; on seisukohal, et ettevõtjatel ja kutseorganisatsioonidel lasub kohustus teavitada tarbijaid olemasolevatest alternatiivse vaidluste lahendamise mehhanismidest; teeb ettepaneku, et selle ennetava teabe hulka kuuluks kõigisse valdkondlike asjatundjate koostatud lepingudokumentidesse lisatav viide võimalusele kasutada alternatiivset vaidluste lahendamissüsteemi, koos kontaktandmetega ja asjakohase süsteemi kasutamise korraga; selline tingimus ei tohiks tähendada lisakulutusi ja bürokraatiat;

| 38. | soovitab võimaliku stiimulina ettevõtetele luua Euroopa tasandi kvaliteedimärk, mis on seotud tarbijavaidluste lahendamisega vahenduse teel ja millele tuleks lisada parimate tavade suunised, nii et tarbijad suudaksid kiirelt tuvastada alternatiivses vaidluste lahendamissüsteemis osalevaid ettevõtteid; on seisukohal, et ettepaneku kohta tuleks esmalt teostada tasuvusanalüüs; rõhutab, et komisjon peaks tagama märgi nõuetekohase kasutamise ning jõustamise. |
| --- | --- |

38.

soovitab võimaliku stiimulina ettevõtetele luua Euroopa tasandi kvaliteedimärk, mis on seotud tarbijavaidluste lahendamisega vahenduse teel ja millele tuleks lisada parimate tavade suunised, nii et tarbijad suudaksid kiirelt tuvastada alternatiivses vaidluste lahendamissüsteemis osalevaid ettevõtteid; on seisukohal, et ettepaneku kohta tuleks esmalt teostada tasuvusanalüüs; rõhutab, et komisjon peaks tagama märgi nõuetekohase kasutamise ning jõustamise.

Järgmised sammud

| 39. | märgib, et tuleb parandada üldise teabe levitamist õiguste ning nende jõustamise kohta ning alternatiivset vaidluste lahendamissüsteemi käsitleva üksikasjaliku teabe, sealhulgas süsteemi olemasolu, toimimise ja asukoha kohta; on arvamusel, et teabeprogrammides tuleks juhtida tähelepanu ka alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi valiku peamistele eelistele, nagu kulud, edukus ja ajatõhusus võrreldes kohtuvaidlusega; on seisukohal, et sellised programmid tuleks suunata eelkõige kodanikele ja VKEdele; on arvamusel, et alternatiivset vaidluste lahendamissüsteemi saab kõige tõhusamalt pakkuda kodanikele lähedal oleva võrgustiku näol ning liikmesriikide vahelisele koostööle tuginedes; |
| --- | --- |

39.

märgib, et tuleb parandada üldise teabe levitamist õiguste ning nende jõustamise kohta ning alternatiivset vaidluste lahendamissüsteemi käsitleva üksikasjaliku teabe, sealhulgas süsteemi olemasolu, toimimise ja asukoha kohta; on arvamusel, et teabeprogrammides tuleks juhtida tähelepanu ka alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi valiku peamistele eelistele, nagu kulud, edukus ja ajatõhusus võrreldes kohtuvaidlusega; on seisukohal, et sellised programmid tuleks suunata eelkõige kodanikele ja VKEdele; on arvamusel, et alternatiivset vaidluste lahendamissüsteemi saab kõige tõhusamalt pakkuda kodanikele lähedal oleva võrgustiku näol ning liikmesriikide vahelisele koostööle tuginedes;

| 40. | kutsub samas komisjoni üles hoolitsema viivitamatult selle eest, et tarbijatele ja ettevõtjatele paremini tutvustada praegu kehtivaid õigusloomevahendeid, nagu määrus (EÜ) 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus, direktiiv (EÜ) 52/2008 vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning määrus (EÜ) 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta; teeb ettepaneku kaasata selleks ulatuslikku teabekampaaniasse riiklikke asutusi, kohtuid, advokatuure ja kaubanduskodasid, tarbijakaitseliite, kohtukulude kindlustajaid ja teisi pädevaid organisatsioone; nõuab vastavate üleeuroopaliste ja siseriiklike kampaaniate jaoks rahalist toetust; |
| --- | --- |

40.

kutsub samas komisjoni üles hoolitsema viivitamatult selle eest, et tarbijatele ja ettevõtjatele paremini tutvustada praegu kehtivaid õigusloomevahendeid, nagu määrus (EÜ) 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus, direktiiv (EÜ) 52/2008 vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning määrus (EÜ) 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta; teeb ettepaneku kaasata selleks ulatuslikku teabekampaaniasse riiklikke asutusi, kohtuid, advokatuure ja kaubanduskodasid, tarbijakaitseliite, kohtukulude kindlustajaid ja teisi pädevaid organisatsioone; nõuab vastavate üleeuroopaliste ja siseriiklike kampaaniate jaoks rahalist toetust;

| 41. | märgib, et väiksemate kohtuvaidluste kohtute rakendamine on mõnes liikmesriigis jätkuvalt märkimisväärselt madal ning et rohkem tööd tuleb teha õiguskindluse, keelebarjääride ja menetluste läbipaistvuse nimel; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu nimetatud õigusasutustele õigusakti ettepaneku koostamisel tarbijavaidluste alternatiivse lahendamise kasutamise kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

41.

märgib, et väiksemate kohtuvaidluste kohtute rakendamine on mõnes liikmesriigis jätkuvalt märkimisväärselt madal ning et rohkem tööd tuleb teha õiguskindluse, keelebarjääride ja menetluste läbipaistvuse nimel; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu nimetatud õigusasutustele õigusakti ettepaneku koostamisel tarbijavaidluste alternatiivse lahendamise kasutamise kohta Euroopa Liidus;

| 42. | märgib, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi lepituslik olemus tähendab seda, et lahendust peavad tõenäolisemalt võiduks mõlemad pooled, ja juhib tähelepanu asjaolule, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi otsustest peetakse üldiselt enamasti kinni; arvab seetõttu, et sellekohane ajakohastatud statistika tuleks avaldada koos avaliku teabega alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta; |
| --- | --- |

42.

märgib, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi lepituslik olemus tähendab seda, et lahendust peavad tõenäolisemalt võiduks mõlemad pooled, ja juhib tähelepanu asjaolule, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi otsustest peetakse üldiselt enamasti kinni; arvab seetõttu, et sellekohane ajakohastatud statistika tuleks avaldada koos avaliku teabega alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kohta;

| 43. | kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega läbi viima tarbijate ja ettevõtjate harimisele ning teadlikkuse tõstmisele suunatud teabekampaaniaid, mis käsitleksid kõnealuse süsteemi kasutamise eeliseid; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega läbi viima tarbijate ja ettevõtjate harimisele ning teadlikkuse tõstmisele suunatud teabekampaaniaid, mis käsitleksid kõnealuse süsteemi kasutamise eeliseid;

| 44. | on seisukohal, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi teabekampaaniaid tuleks viia läbi koostöös kaubanduskodade, tarbijarühmade ja õiglase kaubanduse ametitega (või neile vastavate asutustega), et kampaaniad oleksid kooskõlastatud ja tulemuslikud; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi teabekampaaniaid tuleks viia läbi koostöös kaubanduskodade, tarbijarühmade ja õiglase kaubanduse ametitega (või neile vastavate asutustega), et kampaaniad oleksid kooskõlastatud ja tulemuslikud;

| 45. | on arvamusel, et ettevõtete teavitamise eest vastutavad nii riigiasutused kui ka esindusorganisatsioonid, ning soovitab neil kõigil käivitada oma tasandil teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning temaatilisi katseprojekte; |
| --- | --- |

45.

on arvamusel, et ettevõtete teavitamise eest vastutavad nii riigiasutused kui ka esindusorganisatsioonid, ning soovitab neil kõigil käivitada oma tasandil teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning temaatilisi katseprojekte;

| 46. | tunnistab, et üks põhilisi alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kasutamise takistusi on ettevõtjate vastumeelsus selliste mehhanismide kasutamise suhtes; teeb ettepaneku, et kaubanduskojad, katusorganisatsioonid nii riiklikul kui ELi tasandil ja muud kutsealade organisatsioonid oleksid kohustatud teavitama ettevõtteid alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi olemasolust ja selle võimalikust kasust, eriti selle pakutavast võimalusest vähendada kohtuvaidluste tekkimist juba algetapis, selle mõjust ettevõtte kuvandile ning sellest, et erinevalt vahekohtu või kohtu otsusest pakub alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem võimalust taastada pooltevahelisi usaldusel põhinevaid kaubandussuhteid; |
| --- | --- |

46.

tunnistab, et üks põhilisi alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi kasutamise takistusi on ettevõtjate vastumeelsus selliste mehhanismide kasutamise suhtes; teeb ettepaneku, et kaubanduskojad, katusorganisatsioonid nii riiklikul kui ELi tasandil ja muud kutsealade organisatsioonid oleksid kohustatud teavitama ettevõtteid alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi olemasolust ja selle võimalikust kasust, eriti selle pakutavast võimalusest vähendada kohtuvaidluste tekkimist juba algetapis, selle mõjust ettevõtte kuvandile ning sellest, et erinevalt vahekohtu või kohtu otsusest pakub alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem võimalust taastada pooltevahelisi usaldusel põhinevaid kaubandussuhteid;

| 47. | kutsub komisjoni üles kogutud andmete ning usaldusväärse mõjuhinnangu põhjal kooskõlas parema õigusloome eeskirjadega uurima, kuidas sätestada sektorite vahel alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi miinimumstandardid, ning arendama edasi olemasolevaid süsteeme ning julgustama liikmesriike ja sektoreid, millele antud süsteemid kehtivad, rahastamist suurendama, pidades silmas asjaolu, et kuigi alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem pakub osapooltele madalamate kuludega alternatiivi, ei tohi sellest saada nn odav kohtumõistmine; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles kogutud andmete ning usaldusväärse mõjuhinnangu põhjal kooskõlas parema õigusloome eeskirjadega uurima, kuidas sätestada sektorite vahel alternatiivse vaidluste lahendamissüsteemi miinimumstandardid, ning arendama edasi olemasolevaid süsteeme ning julgustama liikmesriike ja sektoreid, millele antud süsteemid kehtivad, rahastamist suurendama, pidades silmas asjaolu, et kuigi alternatiivne vaidluste lahendamissüsteem pakub osapooltele madalamate kuludega alternatiivi, ei tohi sellest saada nn odav kohtumõistmine;

*

* *

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 115, 17.4.1998, lk 31.

(2)  EÜT L 109, 19.4.2001, lk 56.

(3)  EÜT C 155, 6.6.2000, lk 1.

(4)  EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.

(5)  ELT L 136, 24.5.2008, lk 3.

(6)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 256.

(7)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 110.

(8)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0144.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0361.

(11)  http://ec.europa.eu/justice/policies/consumer/docs/explanatory_note_results_feasibility_study_05_2011_en.pdf.

(12)  http://www.uncitral.org/uncitral/commission/working_groups/3Online_Dispute_Resolution.html.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/9

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Puuetega isikute liikuvus ja kaasamine

P7_TA(2011)0453

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (2010/2272(INI))

2013/C 131 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1),

| — | võttes arvesse ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste hartat (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste hartat (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 10, 19 ja 168; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 10, 19 ja 168;

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426) ja sellekohast parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426) ja sellekohast parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse nõukogu 4. juuni 1998. aasta soovitust 98/376/EÜ puuetega inimeste parkimiskaardi kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. juuni 1998. aasta soovitust 98/376/EÜ puuetega inimeste parkimiskaardi kohta (5);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (KOM(2010)0245); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (KOM(2010)0245);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mai 2000. aasta teatist „Tõketeta Euroopa suunas puuetega inimeste jaoks” (KOM(2000)0284); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2000. aasta teatist „Tõketeta Euroopa suunas puuetega inimeste jaoks” (KOM(2000)0284);

| — | võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2001. aasta teatist „e-Euroopa 2002: avalike veebisaitide ja nende sisu kättesaadavus“ (KOM(2001)0529); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2001. aasta teatist „e-Euroopa 2002: avalike veebisaitide ja nende sisu kättesaadavus“ (KOM(2001)0529);

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 22. mai 2001. aasta rahvusvahelist funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsiooni (ICF) (maailma terviseassamblee resolutsioon 54.21); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 22. mai 2001. aasta rahvusvahelist funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsiooni (ICF) (maailma terviseassamblee resolutsioon 54.21);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2003. aasta teatist „Võrdsed võimalused puuetega inimestele – Euroopa tegevuskava” (KOM(2003)0650); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2003. aasta teatist „Võrdsed võimalused puuetega inimestele – Euroopa tegevuskava” (KOM(2003)0650);

| — | võttes arvesse komisjoni 24. jaanuari 2003. aasta teatist „Puuetega inimeste õiguste ja väärikuse edendamiseks ning kaitsmiseks õiguslikult siduva ÜRO instrumendi loomine“ (KOM(2003)0016); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. jaanuari 2003. aasta teatist „Puuetega inimeste õiguste ja väärikuse edendamiseks ning kaitsmiseks õiguslikult siduva ÜRO instrumendi loomine“ (KOM(2003)0016);

| — | võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist rohelise raamatu „Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus” kohta (KOM(2005)0094); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist rohelise raamatu „Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus” kohta (KOM(2005)0094);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta teatist „Puuetega inimeste olukord Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2008–2009” (KOM(2007)0738); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta teatist „Puuetega inimeste olukord Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2008–2009” (KOM(2007)0738);

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (KOM(2010)0758); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (KOM(2010)0758);

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas” (KOM(2010)0636); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas” (KOM(2010)0636);

| — | võttes arvesse 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli („fakultatiivprotokoll”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli („fakultatiivprotokoll”);

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi teemal „Tööturu kaasamise edendamine – kriisist toibumine ja ettevalmistused 2010. aasta järgseks Lissaboni tegevuskavaks“; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi teemal „Tööturu kaasamise edendamine – kriisist toibumine ja ettevalmistused 2010. aasta järgseks Lissaboni tegevuskavaks“;

| — | võttes arvesse petitsiooni nr 1454/2010, mille esitas Urzula Weber-Król; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsiooni nr 1454/2010, mille esitas Urzula Weber-Król;

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2006 (puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul) toimimise ja mõju kohta (KOM(2011)0166); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2006 (puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul) toimimise ja mõju kohta (KOM(2011)0166);

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 11. juuli 2006. aasta otsust (kohtuasi C 13/05 direktiivi 2000/78/EÜ kohta – võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – puude mõiste); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 11. juuli 2006. aasta otsust (kohtuasi C 13/05 direktiivi 2000/78/EÜ kohta – võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – puude mõiste);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 1988. aasta resolutsiooni kurtide viipekeele kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 1988. aasta resolutsiooni kurtide viipekeele kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 26. mai 1989. aasta resolutsiooni naiste ja puude kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 1989. aasta resolutsiooni naiste ja puude kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 1992. aasta resolutsiooni vaimse puudega inimeste õiguste kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 1992. aasta resolutsiooni vaimse puudega inimeste õiguste kohta (9);

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 1995. aasta resolutsiooni vaimse puudega isikute inimõiguste kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 1995. aasta resolutsiooni vaimse puudega isikute inimõiguste kohta (10);

| — | võttes arvesse oma 9. mai 1996. aasta resolutsiooni autistlike inimeste õiguste kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. mai 1996. aasta resolutsiooni autistlike inimeste õiguste kohta (11);

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 1996. aasta resolutsiooni puuetega inimeste parkimiskaardi ja puuetega inimeste õiguste kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 1996. aasta resolutsiooni puuetega inimeste parkimiskaardi ja puuetega inimeste õiguste kohta (12);

| — | võttes arvesse oma 11. aprilli 1997. aasta resolutsiooni puuetega inimestele võrdsete võimaluste andmise kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. aprilli 1997. aasta resolutsiooni puuetega inimestele võrdsete võimaluste andmise kohta (13);

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Puuetega inimeste õiguste ja väärikuse edendamiseks ning kaitsmiseks õiguslikult siduva ÜRO instrumendi loomine” (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Puuetega inimeste õiguste ja väärikuse edendamiseks ning kaitsmiseks õiguslikult siduva ÜRO instrumendi loomine” (14);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” (KOM(2011)0011) ja selle juurde kuuluvat ühise tööhõivearuande kavandit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” (KOM(2011)0011) ja selle juurde kuuluvat ühise tööhõivearuande kavandit;

| — | võttes arvesse nõukogu 19. mai 2011. aasta otsust 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2011. aasta otsust 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (15);

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (16);

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite 25. märtsil 2010. aastal sõlmitud kaasava tööturu raamkokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite 25. märtsil 2010. aastal sõlmitud kaasava tööturu raamkokkulepet;

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (2006/C146/01); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (2006/C146/01);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2010. aasta järeldusi „Võrdsus ja tervis kõikides poliitikates: solidaarsus ja tervishoid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2010. aasta järeldusi „Võrdsus ja tervis kõikides poliitikates: solidaarsus ja tervishoid”,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomitee raportit, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komitee, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komitee ning petitsioonide komitee arvamusi (A7-0263/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomitee raportit, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komitee, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komitee ning petitsioonide komitee arvamusi (A7-0263/2011),

| A. | arvestades, et täieõiguslike kodanikena on puudega (sealhulgas füüsilise kui psühhosotsiaalse puudega) inimestel võrdsed õigused ja õigus vaieldamatule väärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule ja täielikule osalemisele ühiskonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et täieõiguslike kodanikena on puudega (sealhulgas füüsilise kui psühhosotsiaalse puudega) inimestel võrdsed õigused ja õigus vaieldamatule väärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule ja täielikule osalemisele ühiskonnas;

| B. | arvestades, et üle 80 miljoni inimese ehk umbes 16 % Euroopa Liidu kogu elanikkonnast on puudega, sealhulgas vaimse tervise probleemidega inimesed, pidades eelkõige silmas autistlikke inimesi, ning nende töötuse määr on kaks korda kõrgem kui puudeta inimeste hulgas; arvestades, et puuetega inimesed on haavatav inimrühm ja nende hulgas on vaesuse osakaal 70 % keskmisest kõrgem; arvestades, et puuetega inimeste tööhõive määr on ainult ligi 45 % ning et kvaliteetne töö tagab majandusliku sõltumatuse ja võimaldab eneseteostust; arvestades, et töötus suurendab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu, sest vähemalt veerand elanikkonnast kannatab korra elu jooksul vaimsete häirete all ja 10 % inimeste puhul võib see muutuda vaimse tervise krooniliseks probleemiks; rõhutab, et vaja on aktiivset ja sihipärast poliitikat selle püsiva olukorraga võitlemiseks; arvestades, et suurem vaesusrisk tuleneb tihtipeale piiratud juurdepääsust mitte ainult tööturule ja koolitusele, vaid ka tervishoiuteenustele ja asjakohasele ravile, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üle 80 miljoni inimese ehk umbes 16 % Euroopa Liidu kogu elanikkonnast on puudega, sealhulgas vaimse tervise probleemidega inimesed, pidades eelkõige silmas autistlikke inimesi, ning nende töötuse määr on kaks korda kõrgem kui puudeta inimeste hulgas; arvestades, et puuetega inimesed on haavatav inimrühm ja nende hulgas on vaesuse osakaal 70 % keskmisest kõrgem; arvestades, et puuetega inimeste tööhõive määr on ainult ligi 45 % ning et kvaliteetne töö tagab majandusliku sõltumatuse ja võimaldab eneseteostust; arvestades, et töötus suurendab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu, sest vähemalt veerand elanikkonnast kannatab korra elu jooksul vaimsete häirete all ja 10 % inimeste puhul võib see muutuda vaimse tervise krooniliseks probleemiks; rõhutab, et vaja on aktiivset ja sihipärast poliitikat selle püsiva olukorraga võitlemiseks; arvestades, et suurem vaesusrisk tuleneb tihtipeale piiratud juurdepääsust mitte ainult tööturule ja koolitusele, vaid ka tervishoiuteenustele ja asjakohasele ravile,

| C. | arvestades, et kriis tabab kõige rängemalt ühiskonnast kõige rohkem kõrvale jäetud inimesi, ning arvestades, et puuetega inimesed on üks Euroopa finantskriisist kõige enam mõjutatud rühmi, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriis tabab kõige rängemalt ühiskonnast kõige rohkem kõrvale jäetud inimesi, ning arvestades, et puuetega inimesed on üks Euroopa finantskriisist kõige enam mõjutatud rühmi,

| D. | märgib, et asjaomased kodanikud on pidevalt juhtinud petitsioonikomisjoni tähelepanu lünkadele puuetega inimeste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisel; |
| --- | --- |

D.

märgib, et asjaomased kodanikud on pidevalt juhtinud petitsioonikomisjoni tähelepanu lünkadele puuetega inimeste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisel;

| E. | arvestades, et suure abivajadusega puuetega inimesed on ühiskonnas ühed kõige tõrjutumad, ning arvestades, et puuetega naised kuuluvad tavaliselt ühiskonna kõige kaitsetumate ja kõrvalejäetumate hulka ning neid diskrimineeritakse, neil ei ole võimalust omandada haridust ega osaleda tööturul või ühiskondlikus elus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suure abivajadusega puuetega inimesed on ühiskonnas ühed kõige tõrjutumad, ning arvestades, et puuetega naised kuuluvad tavaliselt ühiskonna kõige kaitsetumate ja kõrvalejäetumate hulka ning neid diskrimineeritakse, neil ei ole võimalust omandada haridust ega osaleda tööturul või ühiskondlikus elus;

| F. | arvestades, et edukas ELi 2020. aasta strateegia, mille eesmärk on edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat ELi majanduskasvu (mis põhineb innovatsioonil ja teadustegevusel), eeldab tingimata struktuurilisi täiendusi puuetega inimeste liikuvuse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et edukas ELi 2020. aasta strateegia, mille eesmärk on edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat ELi majanduskasvu (mis põhineb innovatsioonil ja teadustegevusel), eeldab tingimata struktuurilisi täiendusi puuetega inimeste liikuvuse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas;

| G. | arvestades, et eelolevail aastail kõnealune arv suureneb rahvastikupüramiidi vältimatu ümberpöördumise tõttu tunduvalt, sest üle kolmandiku üle 75aastastest inimestest kannatab mingit liiki puude all, mis piirab teatud määral nende võimeid, ja üle 20 % neist on väga piiratud võimetega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelolevail aastail kõnealune arv suureneb rahvastikupüramiidi vältimatu ümberpöördumise tõttu tunduvalt, sest üle kolmandiku üle 75aastastest inimestest kannatab mingit liiki puude all, mis piirab teatud määral nende võimeid, ja üle 20 % neist on väga piiratud võimetega;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit ratifitseeris ametlikult Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellele on alla kirjutanud kõik 27 ELi liikmesriiki ja ratifitseerinud 17 liikmesriiki; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit ratifitseeris ametlikult Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellele on alla kirjutanud kõik 27 ELi liikmesriiki ja ratifitseerinud 17 liikmesriiki;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidu pädevus puude alusel diskrimineerimise eest kaitsmisel piirdub hetkel töö saamise, kutsealale pääsemise ja kutseõppega (2000/78/EÜ), ning arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon on segaleping, mille rakendamise eest vastutavad ELi institutsioonid ja liikmesriigid; arvestades, et käesolevas raportis esitatud ettepanekuid ja lähenemisviise tuleb kaaluda ja käsitleda Euroopa ligipääsetavuse akti käsitlevas komisjoni tulevases ettepanekus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidu pädevus puude alusel diskrimineerimise eest kaitsmisel piirdub hetkel töö saamise, kutsealale pääsemise ja kutseõppega (2000/78/EÜ), ning arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon on segaleping, mille rakendamise eest vastutavad ELi institutsioonid ja liikmesriigid; arvestades, et käesolevas raportis esitatud ettepanekuid ja lähenemisviise tuleb kaaluda ja käsitleda Euroopa ligipääsetavuse akti käsitlevas komisjoni tulevases ettepanekus;

| J. | arvestades, et puuetega inimestele suunatud sotsiaalpoliitika on sageli liikmesriikide pädevuses ning põhineb seega riiklikel traditsioonidel, kultuuripärandil, ühiskondlikel tavadel, majanduslikul arengul ning üliolulisel rollil, mida täidavad perekonnad ja ühingud puuetega inimeste toetamisel teel iseseisvusele ja ühiskonda integreerumisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et puuetega inimestele suunatud sotsiaalpoliitika on sageli liikmesriikide pädevuses ning põhineb seega riiklikel traditsioonidel, kultuuripärandil, ühiskondlikel tavadel, majanduslikul arengul ning üliolulisel rollil, mida täidavad perekonnad ja ühingud puuetega inimeste toetamisel teel iseseisvusele ja ühiskonda integreerumisele;

| K. | arvestades, et puue on arenev mõiste, mida mõjutavad vaegustega isikute omavaheline suhtlemine ning hoiakulised ja keskkondlikud tõkked, mis takistavad vaegustega isikute täisväärtuslikku ja tõhusat osalemist ühiskonnas võrdväärselt teistega ja sama väärikalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et puue on arenev mõiste, mida mõjutavad vaegustega isikute omavaheline suhtlemine ning hoiakulised ja keskkondlikud tõkked, mis takistavad vaegustega isikute täisväärtuslikku ja tõhusat osalemist ühiskonnas võrdväärselt teistega ja sama väärikalt;

| L. | arvestades, et liikuvus, puue ja sotsiaalne kaasatus on omavahel tihedalt seotud, eelkõige mis puudutab vabadust ja suhtlemist (sealhulgas Braille’i kiri ja viipekeeled ning muud suhtlusvormid), liikumisvabadust kõigil elualadel ja teenustele juurdepääsu; arvestades, et edendada tuleb täielikku osalemist ühiskondliku elu kõikides aspektides, pidades silmas komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna poliitika ning koduautomaatika ja veebisuhtluse lahenduste tähtsust, ning vajadust liikuda täieliku juurdepääsetavuse suunas soodustades ühtsete standardite kehtestamist ühtsel turul ja hõlbustades nende levikut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liikuvus, puue ja sotsiaalne kaasatus on omavahel tihedalt seotud, eelkõige mis puudutab vabadust ja suhtlemist (sealhulgas Braille’i kiri ja viipekeeled ning muud suhtlusvormid), liikumisvabadust kõigil elualadel ja teenustele juurdepääsu; arvestades, et edendada tuleb täielikku osalemist ühiskondliku elu kõikides aspektides, pidades silmas komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna poliitika ning koduautomaatika ja veebisuhtluse lahenduste tähtsust, ning vajadust liikuda täieliku juurdepääsetavuse suunas soodustades ühtsete standardite kehtestamist ühtsel turul ja hõlbustades nende levikut;

| M. | arvestades, et teabele juurdepääsul (põhiõiguste harta artikkel 11) ja kultuuril, nagu on sätestatud nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsioonis puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ja kultuuritegevusele, on oluline roll inimeste, sealhulgas puuetega inimeste intellektuaalses arengus ning seetõttu on neil otsene mõju inimeste võimalusele leida töökoht; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teabele juurdepääsul (põhiõiguste harta artikkel 11) ja kultuuril, nagu on sätestatud nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsioonis puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ja kultuuritegevusele, on oluline roll inimeste, sealhulgas puuetega inimeste intellektuaalses arengus ning seetõttu on neil otsene mõju inimeste võimalusele leida töökoht;

| N. | arvestades, et puuetega inimestel on õigus ühiskondlikele teenustele, mis toetavad iseseisvat elu, õigust individuaalsele abile, õigust majanduslikule ja sotsiaalsele sõltumatusele ning täielikku osalemist ühiskonnas ja tööturul; arvestades, et kui sellist toetustegevust tasustataks, moodustaks see ligi 50 % SKPst (majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kõrgetasemelise komisjoni 21. aprilli 2010. aasta aruanne); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et puuetega inimestel on õigus ühiskondlikele teenustele, mis toetavad iseseisvat elu, õigust individuaalsele abile, õigust majanduslikule ja sotsiaalsele sõltumatusele ning täielikku osalemist ühiskonnas ja tööturul; arvestades, et kui sellist toetustegevust tasustataks, moodustaks see ligi 50 % SKPst (majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kõrgetasemelise komisjoni 21. aprilli 2010. aasta aruanne);

| O. | arvestades, et juurdepääsetavuse tõkked kõikidele inimestele pakutavate teenuste ja kaupade kasutamisel on puuetega inimestele märkimisväärseks takistuseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et juurdepääsetavuse tõkked kõikidele inimestele pakutavate teenuste ja kaupade kasutamisel on puuetega inimestele märkimisväärseks takistuseks;

| P. | arvestades, et puuetega inimesed kannatavad mõnes riigis ja mõnes valdkonnas kogu elu jooksul diskrimineerimist, eriti hariduse ja koolituse saamisel, sest puudub varane tuvastamine ning puuetega laste ja õpilaste huvides toimuv sekkumine, ning et see kõik piirab nende võimalusi tulevikus tööd leida, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et puuetega inimesed kannatavad mõnes riigis ja mõnes valdkonnas kogu elu jooksul diskrimineerimist, eriti hariduse ja koolituse saamisel, sest puudub varane tuvastamine ning puuetega laste ja õpilaste huvides toimuv sekkumine, ning et see kõik piirab nende võimalusi tulevikus tööd leida,

| Q. | arvestades, et 16–19-aastaste vanuserühmas ei käi puuetega noortest koolis 37 % ja kergema puudega noortest 25 %, samas kui puudeta noorte hulgas on see määr 17 %; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 16–19-aastaste vanuserühmas ei käi puuetega noortest koolis 37 % ja kergema puudega noortest 25 %, samas kui puudeta noorte hulgas on see määr 17 %;

| R. | arvestades, et ELi 2010. aasta detsembris ratifitseeritud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 24 keelab inimesi puude tõttu haridussüsteemist välja jätta, ning arvestades, et kaasav haridussüsteem on kõige tõhusam vahend selleks, et võidelda diskrimineerivate hoiakute vastu, ehitada üles kaasav ühiskond ja tagada haridus kõigile; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi 2010. aasta detsembris ratifitseeritud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 24 keelab inimesi puude tõttu haridussüsteemist välja jätta, ning arvestades, et kaasav haridussüsteem on kõige tõhusam vahend selleks, et võidelda diskrimineerivate hoiakute vastu, ehitada üles kaasav ühiskond ja tagada haridus kõigile;

| S. | arvestades, et puuetega naisi diskrimineeritakse sageli kahekordselt ja valitsused saaksid seda takistada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendi rakendamise teel puuetega inimeste poliitika kõigis olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et puuetega naisi diskrimineeritakse sageli kahekordselt ja valitsused saaksid seda takistada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendi rakendamise teel puuetega inimeste poliitika kõigis olulistes valdkondades;

| T. | arvestades, et majanduskriis on tööhõive seisukohast probleem kõigi inimeste jaoks, eelkõige aga puuetega inimeste jaoks, kuivõrd tööpuuduse kasvu määr on oluliselt suurem teatavat tüüpi puuetega inimeste puhul ning üha kasvab kartus, et töövõimetushüvitisi võidakse kasutada selleks, et hoida tööjõu pakkumist kontrolli all; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et majanduskriis on tööhõive seisukohast probleem kõigi inimeste jaoks, eelkõige aga puuetega inimeste jaoks, kuivõrd tööpuuduse kasvu määr on oluliselt suurem teatavat tüüpi puuetega inimeste puhul ning üha kasvab kartus, et töövõimetushüvitisi võidakse kasutada selleks, et hoida tööjõu pakkumist kontrolli all;

| U. | arvestades, et puuetega inimeste perekonnaliikmed kannatavad seotusest tulenevat diskrimineerimist ning perekondi toetavad meetmed mõjutaksid positiivselt puuetega inimeste õiguste täielikku ja võrdset austamist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et puuetega inimeste perekonnaliikmed kannatavad seotusest tulenevat diskrimineerimist ning perekondi toetavad meetmed mõjutaksid positiivselt puuetega inimeste õiguste täielikku ja võrdset austamist;

| V. | tuletab meelde, et 2007. aastal esitati komisjonile 1 364 984 kodaniku allkirjaga petitsioon, milles nõuti puuetega inimestele laiendatud kaitset kõigis Euroopa Liidu poliitikavaldkondades, ning arvestades, et komisjon ei ole seda õiguspärast algatust siiani nõuetekohaselt arvesse võtnud, |
| --- | --- |

V.

tuletab meelde, et 2007. aastal esitati komisjonile 1 364 984 kodaniku allkirjaga petitsioon, milles nõuti puuetega inimestele laiendatud kaitset kõigis Euroopa Liidu poliitikavaldkondades, ning arvestades, et komisjon ei ole seda õiguspärast algatust siiani nõuetekohaselt arvesse võtnud,

Eesmärgid

| 1. | rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärki tagada 20–64aastaste inimeste 75 % tööhõivemäär ei ole võimalik saavutada, kui ei kaasata inimesi, kellel on mingit liiki puue; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärki tagada 20–64aastaste inimeste 75 % tööhõivemäär ei ole võimalik saavutada, kui ei kaasata inimesi, kellel on mingit liiki puue;

| 2. | rõhutab, et rahalised kulutused ja majandusinvesteeringud puuetega inimestesse on pikaajaliselt tasuvad investeeringud kõikide heaolu ja jätkusuutlikel alustel toimiva ühiskonna huvides, kus inimesed elavad kauem ja töötavad tõhusamalt paremates tingimustes; rõhutab sellega seoses, et riigieelarve kokkuhoiumeetmete raames ei ole põhjendamatud kärped puuetega inimestele mõeldud teenuste või nende inimeste ühiskonda kaasamise projektide arvelt vastuvõetavad, sest need kärped ei võimaldaks tagada puuetega inimestele teatavaid elementaarseid võõrandamatuid põhiõigusi; on vastupidi seisukohal, et nendes valdkondades tuleks investeeringuid tunduvalt suurendada; kordab, et kõikide Euroopa Liidu tervishoiuteenuste puhul peab lähtuma sellistest põhiväärtustest nagu universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus ja solidaarsus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et rahalised kulutused ja majandusinvesteeringud puuetega inimestesse on pikaajaliselt tasuvad investeeringud kõikide heaolu ja jätkusuutlikel alustel toimiva ühiskonna huvides, kus inimesed elavad kauem ja töötavad tõhusamalt paremates tingimustes; rõhutab sellega seoses, et riigieelarve kokkuhoiumeetmete raames ei ole põhjendamatud kärped puuetega inimestele mõeldud teenuste või nende inimeste ühiskonda kaasamise projektide arvelt vastuvõetavad, sest need kärped ei võimaldaks tagada puuetega inimestele teatavaid elementaarseid võõrandamatuid põhiõigusi; on vastupidi seisukohal, et nendes valdkondades tuleks investeeringuid tunduvalt suurendada; kordab, et kõikide Euroopa Liidu tervishoiuteenuste puhul peab lähtuma sellistest põhiväärtustest nagu universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus ja solidaarsus;

| 3. | märgib, et kogu finantskriisi jooksul, mis praegu ilmutab taandumise märke, on Euroopa ühiskondadele olnud omane solidaarsus; on arvamusel ja rõhutab, et puuetega inimestele on vaja individuaalseid meetmeid, sest nad vajavad vastavalt puude eri raskusastmetele ja tunnustele isegi intensiivsemat abi, mis põhineb inimõigustel ja inimväärikusel ning diskrimineerimise ohul, mida sageli ei arvestata, ning seetõttu tuleb nendele aspektidele Euroopa kodanike teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu tähelepanu juhtida; juhib tähelepanu asjaolule, et puuetega inimeste vajadusi tuleks seetõttu arvesse võtta nende erivajaduste alusel, et sobilike lahenduste leidmine oleks võimalik hariduse omandamise, koolituse ja tööelu kõikidel etappidel; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kogu finantskriisi jooksul, mis praegu ilmutab taandumise märke, on Euroopa ühiskondadele olnud omane solidaarsus; on arvamusel ja rõhutab, et puuetega inimestele on vaja individuaalseid meetmeid, sest nad vajavad vastavalt puude eri raskusastmetele ja tunnustele isegi intensiivsemat abi, mis põhineb inimõigustel ja inimväärikusel ning diskrimineerimise ohul, mida sageli ei arvestata, ning seetõttu tuleb nendele aspektidele Euroopa kodanike teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu tähelepanu juhtida; juhib tähelepanu asjaolule, et puuetega inimeste vajadusi tuleks seetõttu arvesse võtta nende erivajaduste alusel, et sobilike lahenduste leidmine oleks võimalik hariduse omandamise, koolituse ja tööelu kõikidel etappidel;

| 4. | rõhutab uue puuetega inimeste Euroopa strateegia 2010–2020 eesmärkide olulisust ja kutsub eriti üles usaldusväärsetele andmetele tuginedes määratlema üksikasjalikumaid meetmeid kõikidel valitsustasanditel; on arvamusel, et tuleks järgida põhimõtet, et ühegi puuetega inimestele mõeldud meetme puhul ei eirataks puuetega inimesi, see tähendab, et puuetega inimesed tuleb kaasata kõikidesse neid mõjutavatesse meetmetesse ja sellekohaste otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

4.

rõhutab uue puuetega inimeste Euroopa strateegia 2010–2020 eesmärkide olulisust ja kutsub eriti üles usaldusväärsetele andmetele tuginedes määratlema üksikasjalikumaid meetmeid kõikidel valitsustasanditel; on arvamusel, et tuleks järgida põhimõtet, et ühegi puuetega inimestele mõeldud meetme puhul ei eirataks puuetega inimesi, see tähendab, et puuetega inimesed tuleb kaasata kõikidesse neid mõjutavatesse meetmetesse ja sellekohaste otsuste tegemisse;

| 5. | kahetseb, et komisjoni teatis Euroopa puuetega inimeste strateegia kohta ei sisalda terviklikku soolist aspekti ega eraldi peatükki soopõhise puudepoliitika kohta, hoolimata asjaolust, et puuetega naised on sageli tunduvalt ebasoodsamas olukorras kui puuetega mehed ning satuvad sagedamini vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohvriks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma soolisi aspekte arvesse kogu Euroopa puuetega inimeste strateegias 2010–2020; |
| --- | --- |

5.

kahetseb, et komisjoni teatis Euroopa puuetega inimeste strateegia kohta ei sisalda terviklikku soolist aspekti ega eraldi peatükki soopõhise puudepoliitika kohta, hoolimata asjaolust, et puuetega naised on sageli tunduvalt ebasoodsamas olukorras kui puuetega mehed ning satuvad sagedamini vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohvriks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma soolisi aspekte arvesse kogu Euroopa puuetega inimeste strateegias 2010–2020;

| 6. | rõhutab, et vaja on uut tõhusat puuete käsitust ning alata tuleb Euroopa Puude Nõukogu loomisega, mis tuleks kokku korrapäraste vahemike järel ning millesse oleksid aktiivselt kaasatud Euroopa Parlament ning puuetega inimesi esindavad organisatsioonid ja riiklikud töörühmad, et tagada tõhusamad mehhanismid Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamise koordineerimiseks, selle üle järelevalve teostamiseks ning selle hindamiseks komisjonis ning liikmesriikide programmides ja strateegiates kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et vaja on uut tõhusat puuete käsitust ning alata tuleb Euroopa Puude Nõukogu loomisega, mis tuleks kokku korrapäraste vahemike järel ning millesse oleksid aktiivselt kaasatud Euroopa Parlament ning puuetega inimesi esindavad organisatsioonid ja riiklikud töörühmad, et tagada tõhusamad mehhanismid Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamise koordineerimiseks, selle üle järelevalve teostamiseks ning selle hindamiseks komisjonis ning liikmesriikide programmides ja strateegiates kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;

| 7. | tuletab meelde, et jätkusuutlik ühiskond, kus inimesed elavad kauem ja püsivad parema tervise juures, peaks samuti hõlmama paremat linna- ja ühiskondlike alade kavandamist ning hõlpsamat juurdepääsu olemasolevatele toodetele ja teenustele, sealhulgas võrdset juurdepääsu uutele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele, et parandada puuetega inimeste elukvaliteeti ja vältida nende sotsiaalset tõrjutust; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et jätkusuutlik ühiskond, kus inimesed elavad kauem ja püsivad parema tervise juures, peaks samuti hõlmama paremat linna- ja ühiskondlike alade kavandamist ning hõlpsamat juurdepääsu olemasolevatele toodetele ja teenustele, sealhulgas võrdset juurdepääsu uutele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele, et parandada puuetega inimeste elukvaliteeti ja vältida nende sotsiaalset tõrjutust;

Kodaniku- ja inimõigused

| 8. | nõuab, et austataks täielikult Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja toetataks universaaldisaini põhimõtet; tunnustab Euroopa Liidu ja ÜRO pingutusi töötada välja õigusaktid, et parandada puuetega inimeste ühiskonda integreerumist, ent on seisukohal, et tuleb veelgi rohkem teha; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et austataks täielikult Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja toetataks universaaldisaini põhimõtet; tunnustab Euroopa Liidu ja ÜRO pingutusi töötada välja õigusaktid, et parandada puuetega inimeste ühiskonda integreerumist, ent on seisukohal, et tuleb veelgi rohkem teha;

| 9. | rõhutab eelkõige vajadust tagada, et puuetega laste puhul austatakse täielikult lapse õiguste konventsioonis sätestatud õigusi, sealhulgas õigust mängida, saada haridust, osaleda ühiskondlikus elus, sealhulgas kultuuri- ja kunstielus, ja õigust nende individuaalsest seisundist tingitud arstiabile, ning vabadust otsida ja saada teavet ja ideid; tuletab eelkõige meelde, et eelmainitud konventsiooni artikkel 23 tunnustab puuetega alaealise õigust elada „täisväärtuslikku ja rahuldavat elu tingimustes, mis tagavad eneseväärikuse, soodustavad enesekindluse kujunemist ja võimaldavad lapsel ühiskonnas aktiivselt osaleda”, ning nõuab, et puuetega lastel oleks tõhus juurdepääs haridusele, väljaõppele, tervishoiuteenustele, taastusraviteenustele, tööalasele ettevalmistusele ja puhkamisvõimalustele niisugusel viisil, et laps saaks võimalikult täielikult osa võtta ühiskondlikust elust ja abi aitaks kaasa tema individuaalsele arengule, kaasa arvatud tema kultuurilisele ja vaimsele arengule; |
| --- | --- |

9.

rõhutab eelkõige vajadust tagada, et puuetega laste puhul austatakse täielikult lapse õiguste konventsioonis sätestatud õigusi, sealhulgas õigust mängida, saada haridust, osaleda ühiskondlikus elus, sealhulgas kultuuri- ja kunstielus, ja õigust nende individuaalsest seisundist tingitud arstiabile, ning vabadust otsida ja saada teavet ja ideid; tuletab eelkõige meelde, et eelmainitud konventsiooni artikkel 23 tunnustab puuetega alaealise õigust elada „täisväärtuslikku ja rahuldavat elu tingimustes, mis tagavad eneseväärikuse, soodustavad enesekindluse kujunemist ja võimaldavad lapsel ühiskonnas aktiivselt osaleda”, ning nõuab, et puuetega lastel oleks tõhus juurdepääs haridusele, väljaõppele, tervishoiuteenustele, taastusraviteenustele, tööalasele ettevalmistusele ja puhkamisvõimalustele niisugusel viisil, et laps saaks võimalikult täielikult osa võtta ühiskondlikust elust ja abi aitaks kaasa tema individuaalsele arengule, kaasa arvatud tema kultuurilisele ja vaimsele arengule;

| 10. | nõuab, et puuete küsimus lisataks tulemuslikult ELi 2020. aasta strateegiasse ja selle juhtalgatustesse, sealhulgas juhtalgatusse „Innovaatiline liit“, kus puuete küsimust ei mainita; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et puuete küsimus lisataks tulemuslikult ELi 2020. aasta strateegiasse ja selle juhtalgatustesse, sealhulgas juhtalgatusse „Innovaatiline liit“, kus puuete küsimust ei mainita;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et paljud puuetega inimesed kannatavad endiselt diskrimineerimise all seoses võrdse tunnustamise puudumisega seaduse ja õiguskaitse osas, ning kutsub liikmesriike üles neid puudujääke korrigeerima ja heastama seeläbi, et puuetega inimestele võimaldatakse tõhus juurdepääs õiguskaitsele ja õiguskaitseorganite haldustasandi töötajaid, sealhulgas politsei- ja vanglatöötajaid, koolitatakse asjakohaselt, ning rõhutab vajadust tagada puuetega inimestele võrdne osalus poliitilises ja avalikus elus, kaasa arvatud valimisõigus, õigus kandideerida valimistel ja asuda ametisse vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooni artiklile 29, sest asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide ja valimisekspertide hinnangul on vaid väikesel osal puuetega inimestest võimalus osaleda valimistel; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et paljud puuetega inimesed kannatavad endiselt diskrimineerimise all seoses võrdse tunnustamise puudumisega seaduse ja õiguskaitse osas, ning kutsub liikmesriike üles neid puudujääke korrigeerima ja heastama seeläbi, et puuetega inimestele võimaldatakse tõhus juurdepääs õiguskaitsele ja õiguskaitseorganite haldustasandi töötajaid, sealhulgas politsei- ja vanglatöötajaid, koolitatakse asjakohaselt, ning rõhutab vajadust tagada puuetega inimestele võrdne osalus poliitilises ja avalikus elus, kaasa arvatud valimisõigus, õigus kandideerida valimistel ja asuda ametisse vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooni artiklile 29, sest asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide ja valimisekspertide hinnangul on vaid väikesel osal puuetega inimestest võimalus osaleda valimistel;

| 12. | on seisukohal, et kaupade ja teenuste ostmine, sealhulgas neid käsitlev asjakohane ja kättesaadav teave, peaks hõlmama sobilikke (veebipõhiseid) ostulahendusi ning kaupu ja teenuseid, mis on kättesaadavad pikas perspektiivis; juhib tähelepanu vajadusele, et puuetega inimestele mõeldud tooted kinnitataks mitte ainult Euroopa, vaid ka ülemaailmsete standardite alusel; kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid asjakohaseid meetmeid, et edendada universaalse disainiga kaupade ja teenuste arendamist ja neile juurdepääsu, sealhulgas parimate tavade vahetust, nagu on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooni artiklis 29; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kaupade ja teenuste ostmine, sealhulgas neid käsitlev asjakohane ja kättesaadav teave, peaks hõlmama sobilikke (veebipõhiseid) ostulahendusi ning kaupu ja teenuseid, mis on kättesaadavad pikas perspektiivis; juhib tähelepanu vajadusele, et puuetega inimestele mõeldud tooted kinnitataks mitte ainult Euroopa, vaid ka ülemaailmsete standardite alusel; kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid asjakohaseid meetmeid, et edendada universaalse disainiga kaupade ja teenuste arendamist ja neile juurdepääsu, sealhulgas parimate tavade vahetust, nagu on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooni artiklis 29;

| 13. | rõhutab, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni arvesse võttes on paljud uurimused näidanud, et puuetega naised kannatavad kahekordse diskrimineerimise, nii soolise kui ka puuete alusel diskrimineerimise all; kuna sellealased mehhanismid praktiliselt puuduvad, palub komisjonil kehtestada nõue pöörata sotsiaalkaitsesüsteemides erilist tähelepanu naistele, kellel on mingit liiki puue; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni arvesse võttes on paljud uurimused näidanud, et puuetega naised kannatavad kahekordse diskrimineerimise, nii soolise kui ka puuete alusel diskrimineerimise all; kuna sellealased mehhanismid praktiliselt puuduvad, palub komisjonil kehtestada nõue pöörata sotsiaalkaitsesüsteemides erilist tähelepanu naistele, kellel on mingit liiki puue;

| 14. | rõhutab, et eriti vaimse puudega ja vaimse vaegusega inimesi ähvardab väärkohtlemine ja vägivald; kutsub liikmesriike üles kehtestama üksikasjaliku kontrollmehhanismi, et kindlustada ohvritele sotsiaalteenused ja õiguskaitse ning tagada hoolekandeasutustes elavate inimeste inimõiguste ja vabaduste austamine, eriti silmas pidades puuetega naisi ja lapsi; kutsub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti viima läbi uuringuid puuetega tütarlaste ja naiste olukorra kohta seoses vägivallaga; rõhutab, et vaja on meetmeid ja tegevust kahekordse diskrimineerimisega võitlemiseks ning täieliku võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma aktiivseid ja tõhusaid meetmeid, et toetada ja edendada üleminekut hooldusasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile, kasutades tõhusalt ära ELi pakutavaid rahastamisvõimalusi, nagu programm Progress, et tõsta inimeste teadlikkust hoolekandeasutustes elavate inimeste olukorrast; kutsub liikmesriike üles tagama vägivalla ohvriks langenud puuetega naistele esmajärjekorras juurdepääsu sotsiaalkorteritele, toetustele kodu kohandamiseks, soolise vägivalla juhtumite puhul pakutavale koduabi teenusele ja avalikele teenustele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et eriti vaimse puudega ja vaimse vaegusega inimesi ähvardab väärkohtlemine ja vägivald; kutsub liikmesriike üles kehtestama üksikasjaliku kontrollmehhanismi, et kindlustada ohvritele sotsiaalteenused ja õiguskaitse ning tagada hoolekandeasutustes elavate inimeste inimõiguste ja vabaduste austamine, eriti silmas pidades puuetega naisi ja lapsi; kutsub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti viima läbi uuringuid puuetega tütarlaste ja naiste olukorra kohta seoses vägivallaga; rõhutab, et vaja on meetmeid ja tegevust kahekordse diskrimineerimisega võitlemiseks ning täieliku võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma aktiivseid ja tõhusaid meetmeid, et toetada ja edendada üleminekut hooldusasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile, kasutades tõhusalt ära ELi pakutavaid rahastamisvõimalusi, nagu programm Progress, et tõsta inimeste teadlikkust hoolekandeasutustes elavate inimeste olukorrast; kutsub liikmesriike üles tagama vägivalla ohvriks langenud puuetega naistele esmajärjekorras juurdepääsu sotsiaalkorteritele, toetustele kodu kohandamiseks, soolise vägivalla juhtumite puhul pakutavale koduabi teenusele ja avalikele teenustele;

| 15. | rõhutab, et liikmesriike tuleks ergutada pöörama tunduvalt rohkem tähelepanu puuete sotsiaalsetele aspektidele; rõhutab, et vajalik eeldus selleks, et üksikisikud saaks kasutada oma kodanikuõigusi, on luua õigusraamistik otsuste tegemist toetava mehhanismi jaoks; kutsub liikmesriike üles ergutama nii palju kui võimalik selliseid ravivorme nagu personaalne abi ja muid iseseisvat elu toetavaid teenuseid, et vähendada ravi hooldusasutustes ja toetada teisi ravivorme; palub komisjonil läbi viia põhjalik uurimus selle nähtuse kohta ning tõsta ühiskonna teadlikkust; rõhutab, et puuetega inimestele on vabatahtlik tegevus esmatähtis tugi ning palub komisjonil ja liikmesriikidel vabatahtliku tegevuse alaseid algatusi ja toetusprogramme jätkata ja täiendada; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et liikmesriike tuleks ergutada pöörama tunduvalt rohkem tähelepanu puuete sotsiaalsetele aspektidele; rõhutab, et vajalik eeldus selleks, et üksikisikud saaks kasutada oma kodanikuõigusi, on luua õigusraamistik otsuste tegemist toetava mehhanismi jaoks; kutsub liikmesriike üles ergutama nii palju kui võimalik selliseid ravivorme nagu personaalne abi ja muid iseseisvat elu toetavaid teenuseid, et vähendada ravi hooldusasutustes ja toetada teisi ravivorme; palub komisjonil läbi viia põhjalik uurimus selle nähtuse kohta ning tõsta ühiskonna teadlikkust; rõhutab, et puuetega inimestele on vabatahtlik tegevus esmatähtis tugi ning palub komisjonil ja liikmesriikidel vabatahtliku tegevuse alaseid algatusi ja toetusprogramme jätkata ja täiendada;

| 16. | rõhutab, kui oluline on kindlustada ja tagada võrdne juurdepääs avalikule teabele, pidades eriti silmas loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste avalikku käsitlemist kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 21; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on kindlustada ja tagada võrdne juurdepääs avalikule teabele, pidades eriti silmas loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste avalikku käsitlemist kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 21;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles astuma vajalikke samme loodus- ning inimliku hooletuse põhjustatud katastroofideks valmistumiseks, pidades eriti silmas puuetega inimeste teavitamist asjakohase ja kasuliku teabega, muu hulgas sobivate rahvusvaheliste näidete esitlemise abil; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles astuma vajalikke samme loodus- ning inimliku hooletuse põhjustatud katastroofideks valmistumiseks, pidades eriti silmas puuetega inimeste teavitamist asjakohase ja kasuliku teabega, muu hulgas sobivate rahvusvaheliste näidete esitlemise abil;

| 18. | rõhutab vajadust tegutsemise järele nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, et soodustada üleminekut hooldusasutuses toimuvalt ravilt kohalikes hoolekandestruktuurides toimuvale ravile, kasutades struktuurifonde koos meetmetega, mis tõstavad avalikku teadlikkust hoolekandeasutustes elavate puuetega inimeste olukorrast; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust tegutsemise järele nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, et soodustada üleminekut hooldusasutuses toimuvalt ravilt kohalikes hoolekandestruktuurides toimuvale ravile, kasutades struktuurifonde koos meetmetega, mis tõstavad avalikku teadlikkust hoolekandeasutustes elavate puuetega inimeste olukorrast;

Andmete kogumise ja sidusrühmadega konsulteerimise olulisus

| 19. | rõhutab, et praegu puuduvad sidusad soopõhised andmed puudeküsimuste ja liikmesriikides pakutavate puuetega seotud teenuste kohta, sealhulgas konkreetsed näitajad ja teave hoolekandeasutuste arvu ja kvaliteedi kohta, või on need andmed piiratud, ning et Eurostat peaks pakkuma rohkem iga-aastast soopõhist teavet puuetega inimeste ja nende hooldajate kohta; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et praegu puuduvad sidusad soopõhised andmed puudeküsimuste ja liikmesriikides pakutavate puuetega seotud teenuste kohta, sealhulgas konkreetsed näitajad ja teave hoolekandeasutuste arvu ja kvaliteedi kohta, või on need andmed piiratud, ning et Eurostat peaks pakkuma rohkem iga-aastast soopõhist teavet puuetega inimeste ja nende hooldajate kohta;

| 20. | väljendab pettumust läbipaistvuse puudumise ja puuetega inimeste vähese kaasatuse üle andmekogumises ja konsultatsioonides ning on arvamusel, et komisjon peaks toetama puuetega inimeste osalemist konsultatsioonimenetlustes, millele peab olema täielik juurdepääs vastavalt valitsusväliste organisatsioonide kogemusele ja mis võimaldaksid teha konkreetseid kommentaare ning mida toetaksid tõhusad teabekampaaniad, rõhutab, et asjaolu, et 2009. aastal komisjoni kesksel konsultatsioonide veebisaidil korraldatud veebipõhisele konsultatsioonile laekus kodanikuühiskonnast vaid 336 vastust, näitab, et teabekampaaniad ei jõudnud sihtrühmadeni ning veebipõhine rakendus ei olnud kättesaadav ekraanilugejaid kasutavatele pimedatele; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigi tasandi kõikidesse rakendamisprotsessidesse kaasataks puuetega inimesed ja nende organisatsioonid (nagu on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooni artiklis 33); |
| --- | --- |

20.

väljendab pettumust läbipaistvuse puudumise ja puuetega inimeste vähese kaasatuse üle andmekogumises ja konsultatsioonides ning on arvamusel, et komisjon peaks toetama puuetega inimeste osalemist konsultatsioonimenetlustes, millele peab olema täielik juurdepääs vastavalt valitsusväliste organisatsioonide kogemusele ja mis võimaldaksid teha konkreetseid kommentaare ning mida toetaksid tõhusad teabekampaaniad, rõhutab, et asjaolu, et 2009. aastal komisjoni kesksel konsultatsioonide veebisaidil korraldatud veebipõhisele konsultatsioonile laekus kodanikuühiskonnast vaid 336 vastust, näitab, et teabekampaaniad ei jõudnud sihtrühmadeni ning veebipõhine rakendus ei olnud kättesaadav ekraanilugejaid kasutavatele pimedatele; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigi tasandi kõikidesse rakendamisprotsessidesse kaasataks puuetega inimesed ja nende organisatsioonid (nagu on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooni artiklis 33);

| 21. | kutsub komisjoni üles kiirendama järelevalvet, koostööd ja heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel, eelkõige seoses võrreldavate soopõhiste andmete ja arengunäitajate kogumisega, et saavutada nii riikide kui ka ühenduse tasandil seatud eesmärgid; rõhutab, et puude raskusastme määramine peab põhinema puuetega inimeste vajadustel, mitte ainult meditsiinilistel aspektidel, ning hõlmama ka sotsiaalseid, tööhõivealaseid ja keskkonna-alaseid aspekte; samas rõhutab, kui tähtis on kooskõlastada võitlus süsteemi kuritarvitamise ja valeinvaliidide nähtuse vastu; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles kiirendama järelevalvet, koostööd ja heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel, eelkõige seoses võrreldavate soopõhiste andmete ja arengunäitajate kogumisega, et saavutada nii riikide kui ka ühenduse tasandil seatud eesmärgid; rõhutab, et puude raskusastme määramine peab põhinema puuetega inimeste vajadustel, mitte ainult meditsiinilistel aspektidel, ning hõlmama ka sotsiaalseid, tööhõivealaseid ja keskkonna-alaseid aspekte; samas rõhutab, kui tähtis on kooskõlastada võitlus süsteemi kuritarvitamise ja valeinvaliidide nähtuse vastu;

| 22. | tuletab meelde, et puuetega inimeste registreerimisega teenuste ja riigieelarvest toetuste saamiseks ei tohi kaasneda nende inimõiguste ja eraelu puutumatuse õiguse rikkumist või häbimärgistamist; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et puuetega inimeste registreerimisega teenuste ja riigieelarvest toetuste saamiseks ei tohi kaasneda nende inimõiguste ja eraelu puutumatuse õiguse rikkumist või häbimärgistamist;

Demograafilised muutused ja juurdepääsetav keskkond

| 23. | rõhutab, et eakate puuetega inimeste arv kasvab ka demograafiliste muutuste tõttu, kuna järjest rohkematel inimestel tekib puue, sest inimeste eluiga on pikem; sellega seoses on järjest suurem vajadus arendada ja töötada välja sellised teenused ja lahendused, mis teenivad ühteaegu nii igas vanuses puuetega inimeste huve kui ka puudeta eakate inimeste huve; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et eakate puuetega inimeste arv kasvab ka demograafiliste muutuste tõttu, kuna järjest rohkematel inimestel tekib puue, sest inimeste eluiga on pikem; sellega seoses on järjest suurem vajadus arendada ja töötada välja sellised teenused ja lahendused, mis teenivad ühteaegu nii igas vanuses puuetega inimeste huve kui ka puudeta eakate inimeste huve;

| 24. | toetab nende kahe ühiskonnarühma liitude loomist, et aidata kaasa uuenduslikule majanduskasvule, mis põhineb tööhõivel ja ühiskondlikul arengul liikmesriikides, ning rahuldada ühiskonna vananemisest ja demograafilistest muutustest tulenevaid uusi nõudmisi; |
| --- | --- |

24.

toetab nende kahe ühiskonnarühma liitude loomist, et aidata kaasa uuenduslikule majanduskasvule, mis põhineb tööhõivel ja ühiskondlikul arengul liikmesriikides, ning rahuldada ühiskonna vananemisest ja demograafilistest muutustest tulenevaid uusi nõudmisi;

| 25. | kutsub komisjoni üles tugevdama nii sanktsioone kui ka positiivseid stiimuleid, et liikmesriigid rakendaksid määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklit 16 ja järgiksid selles toodud õiguslikult siduvaid nõudeid; kutsub komisjoni üles tugevdama tulevases 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitikas diskrimineerimisvastaseid ja juurdepääsu tagamist käsitlevaid sätteid ning jälgima ja hindama, kas ELi toetusprogramme rakendatakse korrektselt ja Euroopa fondide vahendeid kasutatakse eesmärgipäraselt; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles tugevdama nii sanktsioone kui ka positiivseid stiimuleid, et liikmesriigid rakendaksid määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklit 16 ja järgiksid selles toodud õiguslikult siduvaid nõudeid; kutsub komisjoni üles tugevdama tulevases 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitikas diskrimineerimisvastaseid ja juurdepääsu tagamist käsitlevaid sätteid ning jälgima ja hindama, kas ELi toetusprogramme rakendatakse korrektselt ja Euroopa fondide vahendeid kasutatakse eesmärgipäraselt;

| 26. | kutsub komisjoni üles soodustama Euroopa struktuurifondide, eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi kasutamist eesmärgiga parandada juurdepääsetavust kaupadele ja teenustele ning ehitistele ELi fondide abil; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles soodustama Euroopa struktuurifondide, eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi kasutamist eesmärgiga parandada juurdepääsetavust kaupadele ja teenustele ning ehitistele ELi fondide abil;

Isikute vaba liikumine ja tõketeta teenused

| 27. | tunnistab, et vaba liikumine on Euroopa Liidus põhiõigus; rõhutab, et vabal liikumisel on positiivne mõju puuetega inimeste ja nende perekondade elukvaliteedile ning ühiskonnas ja tööturul osalemisele, pidades eriti silmas paremat juurdepääsu tervishoiuteenustele ning suuremat tähelepanu krooniliste, puuetega lõppevate haiguste all kannatavatele inimestele, et vähendada tervishoius valitsevat ebavõrdsust kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

27.

tunnistab, et vaba liikumine on Euroopa Liidus põhiõigus; rõhutab, et vabal liikumisel on positiivne mõju puuetega inimeste ja nende perekondade elukvaliteedile ning ühiskonnas ja tööturul osalemisele, pidades eriti silmas paremat juurdepääsu tervishoiuteenustele ning suuremat tähelepanu krooniliste, puuetega lõppevate haiguste all kannatavatele inimestele, et vähendada tervishoius valitsevat ebavõrdsust kogu Euroopa Liidus;

| 28. | rõhutab, et Euroopas, kus edendatakse kodanike võrdõiguslikkust ja vaba liikumist Euroopa territooriumil, on puuetega inimestel liikmesriigiti erinevad õigused; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et Euroopas, kus edendatakse kodanike võrdõiguslikkust ja vaba liikumist Euroopa territooriumil, on puuetega inimestel liikmesriigiti erinevad õigused;

| 29. | rõhutab, et kättesaadav transport võimaldab puuetega inimestel kergemini tööturul osaleda ning aitab seega võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kättesaadav transport võimaldab puuetega inimestel kergemini tööturul osaleda ning aitab seega võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama teenustele juurdepääsetavust, kaotades tõkked kõnealustele tehnoloogiatele juurdepääsul eri strateegiate abil, millega kaasneks nende teenuste hinna vähenemine, ning Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama teenustele juurdepääsetavust, kaotades tõkked kõnealustele tehnoloogiatele juurdepääsul eri strateegiate abil, millega kaasneks nende teenuste hinna vähenemine, ning Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks;

| 31. | tuletab meelde, et liikuvus on Euroopa tööhõivestrateegia keskne küsimus ning et konkreetsed tõkked, mis takistavad puuetega inimestele ELis väärika ja sõltumatu elu tagamist, on ikka veel väga kõrged, eriti hüvitiste ja abirahade ülekantavuse, rajatistele juurdepääsu või personaalse abistamise osas; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et liikuvus on Euroopa tööhõivestrateegia keskne küsimus ning et konkreetsed tõkked, mis takistavad puuetega inimestele ELis väärika ja sõltumatu elu tagamist, on ikka veel väga kõrged, eriti hüvitiste ja abirahade ülekantavuse, rajatistele juurdepääsu või personaalse abistamise osas;

| 32. | rõhutab, et puuetega inimestel on vastavalt direktiivile, mis käsitleb patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius (2011/24/EL), õigus piiriülestele tervishoiuteenustele ning neile tuleb võimaldada võrdväärne juurdepääs tervishoiuteenustele igas Euroopa Liidu liikmesriigis, eriti kui nad vajavad väga spetsiifilisi raviteenuseid; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et puuetega inimestel on vastavalt direktiivile, mis käsitleb patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius (2011/24/EL), õigus piiriülestele tervishoiuteenustele ning neile tuleb võimaldada võrdväärne juurdepääs tervishoiuteenustele igas Euroopa Liidu liikmesriigis, eriti kui nad vajavad väga spetsiifilisi raviteenuseid;

| 33. | nõuab paremat vastastikust puudestaatuse tunnustamist kõikides liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles vahetama häid tavasid, et kõrvaldada kogu ELis siseriiklikes puudeastme hindamise süsteemides esinevad lüngad ja tagada puuetega inimestele parem liikuvus; |
| --- | --- |

33.

nõuab paremat vastastikust puudestaatuse tunnustamist kõikides liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles vahetama häid tavasid, et kõrvaldada kogu ELis siseriiklikes puudeastme hindamise süsteemides esinevad lüngad ja tagada puuetega inimestele parem liikuvus;

| 34. | rõhutab vajadust ergutada liikmesriike, et nad tunnustaksid oma sotsiaalsüsteemides ning pensioniarvestuses enamasti naiste kui hooldajate tasustamata tööd ja panust puuetega inimeste eest hoolitsemisse; toonitab, et seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata kõnealustele naistele; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust ergutada liikmesriike, et nad tunnustaksid oma sotsiaalsüsteemides ning pensioniarvestuses enamasti naiste kui hooldajate tasustamata tööd ja panust puuetega inimeste eest hoolitsemisse; toonitab, et seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata kõnealustele naistele;

| 35. | tunnistab, kui oluline on nõukogu 4. juuni 1998. aasta soovitus 98/376/EÜ puuetega inimeste parkimiskaardi kohta, milles märgitakse, et sel kaardil peaks olema standardne vorm ning seda tuleks tunnustada kõikides liikmesriikides, et hõlbustada kaardi omaniku autokasutust, ning märgib, et Euroopa Liidu ühtne reisijate õiguste harta ning juhiloa ja muude liikmesriikidevahelise liikuvuse hõlbustamiseks nõutavate lubade või dokumentide saamine ja uuendamine on olulised puuetega inimeste ühiskonda kaasamiseks kõikides liikmesriikides; tunnistab, et uuenduslikud tasuta kommunikatsioonivahendid pimedatele ja kurtidele, näiteks juurdepääsetavad teabeteenused, milles on oluline koht veebipõhistel teenustel, on samuti väga olulised selleks, et nimetatud isikud saaksid oma õigusi täiel määral kasutada, see hõlmab ka kergesti loetavaid versioone kognitiivse ja intellektuaalse puudega inimestele; nõuab puuetega inimeste vaba liikumise takistuste vähendamist Euroopa liikuvuskaardi kasutuselevõtmisega, mis põhineb liikmesriikides kehtivate puuetega inimeste tunnistuste ning puudetoetuste ja -hüvitiste vastastikusel tunnustamisel, et lihtsustada puuetega inimeste õppimist, töötamist ja reisimist, ning avatud koordinatsiooni meetodi raamistiku kasutamist; nõuab, et puuetega inimeste jaoks loodaks informatiivne veebileht, kus selgitatakse neile nende õigusi ja antakse konkreetset lisateavet reisimise kohta; |
| --- | --- |

35.

tunnistab, kui oluline on nõukogu 4. juuni 1998. aasta soovitus 98/376/EÜ puuetega inimeste parkimiskaardi kohta, milles märgitakse, et sel kaardil peaks olema standardne vorm ning seda tuleks tunnustada kõikides liikmesriikides, et hõlbustada kaardi omaniku autokasutust, ning märgib, et Euroopa Liidu ühtne reisijate õiguste harta ning juhiloa ja muude liikmesriikidevahelise liikuvuse hõlbustamiseks nõutavate lubade või dokumentide saamine ja uuendamine on olulised puuetega inimeste ühiskonda kaasamiseks kõikides liikmesriikides; tunnistab, et uuenduslikud tasuta kommunikatsioonivahendid pimedatele ja kurtidele, näiteks juurdepääsetavad teabeteenused, milles on oluline koht veebipõhistel teenustel, on samuti väga olulised selleks, et nimetatud isikud saaksid oma õigusi täiel määral kasutada, see hõlmab ka kergesti loetavaid versioone kognitiivse ja intellektuaalse puudega inimestele; nõuab puuetega inimeste vaba liikumise takistuste vähendamist Euroopa liikuvuskaardi kasutuselevõtmisega, mis põhineb liikmesriikides kehtivate puuetega inimeste tunnistuste ning puudetoetuste ja -hüvitiste vastastikusel tunnustamisel, et lihtsustada puuetega inimeste õppimist, töötamist ja reisimist, ning avatud koordinatsiooni meetodi raamistiku kasutamist; nõuab, et puuetega inimeste jaoks loodaks informatiivne veebileht, kus selgitatakse neile nende õigusi ja antakse konkreetset lisateavet reisimise kohta;

| 36. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vastu vajalikud meetmed puuetega inimeste töö- ja elukohtadele füüsiliste tõketeta juurdepääsu edendamiseks, et need suurendaksid puuetega inimeste tööturule integreerimist; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vastu vajalikud meetmed puuetega inimeste töö- ja elukohtadele füüsiliste tõketeta juurdepääsu edendamiseks, et need suurendaksid puuetega inimeste tööturule integreerimist;

| 37. | rõhutab, et innovatiivne ja teadmistepõhine majandus ei saa kujuneda ilma puuetega inimestele juurdepääsetava sisu ja vormita, mida reguleerivad siduvad õigusaktid, näiteks pimedatele ligipääsetavad veebilehed ja subtiitritega varustatud sisu kuulmispuudega inimestele, sealhulgas massimeediateenused, viipekeelt kasutavatele inimestele mõeldud veebipõhised teenused, nutitelefoni rakendused ning puute- ja häälega avaliku meedia abiseadmed; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et innovatiivne ja teadmistepõhine majandus ei saa kujuneda ilma puuetega inimestele juurdepääsetava sisu ja vormita, mida reguleerivad siduvad õigusaktid, näiteks pimedatele ligipääsetavad veebilehed ja subtiitritega varustatud sisu kuulmispuudega inimestele, sealhulgas massimeediateenused, viipekeelt kasutavatele inimestele mõeldud veebipõhised teenused, nutitelefoni rakendused ning puute- ja häälega avaliku meedia abiseadmed;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kahetasandilisi meetmeid, milles siduvaid õigusakte ja standardeid käsitatakse täiendavate vahenditena, mis on vajalikud juurdepääsetavuse saavutamiseks; rõhutab, et õigusaktidega tuleks sätestada raamistik, mis oleks IKT valdkonna kiiret arenemist arvestades jätkusuutlik; märgib, et standardid peaksid olema arenevad vahendid, mis suudaksid tagada õigusaktide rakendamise; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kahetasandilisi meetmeid, milles siduvaid õigusakte ja standardeid käsitatakse täiendavate vahenditena, mis on vajalikud juurdepääsetavuse saavutamiseks; rõhutab, et õigusaktidega tuleks sätestada raamistik, mis oleks IKT valdkonna kiiret arenemist arvestades jätkusuutlik; märgib, et standardid peaksid olema arenevad vahendid, mis suudaksid tagada õigusaktide rakendamise;

| 39. | on teadlik võrdse juurdepääsu puudumisest tervishoiule, sealhulgas tervise- ja tervishoiualasele teabele, ning kutsub komisjoni üles kiirendama oma tööd selliste soovituste väljatöötamiseks, mis toetavad võrdset juurdepääsu tervishoiuteenustele ning tervise- ja tervishoiualasele teabele; |
| --- | --- |

39.

on teadlik võrdse juurdepääsu puudumisest tervishoiule, sealhulgas tervise- ja tervishoiualasele teabele, ning kutsub komisjoni üles kiirendama oma tööd selliste soovituste väljatöötamiseks, mis toetavad võrdset juurdepääsu tervishoiuteenustele ning tervise- ja tervishoiualasele teabele;

| 40. | rõhutab, et puuetega inimeste aktiivseks osalemiseks ühiskondliku elu kõikides valdkondades tuleb teha jõupingutusi, et pakkuda kommunikatsioonilahendusi vaimse puuetega inimestele (näiteks kergesti loetavad veebilehed) ning augmentatiivseid ja alternatiivseid suhtlusvõimalusi komplekssete kommunikatsioonivajadustega inimestele; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et puuetega inimeste aktiivseks osalemiseks ühiskondliku elu kõikides valdkondades tuleb teha jõupingutusi, et pakkuda kommunikatsioonilahendusi vaimse puuetega inimestele (näiteks kergesti loetavad veebilehed) ning augmentatiivseid ja alternatiivseid suhtlusvõimalusi komplekssete kommunikatsioonivajadustega inimestele;

| 41. | kutsub liikmesriike üles edendama komisjoni abiga puuetega inimeste ühiskonda integreerimist ja nende aktsepteerimist, parandades nende juurdepääsu spordi, vaba aja ja kultuuri valdkonna rajatistele ja tegevustele, ergutades sealhulgas nägemispuudega inimestele kättesaadava kultuurimaterjali vahetamist liikmesriikide vahel kooskõlas nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsiooniga puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ja kultuuritegevusele (17); |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles edendama komisjoni abiga puuetega inimeste ühiskonda integreerimist ja nende aktsepteerimist, parandades nende juurdepääsu spordi, vaba aja ja kultuuri valdkonna rajatistele ja tegevustele, ergutades sealhulgas nägemispuudega inimestele kättesaadava kultuurimaterjali vahetamist liikmesriikide vahel kooskõlas nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsiooniga puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ja kultuuritegevusele (17);

| 42. | kutsub liikmesriike üles kõrvaldama puudused juurdepääsetavust käsitlevates õigusaktides, eeskätt ühistransporti ja reisijate õigusi käsitlevates õigusaktides, mis hõlmab ka liikumisabivahendite kahjustamist, elektrooniliste teabevahetussüsteemide teenuseid ning avalike ehitiste ja teenuste kohta kehtivaid eeskirju; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles kõrvaldama puudused juurdepääsetavust käsitlevates õigusaktides, eeskätt ühistransporti ja reisijate õigusi käsitlevates õigusaktides, mis hõlmab ka liikumisabivahendite kahjustamist, elektrooniliste teabevahetussüsteemide teenuseid ning avalike ehitiste ja teenuste kohta kehtivaid eeskirju;

Võrdsed võimalused

| 43. | on seisukohal, et võrdsed võimalused ei tohi tähendada erinevate vajadustega inimestele võimaldatavaid samu tingimusi ning seepärast peaks erisuguste puuetega inimesed omama juurdepääsu sobilikele vahenditele, mis võimaldavad neil osta kaupu ja teenuseid, nii et luuakse tõeliselt võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et võrdsed võimalused ei tohi tähendada erinevate vajadustega inimestele võimaldatavaid samu tingimusi ning seepärast peaks erisuguste puuetega inimesed omama juurdepääsu sobilikele vahenditele, mis võimaldavad neil osta kaupu ja teenuseid, nii et luuakse tõeliselt võrdsed võimalused;

| 44. | kinnitab veel kord, et puuetega inimestele tuleb tagada üldine, tõhus ja mittediskrimineeriv juurdepääs sotsiaalkaitsele, sotsiaaltoetustele, tervishoiule ja haridusele, ning selliste kaupade kättesaadavus ja pakkumine, mis on avalikkusele kättesaadavad, sealhulgas majutus, telekommunikatsioon ja elektroonilised sideteenused, teave, kaasaarvatud kättesaadaval kujul pakutav teave, finantsteenused, kultuur ja meelelahutus, üldsusele avatud ehitised, transpordivõimalused ning muud avalikud alad ja rajatised; |
| --- | --- |

44.

kinnitab veel kord, et puuetega inimestele tuleb tagada üldine, tõhus ja mittediskrimineeriv juurdepääs sotsiaalkaitsele, sotsiaaltoetustele, tervishoiule ja haridusele, ning selliste kaupade kättesaadavus ja pakkumine, mis on avalikkusele kättesaadavad, sealhulgas majutus, telekommunikatsioon ja elektroonilised sideteenused, teave, kaasaarvatud kättesaadaval kujul pakutav teave, finantsteenused, kultuur ja meelelahutus, üldsusele avatud ehitised, transpordivõimalused ning muud avalikud alad ja rajatised;

| 45. | rõhutab, et tööturule integreerimine ja majanduslik sõltumatus on ülitähtsad tegurid puuetega inimeste ühiskonda integreerimiseks; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et tööturule integreerimine ja majanduslik sõltumatus on ülitähtsad tegurid puuetega inimeste ühiskonda integreerimiseks;

| 46. | kinnitab veel kord, et kaubad, teenused ja nende teisendatud versioonid ei tohi olla diskrimineerivad ning seega ei tohi nad olla puuetega inimestele kallimad; |
| --- | --- |

46.

kinnitab veel kord, et kaubad, teenused ja nende teisendatud versioonid ei tohi olla diskrimineerivad ning seega ei tohi nad olla puuetega inimestele kallimad;

| 47. | on seisukohal, et VKEd on puuetega inimeste töömaailma pääsemisel peamise tähtsusega, sest nad võivad kujundada nende individuaalsete ja kutsealaste võimete esiletoomiseks sobiva töökeskkonna; rõhutab seetõttu, et VKEdele tuleks pakkuda nii põhjalikku teavet kaitstud kategooriatesse kuuluvate isikute töölevõtmisega seotud soodustus- ja toetusmeetmete kohta kui ka kogu asjakohast teavet tehnoloogia ja koolitusvõimaluste kohta, mis muudavad puuetega inimesed iseseisvateks ja aktiivseteks töötajateks; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et VKEd on puuetega inimeste töömaailma pääsemisel peamise tähtsusega, sest nad võivad kujundada nende individuaalsete ja kutsealaste võimete esiletoomiseks sobiva töökeskkonna; rõhutab seetõttu, et VKEdele tuleks pakkuda nii põhjalikku teavet kaitstud kategooriatesse kuuluvate isikute töölevõtmisega seotud soodustus- ja toetusmeetmete kohta kui ka kogu asjakohast teavet tehnoloogia ja koolitusvõimaluste kohta, mis muudavad puuetega inimesed iseseisvateks ja aktiivseteks töötajateks;

| 48. | rõhutab, kui tähtis on kaasata puuetega inimesed tavatööturule; on teadlik suurest vajadusest paindlikumate töösuhte õiguslike vormide järele, pidades silmas nüüdisaegseid tööandja-töötaja suhteid, ning kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles vastu võtma õiguslikke ning finantsmeetmeid, mis toetaksid tõhusalt puuetega inimeste tööturule kaasamist; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, kui tähtis on kaasata puuetega inimesed tavatööturule; on teadlik suurest vajadusest paindlikumate töösuhte õiguslike vormide järele, pidades silmas nüüdisaegseid tööandja-töötaja suhteid, ning kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles vastu võtma õiguslikke ning finantsmeetmeid, mis toetaksid tõhusalt puuetega inimeste tööturule kaasamist;

| 49. | palub liikmesriikidel parandada ja kohandada oma aktiivseid tööhõivepoliitika meetmeid nii, et need võimaldaksid puuetega inimestel mitte ainult tööturule siseneda, vaid ka seal püsida; pooldab iga puude vajadustele kohandatud algatuste kehtestamist, sealhulgas kavasid ja tööalast nõustamist alates hetkest, mil seda vajavad inimesed registreerivad ennast nende teenuste osutamiseks loodud asutustes; |
| --- | --- |

49.

palub liikmesriikidel parandada ja kohandada oma aktiivseid tööhõivepoliitika meetmeid nii, et need võimaldaksid puuetega inimestel mitte ainult tööturule siseneda, vaid ka seal püsida; pooldab iga puude vajadustele kohandatud algatuste kehtestamist, sealhulgas kavasid ja tööalast nõustamist alates hetkest, mil seda vajavad inimesed registreerivad ennast nende teenuste osutamiseks loodud asutustes;

| 50. | rõhutab, et nii kaitstud kui ka integreeritud töökohad, ehkki nad ei ole avatud tööturul osalemisega võrdsel positsioonil, on väärtuslikud võimalused abistada ja toetada erinevate puuetega ja erineval eluetapil inimesi, kasutades sealhulgas mõistlikke abinõusid avatud tööturule üleminekul; on seisukohal, et põhjendamatut keeldumist mõistlikest abinõudest (direktiivi 2000/78/EÜ artikkel 5) tuleb käsitleda kui üht diskrimineerimise vormi kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 2; märgib, et mõnes liikmesriigis võib kaitstud töökohti ja kvoote kasutada avatud tööturule üleminekul ning pakkuda puuetega inimestele eristruktuure ja personali, kes on koolitatud nende vajadustele vastamiseks; rõhutab, et suurettevõtetes tuleks toetada puuetega inimeste esindajate valimist, sest nii oleks neil võimalik ennast väljendada, ning soodustada tihedamat koostööd asjaomaste kohalike valitsusväliste organisatsioonide ja VKEde vahel; rõhutab, et vajadusel tuleks toetada isiklikke abistajaid, kuna see parandaks märkimisväärselt puuetega inimeste võimalusi tööturul kanda kinnitada; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et nii kaitstud kui ka integreeritud töökohad, ehkki nad ei ole avatud tööturul osalemisega võrdsel positsioonil, on väärtuslikud võimalused abistada ja toetada erinevate puuetega ja erineval eluetapil inimesi, kasutades sealhulgas mõistlikke abinõusid avatud tööturule üleminekul; on seisukohal, et põhjendamatut keeldumist mõistlikest abinõudest (direktiivi 2000/78/EÜ artikkel 5) tuleb käsitleda kui üht diskrimineerimise vormi kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 2; märgib, et mõnes liikmesriigis võib kaitstud töökohti ja kvoote kasutada avatud tööturule üleminekul ning pakkuda puuetega inimestele eristruktuure ja personali, kes on koolitatud nende vajadustele vastamiseks; rõhutab, et suurettevõtetes tuleks toetada puuetega inimeste esindajate valimist, sest nii oleks neil võimalik ennast väljendada, ning soodustada tihedamat koostööd asjaomaste kohalike valitsusväliste organisatsioonide ja VKEde vahel; rõhutab, et vajadusel tuleks toetada isiklikke abistajaid, kuna see parandaks märkimisväärselt puuetega inimeste võimalusi tööturul kanda kinnitada;

| 51. | rõhutab, kui olulised on üleminekuprogrammid, mis kõigepealt pakuvad töövõimalusi alustades kaitstud töökohast kuni avatud tööturuni ning teiseks loovad Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamise raames paindlikuma raamistiku üleminekuks tööturule naasmiselt muudele tööhõivevormidele; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, kui olulised on üleminekuprogrammid, mis kõigepealt pakuvad töövõimalusi alustades kaitstud töökohast kuni avatud tööturuni ning teiseks loovad Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamise raames paindlikuma raamistiku üleminekuks tööturule naasmiselt muudele tööhõivevormidele;

| 52. | kutsub liikmesriike üles kindlustama ja edendama aktiivset tööhõivepoliitikat, mida rakendatakse eesmärgiga integreerida puuetega inimesed töökohal ning suurendada vastutavate riigiasutuste tõhusust; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles kindlustama ja edendama aktiivset tööhõivepoliitikat, mida rakendatakse eesmärgiga integreerida puuetega inimesed töökohal ning suurendada vastutavate riigiasutuste tõhusust;

| 53. | märgib, et liikmesriigid peaksid esmajärjekorras kokku leppima ja võimalikult kiiresti vastu võtma ettepaneku võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426); kutsub komisjoni üles toetama kokkuleppe kiireks saavutamiseks jätkuvalt tehniliste raskuste ületamist nõukogus; märgib, et diskrimineerimiskeelu poliitikal on oluline osa sotsiaalse kaasatuse ja puuetega inimeste tööhõivevõimaluste edendamisel; |
| --- | --- |

53.

märgib, et liikmesriigid peaksid esmajärjekorras kokku leppima ja võimalikult kiiresti vastu võtma ettepaneku võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426); kutsub komisjoni üles toetama kokkuleppe kiireks saavutamiseks jätkuvalt tehniliste raskuste ületamist nõukogus; märgib, et diskrimineerimiskeelu poliitikal on oluline osa sotsiaalse kaasatuse ja puuetega inimeste tööhõivevõimaluste edendamisel;

| 54. | nõuab avalikke hankeid käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamist, et muuta juurdepääsetavuse kriteeriumid kohustuslikuks valikukriteeriumide kohaldamisel, et soodustada puuetega inimeste sotsiaalset kaasatust, innovatsiooni ja juurdepääsetavust; |
| --- | --- |

54.

nõuab avalikke hankeid käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamist, et muuta juurdepääsetavuse kriteeriumid kohustuslikuks valikukriteeriumide kohaldamisel, et soodustada puuetega inimeste sotsiaalset kaasatust, innovatsiooni ja juurdepääsetavust;

| 55. | rõhutab, et vaatamata liikmesriikide vahelistele erinevustele ei ole enamik sotsiaalkindlustussüsteeme piisavalt paindlikud, mis võimaldaks üksikisikutel saada sotsiaaltoetusi nii, et neil oleks võimalik püsida tööturul; nõuab kõnealuste süsteemide läbivaatamist, et muuta sotsiaalkindlustussüsteemid aktiivsemaks nii, et toetuse saamist ja osalist töövõimetust saaks ühitada tööturul püsimisega; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et vaatamata liikmesriikide vahelistele erinevustele ei ole enamik sotsiaalkindlustussüsteeme piisavalt paindlikud, mis võimaldaks üksikisikutel saada sotsiaaltoetusi nii, et neil oleks võimalik püsida tööturul; nõuab kõnealuste süsteemide läbivaatamist, et muuta sotsiaalkindlustussüsteemid aktiivsemaks nii, et toetuse saamist ja osalist töövõimetust saaks ühitada tööturul püsimisega;

| 56. | tuletab meelde, et komisjon väljendab Euroopa puuetega inimeste strateegiat käsitlevas teatises muret subtiitrite ja kirjeldustõlke väikese osakaalu üle Euroopa Liidu telejaamades; rõhutab eeskätt asjaolu, et Euroopa Parlamendi abiga on kurtide ja kuulmisraskustega inimeste organisatsioonid mitu aastat viinud läbi üleeuroopalist kampaaniat, et tagada Euroopa Liidus televisioonis laiem subtiitrite kasutamine; nõuab, et liikmesriigid viiks järjekindlamalt ellu direktiivist 2007/65/EÜ tulenevat kohustust ergutada ringhäälinguorganisatsioone tagama meediateenuste suurem kättesaadavus kuulmis- ja nägemispuudega inimestele; palub komisjonil näha ette konkreetsed rahastamisvõimalused avalikele ringhäälinguorganisatsioonidele, et aidata neil luua teenuste võrk programmide subtiitritega ja kirjeldustõlkega varustamiseks; |
| --- | --- |

56.

tuletab meelde, et komisjon väljendab Euroopa puuetega inimeste strateegiat käsitlevas teatises muret subtiitrite ja kirjeldustõlke väikese osakaalu üle Euroopa Liidu telejaamades; rõhutab eeskätt asjaolu, et Euroopa Parlamendi abiga on kurtide ja kuulmisraskustega inimeste organisatsioonid mitu aastat viinud läbi üleeuroopalist kampaaniat, et tagada Euroopa Liidus televisioonis laiem subtiitrite kasutamine; nõuab, et liikmesriigid viiks järjekindlamalt ellu direktiivist 2007/65/EÜ tulenevat kohustust ergutada ringhäälinguorganisatsioone tagama meediateenuste suurem kättesaadavus kuulmis- ja nägemispuudega inimestele; palub komisjonil näha ette konkreetsed rahastamisvõimalused avalikele ringhäälinguorganisatsioonidele, et aidata neil luua teenuste võrk programmide subtiitritega ja kirjeldustõlkega varustamiseks;

Investeeringud puuetega inimestesse

| 57. | on seisukohal, et puuetega inimeste tööhõive Euroopas on kahetsusväärselt väike ning tuletab ELi institutsioonidele meelde, et ELi 2020. aasta strateegiat ei ole võimalik saavutada, kui puuetega inimeste olukord ei parane; on arvamusel, et seetõttu tuleb ühiskonnale tutvustada puuetega inimestega seotud teemasid ning ühiskond peab puudeid aktsepteerima, sealhulgas eelkooli ja algkooli tasemel; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et puuetega inimeste tööhõive Euroopas on kahetsusväärselt väike ning tuletab ELi institutsioonidele meelde, et ELi 2020. aasta strateegiat ei ole võimalik saavutada, kui puuetega inimeste olukord ei parane; on arvamusel, et seetõttu tuleb ühiskonnale tutvustada puuetega inimestega seotud teemasid ning ühiskond peab puudeid aktsepteerima, sealhulgas eelkooli ja algkooli tasemel;

| 58. | märgib, et ilma täiendavate riiklike poliitikameetmeteta, millega pakutakse konkreetseid õpitoetusi, ei ole praegune haridus- ja koolitussüsteem piisav, et ennetada puuetega inimeste kõrget koolist väljalangemise määra, sest Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk näeb ette selle näitaja vähendamist alla 10 %le; rõhutab, et see asetab puuetega inimesed väga ebasoodsasse sotsiaalsesse ja tööhõiveolukorda ning selle tagajärjeks on vaesus, eriti praeguse majanduskriisi ajal; rõhutab, arvestades puuetega inimeste kõrget koolist väljalangemise määra ning nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta, vajadust investeerida puuetega inimeste vajadustele, omadustele ja võimetele vastavatesse tulemuslikesse (sealhulgas alternatiivsetesse) haridus- ja (kutse)koolitusprogrammidesse ning neid edendada; märgib, et see nõuab piisaval arvul kvalifitseeritud ja motiveeritud töötajaid koos hästi väljatöötatud ja sobivate programmidega ning selliste programmide olemasolu kõikide kutseharidust, koolitust ja kõrgharidust pakkuvate asutuste õppekavades, sealhulgas õppekavaväliseid programme puuetega inimestele, et võidelda negatiivse hoiakuga puuetega laste suhtes ning anda neile võimalus omandada kaasaegse ja avatud tööturu jaoks piisav kvalifikatsioon; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võimaldama puuetega inimestele paremat juurdepääsu olemasolevaid liikuvus- ja haridusprogramme käsitlevale teabele ning võrdset juurdepääsu elukestva õppe programmidele; märgib, et sellega seoses tuleb ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 24 täitmiseks Euroopa 2020. aasta strateegias ja selle juhtalgatustes pöörata tähelepanu diskrimineerimiskeelule; |
| --- | --- |

58.

märgib, et ilma täiendavate riiklike poliitikameetmeteta, millega pakutakse konkreetseid õpitoetusi, ei ole praegune haridus- ja koolitussüsteem piisav, et ennetada puuetega inimeste kõrget koolist väljalangemise määra, sest Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk näeb ette selle näitaja vähendamist alla 10 %le; rõhutab, et see asetab puuetega inimesed väga ebasoodsasse sotsiaalsesse ja tööhõiveolukorda ning selle tagajärjeks on vaesus, eriti praeguse majanduskriisi ajal; rõhutab, arvestades puuetega inimeste kõrget koolist väljalangemise määra ning nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta, vajadust investeerida puuetega inimeste vajadustele, omadustele ja võimetele vastavatesse tulemuslikesse (sealhulgas alternatiivsetesse) haridus- ja (kutse)koolitusprogrammidesse ning neid edendada; märgib, et see nõuab piisaval arvul kvalifitseeritud ja motiveeritud töötajaid koos hästi väljatöötatud ja sobivate programmidega ning selliste programmide olemasolu kõikide kutseharidust, koolitust ja kõrgharidust pakkuvate asutuste õppekavades, sealhulgas õppekavaväliseid programme puuetega inimestele, et võidelda negatiivse hoiakuga puuetega laste suhtes ning anda neile võimalus omandada kaasaegse ja avatud tööturu jaoks piisav kvalifikatsioon; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võimaldama puuetega inimestele paremat juurdepääsu olemasolevaid liikuvus- ja haridusprogramme käsitlevale teabele ning võrdset juurdepääsu elukestva õppe programmidele; märgib, et sellega seoses tuleb ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 24 täitmiseks Euroopa 2020. aasta strateegias ja selle juhtalgatustes pöörata tähelepanu diskrimineerimiskeelule;

| 59. | kinnitab, et kaasav haridus peaks olema tähelepanu keskpunktis, eriti omandatud kogemuste kinnitamise raames; on seisukohal, et seepärast tuleb seda rõhutada strateegilises raamistikus üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koostöö alal (ET 2020), samuti ELi 2020. aasta strateegia oskuste ja töökohtade juhtalgatuses; märgib samas, et vaja on uusi ja sobivaid IT-juhised ja seda, et infotehnoloogiat kasutataks koolides ja kodus nõuetekohaselt, et abi oleks kohandatud konkreetse isiku vajadustele; |
| --- | --- |

59.

kinnitab, et kaasav haridus peaks olema tähelepanu keskpunktis, eriti omandatud kogemuste kinnitamise raames; on seisukohal, et seepärast tuleb seda rõhutada strateegilises raamistikus üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koostöö alal (ET 2020), samuti ELi 2020. aasta strateegia oskuste ja töökohtade juhtalgatuses; märgib samas, et vaja on uusi ja sobivaid IT-juhised ja seda, et infotehnoloogiat kasutataks koolides ja kodus nõuetekohaselt, et abi oleks kohandatud konkreetse isiku vajadustele;

| 60. | rõhutab, et kõikidele lastele, kaasa arvatud puuetega lastele peab olema tagatud õigus üldisele juurdepääsule hariduse kõikidele valdkondadele ja tasemetele kõikides asutustes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma puuetega laste perekondadele suunatud üldteavet tõhusamaks, et tuvastada puue aegsasti ning pakkuda tuge ja võimalikke lahendusi nende erivajaduste rahuldamiseks; rõhutab, kui tähtis on riigi toetus puuetega inimeste perekondadele rahalisest, abistamise (sealhulgas lapsehoiuteenused), tervishoiuteenuste, psühholoogilise toe ja kogemuste vahetamise, kuid ka puuetega lapse (ühe) vanema paindlikuma tööaja seisukohast; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid looksid spetsiaalsed juurdepääsetavad teabepunktid, kust oleks võimalik saada teavet ja haldusalast nõu; palub liikmesriikidel toetada puuetega inimeste perekondi ja riiklike tervishoiusüsteemide töötajaid eesmärgipäraste teavitamismeetmete ja koolituse abil ning kaasates otsuste tegemisse ja järelevalvesse patsientide ühinguid; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et kõikidele lastele, kaasa arvatud puuetega lastele peab olema tagatud õigus üldisele juurdepääsule hariduse kõikidele valdkondadele ja tasemetele kõikides asutustes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma puuetega laste perekondadele suunatud üldteavet tõhusamaks, et tuvastada puue aegsasti ning pakkuda tuge ja võimalikke lahendusi nende erivajaduste rahuldamiseks; rõhutab, kui tähtis on riigi toetus puuetega inimeste perekondadele rahalisest, abistamise (sealhulgas lapsehoiuteenused), tervishoiuteenuste, psühholoogilise toe ja kogemuste vahetamise, kuid ka puuetega lapse (ühe) vanema paindlikuma tööaja seisukohast; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid looksid spetsiaalsed juurdepääsetavad teabepunktid, kust oleks võimalik saada teavet ja haldusalast nõu; palub liikmesriikidel toetada puuetega inimeste perekondi ja riiklike tervishoiusüsteemide töötajaid eesmärgipäraste teavitamismeetmete ja koolituse abil ning kaasates otsuste tegemisse ja järelevalvesse patsientide ühinguid;

| 61. | rõhutab, et tööandjad peaksid võimaldama puuetega inimestel võtta vastu töökoht, kui neil on selleks kvalifikatsioon, ja sel töökohal areneda, ning toetama neid väljaõppe abil; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et tööandjad peaksid võimaldama puuetega inimestel võtta vastu töökoht, kui neil on selleks kvalifikatsioon, ja sel töökohal areneda, ning toetama neid väljaõppe abil;

| 62. | rõhutab, kui tähtis on soodustada integreeritud kooli- ja tööprojektide edendamist, mis võimaldavad puuetega noorte konkreetset ja vahetut üleminekut hariduselt tööellu; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, kui tähtis on soodustada integreeritud kooli- ja tööprojektide edendamist, mis võimaldavad puuetega noorte konkreetset ja vahetut üleminekut hariduselt tööellu;

| 63. | rõhutab, et puuetega noorte puhul on vaja hoolitseda ka mitteformaalse hariduse ja koolituse eest, sealhulgas sellistes valdkondades nagu sotsiaalsed suhted ja massiteabevahendid (kus tuleks järjest parandada juurdepääsetavuse tingimusi koos subtitreerimis- ja kirjeldustõlkesüsteemidega), sport, vabaaja veetmine ja vabas õhus toimuv tegevus, vastavalt iga lapse ja noore konkreetsetele vajadustele; rõhutab, et need vahendid ei ole vajalikud mitte ainult iga inimese tasakaalustatud arenguks, vaid on ka ÜRO tunnustatud võõrandamatud õigused; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et puuetega noorte puhul on vaja hoolitseda ka mitteformaalse hariduse ja koolituse eest, sealhulgas sellistes valdkondades nagu sotsiaalsed suhted ja massiteabevahendid (kus tuleks järjest parandada juurdepääsetavuse tingimusi koos subtitreerimis- ja kirjeldustõlkesüsteemidega), sport, vabaaja veetmine ja vabas õhus toimuv tegevus, vastavalt iga lapse ja noore konkreetsetele vajadustele; rõhutab, et need vahendid ei ole vajalikud mitte ainult iga inimese tasakaalustatud arenguks, vaid on ka ÜRO tunnustatud võõrandamatud õigused;

| 64. | rõhutab, et elukestev õpe on ülioluline vahend, millega toetada ja suurendada puudega inimeste kohanemisvõimet ja jätkuvat tööhõivet ning see on eriti oluline inimeste jaoks, kelle puue tekib töötamise ajal või kellel on süvenev puue; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et elukestev õpe on ülioluline vahend, millega toetada ja suurendada puudega inimeste kohanemisvõimet ja jätkuvat tööhõivet ning see on eriti oluline inimeste jaoks, kelle puue tekib töötamise ajal või kellel on süvenev puue;

| 65. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama või looma tõhusamaid ja kattuvamaid rehabilitatsiooniteenuseid tervishoiu, hariduse, koolituse, tööturu, iseseisva elu vahendite, transpordi jne valdkonnas; on seisukohal, et neid vahendeid tuleks mitte ainult jälgida ja konkreetsetest vajadustest lähtuvalt kohandada, vaid nad peavad ka kaasa aitama pikaajalisele eelarve- ja arenguplaneerimisele; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama või looma tõhusamaid ja kattuvamaid rehabilitatsiooniteenuseid tervishoiu, hariduse, koolituse, tööturu, iseseisva elu vahendite, transpordi jne valdkonnas; on seisukohal, et neid vahendeid tuleks mitte ainult jälgida ja konkreetsetest vajadustest lähtuvalt kohandada, vaid nad peavad ka kaasa aitama pikaajalisele eelarve- ja arenguplaneerimisele;

| 66. | on seisukohal, et puuetega inimeste organisatsioone tuleb rahaliselt piisavalt toetada; nõuab, et nende organisatsioonide kaasrahastamismäär ei oleks väiksem kui 10 % nende esitatud projektide väärtusest, arvestades nende teadaolevaid rahalisi raskusi; |
| --- | --- |

66.

on seisukohal, et puuetega inimeste organisatsioone tuleb rahaliselt piisavalt toetada; nõuab, et nende organisatsioonide kaasrahastamismäär ei oleks väiksem kui 10 % nende esitatud projektide väärtusest, arvestades nende teadaolevaid rahalisi raskusi;

Elustiilid

| 67. | rõhutab, et ettevõtete vabatahtlik ühiskondlik vastutus võiks samuti anda olulise impulsi puuetega inimeste olukorra parandamiseks; nõuab eelkõige ELi fondidest ja programmidest abi ja toetuste eraldamist ettevõtetele ja ettevõtjatele, kes võtavad tööle puuetega inimesi, kusjuures see abi peaks olema erinev olenevalt töölepingu tüübist; kutsub otsustajaid ja sidusrühmi üles toetama ja rakendama selles valdkonnas häid tavasid, pöörates eritähelepanu naistele, kellel on puuetega lapsed; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et ettevõtete vabatahtlik ühiskondlik vastutus võiks samuti anda olulise impulsi puuetega inimeste olukorra parandamiseks; nõuab eelkõige ELi fondidest ja programmidest abi ja toetuste eraldamist ettevõtetele ja ettevõtjatele, kes võtavad tööle puuetega inimesi, kusjuures see abi peaks olema erinev olenevalt töölepingu tüübist; kutsub otsustajaid ja sidusrühmi üles toetama ja rakendama selles valdkonnas häid tavasid, pöörates eritähelepanu naistele, kellel on puuetega lapsed;

| 68. | kinnitab veel kord, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide ametnike koolitus puuetega inimeste kohtlemise ja teavitamise osas peaks olema reegliks ning juurdepääsu avalikele juriidilistele dokumentidele ja menetlustele tuleks toetada konkreetsete meetmetega; kutsub ELi institutsioone üles andma eeskuju puudega inimeste töölevõtmisel ning õhutab ka liikmesriike seda strateegiat järgima; |
| --- | --- |

68.

kinnitab veel kord, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide ametnike koolitus puuetega inimeste kohtlemise ja teavitamise osas peaks olema reegliks ning juurdepääsu avalikele juriidilistele dokumentidele ja menetlustele tuleks toetada konkreetsete meetmetega; kutsub ELi institutsioone üles andma eeskuju puudega inimeste töölevõtmisel ning õhutab ka liikmesriike seda strateegiat järgima;

| 69. | rõhutab, et füüsiliste isikute ettevõtluse edendamise ja toetamise poliitikaga tuleks võtta arvesse puuetega inimeste tööturule ja majandustegevusse integreerimist, sest integratsioon on paindlikkuse allikas, mis võimaldab paljudel juhtudel ületada töökohtades esinevad piirangud ja tõkked; palub liikmesriikidel võtta kasutusele sobivamad ja tõhusamad toetused sellele ühiskonnarühmale suunatud füüsiliste isikute ettevõtluspoliitika tarbeks; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et füüsiliste isikute ettevõtluse edendamise ja toetamise poliitikaga tuleks võtta arvesse puuetega inimeste tööturule ja majandustegevusse integreerimist, sest integratsioon on paindlikkuse allikas, mis võimaldab paljudel juhtudel ületada töökohtades esinevad piirangud ja tõkked; palub liikmesriikidel võtta kasutusele sobivamad ja tõhusamad toetused sellele ühiskonnarühmale suunatud füüsiliste isikute ettevõtluspoliitika tarbeks;

| 70. | kutsub komisjoni üles esitlema tulemuslikumalt juurdepääsetavuse eeliseid ning võtma igakülgselt arvesse kulusid kõigi jaoks tõketeta keskkonna loomisel, pidades eriti silmas vananevat ühiskonda; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni üles esitlema tulemuslikumalt juurdepääsetavuse eeliseid ning võtma igakülgselt arvesse kulusid kõigi jaoks tõketeta keskkonna loomisel, pidades eriti silmas vananevat ühiskonda;

| 71. | soovitab kasutusele võtta eripuhkused, et vanematel oleks võimalik hoolitseda oma puuetega lapse eest; nõuab lisaks tungivalt, et puuetega lapse vanemate kohustusi ja tööd tunnustataks omandatud töökogemusena ning võetaks eraldi arvesse pensioniõiguste arvestamisel; |
| --- | --- |

71.

soovitab kasutusele võtta eripuhkused, et vanematel oleks võimalik hoolitseda oma puuetega lapse eest; nõuab lisaks tungivalt, et puuetega lapse vanemate kohustusi ja tööd tunnustataks omandatud töökogemusena ning võetaks eraldi arvesse pensioniõiguste arvestamisel;

| 72. | rõhutab, et takistusteta juurdepääs tervishoiu- ja erinevatele taastusraviteenustele ei pidurda täielikult tervise halvenemist, eriti vananevas ühiskonnas, mistõttu on igaühel kohustus jälgida oma tarbimisharjumusi ja igapäevatoiminguid, et saavutada jätkusuutlik ühiskond, kus üha rohkem väärtustatakse tervist, nii ennetamise kui ka taastusravi kaudu; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et takistusteta juurdepääs tervishoiu- ja erinevatele taastusraviteenustele ei pidurda täielikult tervise halvenemist, eriti vananevas ühiskonnas, mistõttu on igaühel kohustus jälgida oma tarbimisharjumusi ja igapäevatoiminguid, et saavutada jätkusuutlik ühiskond, kus üha rohkem väärtustatakse tervist, nii ennetamise kui ka taastusravi kaudu;

Võitlus vaesusega

| 73. | kutsub komisjoni üles kindlustama piisav rahaline toetus puuetega inimesi esindavale ELi katusorganisatsioonile, samuti muudele Euroopa sihtotstarbelistele puuetega inimeste organisatsioonidele, et võimaldada neil täiel määral osaleda poliitika kujundamises ning puuetega inimeste Euroopa strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud kohustustel põhinevate õigusaktide rakendamises ning muudes puuetega inimeste küsimusi käsitlevate otsuse tegemise protsessides; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles kindlustama piisav rahaline toetus puuetega inimesi esindavale ELi katusorganisatsioonile, samuti muudele Euroopa sihtotstarbelistele puuetega inimeste organisatsioonidele, et võimaldada neil täiel määral osaleda poliitika kujundamises ning puuetega inimeste Euroopa strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud kohustustel põhinevate õigusaktide rakendamises ning muudes puuetega inimeste küsimusi käsitlevate otsuse tegemise protsessides;

| 74. | väljendab kahetsust selle üle, et puuetega inimesed peavad oma igapäevaelus kandma puudest tulenevate lühiajaliste lisakulude tõttu rahalist lisakoormust, mis vähendab tunduvalt nende elukvaliteeti; |
| --- | --- |

74.

väljendab kahetsust selle üle, et puuetega inimesed peavad oma igapäevaelus kandma puudest tulenevate lühiajaliste lisakulude tõttu rahalist lisakoormust, mis vähendab tunduvalt nende elukvaliteeti;

| 75. | palub komisjonil vaesuse vähendamisega seotud eesmärke silmas pidades eristada vaesusega seotud arvandmed, et arvutada välja, kui palju on vaesuses elavaid puuetega inimesi, et ELi 2020. aasta strateegia raames oleks võimalik saavutada puuetega inimeste vaesuse vähendamisega seotud võrreldavad eesmärgid; |
| --- | --- |

75.

palub komisjonil vaesuse vähendamisega seotud eesmärke silmas pidades eristada vaesusega seotud arvandmed, et arvutada välja, kui palju on vaesuses elavaid puuetega inimesi, et ELi 2020. aasta strateegia raames oleks võimalik saavutada puuetega inimeste vaesuse vähendamisega seotud võrreldavad eesmärgid;

| 76. | märgib, et sellise vaesuse kaotamine või tunduv vähendamine tähendaks, et suuremal hulgal puuetega inimestel oleks töökoht, mis suurendaks maksude näol netosissemakseid riigikassasse ning vähendaks äärmist puudust kannatavatele inimestele määratud toetuste arvu; |
| --- | --- |

76.

märgib, et sellise vaesuse kaotamine või tunduv vähendamine tähendaks, et suuremal hulgal puuetega inimestel oleks töökoht, mis suurendaks maksude näol netosissemakseid riigikassasse ning vähendaks äärmist puudust kannatavatele inimestele määratud toetuste arvu;

| 77. | kinnitab, tuletades meelde vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi poolt antud tõuget, et vaesust ei saa vähendada ilma puuetega inimeste integreerimiseta kõigepealt haridusse ja hiljem tööturule ning kohandamata sissetulekupoliitikat, nimelt invaliidsuspensioni süsteemi kooskõlas tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 30. novembri 2009. aasta istungil vastu võetud järelduste punktiga 12, pidades silmas, et see protsess võib viia ka häbimärgistamiseni; |
| --- | --- |

77.

kinnitab, tuletades meelde vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi poolt antud tõuget, et vaesust ei saa vähendada ilma puuetega inimeste integreerimiseta kõigepealt haridusse ja hiljem tööturule ning kohandamata sissetulekupoliitikat, nimelt invaliidsuspensioni süsteemi kooskõlas tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 30. novembri 2009. aasta istungil vastu võetud järelduste punktiga 12, pidades silmas, et see protsess võib viia ka häbimärgistamiseni;

| 78. | möönab, et puuetega laste puhul on varajane avastamine ning abi eluliselt olulised ning seda peaks vananevas ühiskonnas käsitama pikaajalise investeeringuna; märgib, et puuetega inimeste perekondi ohustab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus rohkem ning neile tuleks pöörata erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

78.

möönab, et puuetega laste puhul on varajane avastamine ning abi eluliselt olulised ning seda peaks vananevas ühiskonnas käsitama pikaajalise investeeringuna; märgib, et puuetega inimeste perekondi ohustab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus rohkem ning neile tuleks pöörata erilist tähelepanu;

| 79. | kutsub liikmesriike üles vältima puuetega inimeste sotsiaalkaitse kulutuste põhjendamata vähendamist seoses majanduskriisiga vastu võetud kärpepoliitikaga, sest neile on vaja tagada rahuldav elatustase, mis on nende võõrandumatu õigus; |
| --- | --- |

79.

kutsub liikmesriike üles vältima puuetega inimeste sotsiaalkaitse kulutuste põhjendamata vähendamist seoses majanduskriisiga vastu võetud kärpepoliitikaga, sest neile on vaja tagada rahuldav elatustase, mis on nende võõrandumatu õigus;

| 80. | märgib, et puuetega isikud on suures sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse ohus, ning toob esile asjaolu, et puuetega isikute vaesuse määr on 70 % kõrgem kui puueteta inimestel; rõhutab, et raske või liitpuudega inimesed ning puuetega laste üksikvanemad on kõige ebasoodsamas olukorras; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama nende õigused ja võtma meetmeid nende elukvaliteedi parandamiseks, tagama muu hulgas juurdepääsu igapäevaelu puudutavale praktilisele teabele ning tutvustama oskuste arendamise võimalusi ja teenuseid, mis võivad avaldada mõju pereelule; |
| --- | --- |

80.

märgib, et puuetega isikud on suures sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse ohus, ning toob esile asjaolu, et puuetega isikute vaesuse määr on 70 % kõrgem kui puueteta inimestel; rõhutab, et raske või liitpuudega inimesed ning puuetega laste üksikvanemad on kõige ebasoodsamas olukorras; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama nende õigused ja võtma meetmeid nende elukvaliteedi parandamiseks, tagama muu hulgas juurdepääsu igapäevaelu puudutavale praktilisele teabele ning tutvustama oskuste arendamise võimalusi ja teenuseid, mis võivad avaldada mõju pereelule;

| 81. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles astuma edasisi samme ning koostama järjepidevalt haruldasi haigusi puudutavaid aruandeid ja andma abi, et arendada vanemate ja nende kodule kõige lähemal asuvate eriarstide vahelisi kontakte; on seisukohal, et seda tuleb tervise- ja meditsiiniuuringute riikliku instituudi (INSERM) töös arvesse võtta ja hinnata; kutsub komisjoni üles edendama harvaesinevate haiguste teatavate vormide diagnoosimiseks ja raviks akrediteeritud keskuste Euroopa võrgustiku loomist, et koordineerida ja jälgida nende keskuste tegevust ja kasulikkust patsientidele; |
| --- | --- |

81.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles astuma edasisi samme ning koostama järjepidevalt haruldasi haigusi puudutavaid aruandeid ja andma abi, et arendada vanemate ja nende kodule kõige lähemal asuvate eriarstide vahelisi kontakte; on seisukohal, et seda tuleb tervise- ja meditsiiniuuringute riikliku instituudi (INSERM) töös arvesse võtta ja hinnata; kutsub komisjoni üles edendama harvaesinevate haiguste teatavate vormide diagnoosimiseks ja raviks akrediteeritud keskuste Euroopa võrgustiku loomist, et koordineerida ja jälgida nende keskuste tegevust ja kasulikkust patsientidele;

Parlament nõuab jätkuvalt sotsiaalselt jätkusuutliku ja inimõigustel põhineva käsituse järgimist

| 82. | kinnitab, et ELi hartaga jõustatud sätetele tuginedes käsitleb komisjon võrdseid võimalusi korrektselt: diskrimineerimiskeelu tugevdamine, aktiivse kaasatuse poliitika toetamine ning teadlikkuse tõstmine puuetest, sealhulgas universaaldisaini põhimõttest, samuti mõistliku abi olulisuse rõhutamine; |
| --- | --- |

82.

kinnitab, et ELi hartaga jõustatud sätetele tuginedes käsitleb komisjon võrdseid võimalusi korrektselt: diskrimineerimiskeelu tugevdamine, aktiivse kaasatuse poliitika toetamine ning teadlikkuse tõstmine puuetest, sealhulgas universaaldisaini põhimõttest, samuti mõistliku abi olulisuse rõhutamine;

| 83. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kiiresti ratifitseerima ja rakendama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolle ning tunneb heameelt komisjoni algatuse üle ühineda konventsiooni fakultatiivprotokolliga; |
| --- | --- |

83.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kiiresti ratifitseerima ja rakendama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolle ning tunneb heameelt komisjoni algatuse üle ühineda konventsiooni fakultatiivprotokolliga;

| 84. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma institutsioonidevahelise lepingu sõlmimist Euroopa Parlamendiga ning koostama parlamendile ühe aasta jooksul üksikasjaliku soovituse parlamendi kaasamise kohta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise järelevalvesse; |
| --- | --- |

84.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma institutsioonidevahelise lepingu sõlmimist Euroopa Parlamendiga ning koostama parlamendile ühe aasta jooksul üksikasjaliku soovituse parlamendi kaasamise kohta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise järelevalvesse;

| 85. | kutsub nõukogu üles võtma vastu komisjoni ettepanekut võtta vastu otsus ELi ühinemise kohta fakultatiivprotokolliga, rõhutades asjaolu, et nimetatud protokolliga loodud mehhanism võiks Euroopa Parlamendi kaasabil tuua kaasa ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise ELi poolt; |
| --- | --- |

85.

kutsub nõukogu üles võtma vastu komisjoni ettepanekut võtta vastu otsus ELi ühinemise kohta fakultatiivprotokolliga, rõhutades asjaolu, et nimetatud protokolliga loodud mehhanism võiks Euroopa Parlamendi kaasabil tuua kaasa ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise ELi poolt;

| 86. | kutsub komisjoni üles tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga välja töötama konkreetseid, asjakohaseid ja üksikasjalikumaid meetmeid ning looma puuetega inimeste Euroopa strateegia rakendamise järelevalvemehhanismi kõikidel valitsustasanditel kooskõlas Euroopa puuetega inimeste strateegia meetmete loeteluga ja tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

86.

kutsub komisjoni üles tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga välja töötama konkreetseid, asjakohaseid ja üksikasjalikumaid meetmeid ning looma puuetega inimeste Euroopa strateegia rakendamise järelevalvemehhanismi kõikidel valitsustasanditel kooskõlas Euroopa puuetega inimeste strateegia meetmete loeteluga ja tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga;

| 87. | kutsub liikmesriike üles lisaks meditsiinilisele aspektile võimalikult palju toetama sobivaid meetmeid ja kohandatud vahendeid iseseisvamaks eluks, eesmärgiga tagada puuetega inimestele ja nende perekondadele võrdsed võimalused ja aktiivne elu; |
| --- | --- |

87.

kutsub liikmesriike üles lisaks meditsiinilisele aspektile võimalikult palju toetama sobivaid meetmeid ja kohandatud vahendeid iseseisvamaks eluks, eesmärgiga tagada puuetega inimestele ja nende perekondadele võrdsed võimalused ja aktiivne elu;

| 88. | rõhutab vajadust aidata neid, kes saavad töötada ja soovivad jääda tööturule, isegi olles kaotanud osa oma funktsionaalsest suutlikkusest; kutsub liikmesriike üles soodustama kaasatust ja aitama osalise töövõimega inimesed tööturule lõimida; |
| --- | --- |

88.

rõhutab vajadust aidata neid, kes saavad töötada ja soovivad jääda tööturule, isegi olles kaotanud osa oma funktsionaalsest suutlikkusest; kutsub liikmesriike üles soodustama kaasatust ja aitama osalise töövõimega inimesed tööturule lõimida;

| 89. | kutsub liikmesriike üles Euroopa puuetega inimeste strateegia käigus ning raames (ümber) hindama puuetega seotud meetmeid ning riiklikke programme ja strateegiaid kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

89.

kutsub liikmesriike üles Euroopa puuetega inimeste strateegia käigus ning raames (ümber) hindama puuetega seotud meetmeid ning riiklikke programme ja strateegiaid kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga;

| 90. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut Euroopa ligipääsetavuse akti kohta, nagu puuetega inimeste Euroopa strateegias teada on antud, rõhutades vajadust tugevate ja siduvate ELi tasandi meetmete järele, et parandada selge tegevuskava abil kaupade ja teenuste kättesaadavust puuetega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

90.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut Euroopa ligipääsetavuse akti kohta, nagu puuetega inimeste Euroopa strateegias teada on antud, rõhutades vajadust tugevate ja siduvate ELi tasandi meetmete järele, et parandada selge tegevuskava abil kaupade ja teenuste kättesaadavust puuetega inimeste jaoks;

| 91. | kutsub liikmesriike üles võtma komisjoni abiga vastu konkreetsed sotsiaalsed meetmed, et tagada vaimsete ja füüsiliste puuetega inimestele võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele, sealhulgas kvaliteetsetele ravi- ja taastusraviteenustele; |
| --- | --- |

91.

kutsub liikmesriike üles võtma komisjoni abiga vastu konkreetsed sotsiaalsed meetmed, et tagada vaimsete ja füüsiliste puuetega inimestele võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele, sealhulgas kvaliteetsetele ravi- ja taastusraviteenustele;

| 92. | rõhutab, kui oluline on uurida uusi ravimeetodeid, mis soodustavad puuetega inimeste edasist ühiskonda integreerimist; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et rollimängu- ja lemmikloomateraapia on osutunud tõhusaks sotsialiseerumist ja inimestevahelist suhtlemist soodustavaks vahendiks; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, kui oluline on uurida uusi ravimeetodeid, mis soodustavad puuetega inimeste edasist ühiskonda integreerimist; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et rollimängu- ja lemmikloomateraapia on osutunud tõhusaks sotsialiseerumist ja inimestevahelist suhtlemist soodustavaks vahendiks;

| 93. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu vajalikud meetmed, mis hõlbustaksid nägemispuudega inimestel äritehingutes osalemist, |
| --- | --- |

93.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu vajalikud meetmed, mis hõlbustaksid nägemispuudega inimestel äritehingutes osalemist,

| 94. | kutsub komisjoni üles kavandatavas avalike hangete reformi läbivaatamises lisama selgemaid viiteid puuetele; |
| --- | --- |

94.

kutsub komisjoni üles kavandatavas avalike hangete reformi läbivaatamises lisama selgemaid viiteid puuetele;

| 95. | palub komisjonil kooskõlas pensionifonde käsitleva rohelise raamatu avaldamise raames toimunud aruteluga seista puuetealase valdkondadevahelise poliitika eest peatselt järgnevas valges raamatus, mis on kavas avaldada 2011. aasta teises pooles; |
| --- | --- |

95.

palub komisjonil kooskõlas pensionifonde käsitleva rohelise raamatu avaldamise raames toimunud aruteluga seista puuetealase valdkondadevahelise poliitika eest peatselt järgnevas valges raamatus, mis on kavas avaldada 2011. aasta teises pooles;

| 96. | kutsub komisjoni üles hindama, kas edasised Euroopa struktuurifondide raames võetud meetmed, eelkõige seoses maaelu arengu fondiga, aitavad maapiirkondades elavatel puuetega inimestel olla aktiivsed ELi kodanikud; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni üles hindama, kas edasised Euroopa struktuurifondide raames võetud meetmed, eelkõige seoses maaelu arengu fondiga, aitavad maapiirkondades elavatel puuetega inimestel olla aktiivsed ELi kodanikud;

| 97. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema kõik jõupingutused, et koostada isikute kontrollimise kohta transporditeenuste kasutamisel eeskirjad, mis tagavad reisijate põhiõigused ja väärikuse ning aitavad teenida nende reisi eesmärke, pidades eelkõige silmas meditsiiniseadmeid, -abi ja -tarvikuid, mida on võimalik sõiduvahenditesse kaasa võtta, ning et saavutada selge ja ühtne tõlgendus olemasolevatest ohutusnõuetest tagamaks, et puuetega inimesed ei jääks asjakohase põhjenduse puudumise korral ning ebaõiglases ulatuses ilma võimalusest reisida lihtsalt seetõttu, et see tekitab ebamugavusi teenuse pakkujale; |
| --- | --- |

97.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema kõik jõupingutused, et koostada isikute kontrollimise kohta transporditeenuste kasutamisel eeskirjad, mis tagavad reisijate põhiõigused ja väärikuse ning aitavad teenida nende reisi eesmärke, pidades eelkõige silmas meditsiiniseadmeid, -abi ja -tarvikuid, mida on võimalik sõiduvahenditesse kaasa võtta, ning et saavutada selge ja ühtne tõlgendus olemasolevatest ohutusnõuetest tagamaks, et puuetega inimesed ei jääks asjakohase põhjenduse puudumise korral ning ebaõiglases ulatuses ilma võimalusest reisida lihtsalt seetõttu, et see tekitab ebamugavusi teenuse pakkujale;

| 98. | kutsub komisjoni üles tugevdama pingutusi, et luua konkreetsetest vajadustest lähtuvad navigatsioonipõhised teenused pimedatele ja tugeva nägemiskahjustusega inimestele ning koostada nende kohta iga-aastased aruanded, milles antakse üksikasjalikud soovitused – arvestades tehnoloogilise arengu dünaamikat –, tagamaks, et edasiminek oleks jätkuv ning mitut transpordiliiki hõlmav uksest-ukseni transport saaks võimalikuks, nagu on sedastatud valges raamatus „Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”; |
| --- | --- |

98.

kutsub komisjoni üles tugevdama pingutusi, et luua konkreetsetest vajadustest lähtuvad navigatsioonipõhised teenused pimedatele ja tugeva nägemiskahjustusega inimestele ning koostada nende kohta iga-aastased aruanded, milles antakse üksikasjalikud soovitused – arvestades tehnoloogilise arengu dünaamikat –, tagamaks, et edasiminek oleks jätkuv ning mitut transpordiliiki hõlmav uksest-ukseni transport saaks võimalikuks, nagu on sedastatud valges raamatus „Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”;

| 99. | kutsub liikmesriike üles vaatama läbi tervishoiuteenuste pakkumist puuetega inimestele, näiteks meetmeid, mis on seotud füüsilise juurdepääsetavusega teenustele, väljaõppele ja meditsiinitöötajatele, teadlikkuse tõstmisega, kättesaadaval kujul esitatud teabega, tarbijaspetsiifiliste nõustamisteenustega, sh tõlkega mitmesse keelde, ning tervishoiuteenustega, mis on kohandatud puuetega inimeste vajadustega; |
| --- | --- |

99.

kutsub liikmesriike üles vaatama läbi tervishoiuteenuste pakkumist puuetega inimestele, näiteks meetmeid, mis on seotud füüsilise juurdepääsetavusega teenustele, väljaõppele ja meditsiinitöötajatele, teadlikkuse tõstmisega, kättesaadaval kujul esitatud teabega, tarbijaspetsiifiliste nõustamisteenustega, sh tõlkega mitmesse keelde, ning tervishoiuteenustega, mis on kohandatud puuetega inimeste vajadustega;

| 100. | kutsub komisjoni ja liikmesriike toetama puuetega inimeste sporti ja loomingut, vältima eristuste tegemist puuete alusel ning innustab nõukogu jätkama jõupingutusi, tuletades meelde Euroopa Nõukogu ministrite komitee 1986. aasta lubadust toetada puuetega inimeste sporti; |
| --- | --- |

100.

kutsub komisjoni ja liikmesriike toetama puuetega inimeste sporti ja loomingut, vältima eristuste tegemist puuete alusel ning innustab nõukogu jätkama jõupingutusi, tuletades meelde Euroopa Nõukogu ministrite komitee 1986. aasta lubadust toetada puuetega inimeste sporti;

| 101. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama puuetega inimeste juurdepääsu autoriõigustele, sealhulgas parimate tavade suuremale vahetamisele, et toetada parimaid koostöövorme, ning tagama, et teenusepakkujate suhtes kehtiksid puuetega inimesi käsitlevad asjakohased, ühtsed ja kohustuslikud nõuded, milles eelkõige rõhutatakse nägemiskahjustusega isikute vajadusi; |
| --- | --- |

101.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama puuetega inimeste juurdepääsu autoriõigustele, sealhulgas parimate tavade suuremale vahetamisele, et toetada parimaid koostöövorme, ning tagama, et teenusepakkujate suhtes kehtiksid puuetega inimesi käsitlevad asjakohased, ühtsed ja kohustuslikud nõuded, milles eelkõige rõhutatakse nägemiskahjustusega isikute vajadusi;

| 102. | rõhutab, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist lähtudes on ka ebaausate kaubandustavade direktiiv 2005/29/EÜ – eelkõige selle säte eksitava tegevusetuse kohta – puuetega inimeste puhul asjakohane; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist lähtudes on ka ebaausate kaubandustavade direktiiv 2005/29/EÜ – eelkõige selle säte eksitava tegevusetuse kohta – puuetega inimeste puhul asjakohane;

| 103. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma meetmeid Euroopa Parlamendi tavade ja kogemuste alusel, et muuta info- ja sidetehnoloogia kasutamine kurtidele tõketevabaks kooskõlas parlamendi 1988. ja 1998. aasta otsustega, ning koostama asjaomastele parlamendiliikmetele selle kohta iga-aastane aruanne; |
| --- | --- |

103.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma meetmeid Euroopa Parlamendi tavade ja kogemuste alusel, et muuta info- ja sidetehnoloogia kasutamine kurtidele tõketevabaks kooskõlas parlamendi 1988. ja 1998. aasta otsustega, ning koostama asjaomastele parlamendiliikmetele selle kohta iga-aastane aruanne;

| 104. | kutsub komisjoni üles valmistama ette nägemiskahjustustega inimesi käsitlevat uuringut, milles analüüsitakse tööstuslikke ja koduseks kasutuseks mõeldud digitaalseid kuvamisliideseid ning alternatiivseid, võrdväärseid teabelahendusi pimedatele ning tehakse asjakohaseid õigusalaseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

104.

kutsub komisjoni üles valmistama ette nägemiskahjustustega inimesi käsitlevat uuringut, milles analüüsitakse tööstuslikke ja koduseks kasutuseks mõeldud digitaalseid kuvamisliideseid ning alternatiivseid, võrdväärseid teabelahendusi pimedatele ning tehakse asjakohaseid õigusalaseid ettepanekuid;

| 105. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tunnustada viipekeelt liikmesriikides ametliku keelena; märgib, et liikmesriigid peaksid seetõttu töötama selle nimel, et selline tunnustamine vastavalt Brüsseli 19. novembri 2010. aasta deklaratsioonile toimuks; |
| --- | --- |

105.

palub liikmesriikidel ja komisjonil tunnustada viipekeelt liikmesriikides ametliku keelena; märgib, et liikmesriigid peaksid seetõttu töötama selle nimel, et selline tunnustamine vastavalt Brüsseli 19. novembri 2010. aasta deklaratsioonile toimuks;

| 106. | kutsub komisjoni üles vastavalt ÜRO aastatuhande arengueesmärkidele pöörama tähelepanu puuetega inimeste huvide arvestamisele, kui ta eraldab abi rahvusvahelistele suhetele ning arengule; |
| --- | --- |

106.

kutsub komisjoni üles vastavalt ÜRO aastatuhande arengueesmärkidele pöörama tähelepanu puuetega inimeste huvide arvestamisele, kui ta eraldab abi rahvusvahelistele suhetele ning arengule;

*

* *

| 107. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

107.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(2)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(3)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(4)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

(5)  ELT L 167, 12.6.1998, lk 25.

(6)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

(7)  EÜT C 187, 18.7.1988, lk 236.

(8)  EÜT C 158, 26.6.1989, lk 383.

(9)  ELT C 284, 2.11.1992, lk 49.

(10)  EÜT C 17, 22.1.1996, lk 196.

(11)  EÜT C 152, 27.5.1996, lk 87.

(12)  EÜT C 20, 20.1.1997, lk 386.

(13)  EÜT C 132, 28.4.1997, lk 313.

(14)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 231.

(15)  ELT L 138, 26.5.2011, lk 56.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0081.

(17)  EÜT C 134, 7.6.2003, lk 7.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/25

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Riigihangete ajakohastamine

P7_TA(2011)0454

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon riigihangete ajakohastamise kohta (2011/2048(INI))

2013/C 131 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse direktiive 2004/18/EÜ ja 2004/17/EÜ riigihankelepingute sõlmimise korra kohta (1) ja direktiivi 2007/66/EÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiive 2004/18/EÜ ja 2004/17/EÜ riigihankelepingute sõlmimise korra kohta (1) ja direktiivi 2007/66/EÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohta (2),

| — | võttes arvesse 22. jaanuaril 2011. aastal jõustunud nõukogu otsust 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (3), milles määratletakse riigihankedirektiivid konventsiooniga reguleeritavatele küsimustele viitavate ühenduse õigusaktidena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. jaanuaril 2011. aastal jõustunud nõukogu otsust 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (3), milles määratletakse riigihankedirektiivid konventsiooniga reguleeritavatele küsimustele viitavate ühenduse õigusaktidena,

| — | võttes arvesse 15. aprillil 1994 sõlmitud WTO riigihankelepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. aprillil 1994 sõlmitud WTO riigihankelepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eriti selle artiklit 26 (puuetega inimeste integreerimine ühiskonda), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eriti selle artiklit 26 (puuetega inimeste integreerimine ühiskonda),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni võrdse juurdepääsu kohta avaliku sektori turgudele ELis ja kolmandates riikides (4),, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni võrdse juurdepääsu kohta avaliku sektori turgudele ELis ja kolmandates riikides (4),,

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta (KOM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta (KOM(2011)0015),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis (KOM(2010)0571), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis (KOM(2010)0571),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni ühtse turu kohta ettevõtluse ja majanduskasvu edendajana (5),, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni ühtse turu kohta ettevõtluse ja majanduskasvu edendajana (5),,

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni uute arengute kohta riigihangetes (6),, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni uute arengute kohta riigihangetes (6),,

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas” (7),, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas” (7),,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus“ (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus“ (KOM(2010)0543),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus: 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus: 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (KOM(2010)0608),

| — | võttes arvesse professor Mario Monti 9. mai 2010. aasta aruannet „Ühtse turu uus strateegia”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse professor Mario Monti 9. mai 2010. aasta aruannet „Ühtse turu uus strateegia”,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti SEK(2010)1214, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti SEK(2010)1214,

| — | võttes arvesse raportit, mis käsitleb hinnangut VKEde juurdepääsule riigihanketurgudele Euroopa Liidus (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raportit, mis käsitleb hinnangut VKEde juurdepääsule riigihanketurgudele Euroopa Liidus (8),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Keskkonnahoidlikud riigihanked” (KOM(2008)0400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Keskkonnahoidlikud riigihanked” (KOM(2008)0400),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit” (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit” (KOM(2010)0546),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 11. ja 12. mai 2011. aasta arvamust rohelise raamatu „ELi riigihankepoliitika ajakohastamine: Euroopa hanketuru tõhustamine” kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 11. ja 12. mai 2011. aasta arvamust rohelise raamatu „ELi riigihankepoliitika ajakohastamine: Euroopa hanketuru tõhustamine” kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. juuli 2011. aasta arvamust rohelise raamatu „ELi riigihankepoliitika ajakohastamine: Euroopa hanketuru tõhustamine” kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. juuli 2011. aasta arvamust rohelise raamatu „ELi riigihankepoliitika ajakohastamine: Euroopa hanketuru tõhustamine” kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. juuli 2011. aasta arvamust rohelise raamatu kohta e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. juuli 2011. aasta arvamust rohelise raamatu kohta e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0326/2011),

| A. | arvestades, et hästi toimiv ELi riigihanketurg on üks peamisi majanduskasvu edendajaid ja ühtse turu nurgakivi, ning lisaks esmatähtis selleks, et ergutada konkurentsi ja innovatsiooni ning lahendada kiiresti tekkivaid riikide keskkonna- ja sotsiaalpoliitika probleeme ja ka töökvaliteedi probleeme, mis on seotud muu hulgas piisava töötasu, võrdsuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasatusega, ning saavutada samas optimaalne väärtus kodanike, ettevõtete ja maksumaksjate jaoks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hästi toimiv ELi riigihanketurg on üks peamisi majanduskasvu edendajaid ja ühtse turu nurgakivi, ning lisaks esmatähtis selleks, et ergutada konkurentsi ja innovatsiooni ning lahendada kiiresti tekkivaid riikide keskkonna- ja sotsiaalpoliitika probleeme ja ka töökvaliteedi probleeme, mis on seotud muu hulgas piisava töötasu, võrdsuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasatusega, ning saavutada samas optimaalne väärtus kodanike, ettevõtete ja maksumaksjate jaoks;

| B. | arvestades, et Euroopa riigihanke-eeskirjad on aidanud oluliselt suurendada läbipaistvust ja võrdset kohtlemist, võidelda korruptsiooni vastu ja muuta hankeprotsess professionaalseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa riigihanke-eeskirjad on aidanud oluliselt suurendada läbipaistvust ja võrdset kohtlemist, võidelda korruptsiooni vastu ja muuta hankeprotsess professionaalseks;

| C. | arvestades, et praeguses majandusolukorras on olulisem kui kunagi varem tagada avaliku sektori kulutuste optimaalne tõhusus ja samas piirata võimalikult suures ulatuses kulusid ettevõtetele, ning et paremini toimiv hanketurg aitaks neid kahte eesmärki saavutada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praeguses majandusolukorras on olulisem kui kunagi varem tagada avaliku sektori kulutuste optimaalne tõhusus ja samas piirata võimalikult suures ulatuses kulusid ettevõtetele, ning et paremini toimiv hanketurg aitaks neid kahte eesmärki saavutada;

| 1. | kiidab heaks komisjoni rohelise raamatu ja ulatuslikud konsultatsioonid riigihangete direktiivide läbivaatamise lähtepunktina vastavalt Lissaboni lepingu sätetele ning Euroopa Kohtu kohtupraktikale ja kooskõlas läbivaadatud riigiabi eeskirjadega; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni rohelise raamatu ja ulatuslikud konsultatsioonid riigihangete direktiivide läbivaatamise lähtepunktina vastavalt Lissaboni lepingu sätetele ning Euroopa Kohtu kohtupraktikale ja kooskõlas läbivaadatud riigiabi eeskirjadega;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi ELi hankedirektiivide muutmine 2004. aastal tõi kaasa kasuliku riigihangete ühtse turu edasiarendamise, on mõni aasta pärast direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ ülevõtmist siseriiklikku õigusesse vaja hinnata, kas praktikas esile kerkinud puuduste kõrvaldamiseks oleks vaja direktiive parandada ja selgemaks muuta; toonitab, et paljude sidusrühmade arvates on riigihanke-eeskirjad väga keerulised, mis toob kaasa kulukad ja koormavad nõuetele vastavuse haldusmenetlused; taunib sagedasi juhte, kus eeskirju ei võeta liikmesriikide õigusaktidesse sobivalt üle, ja piisavate koolitusmeetmete puudumist; nõuab, et komisjon teeks ettepaneku eeskirjade oluliseks lihtsustamiseks ja koondamiseks, muutes vajaduse korral neid selgemaks; rõhutab veel, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdasem kasutamine peab täitma nüüd olulist osa halduskoormuse ja kulude vähendamisel ja et erinevad Euroopa e-riigihangete ja e-kaubanduse algatused tuleks viia vastavalt kooskõlla hanke-eeskirjade reformiga; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi ELi hankedirektiivide muutmine 2004. aastal tõi kaasa kasuliku riigihangete ühtse turu edasiarendamise, on mõni aasta pärast direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ ülevõtmist siseriiklikku õigusesse vaja hinnata, kas praktikas esile kerkinud puuduste kõrvaldamiseks oleks vaja direktiive parandada ja selgemaks muuta; toonitab, et paljude sidusrühmade arvates on riigihanke-eeskirjad väga keerulised, mis toob kaasa kulukad ja koormavad nõuetele vastavuse haldusmenetlused; taunib sagedasi juhte, kus eeskirju ei võeta liikmesriikide õigusaktidesse sobivalt üle, ja piisavate koolitusmeetmete puudumist; nõuab, et komisjon teeks ettepaneku eeskirjade oluliseks lihtsustamiseks ja koondamiseks, muutes vajaduse korral neid selgemaks; rõhutab veel, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdasem kasutamine peab täitma nüüd olulist osa halduskoormuse ja kulude vähendamisel ja et erinevad Euroopa e-riigihangete ja e-kaubanduse algatused tuleks viia vastavalt kooskõlla hanke-eeskirjade reformiga;

| 3. | nõuab, et direktiivides sätestataks selgesõnaliselt, et sellega ei takistata ühelgi riigil järgimast ILO konventsiooni nr 94; palub komisjonil innustada kõiki liikmesriike konventsiooni järgima; rõhutab, et jätkusuutliku riigihanke tõhusa toimimise huvides on vaja selgeid ja üheselt mõistetavaid liidu reegleid, milles määratakse täpselt kindlaks liikmesriikide seadusloome ja selle täideviimise raamistik; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et direktiivides sätestataks selgesõnaliselt, et sellega ei takistata ühelgi riigil järgimast ILO konventsiooni nr 94; palub komisjonil innustada kõiki liikmesriike konventsiooni järgima; rõhutab, et jätkusuutliku riigihanke tõhusa toimimise huvides on vaja selgeid ja üheselt mõistetavaid liidu reegleid, milles määratakse täpselt kindlaks liikmesriikide seadusloome ja selle täideviimise raamistik;

Esimene ülesanne: õigusselguse parandamine

| 4. | palub selgitada direktiivide kohaldamisala; märgib, et riigihangete peamine eesmärk on kaupade, tööde ja teenuste ostmine riigiasutuste poolt kodanike vajaduste täitmiseks ning riiklike vahendite tõhusa kasutamise tagamiseks; juhib tähelepanu sellele, et menetluse riigihankena kvalifitseerimiseks peab see tooma hankijale otsest kasu; |
| --- | --- |

4.

palub selgitada direktiivide kohaldamisala; märgib, et riigihangete peamine eesmärk on kaupade, tööde ja teenuste ostmine riigiasutuste poolt kodanike vajaduste täitmiseks ning riiklike vahendite tõhusa kasutamise tagamiseks; juhib tähelepanu sellele, et menetluse riigihankena kvalifitseerimiseks peab see tooma hankijale otsest kasu;

| 5. | kutsub üles selgitama kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga ja vähendamata ELi riigihanke-eeskirjade kohaldamisala direktiivides sisalduvaid mõisteid, näiteks mõistet „avalik-õiguslik isik”; |
| --- | --- |

5.

kutsub üles selgitama kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga ja vähendamata ELi riigihanke-eeskirjade kohaldamisala direktiivides sisalduvaid mõisteid, näiteks mõistet „avalik-õiguslik isik”;

| 6. | tuletab meelde oma 2010. aasta mai resolutsiooni uute arengute kohta riigihangetes, milles võeti arvesse Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikat ja asuti seisukohale, et avaliku sektori sisene koostöö jääb riigihankeid reguleerivate eeskirjade kohaldamisalast välja, kui on täidetud järgmised tingimused: partnerluse eesmärk on kõigile asjaomastele riigiasutustele ülesandeks tehtud avaliku teenuse osutamine, nimetatud ülesannet täidavad üksnes asjaomased riigiasutused, s.t erakapitali ei kaasata; ning ülesande täidavad peamiselt kaasatud ametiasutused; rõhutab, et ülesannete üleandmine ühelt avaliku sektori organisatsioonilt teisele kuulub liikmesriikidesisese halduskorralduse valdkonda ning nende suhtes ei kohaldata riigihanke-eeskirju; on seisukohal, et selgitused tuleb kodifitseerida riigihangete direktiivides; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde oma 2010. aasta mai resolutsiooni uute arengute kohta riigihangetes, milles võeti arvesse Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikat ja asuti seisukohale, et avaliku sektori sisene koostöö jääb riigihankeid reguleerivate eeskirjade kohaldamisalast välja, kui on täidetud järgmised tingimused: partnerluse eesmärk on kõigile asjaomastele riigiasutustele ülesandeks tehtud avaliku teenuse osutamine, nimetatud ülesannet täidavad üksnes asjaomased riigiasutused, s.t erakapitali ei kaasata; ning ülesande täidavad peamiselt kaasatud ametiasutused; rõhutab, et ülesannete üleandmine ühelt avaliku sektori organisatsioonilt teisele kuulub liikmesriikidesisese halduskorralduse valdkonda ning nende suhtes ei kohaldata riigihanke-eeskirju; on seisukohal, et selgitused tuleb kodifitseerida riigihangete direktiivides;

| 7. | rõhutab, et kontsessioonid teenustele tuleb Euroopa hanke-eeskirjade kohaldamisalast välja jätta; kordab, et arvesse tuleb võtta nii menetluste keerukust kui ka liikmesriikide õiguskultuuri ja -praktika olulist lahknemist teenuste kontsessioonide osas; on seisukohal, et arutelu mõiste „kontsessioonid teenustele” sisu üle ja vastavaid kontsessioone puudutava õigusliku raamistiku loomine on 2004. aasta riigihangete direktiivi vastuvõtmise ja seda täiendava Euroopa Kohtu kohtupraktika tulemusel edasi arenenud; rõhutab, et teenuste kontsessioonide osas õigusakti ettepaneku esitamine oleks õigustatud vaid võimalike siseturu moonutuste kõrvaldamiseks; rõhutab, et tänaseks ei ole ühtki sellist moonutust tuvastatud ning seega ei ole teenuste kontsessioone käsitleva õigusakti vastuvõtmine vajalik, kui sellega ei nähta ette siseturu toimimise märgatavat tõhustamist; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kontsessioonid teenustele tuleb Euroopa hanke-eeskirjade kohaldamisalast välja jätta; kordab, et arvesse tuleb võtta nii menetluste keerukust kui ka liikmesriikide õiguskultuuri ja -praktika olulist lahknemist teenuste kontsessioonide osas; on seisukohal, et arutelu mõiste „kontsessioonid teenustele” sisu üle ja vastavaid kontsessioone puudutava õigusliku raamistiku loomine on 2004. aasta riigihangete direktiivi vastuvõtmise ja seda täiendava Euroopa Kohtu kohtupraktika tulemusel edasi arenenud; rõhutab, et teenuste kontsessioonide osas õigusakti ettepaneku esitamine oleks õigustatud vaid võimalike siseturu moonutuste kõrvaldamiseks; rõhutab, et tänaseks ei ole ühtki sellist moonutust tuvastatud ning seega ei ole teenuste kontsessioone käsitleva õigusakti vastuvõtmine vajalik, kui sellega ei nähta ette siseturu toimimise märgatavat tõhustamist;

| 8. | rõhutab, et praegune A- ja B-teenuste kategooriateks liigitamine tuleks säilitada kuni B-teenuste „kergemad” sätted on põhjendatud kategooria iseloomulike joontega peamiselt kohalikult või piirkondlikult osutatavate teenustena; palub komisjonil arendada välja sellised vahendid, mis teeksid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks lihtsamaks otsustamise selle üle, millisesse liigituskategooriasse konkreetne hankeleping kuulub; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et praegune A- ja B-teenuste kategooriateks liigitamine tuleks säilitada kuni B-teenuste „kergemad” sätted on põhjendatud kategooria iseloomulike joontega peamiselt kohalikult või piirkondlikult osutatavate teenustena; palub komisjonil arendada välja sellised vahendid, mis teeksid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks lihtsamaks otsustamise selle üle, millisesse liigituskategooriasse konkreetne hankeleping kuulub;

| 9. | märgib sellega seoses, et riigihangete seadusandluse rakendamine isikuga seotud sotsiaalteenuste osutamisel ei ole sageli teenuste kasutajate jaoks parimate võimalike tulemuste saavutamiseks sobiv; nõuab, et ELi õigusaktidega tunnustataks parimaid liikmesriikide tavasid, mis põhinevad sellel, et kõik teenuseosutajad, kes suudavad enne seadusega sätestatud tingimusi täita, sõltumata õiguslikust vormist, võivad teenust osutada, kui seejuures võetakse arvesse võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise üldpõhimõtteid; |
| --- | --- |

9.

märgib sellega seoses, et riigihangete seadusandluse rakendamine isikuga seotud sotsiaalteenuste osutamisel ei ole sageli teenuste kasutajate jaoks parimate võimalike tulemuste saavutamiseks sobiv; nõuab, et ELi õigusaktidega tunnustataks parimaid liikmesriikide tavasid, mis põhinevad sellel, et kõik teenuseosutajad, kes suudavad enne seadusega sätestatud tingimusi täita, sõltumata õiguslikust vormist, võivad teenust osutada, kui seejuures võetakse arvesse võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise üldpõhimõtteid;

| 10. | rõhutab, et uute riigihanke-eeskirjade kehtestamist ELi künnistest väiksemate riigihangete turgudele tuleks vältida, kuna see võiks ohustada riiklikul tasandil saavutatud õiguskindlust; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et uute riigihanke-eeskirjade kehtestamist ELi künnistest väiksemate riigihangete turgudele tuleks vältida, kuna see võiks ohustada riiklikul tasandil saavutatud õiguskindlust;

| 11. | palub, et komisjon viiks õiguskaitsevahendite direktiivi võimalikult kiiresti kooskõlla käesoleva läbivaatamise järgselt ilmuva uue riigihangete raamistikuga ning teeks seda ühtluse tagamiseks paralleelselt peamise õigusakti ettepanekuga; |
| --- | --- |

11.

palub, et komisjon viiks õiguskaitsevahendite direktiivi võimalikult kiiresti kooskõlla käesoleva läbivaatamise järgselt ilmuva uue riigihangete raamistikuga ning teeks seda ühtluse tagamiseks paralleelselt peamise õigusakti ettepanekuga;

| 12. | rõhutab komisjoni vastutust teostada järelevalvet ELi direktiivide korrektse ülevõtmise üle liikmesriikides; |
| --- | --- |

12.

rõhutab komisjoni vastutust teostada järelevalvet ELi direktiivide korrektse ülevõtmise üle liikmesriikides;

Teine ülesanne: riigihangete täieliku potentsiaali arendamine – parim hinna ja kvaliteedi suhe

| 13. | on seisukohal, et riigihangete täieliku potentsiaali arendamiseks ei peaks madalaima hinna kriteerium enam olema otsustava tähtsusega lepingute sõlmimisel ning see tuleks kõikjal asendada majanduslikult soodsaima pakkumise kriteeriumiga, mis tähendab majandusliku, sotsiaalse ja keskkondliku kasu poolest suurima väärtusega pakkumist, võttes arvesse asjaomaste kaupade, teenuste või tööde kogu olelusringi kulusid; rõhutab, et see ei välista rangelt normitud kaupade või teenuste puhul otsustava kriteeriumina odavaimat hinda; palub komisjonil tihedas koostöös liikmesriikidega töötada välja laiapõhjalise ja vabatahtliku olelusringi kulude arvutamise metoodika; rõhutab, et „suurima majandusliku kasu” kriteeriumi toetamine aitab kaasa innovatsioonile ning püüdlustele saavutada parim kvaliteet ja väärtus, see tähendab vastata Euroopa 2020. aasta strateegia nõuetele; rõhutab, et see on eriti asjakohane selliste kaupade riigihangete korral, millel on mõju tarbijate tervisele, näiteks toiduainete sektoris, milles kvaliteedil ja tootmismeetoditel on oluline roll; toonitab, et riigihanke-eeskirjad peaksid olema piisavalt paindlikud, et passiivsetel tarbijatel, näiteks haiglates, eakate hooldekodudes, koolides ja lasteaedades, oleks võrdne juurdepääs tervislikule ja kulutustele vastava väärtusega toidule ning mitte ainult odavaimale kättesaadavale võimalusele; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et riigihangete täieliku potentsiaali arendamiseks ei peaks madalaima hinna kriteerium enam olema otsustava tähtsusega lepingute sõlmimisel ning see tuleks kõikjal asendada majanduslikult soodsaima pakkumise kriteeriumiga, mis tähendab majandusliku, sotsiaalse ja keskkondliku kasu poolest suurima väärtusega pakkumist, võttes arvesse asjaomaste kaupade, teenuste või tööde kogu olelusringi kulusid; rõhutab, et see ei välista rangelt normitud kaupade või teenuste puhul otsustava kriteeriumina odavaimat hinda; palub komisjonil tihedas koostöös liikmesriikidega töötada välja laiapõhjalise ja vabatahtliku olelusringi kulude arvutamise metoodika; rõhutab, et „suurima majandusliku kasu” kriteeriumi toetamine aitab kaasa innovatsioonile ning püüdlustele saavutada parim kvaliteet ja väärtus, see tähendab vastata Euroopa 2020. aasta strateegia nõuetele; rõhutab, et see on eriti asjakohane selliste kaupade riigihangete korral, millel on mõju tarbijate tervisele, näiteks toiduainete sektoris, milles kvaliteedil ja tootmismeetoditel on oluline roll; toonitab, et riigihanke-eeskirjad peaksid olema piisavalt paindlikud, et passiivsetel tarbijatel, näiteks haiglates, eakate hooldekodudes, koolides ja lasteaedades, oleks võrdne juurdepääs tervislikule ja kulutustele vastava väärtusega toidule ning mitte ainult odavaimale kättesaadavale võimalusele;

| 14. | tunnistab, et kui kasutada riigihanget tõhusalt, võib see stimuleerida kvaliteetsete töökohtade, palkade, tingimuste ja võrdsuse edendamist, oskuste arendamist ja koolitust, keskkonnaalase poliitika edendamist ning teadustegevust ja innovatsiooni; palub, et komisjon ärgitaks valitsusi ja hankijaid suurendama jätkusuutlikke riigihankeid, toetades ja edendades Euroopas kvaliteetset tööhõivet ning pakkudes kvaliteetseid teenuseid ja kaupu; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas on riigihanked aidanud kaasa ELi üldisemate eesmärkide saavutamisele, ning visandama ülesanded, mida tuleks teha nende eesmärkide saavutamise parandamiseks tulevikus; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et kui kasutada riigihanget tõhusalt, võib see stimuleerida kvaliteetsete töökohtade, palkade, tingimuste ja võrdsuse edendamist, oskuste arendamist ja koolitust, keskkonnaalase poliitika edendamist ning teadustegevust ja innovatsiooni; palub, et komisjon ärgitaks valitsusi ja hankijaid suurendama jätkusuutlikke riigihankeid, toetades ja edendades Euroopas kvaliteetset tööhõivet ning pakkudes kvaliteetseid teenuseid ja kaupu; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas on riigihanked aidanud kaasa ELi üldisemate eesmärkide saavutamisele, ning visandama ülesanded, mida tuleks teha nende eesmärkide saavutamise parandamiseks tulevikus;

| 15. | tuletab meelde, et kaubanduslikule kasutusele eelnevad hanked on alakasutatud vahend, mis võiks stimuleerida riigihangete uuendusi ning aidata oluliselt kaasa juhtivate turgude määratlemisele ja loomisele ning riigihangetele juurdepääsu parandamisele VKEde jaoks; on lisaks arvamusel, et kavandatav kaubanduslikule kasutusele eelnevates hangetes riski ja kasulikkuse jagamise mudel nõuab nii õiguslikku täpsustamist kui ka lihtsustamist, et riigihanke praktikud saaksid seda vahendit korrapäraselt ja tõhusalt kasutada; sellest tulenevalt palub, et komisjon teeks üldise läbivaatamistegevuse osana ettepaneku asjakohaste hanke- ning riigiabieeskirjade kohandamiseks, et kiirendada kaubanduslikule kasutusele eelnevate riigihangete kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et kaubanduslikule kasutusele eelnevad hanked on alakasutatud vahend, mis võiks stimuleerida riigihangete uuendusi ning aidata oluliselt kaasa juhtivate turgude määratlemisele ja loomisele ning riigihangetele juurdepääsu parandamisele VKEde jaoks; on lisaks arvamusel, et kavandatav kaubanduslikule kasutusele eelnevates hangetes riski ja kasulikkuse jagamise mudel nõuab nii õiguslikku täpsustamist kui ka lihtsustamist, et riigihanke praktikud saaksid seda vahendit korrapäraselt ja tõhusalt kasutada; sellest tulenevalt palub, et komisjon teeks üldise läbivaatamistegevuse osana ettepaneku asjakohaste hanke- ning riigiabieeskirjade kohandamiseks, et kiirendada kaubanduslikule kasutusele eelnevate riigihangete kasutuselevõttu;

| 16. | märgib riigihangete standardite tähtsust seoses sellega, et need võivad aidata riigihangete korraldajaid nende poliitiliste eesmärkide tõhusal ja läbipaistval täitmisel; nõuab sellega seoses regulaarselt ajakohastatava standardite andmebaasi koostamist, mis hõlmaks eriti keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid kriteeriume ning millele ametiasutustel oleks juurdepääs, tagamaks, et riigihangete korraldajatel on pakkumismenetluste koostamisel kättesaadavad asjakohased suunised ja selged nõuded, mis võimaldavad neil lihtsalt kohaldatavate standardite järgimist kontrollida; |
| --- | --- |

16.

märgib riigihangete standardite tähtsust seoses sellega, et need võivad aidata riigihangete korraldajaid nende poliitiliste eesmärkide tõhusal ja läbipaistval täitmisel; nõuab sellega seoses regulaarselt ajakohastatava standardite andmebaasi koostamist, mis hõlmaks eriti keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid kriteeriume ning millele ametiasutustel oleks juurdepääs, tagamaks, et riigihangete korraldajatel on pakkumismenetluste koostamisel kättesaadavad asjakohased suunised ja selged nõuded, mis võimaldavad neil lihtsalt kohaldatavate standardite järgimist kontrollida;

| 17. | nõuab, et riigihangete korraldamisel tuginetaks rohkem mittediskrimineerivatele ja avatud standarditele, toetades nii lihtsustamise ja innovatsiooni eesmärke, eriti kättesaadavuse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et riigihangete korraldamisel tuginetaks rohkem mittediskrimineerivatele ja avatud standarditele, toetades nii lihtsustamise ja innovatsiooni eesmärke, eriti kättesaadavuse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning keskkonna valdkonnas;

| 18. | rõhutab, et asjaolu, kas toode või teenus on toodetud säästvalt või mitte, on õigesti valitud toodet iseloomustavaks tunnuseks, mida saab kasutada nende võrdlemiseks toodete või teenustega, mida ei ole säästvalt toodetud, et võimaldada hankijatel juhtida enda sõlmitavate lepingute keskkonna- ja sotsiaalset mõju läbipaistval moel, kuid nõrgestamata samas vajalikku sidet lepingu sisuga; juhib tähelepanu vajadusele selgitada tootmisprotsessi puudutavate nõuete lisamise ulatust igat liiki lepingute tehnilistesse kirjeldustesse, kui see on asjakohane ja proportsionaalne; osutab Wienstromi kohtuasjale, millest on saanud klassikaline näide selle kohta, kuidas ja miks on tootmise iseloomulikud tunnused võimalik liigitada tehnilisteks kirjeldusteks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et asjaolu, kas toode või teenus on toodetud säästvalt või mitte, on õigesti valitud toodet iseloomustavaks tunnuseks, mida saab kasutada nende võrdlemiseks toodete või teenustega, mida ei ole säästvalt toodetud, et võimaldada hankijatel juhtida enda sõlmitavate lepingute keskkonna- ja sotsiaalset mõju läbipaistval moel, kuid nõrgestamata samas vajalikku sidet lepingu sisuga; juhib tähelepanu vajadusele selgitada tootmisprotsessi puudutavate nõuete lisamise ulatust igat liiki lepingute tehnilistesse kirjeldustesse, kui see on asjakohane ja proportsionaalne; osutab Wienstromi kohtuasjale, millest on saanud klassikaline näide selle kohta, kuidas ja miks on tootmise iseloomulikud tunnused võimalik liigitada tehnilisteks kirjeldusteks;

| 19. | rõhutab vajadust tugevdada riigihangete jätkusuutlikkuse mõõdet, võimaldades selle integreerimist igasse hankeetappi (s.o suutlikkuse katse, tehnilised kirjeldused, lepingu täitmise klauslid); |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust tugevdada riigihangete jätkusuutlikkuse mõõdet, võimaldades selle integreerimist igasse hankeetappi (s.o suutlikkuse katse, tehnilised kirjeldused, lepingu täitmise klauslid);

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et arvestades kasvanud teadlikkust kaupade, tööde ja teenuste mõjust keskkonnale ja kliimale, peaksid riigihankeid korraldavad asutused võtma oma „majanduslikult soodsaima pakkumise” hindamisel ja olelusringi kulude arvutamisel arvesse keskkonnakulusid; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et arvestades kasvanud teadlikkust kaupade, tööde ja teenuste mõjust keskkonnale ja kliimale, peaksid riigihankeid korraldavad asutused võtma oma „majanduslikult soodsaima pakkumise” hindamisel ja olelusringi kulude arvutamisel arvesse keskkonnakulusid;

| 21. | märgib, et seoses puuetega inimeste ligipääsu parandamisega on vajadus direktiivide teksti edasise täpsustamise järele; |
| --- | --- |

21.

märgib, et seoses puuetega inimeste ligipääsu parandamisega on vajadus direktiivide teksti edasise täpsustamise järele;

| 22. | on seisukohal, et praeguseid allhankeid puudutavaid sätteid tuleb tugevdada, mitmetasandilise allhanke kasutamine võib kaasa tuua probleeme kollektiivlepingutest, töötingimustest ja töötervishoiu ja -ohutuse normidest kinnipidamise osas; toetab seetõttu avaliku sektori asutuste hankelepingu sõlmimise eelset teavitamist kõigist allhanget puudutavatest üksikasjadest; palub komisjonil hinnata direktiivide tulevikus läbivaatamist silmas pidades, kas on vaja täiendavaid eeskirju allhankelepingute sõlmimise kohta, näiteks vastutusahela kasutuselevõtu kohta eelkõige selleks, et vältida olukorda, kus VKEdest allhankijate suhtes kohaldatakse halvemaid tingimusi kui põhitöövõtja suhtes, kellega on sõlmitud riigihankeleping; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et praeguseid allhankeid puudutavaid sätteid tuleb tugevdada, mitmetasandilise allhanke kasutamine võib kaasa tuua probleeme kollektiivlepingutest, töötingimustest ja töötervishoiu ja -ohutuse normidest kinnipidamise osas; toetab seetõttu avaliku sektori asutuste hankelepingu sõlmimise eelset teavitamist kõigist allhanget puudutavatest üksikasjadest; palub komisjonil hinnata direktiivide tulevikus läbivaatamist silmas pidades, kas on vaja täiendavaid eeskirju allhankelepingute sõlmimise kohta, näiteks vastutusahela kasutuselevõtu kohta eelkõige selleks, et vältida olukorda, kus VKEdest allhankijate suhtes kohaldatakse halvemaid tingimusi kui põhitöövõtja suhtes, kellega on sõlmitud riigihankeleping;

| 23. | tunnustab ELi rolli avaliku ja erasektori eduka partnerluse arendamise toetamisel, edendades sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkonnas ausat konkurentsi ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; märgib siiski olulisi erinevusi regulatiivsete ja menetluslike nõuete vahel eri liikmesriikides; kutsub seetõttu komisjoni üles paremini määratlema avaliku ja erasektori partnerluse mõistet, eelkõige seoses ühiste riskide ja pooltevaheliste majanduslike kohustuste võtmisega; |
| --- | --- |

23.

tunnustab ELi rolli avaliku ja erasektori eduka partnerluse arendamise toetamisel, edendades sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkonnas ausat konkurentsi ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; märgib siiski olulisi erinevusi regulatiivsete ja menetluslike nõuete vahel eri liikmesriikides; kutsub seetõttu komisjoni üles paremini määratlema avaliku ja erasektori partnerluse mõistet, eelkõige seoses ühiste riskide ja pooltevaheliste majanduslike kohustuste võtmisega;

| 24. | palub komisjonil uuesti hinnata ja vajaduse korral tõsta piirmäärade asjakohast taset tarne- ja teenuslepingute valdkonnas, et hõlbustada muu hulgas mittetulunduslike ja sotsiaalmajanduslike ettevõtete ning VKEde juurdepääsu riigihangetele; palub võtta väga hoolikalt arvesse WTO riigihankelepingu juriidiliselt kohustuslikke sätteid; lisaks tuleb arvestada ka sellega, et piirmäärade täiendav tõstmine Euroopas võib kergesti tuua ELi kaubanduspoliitikasse täiendavaid raskusi, arvestades, et läbirääkimised riigihangetele juurdepääsu teemal on niigi keerulised; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil uuesti hinnata ja vajaduse korral tõsta piirmäärade asjakohast taset tarne- ja teenuslepingute valdkonnas, et hõlbustada muu hulgas mittetulunduslike ja sotsiaalmajanduslike ettevõtete ning VKEde juurdepääsu riigihangetele; palub võtta väga hoolikalt arvesse WTO riigihankelepingu juriidiliselt kohustuslikke sätteid; lisaks tuleb arvestada ka sellega, et piirmäärade täiendav tõstmine Euroopas võib kergesti tuua ELi kaubanduspoliitikasse täiendavaid raskusi, arvestades, et läbirääkimised riigihangetele juurdepääsu teemal on niigi keerulised;

| 25. | rõhutab, et ELi hanke-eeskirjade laiendamine „mida osta” valdkonda tähendaks praeguse korra olulist muutmist ja seda tuleks hoolikalt hinnata; kahtleb, kas see aitab kaasa lihtsustamisele ja ühtlustamisele, ning avaldab kartust, et pigem toob see kaasa paljude eranditega keerulisemad eeskirjad, mida oleks praktikas raske hallata, kuna riigihankedirektiivid on menetlusjuhised („kuidas” osta), mida ei tuleks täiendada sätetega selle kohta, „mida osta”; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ELi hanke-eeskirjade laiendamine „mida osta” valdkonda tähendaks praeguse korra olulist muutmist ja seda tuleks hoolikalt hinnata; kahtleb, kas see aitab kaasa lihtsustamisele ja ühtlustamisele, ning avaldab kartust, et pigem toob see kaasa paljude eranditega keerulisemad eeskirjad, mida oleks praktikas raske hallata, kuna riigihankedirektiivid on menetlusjuhised („kuidas” osta), mida ei tuleks täiendada sätetega selle kohta, „mida osta”;

Kolmas ülesanne: eeskirjade lihtsustamine ja paindlikumate menetluste võimaldamine

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et direktiive peetakse sageli liiga üksikasjalikuks ning need on muutunud järjest tehnilisemaks ja keerulisemaks, samal ajal on nii hankijate kui tarnijate jaoks märkimisväärselt suurenenud kõnealuste eeskirjade mittejärgimise õiguslik risk; märgib, et probleemide kartus viib riskitundliku lähenemiseni, mis pidurdab innovatsiooni ja säästvat arengut, mille tagajärjel valivad hankijad parima kvaliteedi asemel liiga sageli odavaima hinna; palub täiendavat ruumi läbirääkimisteks ja suhtluseks koos meetmetega läbipaistvuse tagamiseks ning kuritarvituste ja diskrimineerimise vältimiseks ning nõuab tungivalt, et turu-uuringuid oleksid võimaliku esimese sammuna selgesõnaliselt lubatud; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et direktiive peetakse sageli liiga üksikasjalikuks ning need on muutunud järjest tehnilisemaks ja keerulisemaks, samal ajal on nii hankijate kui tarnijate jaoks märkimisväärselt suurenenud kõnealuste eeskirjade mittejärgimise õiguslik risk; märgib, et probleemide kartus viib riskitundliku lähenemiseni, mis pidurdab innovatsiooni ja säästvat arengut, mille tagajärjel valivad hankijad parima kvaliteedi asemel liiga sageli odavaima hinna; palub täiendavat ruumi läbirääkimisteks ja suhtluseks koos meetmetega läbipaistvuse tagamiseks ning kuritarvituste ja diskrimineerimise vältimiseks ning nõuab tungivalt, et turu-uuringuid oleksid võimaliku esimese sammuna selgesõnaliselt lubatud;

| 27. | märgib, et riigihankepoliitika peaks eelkõige tagama rahaliste vahendite tõhusa kasutamise liikmesriikides, aitama saavutada riigihangetes optimaalseid tulemusi tänu selgete, läbipaistvate ja paindlike menetluste rakendamisele ning võimaldama Euroopa ettevõtjatel konkureerida kogu liidus võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

27.

märgib, et riigihankepoliitika peaks eelkõige tagama rahaliste vahendite tõhusa kasutamise liikmesriikides, aitama saavutada riigihangetes optimaalseid tulemusi tänu selgete, läbipaistvate ja paindlike menetluste rakendamisele ning võimaldama Euroopa ettevõtjatel konkureerida kogu liidus võrdsetel alustel;

| 28. | pooldab Euroopa riigihankeõiguse reformimisel selgeid, lihtsaid ja paindlikke eeskirju, mis on vähem üksikasjalikud ja muudavad hankemenetluse samal ajal lihtsamaks, vähem mahukaks, soodsamaks ning sõbralikumaks VKEde ja investeeringute suhtes; leiab seega, et need peaksid põhinema rohkem läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise üldistel põhimõtetel; on seisukohal, et riigihanke-eeskirjade lihtsustamine võimaldaks vähendada vigade esinemise riski ning pöörata suuremat tähelepanu väikeste hankijate vajadustele; |
| --- | --- |

28.

pooldab Euroopa riigihankeõiguse reformimisel selgeid, lihtsaid ja paindlikke eeskirju, mis on vähem üksikasjalikud ja muudavad hankemenetluse samal ajal lihtsamaks, vähem mahukaks, soodsamaks ning sõbralikumaks VKEde ja investeeringute suhtes; leiab seega, et need peaksid põhinema rohkem läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise üldistel põhimõtetel; on seisukohal, et riigihanke-eeskirjade lihtsustamine võimaldaks vähendada vigade esinemise riski ning pöörata suuremat tähelepanu väikeste hankijate vajadustele;

| 29. | pooldab hindamise läbiviimist küsimuses, kas lisaks seni kehtivates direktiivides ette nähtule võiks lubada kogu ELi hõlmava avaldamisega läbirääkimismenetluse laialdasemat kasutamist, nii et hankijad ja ettevõtjad saaksid paremini suhelda ning pakkumist ja nõudmist saaks tõhusalt koordineerida; on seetõttu seisukohal, et kui nähakse ette läbirääkimismenetluse laiendusi, tuleks kasutusele võtta ka täiendavad tagatised väärkasutuse vastu, näiteks hankija kohustus kehtestada algusest peale kõigile pakkujatele mingidki miinimumtingimused seoses menetluse täitmisega, nagu tehakse ka mõistlike erahangete puhul, ning kehtestama nõuded kirjalikele dokumentidele; |
| --- | --- |

29.

pooldab hindamise läbiviimist küsimuses, kas lisaks seni kehtivates direktiivides ette nähtule võiks lubada kogu ELi hõlmava avaldamisega läbirääkimismenetluse laialdasemat kasutamist, nii et hankijad ja ettevõtjad saaksid paremini suhelda ning pakkumist ja nõudmist saaks tõhusalt koordineerida; on seetõttu seisukohal, et kui nähakse ette läbirääkimismenetluse laiendusi, tuleks kasutusele võtta ka täiendavad tagatised väärkasutuse vastu, näiteks hankija kohustus kehtestada algusest peale kõigile pakkujatele mingidki miinimumtingimused seoses menetluse täitmisega, nagu tehakse ka mõistlike erahangete puhul, ning kehtestama nõuded kirjalikele dokumentidele;

| 30. | palub, et komisjon vaataks läbi senised lähenemisviisid tarnijate kvalifitseerimisele (eriti raamlepingud, dünaamilised ostusüsteemid ja kvalifikatsioonisüsteemide kasutamine kommunaalteenuste hankijate poolt), et võimalikud uued lähenemisviisid kvalifitseerimisele vähendaksid kulusid ja ajakulu, oleksid atraktiivsed nii hankijatele kui ka ettevõtjatele ja annaksid parimaid tulemusi; |
| --- | --- |

30.

palub, et komisjon vaataks läbi senised lähenemisviisid tarnijate kvalifitseerimisele (eriti raamlepingud, dünaamilised ostusüsteemid ja kvalifikatsioonisüsteemide kasutamine kommunaalteenuste hankijate poolt), et võimalikud uued lähenemisviisid kvalifitseerimisele vähendaksid kulusid ja ajakulu, oleksid atraktiivsed nii hankijatele kui ka ettevõtjatele ja annaksid parimaid tulemusi;

| 31. | kordab oma nõuet lubada süstemaatiliselt alternatiivseid pakkumisi (või variante), kuna need on innovaatiliste lahenduste edendamisel ja levitamisel üliolulised; rõhutab, et tehnilised kirjeldused, milles viidatakse kasutusomadustele ja funktsionaalsetele nõuetele, ning variantide selgesõnaline lubamine annab pakkujatele võimaluse uuenduslike lahenduste esitamiseks, eriti innovatsioonile avatud sektorites nagu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; palub ka, et analüüsitaks kõiki seadusandlikke ning mitteseadusandlikke võimalusi riigihangete rolli suurendamiseks innovatsiooni edendamisel Euroopas; |
| --- | --- |

31.

kordab oma nõuet lubada süstemaatiliselt alternatiivseid pakkumisi (või variante), kuna need on innovaatiliste lahenduste edendamisel ja levitamisel üliolulised; rõhutab, et tehnilised kirjeldused, milles viidatakse kasutusomadustele ja funktsionaalsetele nõuetele, ning variantide selgesõnaline lubamine annab pakkujatele võimaluse uuenduslike lahenduste esitamiseks, eriti innovatsioonile avatud sektorites nagu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; palub ka, et analüüsitaks kõiki seadusandlikke ning mitteseadusandlikke võimalusi riigihangete rolli suurendamiseks innovatsiooni edendamisel Euroopas;

| 32. | palub komisjonil täpsustada riigihangete õigusraamistikku, eelkõige selles osas, mis puudutab lepingu täitmise etappi (nt kehtiva lepingu „oluline muutmine”, muudatused seoses töövõtjatega ja lepingu lõpetamine); |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil täpsustada riigihangete õigusraamistikku, eelkõige selles osas, mis puudutab lepingu täitmise etappi (nt kehtiva lepingu „oluline muutmine”, muudatused seoses töövõtjatega ja lepingu lõpetamine);

| 33. | avaldab kahetsust, et pakkujatel on oma pakkumistes puuduste parandamiseks ainult piiratud võimalused; palub komisjonil seetõttu selgitada, milliseid puudusi võivad pakkujad parandada ja millised täiendavad kohandamised on lubatud ning kuidas tagada läbipaistvus ja võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

33.

avaldab kahetsust, et pakkujatel on oma pakkumistes puuduste parandamiseks ainult piiratud võimalused; palub komisjonil seetõttu selgitada, milliseid puudusi võivad pakkujad parandada ja millised täiendavad kohandamised on lubatud ning kuidas tagada läbipaistvus ja võrdne kohtlemine;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et hankijatel peaks olema võimalik ametliku hindamisaruande põhjal kasu saada eelnevast kogemusest pakkujaga; soovitab kehtestada väljaarvamistele ajapiirangu, mis peaks tagama läbipaistvuse ja objektiivsuse; juhib tähelepanu vajadusele teha direktiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ seadusandlik täpsustus, mis sätestab, et pakkuja, kes on mõistetud varasemas hankemenetluses süüdi üleastumises, võib saavutada taas usaldusväärsuse pärast seda, kui ta on sisuliselt tõestanud, et on läbinud tõhusa rehabiliteerimisprotsessi; on seisukohal, et selline täpsustus soodustaks korruptsioonivastaseid mehhanisme, toetades korruptiivsete tavade kõrvaldamise kiirendamise algatusi, ning kõrvaldaks tõsiseid puudusi õiguskindluses; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et hankijatel peaks olema võimalik ametliku hindamisaruande põhjal kasu saada eelnevast kogemusest pakkujaga; soovitab kehtestada väljaarvamistele ajapiirangu, mis peaks tagama läbipaistvuse ja objektiivsuse; juhib tähelepanu vajadusele teha direktiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ seadusandlik täpsustus, mis sätestab, et pakkuja, kes on mõistetud varasemas hankemenetluses süüdi üleastumises, võib saavutada taas usaldusväärsuse pärast seda, kui ta on sisuliselt tõestanud, et on läbinud tõhusa rehabiliteerimisprotsessi; on seisukohal, et selline täpsustus soodustaks korruptsioonivastaseid mehhanisme, toetades korruptiivsete tavade kõrvaldamise kiirendamise algatusi, ning kõrvaldaks tõsiseid puudusi õiguskindluses;

| 35. | peab kahetsusväärseks, et rohelises raamatus ei ole märgitud vajakajäämisi, riigihankealaste kogemuste ja teadmiste puudumist ning riigihankestrateegiate ebapiisavust; rõhutab nii hankijate kui turuosaliste professionaalsuse edendamise ja objektiivsuse tagamise tähtsust, eelkõige neile suunatud koolitusprogrammide toetamise kaudu; soovitab rajada olemasolevates riiklikes raamistikes tippkeskuste võrgustiku ja edendada teabe ja heade tavade vahetust liikmesriikide vahel; innustab ühtlasi nii siseriikliku kui ka ELi tasandi katusorganisatsioone võtma endale ühiselt ülesandeks teha asjakohane teave kättesaadavaks ning hõlbustada oma liikmete vahelist teabevahetust kogu Euroopas; rõhutab ülevaatlike ja lihtsalt mõistetavate käsiraamatute tähtsust nii hankijatele kui ka pakkujatele; avaldab kahetsust, et sellise dokumendid nagu 2005. aastal avaldatud „Rohelised ostud! Keskkonnateadlike riigihangete käsiraamat” ja 2010. aastal avaldatud „Sotsiaalne ostmine – suunis sotsiaalsete kaalutluste arvesse võtmiseks hankemenetluste puhul” ei ole selles osas eriti kasulikud; |
| --- | --- |

35.

peab kahetsusväärseks, et rohelises raamatus ei ole märgitud vajakajäämisi, riigihankealaste kogemuste ja teadmiste puudumist ning riigihankestrateegiate ebapiisavust; rõhutab nii hankijate kui turuosaliste professionaalsuse edendamise ja objektiivsuse tagamise tähtsust, eelkõige neile suunatud koolitusprogrammide toetamise kaudu; soovitab rajada olemasolevates riiklikes raamistikes tippkeskuste võrgustiku ja edendada teabe ja heade tavade vahetust liikmesriikide vahel; innustab ühtlasi nii siseriikliku kui ka ELi tasandi katusorganisatsioone võtma endale ühiselt ülesandeks teha asjakohane teave kättesaadavaks ning hõlbustada oma liikmete vahelist teabevahetust kogu Euroopas; rõhutab ülevaatlike ja lihtsalt mõistetavate käsiraamatute tähtsust nii hankijatele kui ka pakkujatele; avaldab kahetsust, et sellise dokumendid nagu 2005. aastal avaldatud „Rohelised ostud! Keskkonnateadlike riigihangete käsiraamat” ja 2010. aastal avaldatud „Sotsiaalne ostmine – suunis sotsiaalsete kaalutluste arvesse võtmiseks hankemenetluste puhul” ei ole selles osas eriti kasulikud;

| 36. | märgib, et ainult 1,4 protsendi lepingute puhul kasutatakse alltöövõtjatena teise liikmesriigi ettevõtjat; rõhutab, et hankijate ja pakkujate professionaalsuse tõstmine ja parem koolitus aitaks tugevdada konkurentsi kogu ELis ja paremini ära kasutada riigihangete siseturu eeliseid; |
| --- | --- |

36.

märgib, et ainult 1,4 protsendi lepingute puhul kasutatakse alltöövõtjatena teise liikmesriigi ettevõtjat; rõhutab, et hankijate ja pakkujate professionaalsuse tõstmine ja parem koolitus aitaks tugevdada konkurentsi kogu ELis ja paremini ära kasutada riigihangete siseturu eeliseid;

Neljas ülesanne: VKEde juurdepääsu parandamine

| 37. | rõhutab, et tööhõive, innovatsiooni ja majanduskasvu säilitamise seisukohalt on ülioluline, et VKEdel, kes on Euroopa majanduse käivitav jõud, oleks lihtne juurdepääs riigihangetele; rõhutab, et menetluste ja haldusformaalsuste lihtsustamine, VKEde-sõbralike strateegiate koostamine ja heade tavade koodeksi rakendamine soodustab VKEde juurdepääsu riigihangetele ja võimaldab neil osaleda võrdsemal ja õiglasemal alusel; leiab, et kui võimaldada kõigile majandustegevuses osalejatele lihtsustatud, võrdne ja õiglane juurdepääs riigihangetele, oleks selle tulemuseks maksumaksja raha parem kasutamine; juhib tähelepanu sellele, et VKEdel ei ole üldiselt olulist spetsialiseeritud haldussuutlikkust ning seetõttu on oluline minimeerida neile kehtestatud halduskoormust; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et tööhõive, innovatsiooni ja majanduskasvu säilitamise seisukohalt on ülioluline, et VKEdel, kes on Euroopa majanduse käivitav jõud, oleks lihtne juurdepääs riigihangetele; rõhutab, et menetluste ja haldusformaalsuste lihtsustamine, VKEde-sõbralike strateegiate koostamine ja heade tavade koodeksi rakendamine soodustab VKEde juurdepääsu riigihangetele ja võimaldab neil osaleda võrdsemal ja õiglasemal alusel; leiab, et kui võimaldada kõigile majandustegevuses osalejatele lihtsustatud, võrdne ja õiglane juurdepääs riigihangetele, oleks selle tulemuseks maksumaksja raha parem kasutamine; juhib tähelepanu sellele, et VKEdel ei ole üldiselt olulist spetsialiseeritud haldussuutlikkust ning seetõttu on oluline minimeerida neile kehtestatud halduskoormust;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et rahalise seisukorraga seotud valikukriteeriumid, näiteks ettevõtte käibenõuded, peaksid olema kooskõlas konkreetse hanke iseloomuga; hoiatab komisjoni ja liikmesriike paindlike ja kasutajasõbralike vahendite vastuvõtmisel uute tõkete loomise eest VKEdele ning soovitab võtta eelkõige nende huve arvesse; palub komisjonil kaasajastada selleks, et parandada juurdepääsu hankekonkurssidele ja suurendada nende läbipaistvust, eelkõige väiksemate hankijate ja pakkujate huve silmas pidades riigihangete interneti-andmebaasi TED, et muuta see ligipääsetavamaks, parandades selle ligitõmbavust ja kasutajasõbralikkust, pöörates erilist tähelepanu otsingukriteeriumidele ning iga pakkumiskutse kokkuvõtte tõlke kvaliteedile ja täpsusele; soovitab, et TED võiks pakkuda kasutajatele meeldetuletusteenust, et teavitada neid uue pakkumiskonkursi avaldamisest; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et rahalise seisukorraga seotud valikukriteeriumid, näiteks ettevõtte käibenõuded, peaksid olema kooskõlas konkreetse hanke iseloomuga; hoiatab komisjoni ja liikmesriike paindlike ja kasutajasõbralike vahendite vastuvõtmisel uute tõkete loomise eest VKEdele ning soovitab võtta eelkõige nende huve arvesse; palub komisjonil kaasajastada selleks, et parandada juurdepääsu hankekonkurssidele ja suurendada nende läbipaistvust, eelkõige väiksemate hankijate ja pakkujate huve silmas pidades riigihangete interneti-andmebaasi TED, et muuta see ligipääsetavamaks, parandades selle ligitõmbavust ja kasutajasõbralikkust, pöörates erilist tähelepanu otsingukriteeriumidele ning iga pakkumiskutse kokkuvõtte tõlke kvaliteedile ja täpsusele; soovitab, et TED võiks pakkuda kasutajatele meeldetuletusteenust, et teavitada neid uue pakkumiskonkursi avaldamisest;

| 39. | palub komisjonil suurendada teadlikkust sellest, kui oluline on lepingute osadeks jagamine ja kaaluda „täida või selgita” põhimõtte rakendamist, mille kohaselt tuleb sellistes küsimustes nagu osadeks jagamine eeskirju täita või nende täitmata jätmist selgitada; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil suurendada teadlikkust sellest, kui oluline on lepingute osadeks jagamine ja kaaluda „täida või selgita” põhimõtte rakendamist, mille kohaselt tuleb sellistes küsimustes nagu osadeks jagamine eeskirju täita või nende täitmata jätmist selgitada;

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et hankijad peaksid rohkem ära kasutama võimalusi jagada riigihanked osadeks, mis annaks VKEdele parema võimaluse riigihangetes kvalitatiivsetel ja kvantitatiivsetel alustel osaleda ning parandaks konkurentsi taset; julgustab VKEsid kasutama ühise hankemenetluse ja hangete ühendamise võimalust, mis võimaldaks saavutada neil mastaabisäästu näiteks logistika ja transpordi valdkonnas; julgustab riigiasutusi selliste nüüdisaegsete ja vabatahtlike lepinguvormide kaalumisel paindlikkusele; kutsub komisjoni üles analüüsima kõiki võimalusi, kuidas julgustada VKEsid ajutiselt või alaliselt ühinema, et nad suudaksid esitada pakkumisi partiideks jaotamata hangete puhul, mitte ainult allhankijatena; palub komisjonil uurida seoses sellega eriti praegust tava kasutada VKEsid allhankijatena sageli põhitöövõtjaga kokku lepitud tingimustest halvematel tingimustel, selliste hangete puhul, mida ei ole jagatud osadesse ja mis on VKEdele hankemenetluses osalemiseks liiga suured; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu sellele, et hankijad peaksid rohkem ära kasutama võimalusi jagada riigihanked osadeks, mis annaks VKEdele parema võimaluse riigihangetes kvalitatiivsetel ja kvantitatiivsetel alustel osaleda ning parandaks konkurentsi taset; julgustab VKEsid kasutama ühise hankemenetluse ja hangete ühendamise võimalust, mis võimaldaks saavutada neil mastaabisäästu näiteks logistika ja transpordi valdkonnas; julgustab riigiasutusi selliste nüüdisaegsete ja vabatahtlike lepinguvormide kaalumisel paindlikkusele; kutsub komisjoni üles analüüsima kõiki võimalusi, kuidas julgustada VKEsid ajutiselt või alaliselt ühinema, et nad suudaksid esitada pakkumisi partiideks jaotamata hangete puhul, mitte ainult allhankijatena; palub komisjonil uurida seoses sellega eriti praegust tava kasutada VKEsid allhankijatena sageli põhitöövõtjaga kokku lepitud tingimustest halvematel tingimustel, selliste hangete puhul, mida ei ole jagatud osadesse ja mis on VKEdele hankemenetluses osalemiseks liiga suured;

| 41. | teeb ettepaneku lubada enda kinnitusi, kus see on asjakohane, ja nõuda originaaldokumente ainult esialgsesse nimekirja kantud kandidaatidelt või edukalt pakkujalt, vältides samas ebaõigetest deklaratsioonidest tingitud võimalikke viivitusi ja turumoonutusi; palub komisjonil edendada nn elektroonilise riigihangete passi võimalust, mille on heaks kiitnud kõik liikmesriigid ja millega nähakse ette, et ettevõtja täidab riigihankeid käsitlevates ELi õigusaktides sätestatud tingimusi; toonitab, et Euroopa eelkvalifitseerimissüsteem võiks olla kasulik vahend, kui seda hoitaks lihtsa, odava ja VKEdele kergesti ligipääsetavana; |
| --- | --- |

41.

teeb ettepaneku lubada enda kinnitusi, kus see on asjakohane, ja nõuda originaaldokumente ainult esialgsesse nimekirja kantud kandidaatidelt või edukalt pakkujalt, vältides samas ebaõigetest deklaratsioonidest tingitud võimalikke viivitusi ja turumoonutusi; palub komisjonil edendada nn elektroonilise riigihangete passi võimalust, mille on heaks kiitnud kõik liikmesriigid ja millega nähakse ette, et ettevõtja täidab riigihankeid käsitlevates ELi õigusaktides sätestatud tingimusi; toonitab, et Euroopa eelkvalifitseerimissüsteem võiks olla kasulik vahend, kui seda hoitaks lihtsa, odava ja VKEdele kergesti ligipääsetavana;

Viies ülesanne: nõuetekohaste menetluste tagamine ja ebaõiglaste eeliste vältimine

| 42. | palub komisjonil riigihangetes esineva korruptsiooniga võitlemiseks edendada tõhusamaid aruandlustavasid, sealhulgas liikmesriikide vahelist teabevahetust ebamõistlike pakkujate välistamise osas; kutsub komisjoni üles Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioonis 1729(2010) (9) antud soovituste kohaselt välja töötama teabeandjate kaitsmise konkreetseid eeskirju ning edendama haridustegevust nii institutsioonilisel tasandil kui üldsuse seas; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil riigihangetes esineva korruptsiooniga võitlemiseks edendada tõhusamaid aruandlustavasid, sealhulgas liikmesriikide vahelist teabevahetust ebamõistlike pakkujate välistamise osas; kutsub komisjoni üles Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioonis 1729(2010) (9) antud soovituste kohaselt välja töötama teabeandjate kaitsmise konkreetseid eeskirju ning edendama haridustegevust nii institutsioonilisel tasandil kui üldsuse seas;

| 43. | märgib, et teatavad liikmesriigid juba rakendavad tõhusaid riigihankemenetlusi, mis tagavad läbipaistvuse ja maksumaksja raha nõuetekohase kasutamise; palub komisjonil uurida liikmesriikide häid tavasid asjaomases valdkonnas ning teha kindlaks riigihanke kõige tõhusamad põhimõtted ELis; |
| --- | --- |

43.

märgib, et teatavad liikmesriigid juba rakendavad tõhusaid riigihankemenetlusi, mis tagavad läbipaistvuse ja maksumaksja raha nõuetekohase kasutamise; palub komisjonil uurida liikmesriikide häid tavasid asjaomases valdkonnas ning teha kindlaks riigihanke kõige tõhusamad põhimõtted ELis;

| 44. | juhib tähelepanu sellele, et korruptsiooni- ja onupojapoliitikavastane võitlus on üks direktiivide eesmärke; toonitab, et liikmesriikide probleemid selles valdkonnas on erinevad ning et üksikasjalikumal Euroopa lähenemisviisil on oht õõnestada eeskirjade ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks tehtavaid pingutusi ning tekitada selle asemel bürokraatiat juurde; juhib tähelepanu sellele, et korruptsioonivastases võitluses on kesksel kohal läbipaistvuse ja konkurentsi põhimõtted; palub koostada ühtse lähenemisviisi rehabilitatsioonimeetmetele, et vältida turu moonutamist ja tagada nii ettevõtjate kui ka hankijate jaoks õiguskindlus; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu sellele, et korruptsiooni- ja onupojapoliitikavastane võitlus on üks direktiivide eesmärke; toonitab, et liikmesriikide probleemid selles valdkonnas on erinevad ning et üksikasjalikumal Euroopa lähenemisviisil on oht õõnestada eeskirjade ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks tehtavaid pingutusi ning tekitada selle asemel bürokraatiat juurde; juhib tähelepanu sellele, et korruptsioonivastases võitluses on kesksel kohal läbipaistvuse ja konkurentsi põhimõtted; palub koostada ühtse lähenemisviisi rehabilitatsioonimeetmetele, et vältida turu moonutamist ja tagada nii ettevõtjate kui ka hankijate jaoks õiguskindlus;

| 45. | on seisukohal, et kuna riigihanked on seotud avalike vahenditega, peaksid need olema läbipaistvad ja avatud avalikule kontrollile; palub komisjonilt täpsustust seoses kohaliku tasandi ja teistele riigiasutustele õiguskindluse tagamise ja võimaluse loomisega teavitada kodanikke oma lepingulistest kohustustest; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et kuna riigihanked on seotud avalike vahenditega, peaksid need olema läbipaistvad ja avatud avalikule kontrollile; palub komisjonilt täpsustust seoses kohaliku tasandi ja teistele riigiasutustele õiguskindluse tagamise ja võimaluse loomisega teavitada kodanikke oma lepingulistest kohustustest;

| 46. | kutsub komisjoni üles hindama eriti madalate pakkumistega seotud probleeme ning tegema ettepanekuid sobivate lahenduste kohta; soovitab hankijatel anda ebatavaliselt madalate pakkumiste korral teistele pakkujatele varakult piisavalt teavet, et võimaldada neil hinnata, kas oleks põhjust algatada kontrollimenetlus; nõuab suuremat ühtsust ELi ühise väliskaubanduspoliitika ja ebatavaliselt madalaid pakkumisi aktsepteerivate liikmesriikide tavade vahel; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles hindama eriti madalate pakkumistega seotud probleeme ning tegema ettepanekuid sobivate lahenduste kohta; soovitab hankijatel anda ebatavaliselt madalate pakkumiste korral teistele pakkujatele varakult piisavalt teavet, et võimaldada neil hinnata, kas oleks põhjust algatada kontrollimenetlus; nõuab suuremat ühtsust ELi ühise väliskaubanduspoliitika ja ebatavaliselt madalaid pakkumisi aktsepteerivate liikmesriikide tavade vahel;

Kuues ülesanne: e-hankemenetluse laialdasem kasutamine

| 47. | tunneb heameelt komisjoni e-hangete laiema kasutuselevõtu teemalise rohelise raamatu üle; juhib tähelepanu sellele, et e-hangete tegevuskava ei ole suutnud oma eesmärki saavutada ning et kõigil valitsustasanditel, k.a ELi tasandil, on vaja rohkem poliitilist juhtimist, et säilitada ja kiirendada üleminekut e-hangetele; soovib tagada, et vähemalt 50 % riigihanketehingutest nii ELi institutsioonides kui liikmesriikides toimuks elektrooniliselt, mis on kooskõlas liikmesriikide valitsuste 2005. aastal Manchesteris peetud e-valitsemist käsitleval ministrite konverentsil seatud eesmärgiga; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt komisjoni e-hangete laiema kasutuselevõtu teemalise rohelise raamatu üle; juhib tähelepanu sellele, et e-hangete tegevuskava ei ole suutnud oma eesmärki saavutada ning et kõigil valitsustasanditel, k.a ELi tasandil, on vaja rohkem poliitilist juhtimist, et säilitada ja kiirendada üleminekut e-hangetele; soovib tagada, et vähemalt 50 % riigihanketehingutest nii ELi institutsioonides kui liikmesriikides toimuks elektrooniliselt, mis on kooskõlas liikmesriikide valitsuste 2005. aastal Manchesteris peetud e-valitsemist käsitleval ministrite konverentsil seatud eesmärgiga;

| 48. | toonitab, et komisjon täidab standardiseerimise ja infrastruktuuri küsimuste edendamisel ainulaadset rolli – näiteks e-allkirjade ja ajatemplite jaoks on turvalisuskaalutlustel vaja ühiselt kokku lepitud vormingut; palub komisjonil töötada välja asjaomased ühised standardid; rõhutab, et pakkuja tuvastamisel rakendatavad koormavad tehnilised nõuded võivad mõjuda ettevõtjatele takistustena; rõhutab seoses sellega vajadust töötada välja standardiseeritud e-allkirja süsteem; palub liikmesriikidel teha kättesaadavaks selliste tõendite valideerimise teenus, mille on väljastanud sertifitseerimisteenuse osutajad nende järelevalve all; |
| --- | --- |

48.

toonitab, et komisjon täidab standardiseerimise ja infrastruktuuri küsimuste edendamisel ainulaadset rolli – näiteks e-allkirjade ja ajatemplite jaoks on turvalisuskaalutlustel vaja ühiselt kokku lepitud vormingut; palub komisjonil töötada välja asjaomased ühised standardid; rõhutab, et pakkuja tuvastamisel rakendatavad koormavad tehnilised nõuded võivad mõjuda ettevõtjatele takistustena; rõhutab seoses sellega vajadust töötada välja standardiseeritud e-allkirja süsteem; palub liikmesriikidel teha kättesaadavaks selliste tõendite valideerimise teenus, mille on väljastanud sertifitseerimisteenuse osutajad nende järelevalve all;

| 49. | toonitab, et erinevate süsteemide koostoimivuse tagamiseks ja pakkujaga seotuse vältimiseks tuleb järgida avatud standardeid ja tehnoloogilist neutraalsust; palub komisjonil tagada liikmesriikides juba olemas olevate erinevate e-hanke platvormide tõeline koostoimivus, kasutades rohkem selliste ELi algatuste tulemusi nagu PEPPOL ja e-CERTIS; |
| --- | --- |

49.

toonitab, et erinevate süsteemide koostoimivuse tagamiseks ja pakkujaga seotuse vältimiseks tuleb järgida avatud standardeid ja tehnoloogilist neutraalsust; palub komisjonil tagada liikmesriikides juba olemas olevate erinevate e-hanke platvormide tõeline koostoimivus, kasutades rohkem selliste ELi algatuste tulemusi nagu PEPPOL ja e-CERTIS;

| 50. | juhib tähelepanu sellele, et õigusaktide ettepanekud e-hangete laiemaks kasutuselevõtuks ja lihtsustamiseks tuleks integreerida peamiste riigihankedirektiivide läbivaatamisse ning viia kooskõlla reguleerimisala ning üldiste riigihanke-eeskirjadega, näiteks künnistega seotud kohustustega; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu sellele, et õigusaktide ettepanekud e-hangete laiemaks kasutuselevõtuks ja lihtsustamiseks tuleks integreerida peamiste riigihankedirektiivide läbivaatamisse ning viia kooskõlla reguleerimisala ning üldiste riigihanke-eeskirjadega, näiteks künnistega seotud kohustustega;

| 51. | toonitab, et e-hanked võivad soodustada kogu hankeprotsessi lihtsustamist ja suurendada tõhusust, mis tooks kaasa raha- ja ajakulu olulise vähenemise nii ettevõtjate kui ka riigiasutuste jaoks ning suurema läbipaistvuse ja ligipääsetavuse; juhib tähelepanu sellele, et eelkõige elektroonilised riigihanked avavad uusi väljavaateid halduse ajakohastamiseks riigihangete valdkonnas; rõhutab veel kord, et e-hanked peaksid olema vähem kulukad, sihipärasemad ja läbipaistvamad kui traditsioonilised hankemenetlused; on siiski veendunud, et parandamisruumi on ja lisatööd tuleks teha seoses juurdepääsuga usaldusväärsele, võrreldavale ja objektiivsele teabele ja statistikale; palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada e-hanke piiriülest kasutamist; |
| --- | --- |

51.

toonitab, et e-hanked võivad soodustada kogu hankeprotsessi lihtsustamist ja suurendada tõhusust, mis tooks kaasa raha- ja ajakulu olulise vähenemise nii ettevõtjate kui ka riigiasutuste jaoks ning suurema läbipaistvuse ja ligipääsetavuse; juhib tähelepanu sellele, et eelkõige elektroonilised riigihanked avavad uusi väljavaateid halduse ajakohastamiseks riigihangete valdkonnas; rõhutab veel kord, et e-hanked peaksid olema vähem kulukad, sihipärasemad ja läbipaistvamad kui traditsioonilised hankemenetlused; on siiski veendunud, et parandamisruumi on ja lisatööd tuleks teha seoses juurdepääsuga usaldusväärsele, võrreldavale ja objektiivsele teabele ja statistikale; palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada e-hanke piiriülest kasutamist;

| 52. | juhib tähelepanu sellele, et seadusandlus ei ole ainus tee muutuste edendamiseks; palub seetõttu komisjonil uurida uusi võimalusi rahvusvaheliseks kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks ning teadmiste edastamiseks kohaliku ja piirkondliku tasandi osapoolte seas; toonitab tungivat vajadust parandada e-hangetega tegelevate töötajate suutlikkust ja arusaamist ning toetada riiklike ja/või ELi algatuste kaudu VKEsid teadmiste ja suutlikkuse arendamisel, et tagada VKEdele ja suurettevõtetele võrdsed võimalused; väljendab heameelt vahendi Euroopa ühendamise rahastamisvahendi üle, mis aitab edendada piiriüleseid riigihankeid ja võimaldab seega digitaalsel ühtsel turul areneda; |
| --- | --- |

52.

juhib tähelepanu sellele, et seadusandlus ei ole ainus tee muutuste edendamiseks; palub seetõttu komisjonil uurida uusi võimalusi rahvusvaheliseks kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks ning teadmiste edastamiseks kohaliku ja piirkondliku tasandi osapoolte seas; toonitab tungivat vajadust parandada e-hangetega tegelevate töötajate suutlikkust ja arusaamist ning toetada riiklike ja/või ELi algatuste kaudu VKEsid teadmiste ja suutlikkuse arendamisel, et tagada VKEdele ja suurettevõtetele võrdsed võimalused; väljendab heameelt vahendi Euroopa ühendamise rahastamisvahendi üle, mis aitab edendada piiriüleseid riigihankeid ja võimaldab seega digitaalsel ühtsel turul areneda;

| 53. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni 2011.–2015. aasta e-valitsuse tegevuskavas välja kuulutatud kavatsuse üle arendada platvorm epractice.eu tõhusaks liikmesriikide ja e-valitsuse praktikute vahelise kogemuste ja teabe jagamise vahendiks ning nõuab tungivalt, et selle tegevusala laiendataks kohaliku ja piirkondliku tasandi praktikutele; |
| --- | --- |

53.

tunneb heameelt Euroopa Komisjoni 2011.–2015. aasta e-valitsuse tegevuskavas välja kuulutatud kavatsuse üle arendada platvorm epractice.eu tõhusaks liikmesriikide ja e-valitsuse praktikute vahelise kogemuste ja teabe jagamise vahendiks ning nõuab tungivalt, et selle tegevusala laiendataks kohaliku ja piirkondliku tasandi praktikutele;

*

* *

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004.

(2)  ELT L 335, 20.12.2007, lk 31.

(3)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0233.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0146.

(6)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 38.

(7)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 10.

(8)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/smes_access_to_public_procurement_final_report_2010_en.pdf

(9)  Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioon nr 1729(2010) teabeandjate kaitse kohta, vastu võetud 29. aprillil 2010.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/35

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Töötajate liikuvuse edendamine

P7_TA(2011)0455

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (2010/2273(INI))

2013/C 131 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 21, 45 ja 47 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 15, 21, 29, 34 ja 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 21, 45 ja 47 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 15, 21, 29, 34 ja 45;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 151; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 151;

| — | võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrust (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrust (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 14. oktoobri 1991. aasta direktiivi 91/533/EMÜ tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid lepingu või töösuhte tingimustest (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. oktoobri 1991. aasta direktiivi 91/533/EMÜ tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid lepingu või töösuhte tingimustest (2),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 ELi sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 ELi sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise kohta (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil (4), 2008. aasta aruannet direktiivi 2004/38/EÜ (KOM(2008)0840) kohaldamise kohta ning nõukogu 2007. aasta novembri ja 2009. aasta aprilli resolutsioone direktiivi 2004/38/EÜ kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil (4), 2008. aasta aruannet direktiivi 2004/38/EÜ (KOM(2008)0840) kohaldamise kohta ning nõukogu 2007. aasta novembri ja 2009. aasta aprilli resolutsioone direktiivi 2004/38/EÜ kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Suunised direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks” (KOM(2009)0313); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Suunised direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks” (KOM(2009)0313);

| — | võttes arvesse parlamendi õiguskomisjoni tellitud ja Euroopa Kodanike Teenistuse koostatud vaheraporti projekti „Võrdlev uuring direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi õiguskomisjoni tellitud ja Euroopa Kodanike Teenistuse koostatud vaheraporti projekti „Võrdlev uuring direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta”;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised direktiivi 2004/38/EÜ ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks” ning komisjoni kava avaldada lihtsustatud suunised ELi kodanikele, kasutades võimalikult hästi ära internetti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised direktiivi 2004/38/EÜ ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks” ning komisjoni kava avaldada lihtsustatud suunised ELi kodanikele, kasutades võimalikult hästi ära internetti;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (5);

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2007. aasta teatist „Liikuvus aitab luua rohkem ja paremaid töökohti: Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)” (KOM(2007)0773); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2007. aasta teatist „Liikuvus aitab luua rohkem ja paremaid töökohti: Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)” (KOM(2007)0773);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2008. aasta teatist „Töötajate vaba liikumise mõju ELi laienemise taustal” (KOM(2008)0765); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2008. aasta teatist „Töötajate vaba liikumise mõju ELi laienemise taustal” (KOM(2008)0765);

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2008. aasta teatist „Uute töökohtade jaoks uued oskused. Tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine” (KOM(2008)0868); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2008. aasta teatist „Uute töökohtade jaoks uued oskused. Tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine” (KOM(2008)0868);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2010. aasta teatist „Töötajate vaba liikumine – õiguste tagamine ja olulisemad muutused” (KOM(2010)0373); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2010. aasta teatist „Töötajate vaba liikumine – õiguste tagamine ja olulisemad muutused” (KOM(2010)0373);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt – kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (KOM(2011)0206), mille kaheteistkümne põhivahendi hulka kuulub töötajate liikuvus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt – kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (KOM(2011)0206), mille kaheteistkümne põhivahendi hulka kuulub töötajate liikuvus;

| — | võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegiat, eriti selle juhtalgatusi „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ja „Noorte liikuvus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegiat, eriti selle juhtalgatusi „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ja „Noorte liikuvus”;

| — | võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 27. novembri 2008. aasta kohtumise järeldusi isikute vaba liikumise õiguse kuritarvitamise ja vääriti tõlgendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 27. novembri 2008. aasta kohtumise järeldusi isikute vaba liikumise õiguse kuritarvitamise ja vääriti tõlgendamise kohta;

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 9. märtsi 2009. aasta kohtumise järeldusi tööjõu geograafilise ja tööalase liikuvuse ning töötajate vaba liikumise kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 9. märtsi 2009. aasta kohtumise järeldusi tööjõu geograafilise ja tööalase liikuvuse ning töötajate vaba liikumise kohta Euroopa Liidus;

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kodakondsusega seotud probleemide ja tulevikuväljavaadete kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kodakondsusega seotud probleemide ja tulevikuväljavaadete kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010) kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010) kohta (7);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Töötajate liikuvuse peamiste tõkete määratlemine ühtsel tööturul” (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Töötajate liikuvuse peamiste tõkete määratlemine ühtsel tööturul” (8);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0258/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0258/2011),

| A. | arvestades, et teises liikmesriigis elamine ja töötamine on üks ELi põhivabadusi – olenemata inimese etnilisest päritolust –, liidu kodakondsuse põhielement ja tunnustatud aluslepingutes, kuid sellegipoolest kasutavad statistika andmetel ikkagi liiga vähesed inimesed seda õigust hoolimata töötajate liikuvuse toetuseks võetud konkreetsetest meetmetest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teises liikmesriigis elamine ja töötamine on üks ELi põhivabadusi – olenemata inimese etnilisest päritolust –, liidu kodakondsuse põhielement ja tunnustatud aluslepingutes, kuid sellegipoolest kasutavad statistika andmetel ikkagi liiga vähesed inimesed seda õigust hoolimata töötajate liikuvuse toetuseks võetud konkreetsetest meetmetest;

| B. | arvestades, et ELi töötajate liikuvust tuleks julgustada kõikjal Euroopa Liidus, kus on vajadus tööhõive järele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi töötajate liikuvust tuleks julgustada kõikjal Euroopa Liidus, kus on vajadus tööhõive järele;

| C. | arvestades, et ELi töötajad võivad vastuvõtvas liikmesriigis tööd otsides kohata raskusi ja probleeme, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi töötajad võivad vastuvõtvas liikmesriigis tööd otsides kohata raskusi ja probleeme,

| D. | arvestades, et õigus elada ja töötada teises ELi liikmesriigis on üks ELi põhivabadusi, liidu kodakondsuse põhielement ja tunnustatud aluslepingutes, kuid sellegipoolest kasutavad statistika andmetel ikkagi liiga vähesed inimesed seda õigust, hoolimata töötajate liikuvuse toetuseks võetud konkreetsetest meetmetest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et õigus elada ja töötada teises ELi liikmesriigis on üks ELi põhivabadusi, liidu kodakondsuse põhielement ja tunnustatud aluslepingutes, kuid sellegipoolest kasutavad statistika andmetel ikkagi liiga vähesed inimesed seda õigust, hoolimata töötajate liikuvuse toetuseks võetud konkreetsetest meetmetest;

| E. | arvestades, et praegune töötajate liikuvuse määr ei ole Euroopa Liidu tööturgude tõhususe parandamiseks piisav; arvestades, et vaid 2,3 % inimestest ELis elab oma kodakondsusriigist erinevas liikmesriigis, kuid 17 % kavatsevad kasutada liikumisvabadust tulevikus ning 48 % kaaluksid koondamise korral töö otsimist mõnes teises riigis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegune töötajate liikuvuse määr ei ole Euroopa Liidu tööturgude tõhususe parandamiseks piisav; arvestades, et vaid 2,3 % inimestest ELis elab oma kodakondsusriigist erinevas liikmesriigis, kuid 17 % kavatsevad kasutada liikumisvabadust tulevikus ning 48 % kaaluksid koondamise korral töö otsimist mõnes teises riigis;

| F. | arvestades, et töötajate vaba liikumine on nii ELi kui ka liikmesriikide jaoks positiivne sotsiaalmajanduslik näide, tähistades olulist edasiminekut ELi integratsiooni, majandusliku arengu, sotsiaalse sidususe, üksikisikute kutsealase edenemise ning eelarvamuste, rassismi ja ksenofoobia vastase võitluse osas, ning et see aitab töötada vastu majanduskriisi negatiivsetele mõjudele ja olla paremini valmis ülemaailmseteks probleemide lahendamiseks, tuues kõik otsustustasandi sidusrühmad kodanikuühiskonnaga dialoogi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et töötajate vaba liikumine on nii ELi kui ka liikmesriikide jaoks positiivne sotsiaalmajanduslik näide, tähistades olulist edasiminekut ELi integratsiooni, majandusliku arengu, sotsiaalse sidususe, üksikisikute kutsealase edenemise ning eelarvamuste, rassismi ja ksenofoobia vastase võitluse osas, ning et see aitab töötada vastu majanduskriisi negatiivsetele mõjudele ja olla paremini valmis ülemaailmseteks probleemide lahendamiseks, tuues kõik otsustustasandi sidusrühmad kodanikuühiskonnaga dialoogi;

| G. | arvestades, et töötajate liikuvuse edendamine on positiivne panus Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive-eesmärkide saavutamisse; kutsub komisjoni hõlmama tööjõu liikuvust oma juhtalgatustes ning liikmesriike võtma oma siseriiklikke strateegiaid ja reformikavu koostades arvesse tööjõu ja geograafilise liikuvuse mõõtmeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töötajate liikuvuse edendamine on positiivne panus Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive-eesmärkide saavutamisse; kutsub komisjoni hõlmama tööjõu liikuvust oma juhtalgatustes ning liikmesriike võtma oma siseriiklikke strateegiaid ja reformikavu koostades arvesse tööjõu ja geograafilise liikuvuse mõõtmeid;

| H. | arvestades, et liiga jäigad tööseadused kahjustavad töötajate liikuvust Euroopas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liiga jäigad tööseadused kahjustavad töötajate liikuvust Euroopas;

| I. | arvestades, et vastavalt komisjoni 18. novembri 2008. aasta teatisele on 2004. ja 2007. aastal ELiga ühinenud riikidest pärinevad liikuvad töötajad avaldanud liikuvaid töötajaid vastuvõtvate liikmesriikide majandusele positiivset mõju; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastavalt komisjoni 18. novembri 2008. aasta teatisele on 2004. ja 2007. aastal ELiga ühinenud riikidest pärinevad liikuvad töötajad avaldanud liikuvaid töötajaid vastuvõtvate liikmesriikide majandusele positiivset mõju;

| J. | arvestades, et meie ühiskondades viimasel ajal tööstuse arengu, globaliseerumise, uute tööstruktuuride, demograafiliste arengute ja transpordivahendite arengu tõttu toimunud areng nõuab suuremat töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et meie ühiskondades viimasel ajal tööstuse arengu, globaliseerumise, uute tööstruktuuride, demograafiliste arengute ja transpordivahendite arengu tõttu toimunud areng nõuab suuremat töötajate liikuvust;

| K. | arvestades, et nendes liikmesriikides, kes ei kohaldanud üleminekumeetmeid 2004. ja 2007. aastal ELiga ühinenud riikidest pärineva tööjõu vabale liikuvusele, ei ole olnud teateid mingitest negatiivsetest mõjudest, kuid mitmed liikmesriigid on siiski otsustanud jätkata piirangute kohaldamist Rumeenia ja Bulgaaria kodanike suhtes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nendes liikmesriikides, kes ei kohaldanud üleminekumeetmeid 2004. ja 2007. aastal ELiga ühinenud riikidest pärineva tööjõu vabale liikuvusele, ei ole olnud teateid mingitest negatiivsetest mõjudest, kuid mitmed liikmesriigid on siiski otsustanud jätkata piirangute kohaldamist Rumeenia ja Bulgaaria kodanike suhtes;

| L. | arvestades, et hoolimata ELi õigusaktidest ja programmidest tööjõu vaba liikumise edendamiseks esineb selle põhivabaduse täielikul rakendamisel endiselt tõkkeid (näiteks sotsiaalsed, keelelised, kultuurilised, juriidilised ja halduslikud tõkked, võõrtöötajate vajadusi mittearvestav vilets tagasisaatmispoliitika, tööalase liikuvuse kaudu saadud kogemuste puudulik tunnustamine, raskused seoses abikaasade ja elukaaslaste tööhõivega ning diplomite ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamise pikalevenivad protsessid); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hoolimata ELi õigusaktidest ja programmidest tööjõu vaba liikumise edendamiseks esineb selle põhivabaduse täielikul rakendamisel endiselt tõkkeid (näiteks sotsiaalsed, keelelised, kultuurilised, juriidilised ja halduslikud tõkked, võõrtöötajate vajadusi mittearvestav vilets tagasisaatmispoliitika, tööalase liikuvuse kaudu saadud kogemuste puudulik tunnustamine, raskused seoses abikaasade ja elukaaslaste tööhõivega ning diplomite ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamise pikalevenivad protsessid);

| M. | arvestades, et majanduskriisi aegadel võib töötajate kutsealane ja geograafiline liikuvus aidata vähendada töötust, viies tööjõu pakkumise kokku nõudlusega, aidates kaasa töökohtade loomise võimalustele, majanduse, ühiskonna ja demograafia kohanemisele struktuursete muudatustega ning majanduskasvu ja ELi konkurentsivõime edendamisele; leiab, et senised kutsekvalifikatsioonide tunnustamise menetlused on suureks takistuseks töötajate liikuvusele Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et majanduskriisi aegadel võib töötajate kutsealane ja geograafiline liikuvus aidata vähendada töötust, viies tööjõu pakkumise kokku nõudlusega, aidates kaasa töökohtade loomise võimalustele, majanduse, ühiskonna ja demograafia kohanemisele struktuursete muudatustega ning majanduskasvu ja ELi konkurentsivõime edendamisele; leiab, et senised kutsekvalifikatsioonide tunnustamise menetlused on suureks takistuseks töötajate liikuvusele Euroopa Liidus;

| N. | arvestades, et need tõkked on vastuolus töötajate ühe põhiõigusega, raskendavad ELi majanduse taastumist ning võivad põhjustada soovitule vastupidist mõju, näiteks suurendada ebaseaduslikku töötamist, laiendada varimajandust ja põhjustada töötajate ekspluateerimist, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et need tõkked on vastuolus töötajate ühe põhiõigusega, raskendavad ELi majanduse taastumist ning võivad põhjustada soovitule vastupidist mõju, näiteks suurendada ebaseaduslikku töötamist, laiendada varimajandust ja põhjustada töötajate ekspluateerimist,

| O. | arvestades, et seksuaalsel sättumusel põhinev diskrimineerimine on vastavalt põhiõiguste harta artiklile 21 keelatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et seksuaalsel sättumusel põhinev diskrimineerimine on vastavalt põhiõiguste harta artiklile 21 keelatud;

| P. | arvestades, et praegune majanduskriis on mõjunud pärssivalt liikuvusele ning tabanud kõige tõsisemalt ajutisi ja osalise tööajaga töötajaid, sealhulgas eriti naisi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et praegune majanduskriis on mõjunud pärssivalt liikuvusele ning tabanud kõige tõsisemalt ajutisi ja osalise tööajaga töötajaid, sealhulgas eriti naisi;

| Q. | arvestades, et tugevat soolist eristust on märgata ka töötajate liikuvuses ELi piires (uuringu andmetel asuvad mehed uue töökoha või töökoha vahetuse tõttu mujale elama palju sagedamini kui naised, mistõttu vastavad protsendilised näitajad on 44 % meeste ja 27 % naiste puhul (9)); arvestades, et liikuvus kui selline vajab põhjalikumat järelevalvet, mille aluseks tuleb võtta sooliselt eristatud andmed, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tugevat soolist eristust on märgata ka töötajate liikuvuses ELi piires (uuringu andmetel asuvad mehed uue töökoha või töökoha vahetuse tõttu mujale elama palju sagedamini kui naised, mistõttu vastavad protsendilised näitajad on 44 % meeste ja 27 % naiste puhul (9)); arvestades, et liikuvus kui selline vajab põhjalikumat järelevalvet, mille aluseks tuleb võtta sooliselt eristatud andmed,

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et komisjoni aruandes KOM(2008)0840 on tuvastatud liikmesriikide pidevaid rikkumisi direktiivi 2004/38/EÜ rakendamisel, mis kahjustavad tööjõu vaba liikumist, ning et see olukord on põhjustanud mitmeid üksikkaebusi, avaldusi ja üle 40 järelpärimise Euroopa Parlamendilt, mille tulemusena on komisjon algatanud viis rikkumismenetlust direktiivi ebakorrektse kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et komisjoni aruandes KOM(2008)0840 on tuvastatud liikmesriikide pidevaid rikkumisi direktiivi 2004/38/EÜ rakendamisel, mis kahjustavad tööjõu vaba liikumist, ning et see olukord on põhjustanud mitmeid üksikkaebusi, avaldusi ja üle 40 järelpärimise Euroopa Parlamendilt, mille tulemusena on komisjon algatanud viis rikkumismenetlust direktiivi ebakorrektse kohaldamise kohta;

| 2. | tervitab komisjoni teatist KOM(2010)0373, milles on kirjeldatud ja selgitatud praegust olukorda seoses tööjõu vaba liikumisega, kuid väljendab kahetsust selle üle, et puuduvad konkreetsed liikuvusega seotud probleeme käsitlevad meetmed või lahendused; |
| --- | --- |

2.

tervitab komisjoni teatist KOM(2010)0373, milles on kirjeldatud ja selgitatud praegust olukorda seoses tööjõu vaba liikumisega, kuid väljendab kahetsust selle üle, et puuduvad konkreetsed liikuvusega seotud probleeme käsitlevad meetmed või lahendused;

| 3. | väljendab heameelt selliste komisjoni algatuste üle nagu „WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism” ning kutsub komisjoni üles laiendama ja täiendama naistööjõu liikuvuse suurendamiseks loodud projektide ulatust; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt selliste komisjoni algatuste üle nagu „WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism” ning kutsub komisjoni üles laiendama ja täiendama naistööjõu liikuvuse suurendamiseks loodud projektide ulatust;

| 4. | kutsub komisjoni üles jätkuvalt edendama tööjõu liikuvust, esitades pikaajalise, laiahaardelise ja multidistsiplinaarse liikuvuse strateegia, eesmärgiga keelata kõik olemasolevad juriidilised, halduslikud ja praktilised tõkked tööjõu vabale liikumisele; nõuab järjekindlat, tõhusat ja läbipaistvat poliitikat, mis keskenduks tööturu ja majanduse arengusuundumuste nõuetele; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles jätkuvalt edendama tööjõu liikuvust, esitades pikaajalise, laiahaardelise ja multidistsiplinaarse liikuvuse strateegia, eesmärgiga keelata kõik olemasolevad juriidilised, halduslikud ja praktilised tõkked tööjõu vabale liikumisele; nõuab järjekindlat, tõhusat ja läbipaistvat poliitikat, mis keskenduks tööturu ja majanduse arengusuundumuste nõuetele;

| 5. | kutsub komisjoni üles parandama tööjõu liikuvust, kavandades ja edendades edasisi strateegiaid, millega tagada lihtsustatud teave võõrtöötajate õiguste kohta ning üldisele arenguprotsessile avalduva liikuvuse kasu kohta ja nii ELi kui ka selle liikmesriikide majandusele; töötajate, nende pereliikmete ja huvitatud osapoolte teadlikkuse tõstmine nende õiguste ja võimaluste ning liikumisvabadust puudutavate olemasolevate vahendite suhtes on ELi õigusaktide tõhusa rakendamise peamine tegur; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles parandama tööjõu liikuvust, kavandades ja edendades edasisi strateegiaid, millega tagada lihtsustatud teave võõrtöötajate õiguste kohta ning üldisele arenguprotsessile avalduva liikuvuse kasu kohta ja nii ELi kui ka selle liikmesriikide majandusele; töötajate, nende pereliikmete ja huvitatud osapoolte teadlikkuse tõstmine nende õiguste ja võimaluste ning liikumisvabadust puudutavate olemasolevate vahendite suhtes on ELi õigusaktide tõhusa rakendamise peamine tegur;

| 6. | kinnitab, et liikuvuse edendamine võib tulemuslikult toimuda ainult siis, kui tugevdatakse märkimisväärselt solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel ning määratletakse selge reguleeriv raamistik seadusliku rände valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

kinnitab, et liikuvuse edendamine võib tulemuslikult toimuda ainult siis, kui tugevdatakse märkimisväärselt solidaarsust ja vastutuse jagamist liikmesriikide vahel ning määratletakse selge reguleeriv raamistik seadusliku rände valdkonnas;

| 7. | palub liikmesriikidel kõrvaldada töötajate liikuvust piiravad takistused, pakkudes isikutele (enamikus naistele), kes asuvad koos abikaasa või partneriga elama teise liikmesriiki, asjakohaseid teenuseid, näiteks uude sotsiaal-kultuurilisse keskkonda integreerumist hõlbustavaid kursuseid, nagu keelekursusi ja kutsekoolitusi; |
| --- | --- |

7.

palub liikmesriikidel kõrvaldada töötajate liikuvust piiravad takistused, pakkudes isikutele (enamikus naistele), kes asuvad koos abikaasa või partneriga elama teise liikmesriiki, asjakohaseid teenuseid, näiteks uude sotsiaal-kultuurilisse keskkonda integreerumist hõlbustavaid kursuseid, nagu keelekursusi ja kutsekoolitusi;

| 8. | märgib siiski, et liikumine peaks jääma vabatahtlikuks; rõhutab, et ELi tasandil tuleks paremini leevendada liikuvuse kasvu negatiivseid kõrvalmõjusid, mis toovad kaasa ajude väljavoolu ja noorte väljavoolu, samuti negatiivseid mõjusid perekondade sidususele ja lastele ühe või mõlema vanema välismaal töötamisel; |
| --- | --- |

8.

märgib siiski, et liikumine peaks jääma vabatahtlikuks; rõhutab, et ELi tasandil tuleks paremini leevendada liikuvuse kasvu negatiivseid kõrvalmõjusid, mis toovad kaasa ajude väljavoolu ja noorte väljavoolu, samuti negatiivseid mõjusid perekondade sidususele ja lastele ühe või mõlema vanema välismaal töötamisel;

| 9. | kutsub liikmesriike üles looma koostöömehhanisme, mille eesmärk on vältida hävitavat mõju perekondadele ja eelkõige lastele, mida põhjustab lahusolek vanematest ning laste ja vanemate vaheline kaugus; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles looma koostöömehhanisme, mille eesmärk on vältida hävitavat mõju perekondadele ja eelkõige lastele, mida põhjustab lahusolek vanematest ning laste ja vanemate vaheline kaugus;

Haldusalane lihtsustamine ja juriidilised aspektid

| 10. | tuletab aluslepingute ja olemasolevate õigusaktide sätteid arvestades meelde, et liikmesriigid on kohustatud lihtsustama tööjõu vaba liikumisega seotud halduskorda, nii et seda õigust saaks optimaalseimal viisil rakendada, ning vältima põhjendamatuid, mittevajalikke ja tülikaid haldusprotseduure, mis piiravad selle õiguse rakendamist; |
| --- | --- |

10.

tuletab aluslepingute ja olemasolevate õigusaktide sätteid arvestades meelde, et liikmesriigid on kohustatud lihtsustama tööjõu vaba liikumisega seotud halduskorda, nii et seda õigust saaks optimaalseimal viisil rakendada, ning vältima põhjendamatuid, mittevajalikke ja tülikaid haldusprotseduure, mis piiravad selle õiguse rakendamist;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks sünergia tekitamise eesmärgil haldustavade ühtlustamist ja halduskoostööd liikmesriikide asutuste vahel; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks sünergia tekitamise eesmärgil haldustavade ühtlustamist ja halduskoostööd liikmesriikide asutuste vahel;

| 12. | julgustab liikmesriike looma tõhusamaid suhtluskanaleid võõrtöötajate ja vastavate riigitalituste vahel, nii et töötajatel oleks täielik juurdepääs nende õigusi ja kohustusi puudutavale teabele; |
| --- | --- |

12.

julgustab liikmesriike looma tõhusamaid suhtluskanaleid võõrtöötajate ja vastavate riigitalituste vahel, nii et töötajatel oleks täielik juurdepääs nende õigusi ja kohustusi puudutavale teabele;

| 13. | rõhutab, et töötajate õigusi on võimalik rakendada sel juhul, kui ELi võõrtöötaja töötab vastuvõtvas liikmesriigis seaduslikult; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et töötajate õigusi on võimalik rakendada sel juhul, kui ELi võõrtöötaja töötab vastuvõtvas liikmesriigis seaduslikult;

| 14. | rõhutab, et naistöötajad, kes kolivad välismaale tegema laste või vanurite hooldamisega seotud tööd (lapsehoidjad, koduabilised või õed), asuvad tihti tööle eraisikute, näiteks perede või pereliikmete juurde ning satuvad seetõttu töötama lepinguta või ebaseaduslikult, mistõttu neil puuduvad neile saadaolevad sotsiaalkindlustuse, tervishoiuga jne seotud õigused ja soodustused; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et naistöötajad, kes kolivad välismaale tegema laste või vanurite hooldamisega seotud tööd (lapsehoidjad, koduabilised või õed), asuvad tihti tööle eraisikute, näiteks perede või pereliikmete juurde ning satuvad seetõttu töötama lepinguta või ebaseaduslikult, mistõttu neil puuduvad neile saadaolevad sotsiaalkindlustuse, tervishoiuga jne seotud õigused ja soodustused;

| 15. | on mures kehtivate tööjõu vaba liikumise direktiivide kehva ülevõtmise ja rakendamise pärast, eriti direktiivi 2004/38/EÜ kolmandate riikide kodanike pereliikmete sisenemis- ja elamisõiguse osas, ning tülikate haldusprotseduuride ja nõutavate lisadokumentide pärast (tööload, tõendid rahuldava majutuskoha kohta), mille nõudmine ei ole kooskõlas direktiiviga 2004/38/EÜ; |
| --- | --- |

15.

on mures kehtivate tööjõu vaba liikumise direktiivide kehva ülevõtmise ja rakendamise pärast, eriti direktiivi 2004/38/EÜ kolmandate riikide kodanike pereliikmete sisenemis- ja elamisõiguse osas, ning tülikate haldusprotseduuride ja nõutavate lisadokumentide pärast (tööload, tõendid rahuldava majutuskoha kohta), mille nõudmine ei ole kooskõlas direktiiviga 2004/38/EÜ;

| 16. | kutsub komisjoni üles kasutama oma aluslepingutest tulenevaid eelisõigusi, jälgides pidevalt ja põhjalikult direktiivi 2004/38/EÜ rakendamist ja kasutades vajadusel oma õigust algatada nõudeid mittetäitvate liikmesriikide vastu rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles kasutama oma aluslepingutest tulenevaid eelisõigusi, jälgides pidevalt ja põhjalikult direktiivi 2004/38/EÜ rakendamist ja kasutades vajadusel oma õigust algatada nõudeid mittetäitvate liikmesriikide vastu rikkumismenetlusi;

| 17. | kutsub liikmesriike üles vaatama läbi sätted, millega reguleeritakse nende tööturule pääsu üleminekuperioodi, mis pikemas perspektiivis võib avaldada negatiivset mõju ELi aluslepingutes sätestatud põhiväärtustele ja -õigustele, nagu liikumisvabadus, mittediskrimineerimine ja solidaarsus ning võrdsed õigused; seepärast peab tervitatavaks mõne liikmesriigi hiljutisi otsuseid avada oma tööturud täielikult mõningatele Euroopa Liiduga 2004. aastal ühinenud liikmesriikidele ning mõistab hukka selliste õigusaktide ettepanekud teistes liikmesriikides, mille eesmärk on kahjustada ELiga 2004. ja 2007. aastal ühinenud liikmesriikide töötajate õigusi; palub komisjonil uurida, kas selline poliitika on vastuolus ELi õigusega; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles vaatama läbi sätted, millega reguleeritakse nende tööturule pääsu üleminekuperioodi, mis pikemas perspektiivis võib avaldada negatiivset mõju ELi aluslepingutes sätestatud põhiväärtustele ja -õigustele, nagu liikumisvabadus, mittediskrimineerimine ja solidaarsus ning võrdsed õigused; seepärast peab tervitatavaks mõne liikmesriigi hiljutisi otsuseid avada oma tööturud täielikult mõningatele Euroopa Liiduga 2004. aastal ühinenud liikmesriikidele ning mõistab hukka selliste õigusaktide ettepanekud teistes liikmesriikides, mille eesmärk on kahjustada ELiga 2004. ja 2007. aastal ühinenud liikmesriikide töötajate õigusi; palub komisjonil uurida, kas selline poliitika on vastuolus ELi õigusega;

| 18. | kutsub komisjoni üles parandama senist kutsekvalifikatsioonide tunnustamise õiguslikku raamistikku, mis on kehtestatud direktiivis 2005/36/EÜ; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles parandama senist kutsekvalifikatsioonide tunnustamise õiguslikku raamistikku, mis on kehtestatud direktiivis 2005/36/EÜ;

| 19. | palub komisjonil läbi vaadata nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (10), et võtta arvesse käesolevas resolutsioonis Euroopa Parlamendi esitatud ettepanekud; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil läbi vaadata nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (10), et võtta arvesse käesolevas resolutsioonis Euroopa Parlamendi esitatud ettepanekud;

| 20. | kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid kohaldaksid „Brüsseli I” määrust (nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2001) kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; rõhutab „Brüsseli I” määruse tähtsust seoses karistuste ja trahvidega töötajate ekspluateerimise eest; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid kohaldaksid „Brüsseli I” määrust (nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2001) kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; rõhutab „Brüsseli I” määruse tähtsust seoses karistuste ja trahvidega töötajate ekspluateerimise eest;

| 21. | kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid rakendaksid direktiivi 2004/38/EÜ igasuguse diskrimineerimiseta, sealhulgas seksuaalse sättumuse alusel; tuletab komisjonile meelde varasemaid üleskutseid tagada liikumisvabadus kõikidele ELi kodanikele ja nende perekondadele, olenemata nende seksuaalsest sättumusest; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid rakendaksid direktiivi 2004/38/EÜ igasuguse diskrimineerimiseta, sealhulgas seksuaalse sättumuse alusel; tuletab komisjonile meelde varasemaid üleskutseid tagada liikumisvabadus kõikidele ELi kodanikele ja nende perekondadele, olenemata nende seksuaalsest sättumusest;

Seosed teiste poliitikavaldkondadega

| 22. | märgib, et tööjõu vaba liikumise õigust ei saa vaadelda lahus teistest ELi õigustest ja põhimõtetest ning et austus Euroopa sotsiaalmudeli ja õiguste vastu, mis on tagatud Euroopa inimõiguste konventsiooniga ja ette nähtud ELi põhiõiguste hartaga, võimaldavad pakkuda inimväärseid töökohti, sobivaid töötingimusi, muu hulgas kaitset ja ohutust töökohal, õigust sotsiaalkindlustusele, võrdset kohtlemist, perekonnaelu ja tööelu ühitamist ja teenuste osutamise vabadust; rõhutab, et hääleõigus kohalikel, piirkondlikel ja Euroopa valimistel on nende õiguste tähtis osa ja kutsub üles selle paremale rakendamisele; märgib, et hääleõigus liikmesriikide siseriiklikel valimistel võib kaduda, usub, et seda küsimust tuleks kaaluda; |
| --- | --- |

22.

märgib, et tööjõu vaba liikumise õigust ei saa vaadelda lahus teistest ELi õigustest ja põhimõtetest ning et austus Euroopa sotsiaalmudeli ja õiguste vastu, mis on tagatud Euroopa inimõiguste konventsiooniga ja ette nähtud ELi põhiõiguste hartaga, võimaldavad pakkuda inimväärseid töökohti, sobivaid töötingimusi, muu hulgas kaitset ja ohutust töökohal, õigust sotsiaalkindlustusele, võrdset kohtlemist, perekonnaelu ja tööelu ühitamist ja teenuste osutamise vabadust; rõhutab, et hääleõigus kohalikel, piirkondlikel ja Euroopa valimistel on nende õiguste tähtis osa ja kutsub üles selle paremale rakendamisele; märgib, et hääleõigus liikmesriikide siseriiklikel valimistel võib kaduda, usub, et seda küsimust tuleks kaaluda;

| 23. | kutsub komisjoni koostama tulemustabelit, mis esitleb liidu vaba liikumise õigust kasutada soovivate töötajate ees seisvaid takistusi ja nende ületamist liikmesriikide poolt, et hinnata, kas selliste takistustega tegeldakse põhjalikult ja tõhusalt; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni koostama tulemustabelit, mis esitleb liidu vaba liikumise õigust kasutada soovivate töötajate ees seisvaid takistusi ja nende ületamist liikmesriikide poolt, et hinnata, kas selliste takistustega tegeldakse põhjalikult ja tõhusalt;

| 24. | kutsub komisjoni hindama põhjalikult majanduse hetkeolukorda liikmesriikides seoses tööturgudega; kutsub liikmesriike üles rändepoliitikaid tööjõu osas paremini integreerima, et vähendada tööjõu puudujääke, ning pidama seejuures silmas sisemise tootmise soodustamist; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni hindama põhjalikult majanduse hetkeolukorda liikmesriikides seoses tööturgudega; kutsub liikmesriike üles rändepoliitikaid tööjõu osas paremini integreerima, et vähendada tööjõu puudujääke, ning pidama seejuures silmas sisemise tootmise soodustamist;

| 25. | avaldab komisjonile kiitust töötajate liikuvuse sidumise üle Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning on seisukohal, et see on heaolu parandamiseks ELis mõistliku ja jätkusuutliku töökohtade loomise kaudu kriitilise tähtsusega; |
| --- | --- |

25.

avaldab komisjonile kiitust töötajate liikuvuse sidumise üle Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning on seisukohal, et see on heaolu parandamiseks ELis mõistliku ja jätkusuutliku töökohtade loomise kaudu kriitilise tähtsusega;

| 26. | rõhutab, kui oluline on, et töötajate võrdne kohtlemine koos töötajate õiguste asjakohase kaitsega oleks asjaomases liikmesriigis kooskõlas kehtivate eeskirjadega, mis on sätestatud riiklikes õigusaktides ja kollektiivlepingutes; on veendunud, et kogu ELis tuleks kohaldada põhimõtet „võrdse töö eest võrdsel kohal võrdne palk” koos soolise võrdõiguslikkusega, et hoida ära palga- ja sotsiaalset dumpingut; rõhutab, et õigused on kõigile kasulikud ainult siis, kui neid korralikult rakendatakse ja jõustatakse; kutsub nendel eesmärkidel komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama, et vaba liikumist ei kasutataks kunagi ebavõrdse kohtlemise, palga- ja sotsiaalse dumpingu eesmärgil; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, kui oluline on, et töötajate võrdne kohtlemine koos töötajate õiguste asjakohase kaitsega oleks asjaomases liikmesriigis kooskõlas kehtivate eeskirjadega, mis on sätestatud riiklikes õigusaktides ja kollektiivlepingutes; on veendunud, et kogu ELis tuleks kohaldada põhimõtet „võrdse töö eest võrdsel kohal võrdne palk” koos soolise võrdõiguslikkusega, et hoida ära palga- ja sotsiaalset dumpingut; rõhutab, et õigused on kõigile kasulikud ainult siis, kui neid korralikult rakendatakse ja jõustatakse; kutsub nendel eesmärkidel komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama, et vaba liikumist ei kasutataks kunagi ebavõrdse kohtlemise, palga- ja sotsiaalse dumpingu eesmärgil;

| 27. | on seisukohal, et nii ELi kui liikmesriikide õigusakte on vaja tihedamalt kooskõlastada, et vältida mistahes tüüpi tõkkeid töötajate vaba liikumise õiguse rakendamisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et nii ELi kui liikmesriikide õigusakte on vaja tihedamalt kooskõlastada, et vältida mistahes tüüpi tõkkeid töötajate vaba liikumise õiguse rakendamisel ja kasutamisel;

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes, kehtivate mittediskrimineerimist käsitlevate õigusaktide nõuetekohase rakendamise, võtaksid praktilisi meetmeid liikuvate töötajate võrdse kohtlemise põhimõtte jõustamiseks ning võitleksid eelarvamuste, rassismi ja ksenofoobia vastu; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes, kehtivate mittediskrimineerimist käsitlevate õigusaktide nõuetekohase rakendamise, võtaksid praktilisi meetmeid liikuvate töötajate võrdse kohtlemise põhimõtte jõustamiseks ning võitleksid eelarvamuste, rassismi ja ksenofoobia vastu;

| 29. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tugevdaksid ELi poliitikat, millega võideldakse ELi võõrtöötajate otsese ja kaudse diskrimineerimise, ärakasutamise ning nende õiguste rikkumise vastu Euroopa Liidus, mis toimub võõrtöötajate ebapiisava keeleoskuse või vastuvõtva liikmesriigi tööõiguse ebapiisava tundmise tõttu; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tugevdaksid ELi poliitikat, millega võideldakse ELi võõrtöötajate otsese ja kaudse diskrimineerimise, ärakasutamise ning nende õiguste rikkumise vastu Euroopa Liidus, mis toimub võõrtöötajate ebapiisava keeleoskuse või vastuvõtva liikmesriigi tööõiguse ebapiisava tundmise tõttu;

| 30. | julgustab liikmesriike pöörama suuremat tähelepanu sellele, millised tööturu jälgimise eest vastutavad ametiasutused pühenduvad liikuvate töötajate õiguste kaitsele, parandades eelkõige haridust ja tõstes teadlikkust tööseaduste valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

julgustab liikmesriike pöörama suuremat tähelepanu sellele, millised tööturu jälgimise eest vastutavad ametiasutused pühenduvad liikuvate töötajate õiguste kaitsele, parandades eelkõige haridust ja tõstes teadlikkust tööseaduste valdkonnas;

| 31. | on seisukohal, et muudatuste tegemist liikmesriikide õigusaktidesse, mis käsitlevad sotsiaalkindlustust, tervishoiusüsteemi ja maksustamist, tuleks enne uurida, et teha kindlaks, millist mõju nad avaldavad töötajate vabale liikumisele; nõuab seetõttu, et kehtestataks nõue teostada eelnev piire käsitlev mõjuhinnang, mis annab üksikasjaliku teabe liikumisvabaduse takistuste kohta; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et muudatuste tegemist liikmesriikide õigusaktidesse, mis käsitlevad sotsiaalkindlustust, tervishoiusüsteemi ja maksustamist, tuleks enne uurida, et teha kindlaks, millist mõju nad avaldavad töötajate vabale liikumisele; nõuab seetõttu, et kehtestataks nõue teostada eelnev piire käsitlev mõjuhinnang, mis annab üksikasjaliku teabe liikumisvabaduse takistuste kohta;

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et riikidevahelise liikuvuse kasv nõuab ka sotsiaalsete partnerite, eelkõige ametiühingute aktiivset kaasamist, et pakkuda asjaomastele töötajatele, eriti ajutiselt välismaal töötajatele, piisavat ja tõhusat teavet, tuge ja kaitset nende sotsiaalsete ja töötaja õiguste osas; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu asjaolule, et riikidevahelise liikuvuse kasv nõuab ka sotsiaalsete partnerite, eelkõige ametiühingute aktiivset kaasamist, et pakkuda asjaomastele töötajatele, eriti ajutiselt välismaal töötajatele, piisavat ja tõhusat teavet, tuge ja kaitset nende sotsiaalsete ja töötaja õiguste osas;

| 33. | on seisukohal, et kõikide poliitikate rakendamiseks, mida tööjõu vaba liikumine haarab, on tarvis tegevused kooskõlastada, eriti sellistes valdkondades nagu siseturu väljakujundamine, sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine, täiendavad pensioniõigused, töötajate kaitse, piiriülene arstiabi, haridus ja kutseõpe, meetmed maksude alal, näiteks topeltmaksustamise vältimiseks, ja mittediskrimineerimine; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et kõikide poliitikate rakendamiseks, mida tööjõu vaba liikumine haarab, on tarvis tegevused kooskõlastada, eriti sellistes valdkondades nagu siseturu väljakujundamine, sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine, täiendavad pensioniõigused, töötajate kaitse, piiriülene arstiabi, haridus ja kutseõpe, meetmed maksude alal, näiteks topeltmaksustamise vältimiseks, ja mittediskrimineerimine;

| 34. | rõhutab, et tööjõu piirangud takistavad siseturu toimimist ja et majanduskriisis sai ilmseks vajadus edendada töötajate vaba liikumist; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et tööjõu piirangud takistavad siseturu toimimist ja et majanduskriisis sai ilmseks vajadus edendada töötajate vaba liikumist;

| 35. | kordab, et vastuolude vältimiseks ELi siseturul peavad liikmesriigid tööhõive eesmärgil eelistama liidu kodanikke ja võivad anda eelise kolmandate riikide kodanikele, kes kandideerivad kõrget kvalifikatsiooni nõudvatele töökohtadele, nagu on sätestatud nõukogu 25. mai 2009. aasta direktiivis 2009/50/EÜ kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (11); rõhutab, et oluline on lükata tagasi ELi sinise kaardi taotlused tööturu sektorites, millele teiste liikmesriikide töötajate juurdepääs on üleminekukorra alusel piiratud; |
| --- | --- |

35.

kordab, et vastuolude vältimiseks ELi siseturul peavad liikmesriigid tööhõive eesmärgil eelistama liidu kodanikke ja võivad anda eelise kolmandate riikide kodanikele, kes kandideerivad kõrget kvalifikatsiooni nõudvatele töökohtadele, nagu on sätestatud nõukogu 25. mai 2009. aasta direktiivis 2009/50/EÜ kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (11); rõhutab, et oluline on lükata tagasi ELi sinise kaardi taotlused tööturu sektorites, millele teiste liikmesriikide töötajate juurdepääs on üleminekukorra alusel piiratud;

| 36. | kutsub üles parandama Euroopa ja siseriiklike institutsioonide vahelist kooskõlastamist, et anda kodanikele paremini teavet ja abi ning jälgida, kuidas töötajate vaba liikumist praktikas üle võetakse ja üksikisikute poolt kasutatakse, eesmärgiga kiirendada tööjõu liikuvuse rakendamist; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles parandama Euroopa ja siseriiklike institutsioonide vahelist kooskõlastamist, et anda kodanikele paremini teavet ja abi ning jälgida, kuidas töötajate vaba liikumist praktikas üle võetakse ja üksikisikute poolt kasutatakse, eesmärgiga kiirendada tööjõu liikuvuse rakendamist;

| 37. | on seisukohal, et piisavad sotsiaalkaitse süsteemid hõlbustavad märkimisväärselt töötajate geograafilist ja tööalast liikuvust ning et tööjõu liikuvuse poliitika peab hõlmama ka liikuvate töötajate sotsiaalset kaasatust ja tagasipöörduvate töötajate sotsiaalset taasintegreerimist; rõhutab, et sel eesmärgil on olulised ja vajavad soodustamist juba omandatud õiguste tunnustamine ja eri liikmesriikide süsteemide erinevuse parem mõistmine; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et piisavad sotsiaalkaitse süsteemid hõlbustavad märkimisväärselt töötajate geograafilist ja tööalast liikuvust ning et tööjõu liikuvuse poliitika peab hõlmama ka liikuvate töötajate sotsiaalset kaasatust ja tagasipöörduvate töötajate sotsiaalset taasintegreerimist; rõhutab, et sel eesmärgil on olulised ja vajavad soodustamist juba omandatud õiguste tunnustamine ja eri liikmesriikide süsteemide erinevuse parem mõistmine;

| 38. | kutsub liikmesriike üles võitlema liikuvate töötajate fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise probleemiga; rõhutab vajadust anda neile töötajatele juurdepääs õigustele ja kaitsele; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles võitlema liikuvate töötajate fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise probleemiga; rõhutab vajadust anda neile töötajatele juurdepääs õigustele ja kaitsele;

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike võitlema kõigi ELi töötajate vastu suunatud ksenofoobiaga, pakkudes vahendeid integratsiooniks ja teavitustegevuseks ning mõistmise, kultuurilise mitmekesisuse ja austuse edendamiseks ELi liikuvaid töötajaid vastuvõtvates liikmesriikides; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja liikmesriike võitlema kõigi ELi töötajate vastu suunatud ksenofoobiaga, pakkudes vahendeid integratsiooniks ja teavitustegevuseks ning mõistmise, kultuurilise mitmekesisuse ja austuse edendamiseks ELi liikuvaid töötajaid vastuvõtvates liikmesriikides;

| 40. | rõhutab, et tööjõu vaba liikumise tõhus rakendamine nõuab Euroopa ja liikmesriikide ametivõimude kooskõlastatud meetmeid, et hõlbustada ja lihtsustada halduskorda nimetatud õigusega kaudsemalt seotud küsimustes, nagu sõidukite registreerimise ülekandmine või meditsiiniandmetele juurdepääsemise tagamine, tervishoiutöötajate pädevust hõlmava põhjaliku andmebaasi, topeltmaksustamise vältimine, selged eeskirjad ravikulude hüvitamisel jne; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et tööjõu vaba liikumise tõhus rakendamine nõuab Euroopa ja liikmesriikide ametivõimude kooskõlastatud meetmeid, et hõlbustada ja lihtsustada halduskorda nimetatud õigusega kaudsemalt seotud küsimustes, nagu sõidukite registreerimise ülekandmine või meditsiiniandmetele juurdepääsemise tagamine, tervishoiutöötajate pädevust hõlmava põhjaliku andmebaasi, topeltmaksustamise vältimine, selged eeskirjad ravikulude hüvitamisel jne;

| 41. | on seisukohal, et võõrtöötajate võimalus pensioniõigusi üle kanda on põhielement omandatud õiguste tegeliku kasutamise tagamiseks; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et võõrtöötajate võimalus pensioniõigusi üle kanda on põhielement omandatud õiguste tegeliku kasutamise tagamiseks;

| 42. | on seisukohal, et VKEd võivad toimida majanduse taastumise ja arengu käivitajana, kuna on uute töökohtade loomise esmaseks allikaks; rõhutab seetõttu veel kord, et EL peab võtma kohustuse toetada ja arendada VKEsid (nt mikrokrediidirahastu Progress kaudu), eeskätt oma aktiivsete tööjõupoliitikate ja kutseõppe- ja koolitusprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et VKEd võivad toimida majanduse taastumise ja arengu käivitajana, kuna on uute töökohtade loomise esmaseks allikaks; rõhutab seetõttu veel kord, et EL peab võtma kohustuse toetada ja arendada VKEsid (nt mikrokrediidirahastu Progress kaudu), eeskätt oma aktiivsete tööjõupoliitikate ja kutseõppe- ja koolitusprogrammide kaudu;

| 43. | kutsub piirialasid üles arutama kokkuleppeid tööjõu piiriülese liikuvuse edendamiseks, et saavutada neile piirkondadele vastastikusi (kasulikke) eeliseid; |
| --- | --- |

43.

kutsub piirialasid üles arutama kokkuleppeid tööjõu piiriülese liikuvuse edendamiseks, et saavutada neile piirkondadele vastastikusi (kasulikke) eeliseid;

Vaba liikuvuse edendamise meetmed

| 44. | kutsub liikmesriike üles kaotama olemasolevad üleminekutõkked 2007. aastal ELiga ühinenud riikidest pärineva tööjõu vabale liikuvusele; on seisukohal, et need tõkked kehtestavad topeltstandardid, avaldavad soovitule vastupidist mõju ja kujutavad endast diskrimineerivaid meetmeid Euroopa kodanike vastu, ning kutsub üles kohaldama eelistuse reeglit kõigi ELi kodanike puhul; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles kaotama olemasolevad üleminekutõkked 2007. aastal ELiga ühinenud riikidest pärineva tööjõu vabale liikuvusele; on seisukohal, et need tõkked kehtestavad topeltstandardid, avaldavad soovitule vastupidist mõju ja kujutavad endast diskrimineerivaid meetmeid Euroopa kodanike vastu, ning kutsub üles kohaldama eelistuse reeglit kõigi ELi kodanike puhul;

| 45. | on seisukohal, et töötajate liikuvus Euroopa Liidus on majanduse elavdamiseks ja Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks väga oluline; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid, kus Rumeenia ja Bulgaaria kodanikele kehtivad endiselt tööturu piirangud, kõrvaldaksid need 2011. aasta lõpuks vastavalt ühinemislepingus kehtestatud tähtajale; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et töötajate liikuvus Euroopa Liidus on majanduse elavdamiseks ja Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks väga oluline; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid, kus Rumeenia ja Bulgaaria kodanikele kehtivad endiselt tööturu piirangud, kõrvaldaksid need 2011. aasta lõpuks vastavalt ühinemislepingus kehtestatud tähtajale;

| 46. | nõuab tihedamat ja tõhusamat koostööd pädevate riiklike ametiasutuste vahel, kes kontrollivad töölepingute vastavust riiklikele ja ELi õigusaktidele; märgib, et rikkumiste korral tuleb tagada liikmesriikide vaheline vastastikune abi ja teabevahetus; palub komisjonil seda protsessi jälgida; |
| --- | --- |

46.

nõuab tihedamat ja tõhusamat koostööd pädevate riiklike ametiasutuste vahel, kes kontrollivad töölepingute vastavust riiklikele ja ELi õigusaktidele; märgib, et rikkumiste korral tuleb tagada liikmesriikide vaheline vastastikune abi ja teabevahetus; palub komisjonil seda protsessi jälgida;

| 47. | kutsub riigiasutusi ja kõiki sidusrühmi üles tegema kõik võimaliku, et suurendada töötajate teadlikkust oma õigustest ja erinevatest vahenditest (tööõigus, kollektiivlepingud, käitumisjuhised, sotsiaalkindlustussätted), mis reguleerivad nende töösuhet ning töö- ja elamistingimusi; |
| --- | --- |

47.

kutsub riigiasutusi ja kõiki sidusrühmi üles tegema kõik võimaliku, et suurendada töötajate teadlikkust oma õigustest ja erinevatest vahenditest (tööõigus, kollektiivlepingud, käitumisjuhised, sotsiaalkindlustussätted), mis reguleerivad nende töösuhet ning töö- ja elamistingimusi;

| 48. | taunib töökontrolli vähenemist kogu ELis; rõhutab, et tõhusad kontrollid on võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste tagamiseks hädavajalik tegur; kutsub liikmesriike üles suurendama töökontrolli mahtu ja andma tööinspektsioonidele piisavalt vahendeid; kutsub komisjoni üles parandama tööinspektsioonidevahelist koostööd ja kooskõlastamist; |
| --- | --- |

48.

taunib töökontrolli vähenemist kogu ELis; rõhutab, et tõhusad kontrollid on võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste tagamiseks hädavajalik tegur; kutsub liikmesriike üles suurendama töökontrolli mahtu ja andma tööinspektsioonidele piisavalt vahendeid; kutsub komisjoni üles parandama tööinspektsioonidevahelist koostööd ja kooskõlastamist;

| 49. | on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama ELi liikuvate töötajate laste kaitse nende rahvuse või kodakondsusega seotud probleemide eest, mis on põhjustatud nende vanemate töövalikutest, ja et eelkõige tuleb uurida liikuvate töötajate laste vajadusi, et tagada tulemuslik poliitika; |
| --- | --- |

49.

on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama ELi liikuvate töötajate laste kaitse nende rahvuse või kodakondsusega seotud probleemide eest, mis on põhjustatud nende vanemate töövalikutest, ja et eelkõige tuleb uurida liikuvate töötajate laste vajadusi, et tagada tulemuslik poliitika;

| 50. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid parandama oma vanematest kodumaale maha jäänud laste olukorda ja aitama neil normaalselt areneda ning saada kasu haridusest ja asjakohasest ühiskondlikust elust; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid parandama oma vanematest kodumaale maha jäänud laste olukorda ja aitama neil normaalselt areneda ning saada kasu haridusest ja asjakohasest ühiskondlikust elust;

| 51. | väljendab muret selle üle, et ELis kasvab sunniviisiline töö, mis on mõnes piirkonnas tihedalt seotud organiseeritud kuritegevusega; rõhutab vajadust muuta sunniviisiline töö EUROPOLi ja EUROJUSTi tegevuse võtmeprioriteediks; kutsub tungivalt liikmesriike üles tugevdama ühiseid jõupingutusi sunniviisilise töö kontrollil, kohtusse viimisel ja karistamisel ning tagama, et see oleks hõlmatud kriminaalkaristustega; rõhutab vajadust sunniviisilise töö ohvrite kaitset tagavate meetmete järele; |
| --- | --- |

51.

väljendab muret selle üle, et ELis kasvab sunniviisiline töö, mis on mõnes piirkonnas tihedalt seotud organiseeritud kuritegevusega; rõhutab vajadust muuta sunniviisiline töö EUROPOLi ja EUROJUSTi tegevuse võtmeprioriteediks; kutsub tungivalt liikmesriike üles tugevdama ühiseid jõupingutusi sunniviisilise töö kontrollil, kohtusse viimisel ja karistamisel ning tagama, et see oleks hõlmatud kriminaalkaristustega; rõhutab vajadust sunniviisilise töö ohvrite kaitset tagavate meetmete järele;

| 52. | kutsub komisjoni üles uurima ja avalikustama tööjõu liikuvuse positiivset ja negatiivset mõju vastuvõtjariigile, päritoluriigile ja ELile tervikuna, seda nii sotsiaalmajanduslikust kui ka geograafilise ühtekuuluvuse seisukohast, ning rõhutama selliseid tagajärgi nagu: majanduslik kahju, rohkem ebaseaduslikku töötamist ning halbade töötingimuste kasv tulenevalt ebaselgest juriidilisest olukorrast üleminekumeetmete kehtimise ajal, vähene teadlikkus õigustest ELi kodanike seas ning tulemused liikmesriikide pikaleveninud tegevuse tõttu 2004. aasta ja 2007. aasta integratsioonilainega tulnud töötajate integreerimisel; kutsub nii komisjoni kui ka liikmesriike üles vältima kõigis liikmesriigis ja tulevases kandidaatriigis selliste üleminekumeetmete rakendamist, mis piiravad töötajate vaba liikumist ning mõjutavad negatiivselt ELi tööturgude konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles uurima ja avalikustama tööjõu liikuvuse positiivset ja negatiivset mõju vastuvõtjariigile, päritoluriigile ja ELile tervikuna, seda nii sotsiaalmajanduslikust kui ka geograafilise ühtekuuluvuse seisukohast, ning rõhutama selliseid tagajärgi nagu: majanduslik kahju, rohkem ebaseaduslikku töötamist ning halbade töötingimuste kasv tulenevalt ebaselgest juriidilisest olukorrast üleminekumeetmete kehtimise ajal, vähene teadlikkus õigustest ELi kodanike seas ning tulemused liikmesriikide pikaleveninud tegevuse tõttu 2004. aasta ja 2007. aasta integratsioonilainega tulnud töötajate integreerimisel; kutsub nii komisjoni kui ka liikmesriike üles vältima kõigis liikmesriigis ja tulevases kandidaatriigis selliste üleminekumeetmete rakendamist, mis piiravad töötajate vaba liikumist ning mõjutavad negatiivselt ELi tööturgude konkurentsivõimet;

| 53. | julgustab komisjoni jätkama õppimise liikuvuse programmide kaudu noorte geograafilise liikuvuse edendamisele suunatud algatusi, kasutades kõiki kavandatud teemaga seonduvaid programme; |
| --- | --- |

53.

julgustab komisjoni jätkama õppimise liikuvuse programmide kaudu noorte geograafilise liikuvuse edendamisele suunatud algatusi, kasutades kõiki kavandatud teemaga seonduvaid programme;

| 54. | tervitab komisjoni kava hinnata korrapäraselt ja süstemaatiliselt pikaajalist nõudlust ja pakkumist ELi tööturgudel (kuni aastani 2020), jaotatuna sektorite, ametite, kvalifikatsioonitasemete ja riikide kaupa, ning soovitab tungivalt kooskõlastada tööhõive- ja hariduspoliitikaid liikmesriikide vahel, eesmärgiga täita ELi 2020. aasta strateegia eesmärgid uute töökohtade loomise alal ning vältida edaspidi kaudseid tõkkeid, mis võivad takistada vaba liikumise õiguse kasutamist, näiteks teiste ELi liikmesriikide diplomite mittetunnustamist; kava peaks tuvastama selgelt tööjõu nappuse ELis lühiajalises, keskmises ja pikaajalises perspektiivis; |
| --- | --- |

54.

tervitab komisjoni kava hinnata korrapäraselt ja süstemaatiliselt pikaajalist nõudlust ja pakkumist ELi tööturgudel (kuni aastani 2020), jaotatuna sektorite, ametite, kvalifikatsioonitasemete ja riikide kaupa, ning soovitab tungivalt kooskõlastada tööhõive- ja hariduspoliitikaid liikmesriikide vahel, eesmärgiga täita ELi 2020. aasta strateegia eesmärgid uute töökohtade loomise alal ning vältida edaspidi kaudseid tõkkeid, mis võivad takistada vaba liikumise õiguse kasutamist, näiteks teiste ELi liikmesriikide diplomite mittetunnustamist; kava peaks tuvastama selgelt tööjõu nappuse ELis lühiajalises, keskmises ja pikaajalises perspektiivis;

| 55. | nõuab sobivate meetmete väljatöötamist ja rakendamist, et vähendada tulevikus olemasolevat diskrimineerimist ja negatiivseid stereotüüpe, nagu need, mis mõjutavad eelkõige Ida- ja Lõuna-Euroopast pärit töötajaid, ning edendada vaba liikumise õigust kasutavate töötajate integreerimist asukohamaa ühiskonda; |
| --- | --- |

55.

nõuab sobivate meetmete väljatöötamist ja rakendamist, et vähendada tulevikus olemasolevat diskrimineerimist ja negatiivseid stereotüüpe, nagu need, mis mõjutavad eelkõige Ida- ja Lõuna-Euroopast pärit töötajaid, ning edendada vaba liikumise õigust kasutavate töötajate integreerimist asukohamaa ühiskonda;

| 56. | kutsub kõigi tasandite ametivõime üles tagama toetuse sellele poliitikale ning tõstma üldsuse teadlikkust liikuvuse võimalustest ja eelistest, eriti tööelu alustajate seas, rõhutades seejuures komisjoni koordineerivat rolli; |
| --- | --- |

56.

kutsub kõigi tasandite ametivõime üles tagama toetuse sellele poliitikale ning tõstma üldsuse teadlikkust liikuvuse võimalustest ja eelistest, eriti tööelu alustajate seas, rõhutades seejuures komisjoni koordineerivat rolli;

| 57. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid edendama diplomite ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning kehtestama selle tarbeks kriteeriumid, kuna nende puudulik tunnustamine tekitab väga tihti probleeme inimestele, kes otsivad tööd liikmesriigis, mis ei ole nende päritoluriik; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid edendama diplomite ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning kehtestama selle tarbeks kriteeriumid, kuna nende puudulik tunnustamine tekitab väga tihti probleeme inimestele, kes otsivad tööd liikmesriigis, mis ei ole nende päritoluriik;

| 58. | taunib liikmesriikide poliitikapõhimõtteid, mis aktiivselt innustavad teiste ELi riikide kodanikke oma riikidest lahkuma; palub komisjonil teha kindlaks, kas sellised poliitikapõhimõtted rikuvad vaba liikumise õigust; |
| --- | --- |

58.

taunib liikmesriikide poliitikapõhimõtteid, mis aktiivselt innustavad teiste ELi riikide kodanikke oma riikidest lahkuma; palub komisjonil teha kindlaks, kas sellised poliitikapõhimõtted rikuvad vaba liikumise õigust;

Tööturuteenused ja töötajate teavitamine

| 59. | tunnustab ja rõhutab riiklike tööturuasutuste ja eriti EURES-süsteemi ja -võrgustiku tähtsust liikuvuse edendamisel kogu Euroopa Liidus, eriti piirialadel, ning teavitamisel vabade töökohtade, rändega, muu hulgas sisserändega, ning piirialatööga kaasnevate õiguste ja kohustuste kohta ning teavitamisel haridus- ja koolitusvõimaluste ning töö- ja elutingimuste kohta; rõhutab tööturu osapoolte erilist rolli, mis neil on töötajate nõustamisel piiriülese partnerluse raames; rõhutab, et EURES peaks jääma edaspidi ausa liikuvuse edendamise vahendiks ja kutsub seetõttu komisjoni üles eraldama tulevikus rahalisi vahendeid, et toetada sotsiaalpartnerite tööd piiriregioonides; |
| --- | --- |

59.

tunnustab ja rõhutab riiklike tööturuasutuste ja eriti EURES-süsteemi ja -võrgustiku tähtsust liikuvuse edendamisel kogu Euroopa Liidus, eriti piirialadel, ning teavitamisel vabade töökohtade, rändega, muu hulgas sisserändega, ning piirialatööga kaasnevate õiguste ja kohustuste kohta ning teavitamisel haridus- ja koolitusvõimaluste ning töö- ja elutingimuste kohta; rõhutab tööturu osapoolte erilist rolli, mis neil on töötajate nõustamisel piiriülese partnerluse raames; rõhutab, et EURES peaks jääma edaspidi ausa liikuvuse edendamise vahendiks ja kutsub seetõttu komisjoni üles eraldama tulevikus rahalisi vahendeid, et toetada sotsiaalpartnerite tööd piiriregioonides;

| 60. | kutsub üles arendama EURESi institutsionaalset võimekust ning tugevdama kõik-ühest-kohast vahendit töötajate ja nende perede liikuvuse hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

60.

kutsub üles arendama EURESi institutsionaalset võimekust ning tugevdama kõik-ühest-kohast vahendit töötajate ja nende perede liikuvuse hõlbustamiseks;

| 61. | väljendab muret EURESi nõustajatele eraldatud vahendite vähenemise pärast; kutsub üles võtma kohustust pikaajalise strateegia osas, mis võimaldaks EURESil ja selle töötajatel täita tõhusalt oma tööülesandeid ning märgib, et see on võimalik ainult rahaliste vahendite suurendamisel; |
| --- | --- |

61.

väljendab muret EURESi nõustajatele eraldatud vahendite vähenemise pärast; kutsub üles võtma kohustust pikaajalise strateegia osas, mis võimaldaks EURESil ja selle töötajatel täita tõhusalt oma tööülesandeid ning märgib, et see on võimalik ainult rahaliste vahendite suurendamisel;

| 62. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et muuta EURESi ja vastavate riiklike avaliku sektori asutuste koostööd tulemuslikumaks ja tõhusamaks; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et muuta EURESi ja vastavate riiklike avaliku sektori asutuste koostööd tulemuslikumaks ja tõhusamaks;

| 63. | julgustab liikmesriike koostöös komisjoniga tutvustama EURESt kodanike hulgas, tagades asjakohase dokumentatsiooni ja teabe, kuidas seda riiklike tööturuasutuste kaudu rakendada, kuid korraldades ka koosolekuid, et edendada liikuvust kõrghariduse raames; |
| --- | --- |

63.

julgustab liikmesriike koostöös komisjoniga tutvustama EURESt kodanike hulgas, tagades asjakohase dokumentatsiooni ja teabe, kuidas seda riiklike tööturuasutuste kaudu rakendada, kuid korraldades ka koosolekuid, et edendada liikuvust kõrghariduse raames;

| 64. | on seisukohal, et tuleb veelgi parandada ELi töötajate teavitamist tööjõu liikuvusega kaasnevatest õigustest, kohustustest ja kasust; kutsub komisjoni üles kooskõlastama oma tegevust liikmesriikide asutustega ning looma ühendusi EURESi ja SOLVITi veebipõhise probleemide lahendamise võrgustiku vahel, et parandada liikumise õigust kasutavatele kodanikele pakutava teenuse kvaliteeti; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asutama ELi võõrtöötajate jaoks mitmekeelseid nõustamisasutusi eriti sellistes kohtades, kus töötavad paljud kõnealused töötajad; |
| --- | --- |

64.

on seisukohal, et tuleb veelgi parandada ELi töötajate teavitamist tööjõu liikuvusega kaasnevatest õigustest, kohustustest ja kasust; kutsub komisjoni üles kooskõlastama oma tegevust liikmesriikide asutustega ning looma ühendusi EURESi ja SOLVITi veebipõhise probleemide lahendamise võrgustiku vahel, et parandada liikumise õigust kasutavatele kodanikele pakutava teenuse kvaliteeti; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asutama ELi võõrtöötajate jaoks mitmekeelseid nõustamisasutusi eriti sellistes kohtades, kus töötavad paljud kõnealused töötajad;

| 65. | rõhutab, et aktiivsete tööhõivepoliitikate edendamisel tuleks omistada suurt tähtsust ELis kättesaadavate õppe- ja koolitusprogrammidele; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et aktiivsete tööhõivepoliitikate edendamisel tuleks omistada suurt tähtsust ELis kättesaadavate õppe- ja koolitusprogrammidele;

| 66. | soovitab tungivalt tugevdada nõukogu 14. oktoobri 1991. aasta direktiivi 91/533/EMÜ (tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid töölepingu või töösuhte tingimustest, nn „teavitamisdirektiiv”) (12) rakendamist seoses minimaalse teabega, mida töötajad peaksid oma tööandjalt töösuhte kohta saama, mis hõlmab kõiki olulisi õigusnorme nende vastuvõtvas riigis töötamise kohta; |
| --- | --- |

66.

soovitab tungivalt tugevdada nõukogu 14. oktoobri 1991. aasta direktiivi 91/533/EMÜ (tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid töölepingu või töösuhte tingimustest, nn „teavitamisdirektiiv”) (12) rakendamist seoses minimaalse teabega, mida töötajad peaksid oma tööandjalt töösuhte kohta saama, mis hõlmab kõiki olulisi õigusnorme nende vastuvõtvas riigis töötamise kohta;

| 67. | kutsub komisjoni üles edendama koostöös liikmesriikidega tööturu osapoolte aktiivset osalemist, mille abil tagada võõrtöötajate õiguste tegelik rakendamine ja tugevdamine; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles edendama koostöös liikmesriikidega tööturu osapoolte aktiivset osalemist, mille abil tagada võõrtöötajate õiguste tegelik rakendamine ja tugevdamine;

| 68. | rõhutab töötajate ja tööandjate koostöö vajalikkust EURESi võrgustiku raames; |
| --- | --- |

68.

rõhutab töötajate ja tööandjate koostöö vajalikkust EURESi võrgustiku raames;

| 69. | nõuab dialoogi ja kooskõlastamise tihendamist siseriiklike ja piirkondlike asutuste seas, kuna need asutused on tulenevalt lähedusest ja kodanike vajaduste tundmisest paljude kodanike jaoks tavaliselt esimeseks teabeallikaks; nõuab ka tööturu osapoolte suuremat kaasamist; |
| --- | --- |

69.

nõuab dialoogi ja kooskõlastamise tihendamist siseriiklike ja piirkondlike asutuste seas, kuna need asutused on tulenevalt lähedusest ja kodanike vajaduste tundmisest paljude kodanike jaoks tavaliselt esimeseks teabeallikaks; nõuab ka tööturu osapoolte suuremat kaasamist;

| 70. | kutsub liikmesriike üles rangemalt jälgima tööbüroode tegevust, et tagada, et liikuvate töötajate õigusi ei rikutaks või nende ootusi ei petetaks, mis võiks takistada töötajate vaba liikumist ja nende sotsiaalset kindlustatust; |
| --- | --- |

70.

kutsub liikmesriike üles rangemalt jälgima tööbüroode tegevust, et tagada, et liikuvate töötajate õigusi ei rikutaks või nende ootusi ei petetaks, mis võiks takistada töötajate vaba liikumist ja nende sotsiaalset kindlustatust;

| 71. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima teistest liikmesriikidest pärit töötajatele töökohti pakkuvate agentuuride ja organisatsioonide olukorda ning märkama võimalikke ebaseaduslikke või „musti” töökohti, või agentuure või organisatsioone, mis pakuvad fiktiivseid töökohti; |
| --- | --- |

71.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima teistest liikmesriikidest pärit töötajatele töökohti pakkuvate agentuuride ja organisatsioonide olukorda ning märkama võimalikke ebaseaduslikke või „musti” töökohti, või agentuure või organisatsioone, mis pakuvad fiktiivseid töökohti;

| 72. | rõhutab, et tööjõu vaba liikumise rakendamiseks peaks tööandjatel olema kohustus teavitada välistöötajaid töötajate õigustest vastavas riigis, kus töötatakse. Selleks tuleb liikmesriikides luua mitmekeelsed nõustamisasutused võõrtööliste jaoks; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et tööjõu vaba liikumise rakendamiseks peaks tööandjatel olema kohustus teavitada välistöötajaid töötajate õigustest vastavas riigis, kus töötatakse. Selleks tuleb liikmesriikides luua mitmekeelsed nõustamisasutused võõrtööliste jaoks;

| 73. | kutsub komisjoni üles algatama suhtlust maksustamise mõjude teemal selle direktiivi reguleerimisalasse kuuluvatele töötajatele, et parandada arusaamist töötajate liikuvust takistada või kahjustada võivatest olulistest probleemidest ja pakkuda neile võimalikke lahendusi; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles algatama suhtlust maksustamise mõjude teemal selle direktiivi reguleerimisalasse kuuluvatele töötajatele, et parandada arusaamist töötajate liikuvust takistada või kahjustada võivatest olulistest probleemidest ja pakkuda neile võimalikke lahendusi;

Oskuste ja teadmiste kogumine parema konkurentsivõime nimel

| 74. | et tagada ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet, peavad esmatähtsal kohal olema investeeringud ametlikku ja vabaharidusse, kutsekoolitusse, töökogemuste vahetamisse ning kooskõlastatud meetmetesse tööjõu liikuvuse protsessi kiirendamiseks; |
| --- | --- |

74.

et tagada ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet, peavad esmatähtsal kohal olema investeeringud ametlikku ja vabaharidusse, kutsekoolitusse, töökogemuste vahetamisse ning kooskõlastatud meetmetesse tööjõu liikuvuse protsessi kiirendamiseks;

| 75. | on seisukohal, et aktiivseid tööturu poliitikapõhimõtteid ning eelkõige kutseharidust ja elukestvat õpet peab parandama, kuna need aitavad kaasa tööjõu liikuvusele, hõlbustavad üleminekuid struktuurse tööpuuduse ajal ning võimaldavad töötajatel tööturu muutustega kohaneda; |
| --- | --- |

75.

on seisukohal, et aktiivseid tööturu poliitikapõhimõtteid ning eelkõige kutseharidust ja elukestvat õpet peab parandama, kuna need aitavad kaasa tööjõu liikuvusele, hõlbustavad üleminekuid struktuurse tööpuuduse ajal ning võimaldavad töötajatel tööturu muutustega kohaneda;

| 76. | tunnustab komisjoni juhtalgatust „Noorte liikuvus” ning uute oskuste ja töökohtade tegevuskava käivitamist ja tunneb erilist heameelt katseprojekti „Sinu esimene EURESi töökoht” ning Euroopa oskuste passi loomiseks kavandatud meetme üle; |
| --- | --- |

76.

tunnustab komisjoni juhtalgatust „Noorte liikuvus” ning uute oskuste ja töökohtade tegevuskava käivitamist ja tunneb erilist heameelt katseprojekti „Sinu esimene EURESi töökoht” ning Euroopa oskuste passi loomiseks kavandatud meetme üle;

| 77. | tervitades noorte koolitamist teistes riikides töötamiseks ja elamiseks vajalikes oskustes, on seisukohal, et inimestel on õigus elada ja töötada enda valitud riigis; |
| --- | --- |

77.

tervitades noorte koolitamist teistes riikides töötamiseks ja elamiseks vajalikes oskustes, on seisukohal, et inimestel on õigus elada ja töötada enda valitud riigis;

| 78. | on seisukohal, et riiklikele, piirkondlikele või kohalikele turuvajadustele vastavad oskused ja teadmised toetavad tööjõu liikuvust, ning palub komisjonil töötada välja oskuste nõudluse teejuht ning anda hinnang uutele töökohtadele keskpikas ja pikas perspektiivis, milles saab esitada oskuste nõudluse ja pakkumise tasakaalu, samuti prognoosida keskpikas ja pikas perspektiivis teatud tegevusaladel tööjõupuudust, mis võib tekkida demograafiliste muutuste ja rahvastiku vananemise tõttu; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et riiklikele, piirkondlikele või kohalikele turuvajadustele vastavad oskused ja teadmised toetavad tööjõu liikuvust, ning palub komisjonil töötada välja oskuste nõudluse teejuht ning anda hinnang uutele töökohtadele keskpikas ja pikas perspektiivis, milles saab esitada oskuste nõudluse ja pakkumise tasakaalu, samuti prognoosida keskpikas ja pikas perspektiivis teatud tegevusaladel tööjõupuudust, mis võib tekkida demograafiliste muutuste ja rahvastiku vananemise tõttu;

| 79. | leiab, et tööjõu liikuvus on kahesuunaline protsess; ühest küljest toob see kaasa oskuste ja teadmiste kogumise kõigist õppeliikidest, et valmistada aktiivset elanikkonda ette konkureerimiseks uue töö otsimisel ning teiselt poolt saavad liikuvad töötajad täiustada tööalase liikumise kaudu enda oskusi ja teadmisi, kuna saavad uues kohas uusi praktilisi kogemusi ja teadmisi; |
| --- | --- |

79.

leiab, et tööjõu liikuvus on kahesuunaline protsess; ühest küljest toob see kaasa oskuste ja teadmiste kogumise kõigist õppeliikidest, et valmistada aktiivset elanikkonda ette konkureerimiseks uue töö otsimisel ning teiselt poolt saavad liikuvad töötajad täiustada tööalase liikumise kaudu enda oskusi ja teadmisi, kuna saavad uues kohas uusi praktilisi kogemusi ja teadmisi;

| 80. | on seisukohal, et eelkõige tuleb edendada ka kutsekoolituse alast liikuvust, sest selles valdkonnas on ikka veel suured puudujäägid; rõhutab selliste programmide nagu Leonardo tähtsust ning kutsub liikmesriike ja kutsekoolituse alal tegutsevaid ettevõtjaid üles neid rohkem kasutama või nende kasutamist lihtsustama; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et eelkõige tuleb edendada ka kutsekoolituse alast liikuvust, sest selles valdkonnas on ikka veel suured puudujäägid; rõhutab selliste programmide nagu Leonardo tähtsust ning kutsub liikmesriike ja kutsekoolituse alal tegutsevaid ettevõtjaid üles neid rohkem kasutama või nende kasutamist lihtsustama;

| 81. | soovib samuti, et liikuvate töötajate poolt nende liikuvuse ajal omandatavaid uusi oskusi võetakse arvesse nende suurema isikliku potentsiaali tunnustamiseks ning nende jätkusuutliku kutsealase konkurentsivõime lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

81.

soovib samuti, et liikuvate töötajate poolt nende liikuvuse ajal omandatavaid uusi oskusi võetakse arvesse nende suurema isikliku potentsiaali tunnustamiseks ning nende jätkusuutliku kutsealase konkurentsivõime lihtsustamiseks;

| 82. | on seisukohal, et ei tohiks keskenduda üksnes noortele töötajatele ning et tarvis läheb selliseid erinevate töötajate kategooriate vaba liikuvust edendavaid ja hõlbustavaid sihtstrateegiaid, mis keskenduksid nende iseärasustele (vanus, sugu, oskused, kuulumine haavatavatesse ja vähemusrühmadesse) ning vajadustele, et liikuvus kujuneks kõigi töötajate rühmade jaoks võimalikuks variandiks; |
| --- | --- |

82.

on seisukohal, et ei tohiks keskenduda üksnes noortele töötajatele ning et tarvis läheb selliseid erinevate töötajate kategooriate vaba liikuvust edendavaid ja hõlbustavaid sihtstrateegiaid, mis keskenduksid nende iseärasustele (vanus, sugu, oskused, kuulumine haavatavatesse ja vähemusrühmadesse) ning vajadustele, et liikuvus kujuneks kõigi töötajate rühmade jaoks võimalikuks variandiks;

| 83. | kutsub liikmesriike üles kohandama elukestva õppe ja kutsealase ettevalmistuse strateegiaid vastavalt arengutele tööturgudel ning pakkuma ülekantavaid oskusi, mis hõlmaksid suuremat ala nii geograafilises kui ka teadmiste mõttes, nii et need vastaksid paremini pakutavatele töökohtadele; |
| --- | --- |

83.

kutsub liikmesriike üles kohandama elukestva õppe ja kutsealase ettevalmistuse strateegiaid vastavalt arengutele tööturgudel ning pakkuma ülekantavaid oskusi, mis hõlmaksid suuremat ala nii geograafilises kui ka teadmiste mõttes, nii et need vastaksid paremini pakutavatele töökohtadele;

| 84. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, et saavutada koolide ja ülikoolide õppekavade ning ELi haridussüsteemide parem võrreldavus, ka selleks, et soodustada tingimata vajalikku haridust tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist; rõhutab siiski selle erinevust reglementeeritud kutsekvalifikatsioonide tunnustamisest, ehkki juurdepääsu kompleksse liberaliseerimise lootuses; väljendab antud kontekstis heameelt asjaolu üle, et kolledžite ja ülikoolide vahel sõlmitakse aina rohkem piiriüleseid koostöölepinguid ja kutsub liikmesriike üles sellist arengusuunda toetama; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, et saavutada koolide ja ülikoolide õppekavade ning ELi haridussüsteemide parem võrreldavus, ka selleks, et soodustada tingimata vajalikku haridust tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist; rõhutab siiski selle erinevust reglementeeritud kutsekvalifikatsioonide tunnustamisest, ehkki juurdepääsu kompleksse liberaliseerimise lootuses; väljendab antud kontekstis heameelt asjaolu üle, et kolledžite ja ülikoolide vahel sõlmitakse aina rohkem piiriüleseid koostöölepinguid ja kutsub liikmesriike üles sellist arengusuunda toetama;

| 85. | julgustab liikmesriike suurendama VKEde osalemist elukestvas õppes, võimaldades nende vastavatele töötajatele ja tööandjatele stiimuleid, kusjuures erilist rõhku pööratakse keelte ja uute tehnoloogiate omandamisele, tehes seda ka kooskõlas tööturu nõudmistega, kuna enamik Euroopa töötajatest töötab VKEdes ning sel viisil muutuvad nad konkurentsivõimelisemaks, kuid see suurendab ka liikuvust, et saaks tegeleda mitme liikmesriigi võimetusega täita vabasid ametikohti; |
| --- | --- |

85.

julgustab liikmesriike suurendama VKEde osalemist elukestvas õppes, võimaldades nende vastavatele töötajatele ja tööandjatele stiimuleid, kusjuures erilist rõhku pööratakse keelte ja uute tehnoloogiate omandamisele, tehes seda ka kooskõlas tööturu nõudmistega, kuna enamik Euroopa töötajatest töötab VKEdes ning sel viisil muutuvad nad konkurentsivõimelisemaks, kuid see suurendab ka liikuvust, et saaks tegeleda mitme liikmesriigi võimetusega täita vabasid ametikohti;

| 86. | on seisukohal, et tuleb saavutada parem koostoime õpilaste, kutseõppurite ja praktikantide suurema liikuvuse edendamise programmide ning konkreetselt tööjõu vaba liikumist edendavate programmide vahel; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et tuleb saavutada parem koostoime õpilaste, kutseõppurite ja praktikantide suurema liikuvuse edendamise programmide ning konkreetselt tööjõu vaba liikumist edendavate programmide vahel;

| 87. | julgustab liikmesriike looma komisjoni ja tööturu osapoolte abiga struktuure, millega toetada keeleõpet ning õpetada võõrtöötajate peredele vastuvõtva liikmesriigi kultuuritraditsioone, eriti kuna need tegurid takistavad jätkuvalt Euroopa kodanike liikuvust; |
| --- | --- |

87.

julgustab liikmesriike looma komisjoni ja tööturu osapoolte abiga struktuure, millega toetada keeleõpet ning õpetada võõrtöötajate peredele vastuvõtva liikmesriigi kultuuritraditsioone, eriti kuna need tegurid takistavad jätkuvalt Euroopa kodanike liikuvust;

| 88. | on seisukohal, et mittepiisav võõrkeelteoskus (eriti täiskasvanute puhul) on endiselt olulisemaid takistusi tööjõu liikuvusele ning võib tuua kaasa töötajate ebaseadusliku töölevõtmise; kutsub liikmesriike üles edendama aktiivselt võõrkeelte õpetamist ja süvendama seda igat liiki koolides, ning komisjoni jätkama oma jõupingutusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

88.

on seisukohal, et mittepiisav võõrkeelteoskus (eriti täiskasvanute puhul) on endiselt olulisemaid takistusi tööjõu liikuvusele ning võib tuua kaasa töötajate ebaseadusliku töölevõtmise; kutsub liikmesriike üles edendama aktiivselt võõrkeelte õpetamist ja süvendama seda igat liiki koolides, ning komisjoni jätkama oma jõupingutusi selles valdkonnas;

*

* *

| 89. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

89.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 257, 19.10.1968, lk 2.

(2)  EÜT L 288, 18.10.1991, lk 32.

(3)  ELT L 200, 7.6.2004, lk 1.

(4)  EÜT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(5)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(6)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 14.

(7)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 23.

(8)  ELT C 228, 22.9.2009, lk 14.

(9)  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi uuring „Mobility in Europe – the way forward” liikuvuse edendamise kohta Euroopas.

(10)  EÜT L 257, 19.10.1968, lk 2.

(11)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 17.

(12)  EÜT L 288, 18.10.1991, lk 32.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/46

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikune hindamine

P7_TA(2011)0456

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise kohta (2011/2085(INI))

2013/C 131 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 49 ja 56, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 49 ja 56,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse teenusteturu toimivuse parandamine, tuginedes teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise tulemustele” (KOM(2011)0020) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2011)0102) teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse teenusteturu toimivuse parandamine, tuginedes teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise tulemustele” (KOM(2011)0020) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2011)0102) teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks“ (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks“ (KOM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt” (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt” (KOM(2010)0608),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2011. aasta järeldusi „Ühtse teenusteturu parem toimimine – teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikune hindamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2011. aasta järeldusi „Ühtse teenusteturu parem toimimine – teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikune hindamine“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (3);

| — | võttes arvesse oma 15. veebruari 2011. aasta resolutsiooni teenuste direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. veebruari 2011. aasta resolutsiooni teenuste direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0324/2011),

| A. | arvestades, et teenused moodustavad endiselt ainult umbes viiendiku kogu ELi-sisesest kaubandusest, kuigi annavad üle kahe kolmandiku ELi SKPst ja tööhõivest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teenused moodustavad endiselt ainult umbes viiendiku kogu ELi-sisesest kaubandusest, kuigi annavad üle kahe kolmandiku ELi SKPst ja tööhõivest;

| B. | arvestades, et teenuste direktiiviga hõlmatud tegevused moodustavad 40 % ELi SKPst ja töökohtadest, kuid et neil tegevustel on ka suurim seni kasutamata potentsiaal hoogustada majanduskasvu ja luua töökohti ELis, kuna siseturul on teenustekaubandusele endiselt palju takistusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teenuste direktiiviga hõlmatud tegevused moodustavad 40 % ELi SKPst ja töökohtadest, kuid et neil tegevustel on ka suurim seni kasutamata potentsiaal hoogustada majanduskasvu ja luua töökohti ELis, kuna siseturul on teenustekaubandusele endiselt palju takistusi;

| C. | arvestades, et töökohtade, majanduskasvu ja uuenduste loomisega viivad teenused edasi liikmesriikide majandust ning et hästitoimiv ja integreeritud teenuste siseturg on seda vajalikum majanduse taastumise eeldusena ja praeguse majandus- ja finantskriisi olukorras; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et töökohtade, majanduskasvu ja uuenduste loomisega viivad teenused edasi liikmesriikide majandust ning et hästitoimiv ja integreeritud teenuste siseturg on seda vajalikum majanduse taastumise eeldusena ja praeguse majandus- ja finantskriisi olukorras;

| D. | arvestades, et teenuste direktiiv on Euroopa Liidu majanduskasvu vahend ning et selle täielik ja nõuetekohane ellurakendamine on osa Euroopa 2020. aasta strateegiast ja ühtse turu aktist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teenuste direktiiv on Euroopa Liidu majanduskasvu vahend ning et selle täielik ja nõuetekohane ellurakendamine on osa Euroopa 2020. aasta strateegiast ja ühtse turu aktist;

| E. | arvestades, et kuigi teenuste direktiivi õigeaegne ja korrektne ülevõtmine on valmistanud liikmesriikide haldusasutustele raskusi, on see vajalik ja on ka tugevaks aluseks liikmesriikidevahelise halduskoostöö arendamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi teenuste direktiivi õigeaegne ja korrektne ülevõtmine on valmistanud liikmesriikide haldusasutustele raskusi, on see vajalik ja on ka tugevaks aluseks liikmesriikidevahelise halduskoostöö arendamiseks;

| F. | arvestades, et seireprotsessi vältel on Euroopa Komisjonile teatatud peaaegu 34 000 nõudmisest, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seireprotsessi vältel on Euroopa Komisjonile teatatud peaaegu 34 000 nõudmisest,

Sissejuhatus

| 1. | tervitab komisjoni teatist teenuste direktiivis ette nähtud vastastikuse hindamise kohta ja tunnustab komisjoni ja eelkõige liikmesriikide riiklike haldusasutuste, sh kohalike ja piirkondlike haldusasutuste poolt tehtud märkimisväärset tööd; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatist teenuste direktiivis ette nähtud vastastikuse hindamise kohta ja tunnustab komisjoni ja eelkõige liikmesriikide riiklike haldusasutuste, sh kohalike ja piirkondlike haldusasutuste poolt tehtud märkimisväärset tööd;

| 2. | rõhutab asjaolu, et toimiv ühtne teenusteturg on Euroopas majanduskasvu, korralike töökohtade loomise, uuenduste ja maailmas Euroopa konkurentsivõimelise rolli säilitamise eelduseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et toimiv ühtne teenusteturg on Euroopas majanduskasvu, korralike töökohtade loomise, uuenduste ja maailmas Euroopa konkurentsivõimelise rolli säilitamise eelduseks;

| 3. | märgib, et ühise teenusteturu üldist potentsiaali ei ole täielikult ära kasutatud, sest eelkõige turupiirangute tõttu liikmesriikides pakub piiriüleseid teenuseid ainult väike arv VKEsid; |
| --- | --- |

3.

märgib, et ühise teenusteturu üldist potentsiaali ei ole täielikult ära kasutatud, sest eelkõige turupiirangute tõttu liikmesriikides pakub piiriüleseid teenuseid ainult väike arv VKEsid;

| 4. | on arvamusel, et ühtse teenusteturu loomisel on esmatähtis teenuste direktiivi täielik rakendamine kõigis liikmesriikides ning täielikult toimivate ühtsete kontaktpunktide loomine; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et ühtse teenusteturu loomisel on esmatähtis teenuste direktiivi täielik rakendamine kõigis liikmesriikides ning täielikult toimivate ühtsete kontaktpunktide loomine;

| 5. | nõuab seepärast, et mõeldaks selle üle, kas ühtsetes kontaktpunktides tuleks jagada teavet kohaliku keele kõrval ka inglise keeles teistest liikmesriikidest pärit teenusepakkujate ja teenuste kasutajate jaoks, ning kas teenusepakkujad ja teenuste kasutajad võiksid kasutada elektroonilist allkirja; |
| --- | --- |

5.

nõuab seepärast, et mõeldaks selle üle, kas ühtsetes kontaktpunktides tuleks jagada teavet kohaliku keele kõrval ka inglise keeles teistest liikmesriikidest pärit teenusepakkujate ja teenuste kasutajate jaoks, ning kas teenusepakkujad ja teenuste kasutajad võiksid kasutada elektroonilist allkirja;

| 6. | rõhutab, et vastastikune hindamine on võimaldanud hinnata teenuste siseturgu direktiivi rakendamise järgselt, eriti seoses artiklite 9, 15 ja 16 nõuetega; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et vastastikune hindamine on võimaldanud hinnata teenuste siseturgu direktiivi rakendamise järgselt, eriti seoses artiklite 9, 15 ja 16 nõuetega;

Vastastikusel hindamisel saadud kogemused

| 7. | märgib, et teenuste direktiivi artikkel 39 on vastastikuse hindamise täpsete eesmärkide nimetamisel ebamäärane; märgib, et sidusrühmadel on selle eesmärkide ja tulemuste osas erinevad arusaamad ja ootused; |
| --- | --- |

7.

märgib, et teenuste direktiivi artikkel 39 on vastastikuse hindamise täpsete eesmärkide nimetamisel ebamäärane; märgib, et sidusrühmadel on selle eesmärkide ja tulemuste osas erinevad arusaamad ja ootused;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et vastastikune hindamine korraldati pärast teenuste direktiivi sätete ülevõtmise tähtaega; rõhutab, et teenuste direktiivi rakendamist ei tohiks ajada segi vastastikuse hindamise läbiviimisega; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et vastastikune hindamine korraldati pärast teenuste direktiivi sätete ülevõtmise tähtaega; rõhutab, et teenuste direktiivi rakendamist ei tohiks ajada segi vastastikuse hindamise läbiviimisega;

| 9. | taunib mõnes liikmesriigis teenuste direktiivi rakendamisel esinenud viivitusi ja on arvamusel, et need on mõjutanud vastastikuse hindamise protsessi; |
| --- | --- |

9.

taunib mõnes liikmesriigis teenuste direktiivi rakendamisel esinenud viivitusi ja on arvamusel, et need on mõjutanud vastastikuse hindamise protsessi;

| 10. | on seisukohal, et kuigi vastastikuse hindamise ajastamine oli keerukas, aitas see direktiivi rakendamise järel initsiatiivi säilitada; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kuigi vastastikuse hindamise ajastamine oli keerukas, aitas see direktiivi rakendamise järel initsiatiivi säilitada;

| 11. | on arvamusel, et vastastikune hindamine on osutanud tänuväärseks ürituseks, võimaldades Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seni püsivatest tõketest ja iga liikmesriigi olukorrast paremini aru saada; märgib, et protsess andis liikmesriikidele võimaluse saada oma poliitiliste valikute kohta tagasisidet ja lihtsustas parimate tavade edendamist ning suurendas rakendamise tulemuste läbipaistvust; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et vastastikune hindamine on osutanud tänuväärseks ürituseks, võimaldades Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seni püsivatest tõketest ja iga liikmesriigi olukorrast paremini aru saada; märgib, et protsess andis liikmesriikidele võimaluse saada oma poliitiliste valikute kohta tagasisidet ja lihtsustas parimate tavade edendamist ning suurendas rakendamise tulemuste läbipaistvust;

| 12. | palub liikmesriikidel ja komisjonil alustada dialoogi selle üle, millised tõkked on lubatud ja millised mitte; |
| --- | --- |

12.

palub liikmesriikidel ja komisjonil alustada dialoogi selle üle, millised tõkked on lubatud ja millised mitte;

| 13. | leiab, et vastastikune hindamine oli võtmeks teatavate mitmetimõistetavate olukordade selgitamise juurde, mis on nii liikmesriikide kui ka piiriülesel tasemel teenuste osutamisel ikka veel laialt levinud, nt kutsekvalifikatsioonide ja piiriüleste teenuste osutajatele kehtestatud kindlustuskohustuste vastastikune tunnustamine; toonitab, et lõppkokkuvõttes aitas see mõõta, kas rakendusmeetmeid, mille liikmesriik võttis, viiakse ellu teenuste direktiivi vaimus või mitte; toonitab asjaolu, et huvi- ja sidusrühmade kaasamine vastastikuse hindamise protsessi oli vähene; möönab, et liikmesriikidevahelise vastastikuse usalduse loomisel oli tähtsaks tingimuseks teataval määral konfidentsiaalsust; |
| --- | --- |

13.

leiab, et vastastikune hindamine oli võtmeks teatavate mitmetimõistetavate olukordade selgitamise juurde, mis on nii liikmesriikide kui ka piiriülesel tasemel teenuste osutamisel ikka veel laialt levinud, nt kutsekvalifikatsioonide ja piiriüleste teenuste osutajatele kehtestatud kindlustuskohustuste vastastikune tunnustamine; toonitab, et lõppkokkuvõttes aitas see mõõta, kas rakendusmeetmeid, mille liikmesriik võttis, viiakse ellu teenuste direktiivi vaimus või mitte; toonitab asjaolu, et huvi- ja sidusrühmade kaasamine vastastikuse hindamise protsessi oli vähene; möönab, et liikmesriikidevahelise vastastikuse usalduse loomisel oli tähtsaks tingimuseks teataval määral konfidentsiaalsust;

| 14. | tõstab vastastikuse hindamise keskse osana esile klastrite arutelusid; tervitab arutelude kestel valitsenud koostöö ja vastastikuse usalduse vaimu; |
| --- | --- |

14.

tõstab vastastikuse hindamise keskse osana esile klastrite arutelusid; tervitab arutelude kestel valitsenud koostöö ja vastastikuse usalduse vaimu;

| 15. | on arvamusel, et vastastikune hindamine on aidanud kaasa nn Euroopa vaimu arendamisele siseriiklike haldusasutuste seas ja võimaldanud liikmesriikide haldusasutustel üksteist paremini tundma õppida; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et vastastikusel hindamisel saadud teadmisi ja kogemusi hoitaks ja kasutataks ühtse teenusteturu täiustamiseks; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et vastastikune hindamine on aidanud kaasa nn Euroopa vaimu arendamisele siseriiklike haldusasutuste seas ja võimaldanud liikmesriikide haldusasutustel üksteist paremini tundma õppida; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et vastastikusel hindamisel saadud teadmisi ja kogemusi hoitaks ja kasutataks ühtse teenusteturu täiustamiseks;

| 16. | märgib, et sidusrühmade kaasamine vastastikuse hindamise protsessi oli vähene; möönab, et liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse loomisel oli tähtsaks tingimuseks teatav konfidentsiaalsus; kahetseb siiski, et sidusrühmadele ei ole antud protsessi kohta korrapärast tagasisidet; |
| --- | --- |

16.

märgib, et sidusrühmade kaasamine vastastikuse hindamise protsessi oli vähene; möönab, et liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse loomisel oli tähtsaks tingimuseks teatav konfidentsiaalsus; kahetseb siiski, et sidusrühmadele ei ole antud protsessi kohta korrapärast tagasisidet;

| 17. | on teadlik vastastikuse hindamisega seotud halduskuludest, eriti liikmesriikides, kus protsessi kaasati piirkondliku tasandi haldus; |
| --- | --- |

17.

on teadlik vastastikuse hindamisega seotud halduskuludest, eriti liikmesriikides, kus protsessi kaasati piirkondliku tasandi haldus;

Tulemused ja järelmeetmed teenuste siseturu toimimise parandamiseks

| 18. | on seisukohal, et teenuste direktiivis ette nähtud vastastikune hindamine on oluline vahend edasiste teenuste siseturu toimimise parandamist taotlevate algatuste väljaselgitamiseks; tervitab fakti, et komisjon teeb ettepaneku meetmete paketi kohta, mille abil rakendamise ja vastastikuse hindamise etappides saavutatud edu alusel edasi minna; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et teenuste direktiivis ette nähtud vastastikune hindamine on oluline vahend edasiste teenuste siseturu toimimise parandamist taotlevate algatuste väljaselgitamiseks; tervitab fakti, et komisjon teeb ettepaneku meetmete paketi kohta, mille abil rakendamise ja vastastikuse hindamise etappides saavutatud edu alusel edasi minna;

| 19. | nõuab, et komisjon hoiaks parlamenti liikmesriikidega teenuste direktiivi üle peetava dialoogi edenemise ja tulemustega kursis; kutsub komisjoni üles võtma vajadusel täiendavaid jõustavaid meetmeid; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et komisjon hoiaks parlamenti liikmesriikidega teenuste direktiivi üle peetava dialoogi edenemise ja tulemustega kursis; kutsub komisjoni üles võtma vajadusel täiendavaid jõustavaid meetmeid;

| 20. | ootab huviga väljakuulutatud majanduslikku hinnangut teenuste direktiivi rakendamisele ja mõjule, mida direktiiv teenusteturu toimimisele avaldab; loodab, et selle hindamise käigus on võimalik hinnata direktiivi tegelikku mõju majandustegevusele ja tööhõivele; palub, et komisjon tagaks kõnealuse hindamise läbiviimisel maksimaalse läbipaistvuse ning kustub komisjoni üles esitama oma järeldused Euroopa Parlamendile niipea, kui need on olemas; |
| --- | --- |

20.

ootab huviga väljakuulutatud majanduslikku hinnangut teenuste direktiivi rakendamisele ja mõjule, mida direktiiv teenusteturu toimimisele avaldab; loodab, et selle hindamise käigus on võimalik hinnata direktiivi tegelikku mõju majandustegevusele ja tööhõivele; palub, et komisjon tagaks kõnealuse hindamise läbiviimisel maksimaalse läbipaistvuse ning kustub komisjoni üles esitama oma järeldused Euroopa Parlamendile niipea, kui need on olemas;

| 21. | tervitab siseturu toimimise kontrolli algatust ning loodab, et selle abil parandatakse oluliselt praktilist arusaamist sellest, kuidas erinevaid ELi õigusakte kohapeal rakendatakse ja kuidas need koos toimivad; on arvamusel, et toimimise kontrolli tuleks viia läbi siseturu kasutajate vaatepunkti arvestades; |
| --- | --- |

21.

tervitab siseturu toimimise kontrolli algatust ning loodab, et selle abil parandatakse oluliselt praktilist arusaamist sellest, kuidas erinevaid ELi õigusakte kohapeal rakendatakse ja kuidas need koos toimivad; on arvamusel, et toimimise kontrolli tuleks viia läbi siseturu kasutajate vaatepunkti arvestades;

| 22. | kutsub komisjoni üles kaasama Euroopa Parlamenti aktiivselt toimekontrolli algatusse; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles kaasama Euroopa Parlamenti aktiivselt toimekontrolli algatusse;

| 23. | nõuab ülejäänud regulatiivsete tõkete – nagu reserveeritud tegevusi käsitlevad eeskirjad, kindlustuskohustused, õiguslik vorm ja kapitaliosalusega seotud nõuded – kaotamist; palub komisjonil keskendada oma jõupingutused õigustamatutele või ebaproportsionaalsetele nõuetele, mis tuleks kaotada, et tagada ühtse turu tõrgeteta toimimine; |
| --- | --- |

23.

nõuab ülejäänud regulatiivsete tõkete – nagu reserveeritud tegevusi käsitlevad eeskirjad, kindlustuskohustused, õiguslik vorm ja kapitaliosalusega seotud nõuded – kaotamist; palub komisjonil keskendada oma jõupingutused õigustamatutele või ebaproportsionaalsetele nõuetele, mis tuleks kaotada, et tagada ühtse turu tõrgeteta toimimine;

| 24. | taunib tõsiasja, et valdkondades, kus probleemid olid ammu teada, ei ole varem midagi tehtud; |
| --- | --- |

24.

taunib tõsiasja, et valdkondades, kus probleemid olid ammu teada, ei ole varem midagi tehtud;

| 25. | avaldab kahetsust selle üle, et komisjon ei ole andnud kriteeriume spetsiifiliste sihtmeetmete nõuete valimiseks; kutsub komisjoni üles selgitama põhjuseid, miks peeti muid teenuste direktiivi artiklis 15 mainitud nõudeid, nagu nt töötajate minimaalset arvu, kehtestatud miinimum- või maksimumhindu, vähem tähtsaks kui neid, mis on tema teatises esile toodud; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust selle üle, et komisjon ei ole andnud kriteeriume spetsiifiliste sihtmeetmete nõuete valimiseks; kutsub komisjoni üles selgitama põhjuseid, miks peeti muid teenuste direktiivi artiklis 15 mainitud nõudeid, nagu nt töötajate minimaalset arvu, kehtestatud miinimum- või maksimumhindu, vähem tähtsaks kui neid, mis on tema teatises esile toodud;

| 26. | kutsub komisjoni üles koguma ja esitama andmeid, mis määravad kindlaks mõju, mis on erinevatel allesjäänud nõuetel, mille kaotamine parandaks teenuste ühtse turu toimimist; kutsub komisjoni üles pidama esmatähtsaks tegevusi, mis on suunatud nende nõuete kaotamisele, mis tooks teenuste siseturu toimimisele suurimat lisaväärtust, järgides täielikult teenuste direktiivi artiklit 1; lisaks kutsub komisjoni üles keskenduma oma tegevuses majandusharudele ja kutsealadele, millel on suur piiriülese teenuste osutamise kasvupotentsiaal; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles koguma ja esitama andmeid, mis määravad kindlaks mõju, mis on erinevatel allesjäänud nõuetel, mille kaotamine parandaks teenuste ühtse turu toimimist; kutsub komisjoni üles pidama esmatähtsaks tegevusi, mis on suunatud nende nõuete kaotamisele, mis tooks teenuste siseturu toimimisele suurimat lisaväärtust, järgides täielikult teenuste direktiivi artiklit 1; lisaks kutsub komisjoni üles keskenduma oma tegevuses majandusharudele ja kutsealadele, millel on suur piiriülese teenuste osutamise kasvupotentsiaal;

| 27. | palub komisjoni töö jätkamist ja intensiivistamist iga liikmesriigiga eraldi, et viia kõigis liikmesriikides lõpule teenuste direktiivi korrektne ülevõtmine ja rakendamine; |
| --- | --- |

27.

palub komisjoni töö jätkamist ja intensiivistamist iga liikmesriigiga eraldi, et viia kõigis liikmesriikides lõpule teenuste direktiivi korrektne ülevõtmine ja rakendamine;

| 28. | on seisukohal, et ikka veel kehtivad mitmed riiklikud tõkked, mis aeglustavad eriti ettevõtetevaheliste teenuste kasvu; kutsub liikmesriike üles tagama, et uued ja kehtivad nõuded oleksid mittediskrimineerivad, vajalikud ja proportsionaalsed; kutsub komisjoni üles tegema aktiivsemalt koostööd liikmesriikidega, et tähelepanelikult jälgida asjaomaste teenuste direktiivi artikliga 15 seotud siseriiklike õigusaktide kohaldamist ja tagada nendest õigeaegne teavitamine; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et ikka veel kehtivad mitmed riiklikud tõkked, mis aeglustavad eriti ettevõtetevaheliste teenuste kasvu; kutsub liikmesriike üles tagama, et uued ja kehtivad nõuded oleksid mittediskrimineerivad, vajalikud ja proportsionaalsed; kutsub komisjoni üles tegema aktiivsemalt koostööd liikmesriikidega, et tähelepanelikult jälgida asjaomaste teenuste direktiivi artikliga 15 seotud siseriiklike õigusaktide kohaldamist ja tagada nendest õigeaegne teavitamine;

| 29. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid teeksid tihedamat koostööd, et tagada teenuste direktiivi artiklis 16 sätestatud teenuste osutamise vabaduse nõuetekohane kohaldamine liikmesriikides; kutsub komisjoni üles teostama põhjalikku hinnangut olukorra kohta ELi piiriüleste teenuste osutamisel, sh kõnealuse sektori mõõdukat kasvumäära selgitavate põhjuste kohta, ja üksikasjalikku ülevaadet selle kohta, kui tulemuslikult kohaldavad liikmesriigid artikli 16 sätteid; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid teeksid tihedamat koostööd, et tagada teenuste direktiivi artiklis 16 sätestatud teenuste osutamise vabaduse nõuetekohane kohaldamine liikmesriikides; kutsub komisjoni üles teostama põhjalikku hinnangut olukorra kohta ELi piiriüleste teenuste osutamisel, sh kõnealuse sektori mõõdukat kasvumäära selgitavate põhjuste kohta, ja üksikasjalikku ülevaadet selle kohta, kui tulemuslikult kohaldavad liikmesriigid artikli 16 sätteid;

| 30. | rõhutab vajadust tagada erinevate teenindustegevuste jaoks keskse tähtsusega õigusaktide ühtne kohaldamine; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust tagada erinevate teenindustegevuste jaoks keskse tähtsusega õigusaktide ühtne kohaldamine;

| 31. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et täielikult ja asjakohasel viisil kohaldataks teenuste direktiivi sätteid, mida vastastikune hindamine ei hõlmanud, nagu nt ühtsed kontaktpunktid, ja palub, et komisjon tagaks asjaomaste sätete range jõustamise; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et täielikult ja asjakohasel viisil kohaldataks teenuste direktiivi sätteid, mida vastastikune hindamine ei hõlmanud, nagu nt ühtsed kontaktpunktid, ja palub, et komisjon tagaks asjaomaste sätete range jõustamise;

| 32. | kutsub komisjoni üles pöörama kõrgendatud tähelepanu liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide töö regulaarsele kontrollimisele ja hindamisele, kuna need punktid etendavad olulist rolli teenuseosutajatele vajaliku teabe ajakohasel ja kasutajasõbralikul viisil kättesaadavaks tegemisel; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles pöörama kõrgendatud tähelepanu liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide töö regulaarsele kontrollimisele ja hindamisele, kuna need punktid etendavad olulist rolli teenuseosutajatele vajaliku teabe ajakohasel ja kasutajasõbralikul viisil kättesaadavaks tegemisel;

| 33. | märgib alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismide ja probleemilahenduse vahendite, nagu SOLVIT, tähtsat rolli tagamaks, et teenuseosutajad, eelkõige VKEd, saavad oma ühtse turu õigusi täiel määral ära kasutada; peab tervitatavaks komisjoni teadaannet selle kohta, et ta kavatseb hinnata nende vahendite tulemuslikkust ja esitada aruande edasiste konkreetsete algatuste vajaduse kohta; |
| --- | --- |

33.

märgib alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismide ja probleemilahenduse vahendite, nagu SOLVIT, tähtsat rolli tagamaks, et teenuseosutajad, eelkõige VKEd, saavad oma ühtse turu õigusi täiel määral ära kasutada; peab tervitatavaks komisjoni teadaannet selle kohta, et ta kavatseb hinnata nende vahendite tulemuslikkust ja esitada aruande edasiste konkreetsete algatuste vajaduse kohta;

| 34. | jagab komisjoni seisukohta, et nii teenuste osutajaid kui ka nende saajaid tuleks oma õiguste jõustamisel aidata, ning soovitab jätkata tööd olemasolevate vahendite, näiteks SOLVITi alusel; |
| --- | --- |

34.

jagab komisjoni seisukohta, et nii teenuste osutajaid kui ka nende saajaid tuleks oma õiguste jõustamisel aidata, ning soovitab jätkata tööd olemasolevate vahendite, näiteks SOLVITi alusel;

Vastastikune hindamine kui vahend

| 35. | rõhutab veel kord oma toetust vastastikuse hindamise sobival juhul kasutamisele teistes poliitikavaldkondades; on veendunud, et vastastikune hindamine on osutunud uuenduslikuks ja kasulikuks ning et selles tuleks näha ühtse turu toimimise täiustamise vahendit; |
| --- | --- |

35.

rõhutab veel kord oma toetust vastastikuse hindamise sobival juhul kasutamisele teistes poliitikavaldkondades; on veendunud, et vastastikune hindamine on osutunud uuenduslikuks ja kasulikuks ning et selles tuleks näha ühtse turu toimimise täiustamise vahendit;

| 36. | teeb seetõttu ettepaneku, et ühtsemate õigusaktide saavutamiseks, paremate suhete loomiseks ja vastastikuseks mõistmiseks liikmesriikide vahel ning ülemääraste nõuete vältimiseks kaalutaks paindlikku vastastikust hindamist ja selle asjakohast rakendamist nende poliitikavaldkondade puhul, millele kohaldatakse „horisontaalseid” direktiive, mille raames on liikmesriigid säilitanud ulatusliku mänguruumi; |
| --- | --- |

36.

teeb seetõttu ettepaneku, et ühtsemate õigusaktide saavutamiseks, paremate suhete loomiseks ja vastastikuseks mõistmiseks liikmesriikide vahel ning ülemääraste nõuete vältimiseks kaalutaks paindlikku vastastikust hindamist ja selle asjakohast rakendamist nende poliitikavaldkondade puhul, millele kohaldatakse „horisontaalseid” direktiive, mille raames on liikmesriigid säilitanud ulatusliku mänguruumi;

| 37. | soovitab kasutada vastastikust hindamist juhtumipõhiselt „paindliku vahendina“; teeb ettepaneku, et seda vahendit kavandataks eesmärgipäraselt seoses teatavate „horisontaalse“ iseloomuga ning liikmesriikidele palju ülevõtmismeetmeid ja ulatuslikku oma äranägemisel otsustamist tähendavate direktiividega; soovitab veel ka vastastikuse hindamise sihipärast kasutamist nii, et protsessi kohaldataks ainult direktiivi tähtsaimatele sätetele; |
| --- | --- |

37.

soovitab kasutada vastastikust hindamist juhtumipõhiselt „paindliku vahendina“; teeb ettepaneku, et seda vahendit kavandataks eesmärgipäraselt seoses teatavate „horisontaalse“ iseloomuga ning liikmesriikidele palju ülevõtmismeetmeid ja ulatuslikku oma äranägemisel otsustamist tähendavate direktiividega; soovitab veel ka vastastikuse hindamise sihipärast kasutamist nii, et protsessi kohaldataks ainult direktiivi tähtsaimatele sätetele;

| 38. | palub siiski, et komisjon määraks enne muudele direktiividele vastastikuse hindamise väljapakkumist selgesti vastastikuse hindamise eesmärgid ja tulemused, et tagada, et see menetlus ei too hindavatele ametiasutustele liigset koormust; |
| --- | --- |

38.

palub siiski, et komisjon määraks enne muudele direktiividele vastastikuse hindamise väljapakkumist selgesti vastastikuse hindamise eesmärgid ja tulemused, et tagada, et see menetlus ei too hindavatele ametiasutustele liigset koormust;

| 39. | on veendunud, et klastrite arutelud peaksid jääma vastastikuse hindamise keskseks osaks; on arvamusel, et hästi suunatud, kuid piiratud arv asjatundlikke klastri aruteludes osalejaid loob tingimused tõhususeks ja tulemuste saavutamiseks; on arvamusel, et vastastikust hindamist tuleks arendada edasi parimate tavade ning liikmesriikidevahelise poliitikakujundamise kogemuste vahetamise protsessina ja et komisjoni rolli saaks selgitada suuniste andmise ja protsessi juhtimise osas, eriti kõnealuste klastri arutelude ajal; leiab, et klastrite koosseis peab alati peegeldama liikmesriikide ootusi ja võimalikku mõju ühtsele turule; |
| --- | --- |

39.

on veendunud, et klastrite arutelud peaksid jääma vastastikuse hindamise keskseks osaks; on arvamusel, et hästi suunatud, kuid piiratud arv asjatundlikke klastri aruteludes osalejaid loob tingimused tõhususeks ja tulemuste saavutamiseks; on arvamusel, et vastastikust hindamist tuleks arendada edasi parimate tavade ning liikmesriikidevahelise poliitikakujundamise kogemuste vahetamise protsessina ja et komisjoni rolli saaks selgitada suuniste andmise ja protsessi juhtimise osas, eriti kõnealuste klastri arutelude ajal; leiab, et klastrite koosseis peab alati peegeldama liikmesriikide ootusi ja võimalikku mõju ühtsele turule;

| 40. | palub komisjonil suurendada läbipaistvust, teavitades Euroopa Parlamenti liikmesriikidevaheliste arutelude sisust ja edusammudest ning esitades korrapäraseid, erinevaid vastastikuse hindamise etappe läbivaid aruandeid, et hoida kõiki sidusrühmi arengutega kursis; kutsub komisjoni üles avalikustama klaster- ja plenaaristungite peamisi järeldusi; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil suurendada läbipaistvust, teavitades Euroopa Parlamenti liikmesriikidevaheliste arutelude sisust ja edusammudest ning esitades korrapäraseid, erinevaid vastastikuse hindamise etappe läbivaid aruandeid, et hoida kõiki sidusrühmi arengutega kursis; kutsub komisjoni üles avalikustama klaster- ja plenaaristungite peamisi järeldusi;

| 41. | juhib tähelepanu asjaolule, et vastavustabelitel ja vastastikusel hindamisel on erinevad eesmärgid ja et seetõttu tuleks neid käsitleda erinevate, mitte vastastikku asendatavate poliitiliste vahenditena, ning et vastavustabelid on ELi õigusaktide ülevõtmisel asendamatud; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu asjaolule, et vastavustabelitel ja vastastikusel hindamisel on erinevad eesmärgid ja et seetõttu tuleks neid käsitleda erinevate, mitte vastastikku asendatavate poliitiliste vahenditena, ning et vastavustabelid on ELi õigusaktide ülevõtmisel asendamatud;

*

* *

| 42. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

42.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(2)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0144.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0051.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/51

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Maailmamajanduse juhtimine

P7_TA(2011)0457

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon maailmamajanduse juhtimise kohta (2011/2011(INI))

2013/C 131 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse G20 Londoni, Pittsburghi, Toronto ja Sŏuli tippkohtumiste järeldusi ja kokkuleppeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 Londoni, Pittsburghi, Toronto ja Sŏuli tippkohtumiste järeldusi ja kokkuleppeid,

| — | võttes arvesse 8. veebruaril 2011. aastal avaldatud Palais-Royali algatusraportit „Rahasüsteemi reform: koostööpõhine lähenemine 21. sajandile”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. veebruaril 2011. aastal avaldatud Palais-Royali algatusraportit „Rahasüsteemi reform: koostööpõhine lähenemine 21. sajandile”,

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamine eelkõige euroalal” (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamine eelkõige euroalal” (1),

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni „EL kui ülemaailmne osaleja ja tema roll mitmepoolsetes organisatsioonides” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni „EL kui ülemaailmne osaleja ja tema roll mitmepoolsetes organisatsioonides” (2),

| — | võttes arvesse Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi (TLD) ja Atlandi-ülese ettevõtjate dialoogi (TABD) pidevat ja asjakohast tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi (TLD) ja Atlandi-ülese ettevõtjate dialoogi (TABD) pidevat ja asjakohast tööd,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0323/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0323/2011),

| A. | arvestades, et maailmamajanduse üldine areng viimaste aastakümnete jooksul on üldiselt kaasa toonud suurema kasvu ja õitsengu – ehkki see on ebaühtlaselt jaotunud –, mis on aidanud miljonitel inimestel vaesusest pääseda; samal ajal on vaesuses ja lootusetus olukorras elavate inimeste arv endiselt lubamatult suur; arvestades, et sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust riikide vahel ja riikide sees tuleb vähendada; arvestades, et Euroopa võitlus vaesuse vastu peab olema üks ELi 2020. aasta strateegia põhiprioriteete; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailmamajanduse üldine areng viimaste aastakümnete jooksul on üldiselt kaasa toonud suurema kasvu ja õitsengu – ehkki see on ebaühtlaselt jaotunud –, mis on aidanud miljonitel inimestel vaesusest pääseda; samal ajal on vaesuses ja lootusetus olukorras elavate inimeste arv endiselt lubamatult suur; arvestades, et sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust riikide vahel ja riikide sees tuleb vähendada; arvestades, et Euroopa võitlus vaesuse vastu peab olema üks ELi 2020. aasta strateegia põhiprioriteete;

| B. | arvestades, et USA ja Euroopa üritavad endiselt tulla toime 1930. aastate ülemaailmsest majanduskriisist saadik nähtud tõsiseima rahvusvahelise majanduskriisi halvimate tagajärgedega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et USA ja Euroopa üritavad endiselt tulla toime 1930. aastate ülemaailmsest majanduskriisist saadik nähtud tõsiseima rahvusvahelise majanduskriisi halvimate tagajärgedega;

| C. | arvestades, et maailmamajanduse arengut on viimastel aastakümnetel takistanud mittejätkusuutlik tasakaalustamatus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et maailmamajanduse arengut on viimastel aastakümnetel takistanud mittejätkusuutlik tasakaalustamatus;

| D. | arvestades, et tõhus maailmamajanduse juhtimine võimaldab vähendada negatiivseid mõjusid ning korvata selliseid globaliseerumisega kaasnevaid ohtlikke mõjusid nagu ebavõrdsuse süvenemine ja keskkonna hävitamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tõhus maailmamajanduse juhtimine võimaldab vähendada negatiivseid mõjusid ning korvata selliseid globaliseerumisega kaasnevaid ohtlikke mõjusid nagu ebavõrdsuse süvenemine ja keskkonna hävitamine;

| E. | arvestades, et uute arvestatavate osalejate – eeskätt Hiina ja India – esilekerkimine maailmamajanduses, nii kaubanduses kui ka majanduskasvus, on majanduse pilti tugevasti mõjutanud ja põhjalikult muutnud, mis nõuab kaubandusreforme ja muudetavaid vahetuskursse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uute arvestatavate osalejate – eeskätt Hiina ja India – esilekerkimine maailmamajanduses, nii kaubanduses kui ka majanduskasvus, on majanduse pilti tugevasti mõjutanud ja põhjalikult muutnud, mis nõuab kaubandusreforme ja muudetavaid vahetuskursse;

| F. | arvestades, et tänase tasakaalustamatuse põhjusteks on endiselt peamiselt madal konkurentsivõime ning era- ja avaliku sektori ebapiisav säästmine eelarvepuudujäägiga riikide ning suur säästmine ja väike nõudlus eelarveülejäägiga riikides; praegune tasakaalustamatus on ulatuselt suurem ning arvestades globaliseerumise kõrget taset ja kapitalivoogude ulatust, esitab tasakaalustamatus uusi nõudmisi maailmamajanduse juhtimisele ja seab kahtluse alla praeguse institutsioonilise korralduse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tänase tasakaalustamatuse põhjusteks on endiselt peamiselt madal konkurentsivõime ning era- ja avaliku sektori ebapiisav säästmine eelarvepuudujäägiga riikide ning suur säästmine ja väike nõudlus eelarveülejäägiga riikides; praegune tasakaalustamatus on ulatuselt suurem ning arvestades globaliseerumise kõrget taset ja kapitalivoogude ulatust, esitab tasakaalustamatus uusi nõudmisi maailmamajanduse juhtimisele ja seab kahtluse alla praeguse institutsioonilise korralduse;

| G. | arvestades, et maailmamajanduse tasakaalustamise valem koosneb laiemalt võttes kahest osast: konkurentsivõime suurendamine ja laiaulatuslikud reformid puudujäägiga riikides ning turgude avamine ja usaldusväärne rahapoliitika ülejäägiga riikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et maailmamajanduse tasakaalustamise valem koosneb laiemalt võttes kahest osast: konkurentsivõime suurendamine ja laiaulatuslikud reformid puudujäägiga riikides ning turgude avamine ja usaldusväärne rahapoliitika ülejäägiga riikides;

| H. | arvestades, et majandus- ja rahaliidu toimimise esimene kümnend näitas, et ülemaailmsete finants- ja majanduskriiside mõju minimeerimise üheks eelduseks on vastutustundlik eelarvepoliitika; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majandus- ja rahaliidu toimimise esimene kümnend näitas, et ülemaailmsete finants- ja majanduskriiside mõju minimeerimise üheks eelduseks on vastutustundlik eelarvepoliitika;

| I. | arvestades, et maailmamajanduse juhtimiseks on loodud palju organisatsioone, näiteks Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Maailmapank, Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), ÜRO kaubandus- ja arengukonverents (UNCTAD) ja Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (IFC), samuti riikidevahelised G7 ja G20 foorumid, millest IMF ja G20 on kõige tõhusamad, ehkki mõlemaid tuleb veel täiustada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et maailmamajanduse juhtimiseks on loodud palju organisatsioone, näiteks Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Maailmapank, Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), ÜRO kaubandus- ja arengukonverents (UNCTAD) ja Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (IFC), samuti riikidevahelised G7 ja G20 foorumid, millest IMF ja G20 on kõige tõhusamad, ehkki mõlemaid tuleb veel täiustada;

| J. | arvestades, et ülemaailmsed turud nõuavad ülemaailmseid eeskirju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ülemaailmsed turud nõuavad ülemaailmseid eeskirju;

| K. | arvestades, et valitsev rahanduse korraldus on toonud kaasa välisvaluutareservi ja eriti USA dollari kogunemise mõnedes eelarveülejäägiga riikides, mis on omakorda suurendanud kapitalipakkumist eelarvepuudujäägiga riikides ja avaldanud survet intressimäärade alandamiseks, aidates kaasa kinnisvarahindade mulli tekkimisele, millel oli hiljutises finantskriisis keskne roll; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et valitsev rahanduse korraldus on toonud kaasa välisvaluutareservi ja eriti USA dollari kogunemise mõnedes eelarveülejäägiga riikides, mis on omakorda suurendanud kapitalipakkumist eelarvepuudujäägiga riikides ja avaldanud survet intressimäärade alandamiseks, aidates kaasa kinnisvarahindade mulli tekkimisele, millel oli hiljutises finantskriisis keskne roll;

| L. | arvestades, et finantssektorist alguse saanud ülemaailmne majanduskriis on nüüdseks põhjustanud kõrge võlataseme mitmes maailmamajanduse juhtivas riigis ja piirkonnas, sh USAs, Jaapanis ja ELis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et finantssektorist alguse saanud ülemaailmne majanduskriis on nüüdseks põhjustanud kõrge võlataseme mitmes maailmamajanduse juhtivas riigis ja piirkonnas, sh USAs, Jaapanis ja ELis;

| M. | arvestades, et G20 riigid leppisid oma Pittsburghi lõppdeklaratsioonis tugeva, jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu raamistiku kohta kokku, et kriisile reageerimisel on kiiresti vaja uut mitmepoolset lahendust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et G20 riigid leppisid oma Pittsburghi lõppdeklaratsioonis tugeva, jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu raamistiku kohta kokku, et kriisile reageerimisel on kiiresti vaja uut mitmepoolset lahendust;

| N. | arvestades, et ülemaailmselt on tunnistatud finantstööstuse mõne sektori rolli ülemaailmse finantskriisi tekkes, mis näitas finantsregulatsiooni nõrkust, süvendas riigivõlakriisi ning ühist arusaamist, et finantssektori vastutust ja läbipaistvust tuleb suurendada ning muu hulgas peaks finantssektor katma õiglase osa kriisi põhjustatud kuludest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ülemaailmselt on tunnistatud finantstööstuse mõne sektori rolli ülemaailmse finantskriisi tekkes, mis näitas finantsregulatsiooni nõrkust, süvendas riigivõlakriisi ning ühist arusaamist, et finantssektori vastutust ja läbipaistvust tuleb suurendada ning muu hulgas peaks finantssektor katma õiglase osa kriisi põhjustatud kuludest;

| O. | arvestades, et paljuräägitud jooksevkontode tasakaalustamatus tuleneb riikide majanduste olemuslikust struktuurilisest tasakaalustamatusest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et paljuräägitud jooksevkontode tasakaalustamatus tuleneb riikide majanduste olemuslikust struktuurilisest tasakaalustamatusest;

| P. | arvestades, et ülemaailmse finantssüsteemi kooskõlastatud ja tõhusa reguleerimise ja järelevalve puudumine tõi kaasa finantssektori nõrkused, mis omakorda suurendasid maailmamajanduse haavatavust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ülemaailmse finantssüsteemi kooskõlastatud ja tõhusa reguleerimise ja järelevalve puudumine tõi kaasa finantssektori nõrkused, mis omakorda suurendasid maailmamajanduse haavatavust;

| Q. | arvestades, et G20 kui kõige kõrgema ülemaailmse tasandi poliitiliste arutelude mitteametliku foorumi suurenenud roll ja silmapaistvus on tervitatavad; arvestades, et G20-l kui institutsioonil puudub õiguslik alus ja alaline sekretariaat ning sel on nõrk juhtimisstruktuur, eriti teiste rahvusvaheliste institutsioonide, nt IMFi ja WTOga võrreldes; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et G20 kui kõige kõrgema ülemaailmse tasandi poliitiliste arutelude mitteametliku foorumi suurenenud roll ja silmapaistvus on tervitatavad; arvestades, et G20-l kui institutsioonil puudub õiguslik alus ja alaline sekretariaat ning sel on nõrk juhtimisstruktuur, eriti teiste rahvusvaheliste institutsioonide, nt IMFi ja WTOga võrreldes;

| R. | arvestades, et kehtiv rahvusvaheline rahasüsteem on võimaldanud mitmel riigil võtta kasutusele konkurentsivõimet suurendavad devalveerimise strateegiad, mis koos mõjukate turu sidusrühmade tehtavate sagenevate spekulatiivsete tehingutega valuutaturgudel on suurel määral põhjustanud vahetuskursside liigset volatiilsust ja tekitanud suuri riske valuutaturgudele ja rahvusvahelisele kaubandusele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kehtiv rahvusvaheline rahasüsteem on võimaldanud mitmel riigil võtta kasutusele konkurentsivõimet suurendavad devalveerimise strateegiad, mis koos mõjukate turu sidusrühmade tehtavate sagenevate spekulatiivsete tehingutega valuutaturgudel on suurel määral põhjustanud vahetuskursside liigset volatiilsust ja tekitanud suuri riske valuutaturgudele ja rahvusvahelisele kaubandusele;

| S. | arvestades, et ELi ei nähta kui tugevat osalejat rahvusvahelise rahandus- ja finantssüsteemi ümberkujundamisel, sest tal puudub ühtne hääl ja tema väline esindatus rahvusvahelises majanduses on killustunud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi ei nähta kui tugevat osalejat rahvusvahelise rahandus- ja finantssüsteemi ümberkujundamisel, sest tal puudub ühtne hääl ja tema väline esindatus rahvusvahelises majanduses on killustunud;

| T. | arvestades, et väga oluline on tagada, et majandus- ja finantssüsteemid ei kahjusta reaalmajandust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et väga oluline on tagada, et majandus- ja finantssüsteemid ei kahjusta reaalmajandust;

| U. | arvestades, et kooskõlas G20 soovitustega on suurendatud IMFi ülemaailmse finantssüsteemi järelevalve volitusi, samuti on suurendatud fondi finantsressursse ja tulekul on selle juhtimisstruktuuri põhjalik ümberkorraldus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kooskõlas G20 soovitustega on suurendatud IMFi ülemaailmse finantssüsteemi järelevalve volitusi, samuti on suurendatud fondi finantsressursse ja tulekul on selle juhtimisstruktuuri põhjalik ümberkorraldus;

| V. | arvestades, et finantsturud on viimaste kümnendite jooksul hakanud tegutsema ülemaailmselt, kasutades selleks infotehnoloogiamahukaid protsesse ja võrke ning andmete standardimine on jäänud maha ja takistab turu ja tihti isegi ettevõtte tasemel andmete koondamist, analüüsi ja operatsioone ning vähendab finantstehingute läbipaistvust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et finantsturud on viimaste kümnendite jooksul hakanud tegutsema ülemaailmselt, kasutades selleks infotehnoloogiamahukaid protsesse ja võrke ning andmete standardimine on jäänud maha ja takistab turu ja tihti isegi ettevõtte tasemel andmete koondamist, analüüsi ja operatsioone ning vähendab finantstehingute läbipaistvust;

Poliitilised soovitused maailmamajanduse juhtimisega tegelemiseks

| 1. | rõhutab, et ülemaailmne tasakaalustamatus – eriti suur tasakaalustamatus – on potentsiaalne oht makromajanduslikule ja finantsstabiilsusele majanduse juhtriikides ja sel võivad olla tagajärjed teiste riikide majandusele; seda arvestades märgib, et tuleb tegeleda struktuurilistest puudujääkidest ja riigi majanduse puudulikust konkurentsivõimest tuleneva tasakaalustamatusega, kuna ka sellest võivad tuleneda fundamentaalsed probleemid; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ülemaailmne tasakaalustamatus – eriti suur tasakaalustamatus – on potentsiaalne oht makromajanduslikule ja finantsstabiilsusele majanduse juhtriikides ja sel võivad olla tagajärjed teiste riikide majandusele; seda arvestades märgib, et tuleb tegeleda struktuurilistest puudujääkidest ja riigi majanduse puudulikust konkurentsivõimest tuleneva tasakaalustamatusega, kuna ka sellest võivad tuleneda fundamentaalsed probleemid;

| 2. | rõhutab, et finants- ja majanduskriis näitas, et ülemaailmse tasakaalustamatuse tulemusel tekkinud kapitali sissevooluga peaks kaasnema vastutustundlik rahapoliitika ning tugev finantsreguleerimine ja järelevalve; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et finants- ja majanduskriis näitas, et ülemaailmse tasakaalustamatuse tulemusel tekkinud kapitali sissevooluga peaks kaasnema vastutustundlik rahapoliitika ning tugev finantsreguleerimine ja järelevalve;

| 3. | tunnistab, et poliitikakujundajatel kogu maailmas tuleb jätkata tööd, leidmaks lahendusi maailmamajanduse juhtimise ümberkorraldamiseks, et aidata maailmamajandust tasakaalustada ja hoida ära uut langust; rõhutab, et maailmamajanduse ümberkorraldamisel tuleks tagada, et turgude korralikuks toimimiseks integreeritaks need põhjalikku institutsionaalsesse raamistikku; on lisaks seisukohal, et maailmamajanduse juhtimise üks peamisi prioriteete peab olema pikaajalisi investeeringuid soodustava keskkonna loomine; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et poliitikakujundajatel kogu maailmas tuleb jätkata tööd, leidmaks lahendusi maailmamajanduse juhtimise ümberkorraldamiseks, et aidata maailmamajandust tasakaalustada ja hoida ära uut langust; rõhutab, et maailmamajanduse ümberkorraldamisel tuleks tagada, et turgude korralikuks toimimiseks integreeritaks need põhjalikku institutsionaalsesse raamistikku; on lisaks seisukohal, et maailmamajanduse juhtimise üks peamisi prioriteete peab olema pikaajalisi investeeringuid soodustava keskkonna loomine;

| 4. | rõhutab, kui oluline on vastutustundlik rahapoliitika; nõuab tungivalt, et tähtsaimate majandusriikide keskpangad kaaluksid tavapäraseid või tavapärasest erinevaid meetmeid rakendades võimalikke negatiivseid välismõjusid, nagu varade hinnamullid, „carry-trade” dünaamika ja rahanduslik destabiliseerimine teistes riikides; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui oluline on vastutustundlik rahapoliitika; nõuab tungivalt, et tähtsaimate majandusriikide keskpangad kaaluksid tavapäraseid või tavapärasest erinevaid meetmeid rakendades võimalikke negatiivseid välismõjusid, nagu varade hinnamullid, „carry-trade” dünaamika ja rahanduslik destabiliseerimine teistes riikides;

| 5. | on teadlik asjaolust, et usk vastava majanduse tugevusse ja selle finantsturgude sügavusse, läbipaistvusse, keerukusse ja stabiilsusesse on peamine põhjus, miks kolmandate riikide keskpangad hoiavad valuutareserve; rõhutab sellega seoses, et igasugune valuuta, mida tahetakse muuta IMFi laenueriõiguste korvi osaks, peab olema täielikult konverteeritav, ning tunnistab, et IMFi laenueriõiguste korvi koosseis peaks peegeldama valuutade suhtelist tähtsust maailma kaubandus- ja finantssüsteemides; |
| --- | --- |

5.

on teadlik asjaolust, et usk vastava majanduse tugevusse ja selle finantsturgude sügavusse, läbipaistvusse, keerukusse ja stabiilsusesse on peamine põhjus, miks kolmandate riikide keskpangad hoiavad valuutareserve; rõhutab sellega seoses, et igasugune valuuta, mida tahetakse muuta IMFi laenueriõiguste korvi osaks, peab olema täielikult konverteeritav, ning tunnistab, et IMFi laenueriõiguste korvi koosseis peaks peegeldama valuutade suhtelist tähtsust maailma kaubandus- ja finantssüsteemides;

| 6. | märgib, et vahetuskursid peaksid peegeldama turu põhialuseid, et parandada avatust ja paindlikkust ning lihtsustada majanduse kohanemist, ning seetõttu ei tohiks neid hallata ega nendega manipuleerida riiklikud rahandusorganid; |
| --- | --- |

6.

märgib, et vahetuskursid peaksid peegeldama turu põhialuseid, et parandada avatust ja paindlikkust ning lihtsustada majanduse kohanemist, ning seetõttu ei tohiks neid hallata ega nendega manipuleerida riiklikud rahandusorganid;

| 7. | nõuab tungivalt, et IMFi liikmed järgiksid lepingu artikleid, eriti kohustust hoiduda manipuleerimast vahetuskursiga, ning GATTi ja WTO lepingute asjaomaseid sätteid; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et IMFi liikmed järgiksid lepingu artikleid, eriti kohustust hoiduda manipuleerimast vahetuskursiga, ning GATTi ja WTO lepingute asjaomaseid sätteid;

| 8. | nõuab tungivalt, et kaalutaks uuesti laenueriõiguste kasutamist maailma reservvaluutana dollari asemel, sest see võib aidata stabiliseerida ülemaailmset finantssüsteemi; palub IMFil uurida eelkõige uue mitmepoolse vahetuskursi süsteemi edendamiseks laenueriõiguste edasist eraldamist ning nende laiemat kasutust; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et kaalutaks uuesti laenueriõiguste kasutamist maailma reservvaluutana dollari asemel, sest see võib aidata stabiliseerida ülemaailmset finantssüsteemi; palub IMFil uurida eelkõige uue mitmepoolse vahetuskursi süsteemi edendamiseks laenueriõiguste edasist eraldamist ning nende laiemat kasutust;

| 9. | toetab G20 riikide tööd ja lubadusi rakendada keskpikas perspektiivis asjakohaselt ajastatud ja majanduskasvu soodustavaid eelarve konsolideerimise kavasid, toetades samal ajal sisenõudlust iga riigi oludest sõltuvas tempos, järgides nõuetekohast rahapoliitikat, edendades vahetuskursside paindlikkust, et vastata paremini majanduse põhialustele, ning viies läbi struktuurireforme, et kindlustada uute töökohtade loomist ja aidata kaasa tasakaalu loomisele maailmas; |
| --- | --- |

9.

toetab G20 riikide tööd ja lubadusi rakendada keskpikas perspektiivis asjakohaselt ajastatud ja majanduskasvu soodustavaid eelarve konsolideerimise kavasid, toetades samal ajal sisenõudlust iga riigi oludest sõltuvas tempos, järgides nõuetekohast rahapoliitikat, edendades vahetuskursside paindlikkust, et vastata paremini majanduse põhialustele, ning viies läbi struktuurireforme, et kindlustada uute töökohtade loomist ja aidata kaasa tasakaalu loomisele maailmas;

| 10. | märgib siiski, et muus osas tunduvad väljavaated G20 tasandil ülemaailmset tasakaalustamatust kaotada piiratud; |
| --- | --- |

10.

märgib siiski, et muus osas tunduvad väljavaated G20 tasandil ülemaailmset tasakaalustamatust kaotada piiratud;

| 11. | nõuab, et WTO osaleks aktiivselt erinevate reguleerivate režiimide tekitatud võimalike finantsteenuste kaubandusmoonutuste tuvastamisel ja nendega tegelemisel; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et WTO osaleks aktiivselt erinevate reguleerivate režiimide tekitatud võimalike finantsteenuste kaubandusmoonutuste tuvastamisel ja nendega tegelemisel;

| 12. | kutsub komisjoni üles välja töötama üksikasjalikku mehhanismi, mis tugineks suures osas WTO eeskirjadel ja oleks nendega tihedalt seotud ning takistaks kaubanduse kasutamist sellise välispoliitika vahendina, mis on vastuolus rahvusvaheliselt tunnustatud ja ÜRO põhikirjas sätestatud demokraatlike väärtustega; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles välja töötama üksikasjalikku mehhanismi, mis tugineks suures osas WTO eeskirjadel ja oleks nendega tihedalt seotud ning takistaks kaubanduse kasutamist sellise välispoliitika vahendina, mis on vastuolus rahvusvaheliselt tunnustatud ja ÜRO põhikirjas sätestatud demokraatlike väärtustega;

| 13. | palub komisjonil tõstatada järgmisel ELi ja USA vahelisel Atlandi-ülese majandusnõukogu kohtumisel vastastikuse koostöö küsimus kauba tuletisinstrumentide järelevalve valdkonnas, tuginedes praegustele läbipaistvust ja turu kuritarvitamist käsitlevatele eeskirjadele; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil tõstatada järgmisel ELi ja USA vahelisel Atlandi-ülese majandusnõukogu kohtumisel vastastikuse koostöö küsimus kauba tuletisinstrumentide järelevalve valdkonnas, tuginedes praegustele läbipaistvust ja turu kuritarvitamist käsitlevatele eeskirjadele;

| 14. | kutsub ELi üles rakendama G8/G20 tippkohtumiste deklaratsioone, eelkõige seoses fossiilkütustele ja põllumajandusele antavate toetustega, võttes arvesse selles valdkonnas kehtivaid OECD suuniseid, ning toiduhindade kõikumise ja tooraineturgudega; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi üles rakendama G8/G20 tippkohtumiste deklaratsioone, eelkõige seoses fossiilkütustele ja põllumajandusele antavate toetustega, võttes arvesse selles valdkonnas kehtivaid OECD suuniseid, ning toiduhindade kõikumise ja tooraineturgudega;

| 15. | palub komisjonil oma kaubandusstrateegia seoses lõuna-lõuna-suunalise ja muude maailmaosade piirkonnasisese kaubanduse tugevdamisega üle vaadata, et vähendada paljude väikeste majandusruumide kaitsetust ja aidata kaasa tulevaste tugevate majanduspartnerite arengule; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil oma kaubandusstrateegia seoses lõuna-lõuna-suunalise ja muude maailmaosade piirkonnasisese kaubanduse tugevdamisega üle vaadata, et vähendada paljude väikeste majandusruumide kaitsetust ja aidata kaasa tulevaste tugevate majanduspartnerite arengule;

| 16. | toetab ajakava määramist tegevuskava jaoks, millega rakendatakse G20 raamistik tugeva, jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu jaoks; |
| --- | --- |

16.

toetab ajakava määramist tegevuskava jaoks, millega rakendatakse G20 raamistik tugeva, jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu jaoks;

| 17. | väljendab heameelt kõigi algatuste üle pidada ühiste ülemaailmsete probleemide teemal täiendavaid arutelusid ja teha koostööd, kuid märgib, et paljud praegused foorumid, nt G20, on ainult mitteametliku arutelu jaoks ning neil puudub õiguslik alus ja rahvusvahelise organisatsiooni omadused otsustusprotsessis, otsuste elluviimisel ja järelevalves ning seetõttu on need juhtimisstruktuurina nõrgad; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt kõigi algatuste üle pidada ühiste ülemaailmsete probleemide teemal täiendavaid arutelusid ja teha koostööd, kuid märgib, et paljud praegused foorumid, nt G20, on ainult mitteametliku arutelu jaoks ning neil puudub õiguslik alus ja rahvusvahelise organisatsiooni omadused otsustusprotsessis, otsuste elluviimisel ja järelevalves ning seetõttu on need juhtimisstruktuurina nõrgad;

| 18. | märgib, et ülemaailmse koostöö organite konsensuslik otsustamisviis ei erguta tegema julgeid otsuseid ja toob sageli kaasa ebamäärased mittesiduvad kokkulepped; nõuab, et ülemaailmne foorum toimiks nii nagu EL, mis on loobunud tuginemast täielikult ühehäälsusele; |
| --- | --- |

18.

märgib, et ülemaailmse koostöö organite konsensuslik otsustamisviis ei erguta tegema julgeid otsuseid ja toob sageli kaasa ebamäärased mittesiduvad kokkulepped; nõuab, et ülemaailmne foorum toimiks nii nagu EL, mis on loobunud tuginemast täielikult ühehäälsusele;

| 19. | on seisukohal, et G20 võetud kohustused peavad olema konkreetsemad ja et edusamme peaks jälgima sõltumatu, ametlikum ja kaasavam organ, millel on põhikiri ja sekretariaat, näiteks IMF; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et G20 võetud kohustused peavad olema konkreetsemad ja et edusamme peaks jälgima sõltumatu, ametlikum ja kaasavam organ, millel on põhikiri ja sekretariaat, näiteks IMF;

| 20. | pooldab Pariisis 19. veebruaril 2011. aastal toimunud G20 rahandusministrite tippkohtumisel kokku lepitud samme, et hinnata tasakaalustamatust näitajate kogumiga; toonitab, et need näitajad peaksid katma sisemist tasakaalustamatust, nagu riigivõlg, eelarve puudujääk ning eraisikute säästud ja võlad, samuti välist tasakaalustamatust, mis tuleneb kaubanduse ja investeeringute voogudest ja ülekannetest; |
| --- | --- |

20.

pooldab Pariisis 19. veebruaril 2011. aastal toimunud G20 rahandusministrite tippkohtumisel kokku lepitud samme, et hinnata tasakaalustamatust näitajate kogumiga; toonitab, et need näitajad peaksid katma sisemist tasakaalustamatust, nagu riigivõlg, eelarve puudujääk ning eraisikute säästud ja võlad, samuti välist tasakaalustamatust, mis tuleneb kaubanduse ja investeeringute voogudest ja ülekannetest;

| 21. | kutsub G20 foorumit üles viima korrapäraselt läbi G20 raamistikul ja eespool nimetatud näitajatel põhinevat vastastikuse hindamise protsessi, et pakkuda poliitikavalikuid, millega saavutada tugev, jätkusuutlik ja tasakaalustatud majanduskasv; |
| --- | --- |

21.

kutsub G20 foorumit üles viima korrapäraselt läbi G20 raamistikul ja eespool nimetatud näitajatel põhinevat vastastikuse hindamise protsessi, et pakkuda poliitikavalikuid, millega saavutada tugev, jätkusuutlik ja tasakaalustatud majanduskasv;

| 22. | rõhutab, et finantsjuhtimises osalejad tegutsevad ülemaailmsel tasandil, ning on seisukohal, et on vaja täita finantseeskirjade koordineerimisega seotud lüngad, et vältida teatavate finantsjuhtimises osalejate õiguslikust arbitraažist kasu saamist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et finantsjuhtimises osalejad tegutsevad ülemaailmsel tasandil, ning on seisukohal, et on vaja täita finantseeskirjade koordineerimisega seotud lüngad, et vältida teatavate finantsjuhtimises osalejate õiguslikust arbitraažist kasu saamist;

Rahvusvahelise raha- ja finantssüsteemi ning selle institutsioonide reform

| 23. | rõhutab, et Euroopa Liit peab mängima maailmamajanduse reformis juhtivat rolli, et muuta rahvusvahelised institutsioonid õiguspärasemaks, läbipaistvamaks ja vastutavamaks, ning et Euroopa Liit peab veelgi rohkem tegutsema ühtse osalejana rahvusvahelises majanduses; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et Euroopa Liit peab mängima maailmamajanduse reformis juhtivat rolli, et muuta rahvusvahelised institutsioonid õiguspärasemaks, läbipaistvamaks ja vastutavamaks, ning et Euroopa Liit peab veelgi rohkem tegutsema ühtse osalejana rahvusvahelises majanduses;

| 24. | nõuab, et ELil oleks koht IMFis ja Maailmapangas; nõuab demokraatlikumat IMFi, sh avatud ja tulemuspõhist tegevdirektori valimist ning arengu- ja üleminekuriikide hääleõiguse märgatavat suurendamist; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et ELil oleks koht IMFis ja Maailmapangas; nõuab demokraatlikumat IMFi, sh avatud ja tulemuspõhist tegevdirektori valimist ning arengu- ja üleminekuriikide hääleõiguse märgatavat suurendamist;

| 25. | on seisukohal, et maailmamajanduse juhtimine peab olema piisavalt arenguvõimeline, paindlik ja pragmaatiline, et kindlaks määrata, millised meetmed on konkreetses olukorras ja subsidiaarsuse põhimõtet järgides kõige sobivamad; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et maailmamajanduse juhtimine peab olema piisavalt arenguvõimeline, paindlik ja pragmaatiline, et kindlaks määrata, millised meetmed on konkreetses olukorras ja subsidiaarsuse põhimõtet järgides kõige sobivamad;

| 26. | rõhutab, et Euroopa Liit peab täitma maailmamajanduse reformis juhtivat rolli, et muuta rahvusvahelised institutsioonid õiguspärasemaks, läbipaistvamaks ja vastutavamaks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et Euroopa Liit peab täitma maailmamajanduse reformis juhtivat rolli, et muuta rahvusvahelised institutsioonid õiguspärasemaks, läbipaistvamaks ja vastutavamaks;

| 27. | märgib, et nendel institutsioonidel ja foorumitel ning eelkõige G20-l puudub teatav parlamentaarne õiguspärasus ülemaailmsel tasandil, ning kutsub neid seetõttu üles kaasama parlamente oma otsustamisprotsessidesse; taunib teatavate partnerite demokraatiaalaseid puudusi; |
| --- | --- |

27.

märgib, et nendel institutsioonidel ja foorumitel ning eelkõige G20-l puudub teatav parlamentaarne õiguspärasus ülemaailmsel tasandil, ning kutsub neid seetõttu üles kaasama parlamente oma otsustamisprotsessidesse; taunib teatavate partnerite demokraatiaalaseid puudusi;

| 28. | täheldab raskusi, mis võivad tuleneda erinevate mitteametlike foorumite ja rahvusvaheliste majandus- ja finantsinstitutsioonide teostatava poliitika ühtsuse puudumisest; rõhutab, et ülemaailmse institutsioonilise koordineerimise meetmed tuleks vastu võtta IMFi kaudu; |
| --- | --- |

28.

täheldab raskusi, mis võivad tuleneda erinevate mitteametlike foorumite ja rahvusvaheliste majandus- ja finantsinstitutsioonide teostatava poliitika ühtsuse puudumisest; rõhutab, et ülemaailmse institutsioonilise koordineerimise meetmed tuleks vastu võtta IMFi kaudu;

| 29. | toonitab, et rahapoliitikale, rahvusvahelisele kaubandusele, jätkusuutlikule riikide rahandusele ja majanduse põhialustele tuginevale paindlikule valuutale on vaja ühiselt läheneda ning neid tuleb mõista maailma tasandil ühtviisi; on seisukohal, et maailmamajandust peaksid iseloomustama avatud turud, mis toovad kasu kõigile osalistele; rõhutab, et kõrged keskkonnaalased ja sotsiaalsed standardid on hädavajalikud ja need tuleb välja arendada; rõhutab, et IMF ja WTO peaksid olema selle protsessi keskmes; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et rahapoliitikale, rahvusvahelisele kaubandusele, jätkusuutlikule riikide rahandusele ja majanduse põhialustele tuginevale paindlikule valuutale on vaja ühiselt läheneda ning neid tuleb mõista maailma tasandil ühtviisi; on seisukohal, et maailmamajandust peaksid iseloomustama avatud turud, mis toovad kasu kõigile osalistele; rõhutab, et kõrged keskkonnaalased ja sotsiaalsed standardid on hädavajalikud ja need tuleb välja arendada; rõhutab, et IMF ja WTO peaksid olema selle protsessi keskmes;

| 30. | nõuab, et WTO liikmed järgiksid mitmepoolseid kaubanduslepinguid ja peaksid edasisi rahvusvahelise kaubanduse läbirääkimisvoore, mille eesmärk on vähendada märgatavalt takistusi rahvusvahelisele kaubandusele, tagades samas võrdsed võimalused kõigis sektorites ja aidates nii kaasa majanduskasvule ja arengule; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et WTO liikmed järgiksid mitmepoolseid kaubanduslepinguid ja peaksid edasisi rahvusvahelise kaubanduse läbirääkimisvoore, mille eesmärk on vähendada märgatavalt takistusi rahvusvahelisele kaubandusele, tagades samas võrdsed võimalused kõigis sektorites ja aidates nii kaasa majanduskasvule ja arengule;

| 31. | on veendunud, et selleks, et arenguriikidel oleks võimalik kaubandusest suuremat kasu saada ning et kõikidele töötajatele oleksid tagatud inimväärsed töötingimused ja inimväärne töötasu, on ELil suur huvi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tugevdamise ning ILO osalemise vastu WTO töös ja üldiste soodustuste süsteemiga seotud jätkusuutlikkust käsitlevate peatükkide järelevalves; |
| --- | --- |

31.

on veendunud, et selleks, et arenguriikidel oleks võimalik kaubandusest suuremat kasu saada ning et kõikidele töötajatele oleksid tagatud inimväärsed töötingimused ja inimväärne töötasu, on ELil suur huvi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tugevdamise ning ILO osalemise vastu WTO töös ja üldiste soodustuste süsteemiga seotud jätkusuutlikkust käsitlevate peatükkide järelevalves;

| 32. | palub komisjonil läbi vaadata ELi kaubandus- ja investeerimisstrateegia, et sellesse kaasata ka BRIC-riigid (Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina), kui peamised tulevased kaubanduspartnerid, kelle huvides on luua ühtne ülemaailmne võrgustik, mis ühendab sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutliku arenguga seotud ja omavahel tihedalt läbi põimunud huvisid; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil läbi vaadata ELi kaubandus- ja investeerimisstrateegia, et sellesse kaasata ka BRIC-riigid (Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina), kui peamised tulevased kaubanduspartnerid, kelle huvides on luua ühtne ülemaailmne võrgustik, mis ühendab sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutliku arenguga seotud ja omavahel tihedalt läbi põimunud huvisid;

| 33. | on seisukohal, et mitmepoolsed arengupangad peaksid tõhustama täiendavate ressursside andmist, et rahuldada kohalikud erivajadused, toetada pikaajalisi investeeringuid ja tugevdada kohalikku majandust; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et mitmepoolsed arengupangad peaksid tõhustama täiendavate ressursside andmist, et rahuldada kohalikud erivajadused, toetada pikaajalisi investeeringuid ja tugevdada kohalikku majandust;

| 34. | peab vajalikuks, et IMF oleks tugev ja sõltumatu, et tal oleks piisavalt vahendeid ja ressursse, et pöörata suuremat tähelepanu riikideülestele sidemetele mitte ainult mitmepoolse järelevalve tugevdamisega, vaid ka keskendumisega süsteemselt olulistele majandustele ja näitajate väljatöötamisega suurte ja kestvate tasakaalustamatuste hindamiseks; nõuab, et IMFi sekkumisvolitusi laiendataks, nii et need hõlmaks ka kapitalikontode põhjustatud ohte; |
| --- | --- |

34.

peab vajalikuks, et IMF oleks tugev ja sõltumatu, et tal oleks piisavalt vahendeid ja ressursse, et pöörata suuremat tähelepanu riikideülestele sidemetele mitte ainult mitmepoolse järelevalve tugevdamisega, vaid ka keskendumisega süsteemselt olulistele majandustele ja näitajate väljatöötamisega suurte ja kestvate tasakaalustamatuste hindamiseks; nõuab, et IMFi sekkumisvolitusi laiendataks, nii et need hõlmaks ka kapitalikontode põhjustatud ohte;

| 35. | rõhutab vajadust tagada, et mitmepoolsed maksualase teabe vahetuse lepingud sisaldaksid automaatse teabevahetuse sätteid, ning nõuab, et tugevdataks koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide OECD musta nimekirja lisamise õiguslikku alust eesmärgiga parandada eelarvealast läbipaistvust ning võidelda pettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 2011. aasta lõpuks ettepaneku rahvusvaheliste ettevõtete riigipõhiste aruandlusstandardite kohta, et suurendada läbipaistvust ja maksuametite juurdepääsu asjakohasele teabele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust tagada, et mitmepoolsed maksualase teabe vahetuse lepingud sisaldaksid automaatse teabevahetuse sätteid, ning nõuab, et tugevdataks koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide OECD musta nimekirja lisamise õiguslikku alust eesmärgiga parandada eelarvealast läbipaistvust ning võidelda pettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 2011. aasta lõpuks ettepaneku rahvusvaheliste ettevõtete riigipõhiste aruandlusstandardite kohta, et suurendada läbipaistvust ja maksuametite juurdepääsu asjakohasele teabele;

| 36. | rõhutab raamatupidamis- või auditeerimisstandardite kohta tehtavate rahvusvaheliste algatuste olulisust; |
| --- | --- |

36.

rõhutab raamatupidamis- või auditeerimisstandardite kohta tehtavate rahvusvaheliste algatuste olulisust;

| 37. | palub G20 juhtidel viivitamata viia lõpule arutelu ülemaailmse finantstehingumaksu minimaalsete ühiste elementide üle; |
| --- | --- |

37.

palub G20 juhtidel viivitamata viia lõpule arutelu ülemaailmse finantstehingumaksu minimaalsete ühiste elementide üle;

| 38. | on seisukohal, et G20 on ülemaailmse konsulteerimise peamine foorum – ehkki ka teised organid on tähtsad –, kuid märgib, et foorumil kui ülemaailmsel institutsioonil on mitu puudujääki, sh väikeste riikide puudulik esindatus, läbipaistvuse ja demokraatliku aruandekohustuse puudumine ning foorumi otsused õiguslikult siduvaks muutva õigusliku aluse puudumine; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et G20 on ülemaailmse konsulteerimise peamine foorum – ehkki ka teised organid on tähtsad –, kuid märgib, et foorumil kui ülemaailmsel institutsioonil on mitu puudujääki, sh väikeste riikide puudulik esindatus, läbipaistvuse ja demokraatliku aruandekohustuse puudumine ning foorumi otsused õiguslikult siduvaks muutva õigusliku aluse puudumine;

| 39. | julgustab IMFi ja G20-t küsima väikese eelarvepuudujäägi ja distsiplineeritud valitsussektori kulutustega riikide seisukohti ja nõu ning tegutsema sellele vastavalt; |
| --- | --- |

39.

julgustab IMFi ja G20-t küsima väikese eelarvepuudujäägi ja distsiplineeritud valitsussektori kulutustega riikide seisukohti ja nõu ning tegutsema sellele vastavalt;

| 40. | rõhutab, et ülemaailmse rahanduse korralduse arutelude kontekstis tuleb euroala pidada ühtseks tervikuks, sest alal on üks valuuta ja ühtne vahetuskursipoliitika; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et ülemaailmse rahanduse korralduse arutelude kontekstis tuleb euroala pidada ühtseks tervikuks, sest alal on üks valuuta ja ühtne vahetuskursipoliitika;

| 41. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid otsiksid lahendusi, kuidas jätkuvalt edendada G-foorumite koosseisude ja ÜRO süsteemi vahelist kooskõlastatust; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid otsiksid lahendusi, kuidas jätkuvalt edendada G-foorumite koosseisude ja ÜRO süsteemi vahelist kooskõlastatust;

| 42. | nõuab, et loodaks rahvusvaheline keskpankade juhatus, mis koosneks esmajärjekorras ELi, Jaapani, Ühendkuningriigi ja USA keskpankadest ja millel oleks volitus koordineerida rahanduspoliitikat, kontrollida finantsjärelevalvet ning laiendada ja propageerida laenueriõigusi kui ülemaailmset reservvaluutat; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et loodaks rahvusvaheline keskpankade juhatus, mis koosneks esmajärjekorras ELi, Jaapani, Ühendkuningriigi ja USA keskpankadest ja millel oleks volitus koordineerida rahanduspoliitikat, kontrollida finantsjärelevalvet ning laiendada ja propageerida laenueriõigusi kui ülemaailmset reservvaluutat;

| 43. | soovitab, et IMFi tugevdataks poliitiliselt selle juhatuses esindatud riikide juhtide iga-aastaste tippkohtumistega; selle taustal julgustab IMFi liikmesriike määrama fondi juhatusse inimesi oma valitsuse tippliikmete seast, et IMF võiks võtta juhtrolli maailmamajanduse juhtimise teemaliste arutelude ja otsuste foorumina; |
| --- | --- |

43.

soovitab, et IMFi tugevdataks poliitiliselt selle juhatuses esindatud riikide juhtide iga-aastaste tippkohtumistega; selle taustal julgustab IMFi liikmesriike määrama fondi juhatusse inimesi oma valitsuse tippliikmete seast, et IMF võiks võtta juhtrolli maailmamajanduse juhtimise teemaliste arutelude ja otsuste foorumina;

| 44. | on arvamusel, et vaja on suurendada rahvusvaheliste kapitalivoogude läbipaistvust, eelkõige pangasaladuse kaotamise kaudu; |
| --- | --- |

44.

on arvamusel, et vaja on suurendada rahvusvaheliste kapitalivoogude läbipaistvust, eelkõige pangasaladuse kaotamise kaudu;

Globaalne finantssektori juhtimine

| 45. | rõhutab, et finantsjärelevalve puudulik koostöö aitas finantskriisi levikule kaasa ja tugevdas selle mõju; nõuab sellega seoses, et ELi järelevalveasutused võtaksid juhtrolli rahvusvahelise koostöö ülesehitamisel ja finantsreguleerimise parimate tavade loomisel; samuti rõhutab, et kasulik oleks liikuda USA ja ELi ühtse finantsvaldkonna regulatiivse raamistiku loomise suunas; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et finantsjärelevalve puudulik koostöö aitas finantskriisi levikule kaasa ja tugevdas selle mõju; nõuab sellega seoses, et ELi järelevalveasutused võtaksid juhtrolli rahvusvahelise koostöö ülesehitamisel ja finantsreguleerimise parimate tavade loomisel; samuti rõhutab, et kasulik oleks liikuda USA ja ELi ühtse finantsvaldkonna regulatiivse raamistiku loomise suunas;

| 46. | märgib, et ülemaailmselt on vaja viia ellu reformid, mis edendavad finantsinstitutsioonide läbipaistvust ja aruandekohustust; |
| --- | --- |

46.

märgib, et ülemaailmselt on vaja viia ellu reformid, mis edendavad finantsinstitutsioonide läbipaistvust ja aruandekohustust;

| 47. | rõhutab, et kuigi maailma finantskeskustes on võetud vastu õigusaktid, mis peaksid parandama finantssektori mõne osa reguleerimist, on vaja täiendavaid reforme pangandus- ja varipangandussüsteemi eeskirjade ja tavade muutmiseks; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et kuigi maailma finantskeskustes on võetud vastu õigusaktid, mis peaksid parandama finantssektori mõne osa reguleerimist, on vaja täiendavaid reforme pangandus- ja varipangandussüsteemi eeskirjade ja tavade muutmiseks;

| 48. | rõhutab vajadust anda Euroopa finantsjärelevalveasutustele selged volitused teha tihedat koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste kolleegidega, nagu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) teeb finantsstabiilsuse nõukoguga (FSB); |
| --- | --- |

48.

rõhutab vajadust anda Euroopa finantsjärelevalveasutustele selged volitused teha tihedat koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste kolleegidega, nagu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) teeb finantsstabiilsuse nõukoguga (FSB);

| 49. | rõhutab vajadust kombineerida mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalvet sidusa ja ühtse lähenemisviisi osana; |
| --- | --- |

49.

rõhutab vajadust kombineerida mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalvet sidusa ja ühtse lähenemisviisi osana;

| 50. | märgib, et USA ja EL kokku moodustavad peaaegu 40 % maailma kaubandusest ja peaaegu 50 % ülemaailmsest SKPst, ning soovitab süvendatud makrotasandi usaldatavusdialoogi, pöörates erilist tähelepanu Atlandi dialoogile, Basel II paketi põhjalikule ja õiglasele rakendamisele ja täiendavale arutelule järelevalve reguleerimisala laiendamise üle pangandusvälistele finantsasutustele; nõuab, et finantssektori reguleerimise reformi hoog ei raugeks, et rahandus toetaks tõhusalt stabiilsust ja majanduskasvu reaalses maailmamajanduses; |
| --- | --- |

50.

märgib, et USA ja EL kokku moodustavad peaaegu 40 % maailma kaubandusest ja peaaegu 50 % ülemaailmsest SKPst, ning soovitab süvendatud makrotasandi usaldatavusdialoogi, pöörates erilist tähelepanu Atlandi dialoogile, Basel II paketi põhjalikule ja õiglasele rakendamisele ja täiendavale arutelule järelevalve reguleerimisala laiendamise üle pangandusvälistele finantsasutustele; nõuab, et finantssektori reguleerimise reformi hoog ei raugeks, et rahandus toetaks tõhusalt stabiilsust ja majanduskasvu reaalses maailmamajanduses;

| 51. | peab lugu G20, WTO, Basel III ja teiste rahvusvaheliste organite valikutest, kuid tunnistab liigse reguleerimise ja reguleerimise valdkonna konkurentsi võimalikke ohte; |
| --- | --- |

51.

peab lugu G20, WTO, Basel III ja teiste rahvusvaheliste organite valikutest, kuid tunnistab liigse reguleerimise ja reguleerimise valdkonna konkurentsi võimalikke ohte;

| 52. | peab õigeks keskpankade juhatajate ülemaailmse majanduskohtumise (Global Economy Meeting) loomist Rahvusvaheliste Arvelduste Panga egiidi all võrdlusrühmana keskpankade koostöö korraldamiseks; |
| --- | --- |

52.

peab õigeks keskpankade juhatajate ülemaailmse majanduskohtumise (Global Economy Meeting) loomist Rahvusvaheliste Arvelduste Panga egiidi all võrdlusrühmana keskpankade koostöö korraldamiseks;

| 53. | tunneb muret erinevatest eeskirjadest tuleneva võimaliku killustumise pärast, mis mõjutab globaalsete finantsjuhtimises osalejate tegevust; kutsub seetõttu üles suuremal määral ühtlustama erinevates valdkondades rakendatavaid mehhanisme; |
| --- | --- |

53.

tunneb muret erinevatest eeskirjadest tuleneva võimaliku killustumise pärast, mis mõjutab globaalsete finantsjuhtimises osalejate tegevust; kutsub seetõttu üles suuremal määral ühtlustama erinevates valdkondades rakendatavaid mehhanisme;

| 54. | tunnistab Euroopa Investeerimispanga osa majanduskasvu edendamisel pikaajaliste investeeringute kaudu; |
| --- | --- |

54.

tunnistab Euroopa Investeerimispanga osa majanduskasvu edendamisel pikaajaliste investeeringute kaudu;

| 55. | rõhutab vajadust töötada välja asjakohased kriteeriumid süsteemselt oluliste finantsasutuste kindlaksmääramiseks eesmärgiga vältida „pankrotti minekuks liiga suuri ja liiga tihedalt läbipõimunud struktuuriga” asutusi, ja vähendada seeläbi süsteemset ohtu, kasutades lisareservi, kapitalinõudeid ja monopolivastaseid eeskirju; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust töötada välja asjakohased kriteeriumid süsteemselt oluliste finantsasutuste kindlaksmääramiseks eesmärgiga vältida „pankrotti minekuks liiga suuri ja liiga tihedalt läbipõimunud struktuuriga” asutusi, ja vähendada seeläbi süsteemset ohtu, kasutades lisareservi, kapitalinõudeid ja monopolivastaseid eeskirju;

| 56. | palub Baseli pangajärelevalve komiteel esitada meetmed, et kaitsta süsteemselt tähtsate asutuste jaepangandust ja nõuda, et see kapitaliseeritaks erialusel; |
| --- | --- |

56.

palub Baseli pangajärelevalve komiteel esitada meetmed, et kaitsta süsteemselt tähtsate asutuste jaepangandust ja nõuda, et see kapitaliseeritaks erialusel;

| 57. | nõuab, et Baseli pangajärelevalve komitee töötaks välja standardmudeli riskiga kaalutud vara hindamiseks, et täpselt hinnata ja võrrelda pankade krediidi- ja tururiske; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et Baseli pangajärelevalve komitee töötaks välja standardmudeli riskiga kaalutud vara hindamiseks, et täpselt hinnata ja võrrelda pankade krediidi- ja tururiske;

| 58. | soovitab töötada IMFi egiidi all välja sobilik rahvusvaheline infrastruktuur, mis pakub nii ametiasutustele kui ka tööstusele unikaalset põhilist ja standardset finantsteavet kui tehnilist võimalust rahvusvahelise usaldatavusjärelevalve teostamiseks ning ohutumate ja tõhusamate tööprotsesside läbiviimiseks; |
| --- | --- |

58.

soovitab töötada IMFi egiidi all välja sobilik rahvusvaheline infrastruktuur, mis pakub nii ametiasutustele kui ka tööstusele unikaalset põhilist ja standardset finantsteavet kui tehnilist võimalust rahvusvahelise usaldatavusjärelevalve teostamiseks ning ohutumate ja tõhusamate tööprotsesside läbiviimiseks;

Rahvusvahelise rahasüsteemi ümberkorraldamine

ELi roll ja lahendamist vajavad ülesanded

| 59. | rõhutab, et tugevamal majandusjuhtimise raamistikul ELis ja euroalal on ülemaailmsele koostööle ja koordineerimisele positiivne mõju; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et tugevamal majandusjuhtimise raamistikul ELis ja euroalal on ülemaailmsele koostööle ja koordineerimisele positiivne mõju;

| 60. | märgib Euroopa ühtse turu tugevdamise ja süvendamise tähtsust, mitte ainult kui ELi-sisest eesmärki, vaid ka kui eeskuju teistele kaubandusühendustele kogu maailmas; |
| --- | --- |

60.

märgib Euroopa ühtse turu tugevdamise ja süvendamise tähtsust, mitte ainult kui ELi-sisest eesmärki, vaid ka kui eeskuju teistele kaubandusühendustele kogu maailmas;

| 61. | rõhutab, et vaja on ELi põllumajandus- ja finantspoliitikat, mis aitaks vältida ülemaailmseid toiduga varustatuse ja hinnakriise; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et vaja on ELi põllumajandus- ja finantspoliitikat, mis aitaks vältida ülemaailmseid toiduga varustatuse ja hinnakriise;

| 62. | rõhutab tugevama majanduse juhtimise raamistiku positiivset mõju, sest see tugevdaks stabiilsuse ja kasvu pakti ELis ja euroalal ülemaailmse koostöö ja koordinatsiooni vallas; |
| --- | --- |

62.

rõhutab tugevama majanduse juhtimise raamistiku positiivset mõju, sest see tugevdaks stabiilsuse ja kasvu pakti ELis ja euroalal ülemaailmse koostöö ja koordinatsiooni vallas;

| 63. | märgib, et EL peaks täitma aktiivset rolli rahvusvahelise rahandus- ja finantssüsteemi ümberkujundamisel jõulisema välise esindatuse abil, tuginedes tõhusamale ja läbipaistvamale sisemisele otsustamiskorrale kooskõlas Lissaboni lepingu vastavate sätetega; |
| --- | --- |

63.

märgib, et EL peaks täitma aktiivset rolli rahvusvahelise rahandus- ja finantssüsteemi ümberkujundamisel jõulisema välise esindatuse abil, tuginedes tõhusamale ja läbipaistvamale sisemisele otsustamiskorrale kooskõlas Lissaboni lepingu vastavate sätetega;

| 64. | pooldab nelja uue Euroopa finantsreguleerimisasutuse loomist: Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, ning loodab, et neist saavad tugevad ja tõhusad asutused; |
| --- | --- |

64.

pooldab nelja uue Euroopa finantsreguleerimisasutuse loomist: Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, ning loodab, et neist saavad tugevad ja tõhusad asutused;

| 65. | leiab, et vajadus eelistada rahvusvaheliselt võrdseid tingimusi ei tohiks takistada ELi ega teisi piirkondlikke ühendusi ja riike piirkondlikku korraldust tugevdamast, et kasutada täielikult WTO ja teiste rahvusvaheliste standardite võimaldatud paindlikkust makromajanduslike põhialuste tasakaalustamiseks ja jõukuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

65.

leiab, et vajadus eelistada rahvusvaheliselt võrdseid tingimusi ei tohiks takistada ELi ega teisi piirkondlikke ühendusi ja riike piirkondlikku korraldust tugevdamast, et kasutada täielikult WTO ja teiste rahvusvaheliste standardite võimaldatud paindlikkust makromajanduslike põhialuste tasakaalustamiseks ja jõukuse suurendamiseks;

| 66. | kutsub ELi üles keskenduma oma energiasõltuvuse vähendamisele, et piirata imporditud inflatsiooni ja saavutada taas kaubanduslik tasakaal naftat tootvate riikidega; |
| --- | --- |

66.

kutsub ELi üles keskenduma oma energiasõltuvuse vähendamisele, et piirata imporditud inflatsiooni ja saavutada taas kaubanduslik tasakaal naftat tootvate riikidega;

| 67. | rõhutab asjaolu, et tingimustega turulepääsu raamistik ELis võiks edendada ülemaailmsete avalike hüvede loomist, näiteks kliimakaitset ja aastatuhande arengueesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

67.

rõhutab asjaolu, et tingimustega turulepääsu raamistik ELis võiks edendada ülemaailmsete avalike hüvede loomist, näiteks kliimakaitset ja aastatuhande arengueesmärkide täitmist;

| 68. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, kuidas parandada ELi-sisest otsustamise korda, et parandada liidu ühtsust, mis puudutab välist esindatust majanduse ja finantsasjade valdkonnas, tagamaks, et ELi esindus annab demokraatlikult aru Euroopa Parlamendile, liikmesriikidele ja riikide parlamentidele; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, kuidas parandada ELi-sisest otsustamise korda, et parandada liidu ühtsust, mis puudutab välist esindatust majanduse ja finantsasjade valdkonnas, tagamaks, et ELi esindus annab demokraatlikult aru Euroopa Parlamendile, liikmesriikidele ja riikide parlamentidele;

| 69. | nõuab tungivalt, et G20 või WTO uuriks võimalust sõlmida ülemaailmne kokkulepe kehtestada süsinikdioksiidimaks imporditud toodetele ja teenustele; |
| --- | --- |

69.

nõuab tungivalt, et G20 või WTO uuriks võimalust sõlmida ülemaailmne kokkulepe kehtestada süsinikdioksiidimaks imporditud toodetele ja teenustele;

| 70. | tuletab meelde, et kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 138 peaks euroala looma ühtse välisesindatuse; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama vastavat ettepanekut; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 138 peaks euroala looma ühtse välisesindatuse; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama vastavat ettepanekut;

| 71. | rõhutab, et täielik osalemine maailmamajanduses on Euroopa jaoks hädavajalik, et kasutada ära kõiki võimalusi, ning parim võimalus teha seda ühtse tervikuna; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et täielik osalemine maailmamajanduses on Euroopa jaoks hädavajalik, et kasutada ära kõiki võimalusi, ning parim võimalus teha seda ühtse tervikuna;

| 72. | palub ELil oma kaubanduspoliitikas kooskõlas Lissaboni lepingu, oma tegevuskava ning aastatuhande arengueesmärkidega alati edendada õiglast kaubandust, demokraatiat, inimõigusi, inimväärseid töötingimusi ja säästvat arengut; |
| --- | --- |

72.

palub ELil oma kaubanduspoliitikas kooskõlas Lissaboni lepingu, oma tegevuskava ning aastatuhande arengueesmärkidega alati edendada õiglast kaubandust, demokraatiat, inimõigusi, inimväärseid töötingimusi ja säästvat arengut;

*

* *

| 73. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

73.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0377.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0229.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/60

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Üksikemade olukord

P7_TA(2011)0458

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon üksikemade olukorra kohta (2011/2049(INI))

2013/C 131 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 14 lõiget 3 ning artikleid 23, 24 ja 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 14 lõiget 3 ning artikleid 23, 24 ja 33,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklit 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu (muudetud) Euroopa sotsiaalharta artikleid 7, 8, 16, 17, 27 ja 30, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu (muudetud) Euroopa sotsiaalharta artikleid 7, 8, 16, 17, 27 ja 30,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist "Parem töö- ja eraelu tasakaal: töö-, era- ja pereelu ühitamise võimaluste edendamine" (KOM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist "Parem töö- ja eraelu tasakaal: töö-, era- ja pereelu ühitamise võimaluste edendamine" (KOM(2008)0635),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist "Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist "Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015" (KOM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet Barcelona eesmärkide elluviimise kohta seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet Barcelona eesmärkide elluviimise kohta seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele (KOM(2008)0638),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2008. aasta aruannet "Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010" (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2008. aasta aruannet "Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010" (KOM(2009)0694),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti 2011–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti 2011–2020,

| — | võttes arvesse sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi,

| — | võttes arvesse Eurofoundi 24. märtsi 2010. aasta aruannet "Euroopa teine elukvaliteedi uuring: pereelu ja töö", |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 24. märtsi 2010. aasta aruannet "Euroopa teine elukvaliteedi uuring: pereelu ja töö",

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (1),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (4),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni piisava, jätkusuutliku ja kindla Euroopa pensionisüsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni piisava, jätkusuutliku ja kindla Euroopa pensionisüsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (6),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (7),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0317/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0317/2011),

Üldine olukord

| A. | arvestades, et sotsiaalkultuuriliste muutuste tõttu, millega kaasneb naiste juurdepääs tööturule ja majanduslik iseseisvus, on nõrgenenud kahe lapsevanemaga peremudel ja arusaam, et lapsi saadakse ainult pärast abiellumist, ning vallalised emad muutuvad kõikides arenenud ja tööstusriikides rühmana üha olulisemaks; arvestades, et üha kasvab selliste naiste arv, kes vabatahtlikult otsustavad üksikemaduse kasuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sotsiaalkultuuriliste muutuste tõttu, millega kaasneb naiste juurdepääs tööturule ja majanduslik iseseisvus, on nõrgenenud kahe lapsevanemaga peremudel ja arusaam, et lapsi saadakse ainult pärast abiellumist, ning vallalised emad muutuvad kõikides arenenud ja tööstusriikides rühmana üha olulisemaks; arvestades, et üha kasvab selliste naiste arv, kes vabatahtlikult otsustavad üksikemaduse kasuks;

| B. | arvestades, et ebaproportsionaalset tähelepanu pööratakse teismeliste vanemlusele, nähes selles teed üksikvanemlusse ja tekitades eksliku ettekujutuse sellest, kes on üksikvanemad; arvestades, et halvustavad ja ebatäpsed stereotüübid õõnestavad üksikvanemate ja nende laste kindlustunnet ja enesehinnangut; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ebaproportsionaalset tähelepanu pööratakse teismeliste vanemlusele, nähes selles teed üksikvanemlusse ja tekitades eksliku ettekujutuse sellest, kes on üksikvanemad; arvestades, et halvustavad ja ebatäpsed stereotüübid õõnestavad üksikvanemate ja nende laste kindlustunnet ja enesehinnangut;

| C. | arvestades, et üksikvanemaga pered ei moodusta ühtset rühma, vaid elavad väga erinevates perekondlikes, rahalistes ja sotsiaalsetes oludes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üksikvanemaga pered ei moodusta ühtset rühma, vaid elavad väga erinevates perekondlikes, rahalistes ja sotsiaalsetes oludes;

| D. | arvestades, et sellest hoolimata on teatavad vallaliste naiste kategooriad, kelle elutingimused muudavad nad haavatavaks, nii et sellel võivad olla tagajärjed nende lastele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sellest hoolimata on teatavad vallaliste naiste kategooriad, kelle elutingimused muudavad nad haavatavaks, nii et sellel võivad olla tagajärjed nende lastele;

| E. | arvestades, et üksikemad, kelle seisund tuleneb lahutusest, lahus elamisest või sellest, et nad ei ole kunagi abiellunud, muutuvad kõikides arenenud ja tööstusriikides rühmana üha olulisemaks, ning arvestades, et seetõttu on tekkinud vajadus reageerida sellele uuele olukorrale poliitika kohandamisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üksikemad, kelle seisund tuleneb lahutusest, lahus elamisest või sellest, et nad ei ole kunagi abiellunud, muutuvad kõikides arenenud ja tööstusriikides rühmana üha olulisemaks, ning arvestades, et seetõttu on tekkinud vajadus reageerida sellele uuele olukorrale poliitika kohandamisega;

| F. | arvestades, et liikmesriigid vastutavad mõistlike tingimuste tagamise eest üksikemade ja nende laste jaoks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid vastutavad mõistlike tingimuste tagamise eest üksikemade ja nende laste jaoks;

| G. | arvestades, et paljudes liikmesriikide poliitika ei ole ikka veel erinevate peremudelite ja olukordadega kohandatud ning üksikvanemad on sageli endiselt sotsiaalselt ja majanduslikult halvemas olukorras; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljudes liikmesriikide poliitika ei ole ikka veel erinevate peremudelite ja olukordadega kohandatud ning üksikvanemad on sageli endiselt sotsiaalselt ja majanduslikult halvemas olukorras;

| H. | arvestades, et paljudes ühiskondades ei peeta vallalisena emaks saamist põlastus- või häbiväärseks, erinevalt sellistest ühiskondadest, kus mitmesugustel põhjustel on valdavad patriarhaalsed väärtushinnangud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljudes ühiskondades ei peeta vallalisena emaks saamist põlastus- või häbiväärseks, erinevalt sellistest ühiskondadest, kus mitmesugustel põhjustel on valdavad patriarhaalsed väärtushinnangud;

| I. | arvestades, et ülekaalukas enamus Euroopa üksikvanematest on naised; arvestades, et 2001. aastal olid keskmiselt 85 % üksikvanematest emad vanuses 25 kuni 64 aastat, mis tähendab, et 5 % kogu naiselanikkonnast moodustasid üksikemad, ja mõningates liikmesriikides oli üksikemade osatähtsus 6 %–7,5 % (Tšehhi Vabariik, Poola, Ungari ja Sloveenia) või koguni 9 % (Eesti, Läti); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ülekaalukas enamus Euroopa üksikvanematest on naised; arvestades, et 2001. aastal olid keskmiselt 85 % üksikvanematest emad vanuses 25 kuni 64 aastat, mis tähendab, et 5 % kogu naiselanikkonnast moodustasid üksikemad, ja mõningates liikmesriikides oli üksikemade osatähtsus 6 %–7,5 % (Tšehhi Vabariik, Poola, Ungari ja Sloveenia) või koguni 9 % (Eesti, Läti);

| J. | arvestades, et suhtumine üksikemadesse ja valdkonna poliitikasse on piirkonniti erinev, tekitades geograafilise tasakaalustamatuse tugevama sotsiaalsüsteemiga Põhja-Euroopa, nn laiendatud perekonnast sõltuva Lõuna-Euroopa ja Ida-Euroopa vahel, kus on ühendatud mõlemad variandid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suhtumine üksikemadesse ja valdkonna poliitikasse on piirkonniti erinev, tekitades geograafilise tasakaalustamatuse tugevama sotsiaalsüsteemiga Põhja-Euroopa, nn laiendatud perekonnast sõltuva Lõuna-Euroopa ja Ida-Euroopa vahel, kus on ühendatud mõlemad variandid;

| K. | arvestades, et riikliku poliitika ja õigusliku seisundi erinevuste tõttu (lahutatud, lahus elav, vallaline või lesk) on eri riikides elavad üksikemad erinevas olukorras ja saavad erinevat liiki toetusi, sealhulgas neile endile ja nende lastele suunatud tervishoiuteenused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et riikliku poliitika ja õigusliku seisundi erinevuste tõttu (lahutatud, lahus elav, vallaline või lesk) on eri riikides elavad üksikemad erinevas olukorras ja saavad erinevat liiki toetusi, sealhulgas neile endile ja nende lastele suunatud tervishoiuteenused;

| L. | arvestades, et üksikemad katkestavad sageli haridustee ja kutseoskuste omandamise, sest nende piiratud aeg ja vahendid kuluvad laste kasvatamisele, mistõttu neid ähvardab ka sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse oht; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üksikemad katkestavad sageli haridustee ja kutseoskuste omandamise, sest nende piiratud aeg ja vahendid kuluvad laste kasvatamisele, mistõttu neid ähvardab ka sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse oht;

| M. | arvestades, et haridus ja teave naiste seksuaal- ja reproduktiivõiguste kohta on eriti noorte naiste jaoks väga oluline, et vältida soovimatut rasestumist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et haridus ja teave naiste seksuaal- ja reproduktiivõiguste kohta on eriti noorte naiste jaoks väga oluline, et vältida soovimatut rasestumist;

| N. | arvestades, et naised, kes on vägivalla, sealhulgas soolise vägivalla, terrorismi või organiseeritud kuritegevuse tulemusel oma kaaslase kaotanud, kalduvad kergemini ühiskonnast isoleeruma ja vajavad seetõttu eritähelepanu uuesti ühiskonda integreerumise ergutamiseks ja nõustamist vanema rolli jätkamiseks lapse jaoks parimal viisil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naised, kes on vägivalla, sealhulgas soolise vägivalla, terrorismi või organiseeritud kuritegevuse tulemusel oma kaaslase kaotanud, kalduvad kergemini ühiskonnast isoleeruma ja vajavad seetõttu eritähelepanu uuesti ühiskonda integreerumise ergutamiseks ja nõustamist vanema rolli jätkamiseks lapse jaoks parimal viisil;

| O. | arvestades, et pädevad asutused on võtnud Euroopa tasandil kõnealustele rühmadele suunatud meetmeid ja loonud toetusprogramme; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et pädevad asutused on võtnud Euroopa tasandil kõnealustele rühmadele suunatud meetmeid ja loonud toetusprogramme;

| P. | arvestades, et laste arengut ühe vanemaga perekondades mõjutavad mitmed tegurid, arvestades, et enamik ühe vanemaga kasvanud lapsi saavad elus hästi hakkama ja arvestades, et tegurid, mis laste arengut mõjutavad, on palju mitmekesisemad kui perekonna tüüp; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et laste arengut ühe vanemaga perekondades mõjutavad mitmed tegurid, arvestades, et enamik ühe vanemaga kasvanud lapsi saavad elus hästi hakkama ja arvestades, et tegurid, mis laste arengut mõjutavad, on palju mitmekesisemad kui perekonna tüüp;

| Q. | arvestades, et perepoliitikaga seotud otsustes tuleks esikohale seada lapse vajadused ja huvid ning lapse arengu tagamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et perepoliitikaga seotud otsustes tuleks esikohale seada lapse vajadused ja huvid ning lapse arengu tagamine;

Üksikemade tööhõive

| R. | arvestades, et 69 % üksikemadest käib tööl ja arvestades, et 2001. aastal töötas keskmiselt 18 % üksikemadest osalise tööajaga; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 69 % üksikemadest käib tööl ja arvestades, et 2001. aastal töötas keskmiselt 18 % üksikemadest osalise tööajaga;

| S. | arvestades, et osaajaga lahendused ja üksikemade vaeghõive ei ole sageli vabatahtlikud, vaid tulenevad perekondlikest piirangutest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et osaajaga lahendused ja üksikemade vaeghõive ei ole sageli vabatahtlikud, vaid tulenevad perekondlikest piirangutest;

| T. | arvestades, et emade ja eelkõige üksikemade tööhõive määra suurendab heade lapsehoiuteenuste pakkumine, kuid sellele peaksid lisanduma muud täiendavad meetmed, kaasa arvatud nõuetekohane rasedus- ja sünnituspuhkus ning paindlik töökorraldus, mis julgustab tööturul rohkem osalema ning aitab kaasa emade ja laste heaolule; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et emade ja eelkõige üksikemade tööhõive määra suurendab heade lapsehoiuteenuste pakkumine, kuid sellele peaksid lisanduma muud täiendavad meetmed, kaasa arvatud nõuetekohane rasedus- ja sünnituspuhkus ning paindlik töökorraldus, mis julgustab tööturul rohkem osalema ning aitab kaasa emade ja laste heaolule;

| U. | arvestades, et lastega mehed kalduvad töötama rohkem kui lasteta mehed, naiste puhul kehtib aga vastupidine; arvestades, et meeste ja naiste palgaerinevus, mis on ELis keskmiselt 18 %, suureneb naiste emakssaamisel ja kandub edasi pensioniikka; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et lastega mehed kalduvad töötama rohkem kui lasteta mehed, naiste puhul kehtib aga vastupidine; arvestades, et meeste ja naiste palgaerinevus, mis on ELis keskmiselt 18 %, suureneb naiste emakssaamisel ja kandub edasi pensioniikka;

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk

| V. | arvestades, et ühe vanemaga majapidamised on suuremas vaesumise ja vaesuse taastootmise ohus kui kahe vanemaga majapidamised; arvestades, et uusimate, 2006. aasta andmete alusel oli ELi 25 liikmesriigis vaesumise ohus 32 % ühe vanemaga majapidamistest ja 12 % lastega paaridest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ühe vanemaga majapidamised on suuremas vaesumise ja vaesuse taastootmise ohus kui kahe vanemaga majapidamised; arvestades, et uusimate, 2006. aasta andmete alusel oli ELi 25 liikmesriigis vaesumise ohus 32 % ühe vanemaga majapidamistest ja 12 % lastega paaridest;

| W. | arvestades, et peamiselt tööturu tingimustest, sealhulgas suuremast tööpuuduse tasemest, madalamatest palkadest ja osaajaga või madala kvaliteediga töökohtadest tingitud majandusliku ebakindluse oht ähvardab rohkem naisi kui mehi ning mõjutab eriti sissetulekuta üksikemasid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et peamiselt tööturu tingimustest, sealhulgas suuremast tööpuuduse tasemest, madalamatest palkadest ja osaajaga või madala kvaliteediga töökohtadest tingitud majandusliku ebakindluse oht ähvardab rohkem naisi kui mehi ning mõjutab eriti sissetulekuta üksikemasid;

| X. | arvestades, et ühe vanemaga peredest pärit laste vaesusrisk (19 %) on elanikkonna enamusega võrreldes suurem ja et lastehoiuteenuste pakkumine aitab vähendada vaesust, kaasa arvatud laste vaesus, ja suurendada sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ühe vanemaga peredest pärit laste vaesusrisk (19 %) on elanikkonna enamusega võrreldes suurem ja et lastehoiuteenuste pakkumine aitab vähendada vaesust, kaasa arvatud laste vaesus, ja suurendada sotsiaalset kaasatust;

Pere- ja tööelu ühitamine

| Y. | arvestades, et tööelus osalemise ja karjääritegemise võimalused on kõige suuremad 25.–40. eluaastal, kui lapsed on veel väikesed ja nõuavad vanematelt rohkem hoolt ja aega; arvestades, et puudus on kvaliteetsetest ja taskukohastest lastehoiuasutustest ning arvestades, et tööaeg ei lange sageli kokku lastehoiukeskuste ning koolide lahtiolekuaegadega, mis on pere- ja tööelu ühitamisel sageli kõige suuremaks takistuseks ja piiranguks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et tööelus osalemise ja karjääritegemise võimalused on kõige suuremad 25.–40. eluaastal, kui lapsed on veel väikesed ja nõuavad vanematelt rohkem hoolt ja aega; arvestades, et puudus on kvaliteetsetest ja taskukohastest lastehoiuasutustest ning arvestades, et tööaeg ei lange sageli kokku lastehoiukeskuste ning koolide lahtiolekuaegadega, mis on pere- ja tööelu ühitamisel sageli kõige suuremaks takistuseks ja piiranguks;

| Z. | arvestades, et kuna üksikvanematel ei ole võimalik igapäevaseid hooldamiskohustusi jagada, on nende raskused kaks korda suuremad kui kahe vanemaga perekondadel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kuna üksikvanematel ei ole võimalik igapäevaseid hooldamiskohustusi jagada, on nende raskused kaks korda suuremad kui kahe vanemaga perekondadel;

| AA. | arvestades, et kvaliteetsete ja taskukohaste lastehoiuteenuste pakkumisel on üksikemade ja nende laste jaoks äärmiselt tähtis roll, eelkõige kuni 2-aastaste laste vanuserühmas; arvestades, et ametlike lastehoiuvõimaluste kasutamine kuni 2-aastaste laste vanuserühmas ulatub 73 %st Taanis kuni ainult 2 %ni Tšehhi Vabariigis ja Poolas ja et Barcelona eesmärgid (lastehoiuteenused 33 %-le alla 3-aastastest lastest) on täidetud vaid vähestes ELi liikmesriikides (Taani, Holland, Rootsi, Belgia, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kvaliteetsete ja taskukohaste lastehoiuteenuste pakkumisel on üksikemade ja nende laste jaoks äärmiselt tähtis roll, eelkõige kuni 2-aastaste laste vanuserühmas; arvestades, et ametlike lastehoiuvõimaluste kasutamine kuni 2-aastaste laste vanuserühmas ulatub 73 %st Taanis kuni ainult 2 %ni Tšehhi Vabariigis ja Poolas ja et Barcelona eesmärgid (lastehoiuteenused 33 %-le alla 3-aastastest lastest) on täidetud vaid vähestes ELi liikmesriikides (Taani, Holland, Rootsi, Belgia, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik);

| AB. | arvestades, et kõigi naiste, sealhulgas üksikemade eesmärk peaks olema juurdepääs tööturule, kuna see on ainus võimalus pääseda haavatavast olukorrast ja vaesusest; arvestades, et riigiasutused peaksid sellesse suunama kõik oma jõupingutused; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kõigi naiste, sealhulgas üksikemade eesmärk peaks olema juurdepääs tööturule, kuna see on ainus võimalus pääseda haavatavast olukorrast ja vaesusest; arvestades, et riigiasutused peaksid sellesse suunama kõik oma jõupingutused;

Üldine olukord

| 1. | nõuab, et üksikemade olukorrale pöörataks suuremat tähelepanu; ergutab liikmesriike rakendama riiklikku poliitikat, sealhulgas hariduspoliitika, hooldusteenuste osutamine, tervishoiu- ja tööhõivepoliitika, sotsiaalkindlustussüsteemid ja eluasemepoliitika, et toetada üksikvanemaga perekondi vastavalt nende vajadustele ja tegelikule olukorrale, võttes eelkõige arvesse üksikemaga perekondade tegelikku olukorda; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et üksikemade olukorrale pöörataks suuremat tähelepanu; ergutab liikmesriike rakendama riiklikku poliitikat, sealhulgas hariduspoliitika, hooldusteenuste osutamine, tervishoiu- ja tööhõivepoliitika, sotsiaalkindlustussüsteemid ja eluasemepoliitika, et toetada üksikvanemaga perekondi vastavalt nende vajadustele ja tegelikule olukorrale, võttes eelkõige arvesse üksikemaga perekondade tegelikku olukorda;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kõikide organisatsioonide ja mitteametlike võrgustike tööd, kes tegutsevad üksikemade huvides, eelkõige riikides, kus konkreetne toetus ühe vanemaga perekondadele puudub või on väike; kõnealune toetus ei tohiks asendada heaoluriigi toetust üksikemade kaitsmisel liikmesriikides, sest võttes arvesse liikmesriikide geograafilisi ja kultuurilisi erinevusi üksikemade toetamisel, ei saa ükski mudel sobida kõigile; palub liikmesriikide pädevatel asutustel luua abivajajatele mõeldud toetusprogramme; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kõikide organisatsioonide ja mitteametlike võrgustike tööd, kes tegutsevad üksikemade huvides, eelkõige riikides, kus konkreetne toetus ühe vanemaga perekondadele puudub või on väike; kõnealune toetus ei tohiks asendada heaoluriigi toetust üksikemade kaitsmisel liikmesriikides, sest võttes arvesse liikmesriikide geograafilisi ja kultuurilisi erinevusi üksikemade toetamisel, ei saa ükski mudel sobida kõigile; palub liikmesriikide pädevatel asutustel luua abivajajatele mõeldud toetusprogramme;

| 3. | avaldab toetust kõikide organisatsioonide ja mitteametlike võrgustike tööle ja parimate tavade vahetamisele, kes tegutsevad üksikemade huvides, eelkõige riikides, kus konkreetne toetus ühe vanemaga perekondadele puudub või on väike; toetab üksikemade abistamiseks tehtavat tööd; on seisukohal, et kõnealused jõupingutused peaksid olema suunatud üksikemade ise hakkama saamise ja sõltumatuse toetamisele, nende passiivsuse ja isoleerituse tunde vähendamisele, sotsiaalse leidlikkuse ja lapsevanemaks olemise oskuste parandamisele ning sellele, et hõlbustada nende juurdepääsu töötajate õigusi ja võimalusi puudutavale teabele; |
| --- | --- |

3.

avaldab toetust kõikide organisatsioonide ja mitteametlike võrgustike tööle ja parimate tavade vahetamisele, kes tegutsevad üksikemade huvides, eelkõige riikides, kus konkreetne toetus ühe vanemaga perekondadele puudub või on väike; toetab üksikemade abistamiseks tehtavat tööd; on seisukohal, et kõnealused jõupingutused peaksid olema suunatud üksikemade ise hakkama saamise ja sõltumatuse toetamisele, nende passiivsuse ja isoleerituse tunde vähendamisele, sotsiaalse leidlikkuse ja lapsevanemaks olemise oskuste parandamisele ning sellele, et hõlbustada nende juurdepääsu töötajate õigusi ja võimalusi puudutavale teabele;

| 4. | nõuab rohkem sookeskseid strateegiaid, mis parandavad arusaamist soolise kuuluvuse ja vaesuse suhtest, ning investeerimist projektidesse, mis on suunatud ühe vanemaga perekondade vajadustele; |
| --- | --- |

4.

nõuab rohkem sookeskseid strateegiaid, mis parandavad arusaamist soolise kuuluvuse ja vaesuse suhtest, ning investeerimist projektidesse, mis on suunatud ühe vanemaga perekondade vajadustele;

| 5. | kutsub liikmesriike üles ergutama üksikemasid toetavaid ühinguid pakkuma koolitusi, mille sihiks on üksikemade tööhõive soodustamine ja nende enesehinnangu tõstmine; seetõttu kutsub liikmesriike üles ergutama ajutist majutust pakkuvate perekeskuste loomist, kus üksikemad võiksid nõu ja koolitust saada; ergutab liikmesriikide riigiasutusi kaasama konkreetseid koolitusprogramme üksikemadele, et hõlbustada nende pääsu tööturule, ning tegema koostööd samal eesmärgil tegutsevate ühingutega; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles ergutama üksikemasid toetavaid ühinguid pakkuma koolitusi, mille sihiks on üksikemade tööhõive soodustamine ja nende enesehinnangu tõstmine; seetõttu kutsub liikmesriike üles ergutama ajutist majutust pakkuvate perekeskuste loomist, kus üksikemad võiksid nõu ja koolitust saada; ergutab liikmesriikide riigiasutusi kaasama konkreetseid koolitusprogramme üksikemadele, et hõlbustada nende pääsu tööturule, ning tegema koostööd samal eesmärgil tegutsevate ühingutega;

| 6. | õhutab avama otseselt üksikemadele mõeldud internetifoorumeid, jututubasid, blogisid ja telefoniabiliine, et vähendada nende eraldatust ja anda neile võimalus nõuannete, teabe ja parimate tavade vahetamiseks seoses oma vajadustega, samuti võtma kasutusele telefoniabiliine või tasuta telefoninumbreid, mis võimaldaks neid hõlpsamalt sotsiaalteenistustega kontakti viia; |
| --- | --- |

6.

õhutab avama otseselt üksikemadele mõeldud internetifoorumeid, jututubasid, blogisid ja telefoniabiliine, et vähendada nende eraldatust ja anda neile võimalus nõuannete, teabe ja parimate tavade vahetamiseks seoses oma vajadustega, samuti võtma kasutusele telefoniabiliine või tasuta telefoninumbreid, mis võimaldaks neid hõlpsamalt sotsiaalteenistustega kontakti viia;

| 7. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja ühise poliitika, mis toetub parimate tavade vahetamisele Euroopas; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja ühise poliitika, mis toetub parimate tavade vahetamisele Euroopas;

| 8. | julgustab välja töötama tugimehhanisme, sealhulgas koolitusi üksikemade toetuseks, jagades neile nõuandeid selle kohta, kuidas üksikvanemana lapse kasvatamise keerulise ülesandega kõige paremini toime tulla, tagades lapsele samal ajal tasakaalustatud elurütmi; |
| --- | --- |

8.

julgustab välja töötama tugimehhanisme, sealhulgas koolitusi üksikemade toetuseks, jagades neile nõuandeid selle kohta, kuidas üksikvanemana lapse kasvatamise keerulise ülesandega kõige paremini toime tulla, tagades lapsele samal ajal tasakaalustatud elurütmi;

| 9. | palub liikmesriikidel ja nende pädevatel asutustel julgustada vanematele suunatud koolituste väljatöötamist, et noori, majanduslike vahenditeta üksikvanemaid ette valmistada ja õpetada ning võimaldada neil lapse kasvatamise ülesandega paremini toime tulla; |
| --- | --- |

9.

palub liikmesriikidel ja nende pädevatel asutustel julgustada vanematele suunatud koolituste väljatöötamist, et noori, majanduslike vahenditeta üksikvanemaid ette valmistada ja õpetada ning võimaldada neil lapse kasvatamise ülesandega paremini toime tulla;

| 10. | kutsub liikmesriike üles tugevdama liikmesriikides võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste rolli seoses üksikemade diskrimineerimisega töökohal; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles tugevdama liikmesriikides võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste rolli seoses üksikemade diskrimineerimisega töökohal;

| 11. | soovitab liikmesriikidel pakkuda eluasemetoetust ja ajutisi elamislahendusi eelkõige kasuperes hooldamise vanusest väljakasvanud üksikemadele; |
| --- | --- |

11.

soovitab liikmesriikidel pakkuda eluasemetoetust ja ajutisi elamislahendusi eelkõige kasuperes hooldamise vanusest väljakasvanud üksikemadele;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid arvestaksid üksikemade konkreetset olukorda Euroopa eri riikides ning annaksid eraldi abi kõige haavatavamatesse rühmadesse kuuluvatele üksikemadele; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid arvestaksid üksikemade konkreetset olukorda Euroopa eri riikides ning annaksid eraldi abi kõige haavatavamatesse rühmadesse kuuluvatele üksikemadele;

Üksikemade tööhõive

| 13. | rõhutab vajadust Euroopa Sotsiaalfondi ja liikmesriikide rahastamise toel hõlbustada (vallaliste, lesestunud või lahus elavate) üksikemade juurdepääsu koolitusele, kutseõppele ja eristipendiumidele ning toonitab, et eriti on vaja julgustada noori rasedaid naisi haridusteed jätkama, sest see võimaldab neil saada kvalifikatsioon ja suurimad võimalused inimväärsete töötingimuste saavutamiseks, heapalgaliste töökohtade leidmiseks ning majandusliku sõltumatuseni jõudmiseks, mis on ainus vaesusest pääsemise tagatis; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust Euroopa Sotsiaalfondi ja liikmesriikide rahastamise toel hõlbustada (vallaliste, lesestunud või lahus elavate) üksikemade juurdepääsu koolitusele, kutseõppele ja eristipendiumidele ning toonitab, et eriti on vaja julgustada noori rasedaid naisi haridusteed jätkama, sest see võimaldab neil saada kvalifikatsioon ja suurimad võimalused inimväärsete töötingimuste saavutamiseks, heapalgaliste töökohtade leidmiseks ning majandusliku sõltumatuseni jõudmiseks, mis on ainus vaesusest pääsemise tagatis;

| 14. | kutsub Euroopa Komisjoni üles programmide nagu Progress ja Equal raamistiku väljatöötamisel järgmise mitmeaastase finantsraamistiku tarbeks kaaluma teadlikkuse suurendamise programme teatavate majanduslikult nõrkade sotsiaalsete rühmade, näiteks üksikemade osaluse parandamiseks, ja julgustama nende kaasamist; |
| --- | --- |

14.

kutsub Euroopa Komisjoni üles programmide nagu Progress ja Equal raamistiku väljatöötamisel järgmise mitmeaastase finantsraamistiku tarbeks kaaluma teadlikkuse suurendamise programme teatavate majanduslikult nõrkade sotsiaalsete rühmade, näiteks üksikemade osaluse parandamiseks, ja julgustama nende kaasamist;

| 15. | julgustab liikmesriike hoolikalt analüüsima üksikemade vaeghõive nähtust ja võtma selle probleemi lahendamiseks asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

15.

julgustab liikmesriike hoolikalt analüüsima üksikemade vaeghõive nähtust ja võtma selle probleemi lahendamiseks asjakohaseid meetmeid;

| 16. | rõhutab vajadust pakkuda piisaval määral lastele ja muudele ülalpeetavatele isikutele mõeldud kvaliteetseid hooldusteenuseid kättesaadava hinnaga ja aegadel, mis ühilduvad täispikkade tööpäevadega, võimaldama üksikemadel eelisjärjekorras neid teenuseid kasutada ja oluliselt soodustada üksikemade juurdepääsu koolitusele ning nende tööotsinguid, suurendades nende võimalusi tööle jääda; toetab ettevõtetes paindlike lahtiolekuaegadega lastehoiuasutuste avamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kindlustaksid juurdepääsu lastehooldusasutustele, eesmärgiga luua tingimused 50 % abivajaduse katmiseks kuni kolmeaastaste laste jaoks ja 100 % abivajaduse katmiseks 3–6aastaste laste jaoks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust pakkuda piisaval määral lastele ja muudele ülalpeetavatele isikutele mõeldud kvaliteetseid hooldusteenuseid kättesaadava hinnaga ja aegadel, mis ühilduvad täispikkade tööpäevadega, võimaldama üksikemadel eelisjärjekorras neid teenuseid kasutada ja oluliselt soodustada üksikemade juurdepääsu koolitusele ning nende tööotsinguid, suurendades nende võimalusi tööle jääda; toetab ettevõtetes paindlike lahtiolekuaegadega lastehoiuasutuste avamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kindlustaksid juurdepääsu lastehooldusasutustele, eesmärgiga luua tingimused 50 % abivajaduse katmiseks kuni kolmeaastaste laste jaoks ja 100 % abivajaduse katmiseks 3–6aastaste laste jaoks;

| 17. | rõhutab, et liikmesriikidel on vaja kehtestada rohkem sätteid, mille eesmärk on emade tööhõive suurendamine, kuna see on kõige tõhusam viis sissetuleku suurendamiseks ja seega üksikemade vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse võimaluse vähendamiseks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et liikmesriikidel on vaja kehtestada rohkem sätteid, mille eesmärk on emade tööhõive suurendamine, kuna see on kõige tõhusam viis sissetuleku suurendamiseks ja seega üksikemade vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse võimaluse vähendamiseks;

| 18. | rõhutab vajadust teostada tööpoliitikat, mis soodustab üksikemade töölevõtmist ning hoiab ära põhjendamatu vallandamise; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust teostada tööpoliitikat, mis soodustab üksikemade töölevõtmist ning hoiab ära põhjendamatu vallandamise;

| 19. | julgustab liikmesriike kehtestama maksusoodustusi ja muid finantsstiimuleid ettevõtetele, kus võetakse tööle üksikvanemaid ja/või luuakse, teostatakse ja osutatakse kohapeal lastehoiuteenuseid ning teenuseid töötajatele; |
| --- | --- |

19.

julgustab liikmesriike kehtestama maksusoodustusi ja muid finantsstiimuleid ettevõtetele, kus võetakse tööle üksikvanemaid ja/või luuakse, teostatakse ja osutatakse kohapeal lastehoiuteenuseid ning teenuseid töötajatele;

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk

| 20. | julgustab liikmesriike jagama parimaid tavasid ühe vanemaga perekondade toetamisel, eriti finantskriisi taustal, mis üksikvanemate olukorda veelgi raskendab; |
| --- | --- |

20.

julgustab liikmesriike jagama parimaid tavasid ühe vanemaga perekondade toetamisel, eriti finantskriisi taustal, mis üksikvanemate olukorda veelgi raskendab;

| 21. | kutsub liikmesriike üles koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga uurima üksikemade konkreetseid vajadusi, koguma ja analüüsima andmeid, kaaluma konkreetsete meetmete võtmist nende küsimuste lahendamiseks ning vahetama parimaid tavasid olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga uurima üksikemade konkreetseid vajadusi, koguma ja analüüsima andmeid, kaaluma konkreetsete meetmete võtmist nende küsimuste lahendamiseks ning vahetama parimaid tavasid olukorra parandamiseks;

| 22. | nõuab kindlalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid, et hoida ära üksikemade pidevat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu; |
| --- | --- |

22.

nõuab kindlalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid, et hoida ära üksikemade pidevat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu;

| 23. | palub liikmesriikidel tagada, et üksikemad saaksid eluasemetoetust ning oleksid majade üürimise ootenimekirjades eelisseisundis; |
| --- | --- |

23.

palub liikmesriikidel tagada, et üksikemad saaksid eluasemetoetust ning oleksid majade üürimise ootenimekirjades eelisseisundis;

| 24. | palub liikmesriikidel tagada kõikide laste võrdne kohtlemine ja kõrge elukvaliteedi säilitamine, olenemata nende vanemate perekonnaseisust ja perekondlikest oludest, makstes ühtseid toetusi, et vaesust mitte lapsele üle kanda; |
| --- | --- |

24.

palub liikmesriikidel tagada kõikide laste võrdne kohtlemine ja kõrge elukvaliteedi säilitamine, olenemata nende vanemate perekonnaseisust ja perekondlikest oludest, makstes ühtseid toetusi, et vaesust mitte lapsele üle kanda;

| 25. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid üksikemade ja nende laste diskrimineerimise kaotamiseks, ning tervitab seetõttu programmide kasutamist, millega eraldatakse neile lastele riiklikku toetust ja stipendiume; |
| --- | --- |

25.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid üksikemade ja nende laste diskrimineerimise kaotamiseks, ning tervitab seetõttu programmide kasutamist, millega eraldatakse neile lastele riiklikku toetust ja stipendiume;

| 26. | julgustab liikmesriike kasutusele võtma oma seadustele vastavaid meetmeid, mille eesmärgiks on ühe vanemaga perekondade rahaline toetamine ühe vanema hüvitise vormis, ühe vanemaga majapidamiste maksusoodustustena või muude üksikvanema maksusoodustustena ning koolitustoetustena üksikvanematest hooldajatele; |
| --- | --- |

26.

julgustab liikmesriike kasutusele võtma oma seadustele vastavaid meetmeid, mille eesmärgiks on ühe vanemaga perekondade rahaline toetamine ühe vanema hüvitise vormis, ühe vanemaga majapidamiste maksusoodustustena või muude üksikvanema maksusoodustustena ning koolitustoetustena üksikvanematest hooldajatele;

| 27. | palub liikmesriikidel tagada, et lapsevanem, kes ei ole lapse hooldaja, maksaks korrapäraselt toetusi (lapsetoetust); |
| --- | --- |

27.

palub liikmesriikidel tagada, et lapsevanem, kes ei ole lapse hooldaja, maksaks korrapäraselt toetusi (lapsetoetust);

| 28. | julgustab liikmesriike võtma pensionisüsteemide reformimisel arvesse soolist tegurit ja eelkõige üksikemade olukorda; |
| --- | --- |

28.

julgustab liikmesriike võtma pensionisüsteemide reformimisel arvesse soolist tegurit ja eelkõige üksikemade olukorda;

Pere- ja tööelu ühitamine

| 29. | rõhutab, et liikmesriigid ning riigi- ja eraorganisatsioonid peaksid seadma esikohale töö- ja eraelu tasakaalu, rakendades peresõbralikumaid töötingimusi, näiteks paindlik tööaeg ja kaugtöö, ning arendades lapsehoiuteenuseid, lasteaedu jne; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et liikmesriigid ning riigi- ja eraorganisatsioonid peaksid seadma esikohale töö- ja eraelu tasakaalu, rakendades peresõbralikumaid töötingimusi, näiteks paindlik tööaeg ja kaugtöö, ning arendades lapsehoiuteenuseid, lasteaedu jne;

| 30. | rõhutab, et üksikemade töö- ja eraelu tasakaalu soodustamiseks on vaja isade suuremat osalust; märgib sellega seoses, et mõningates liikmesriikides peaaegu ei esine jagatud hooldusõigust; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et üksikemade töö- ja eraelu tasakaalu soodustamiseks on vaja isade suuremat osalust; märgib sellega seoses, et mõningates liikmesriikides peaaegu ei esine jagatud hooldusõigust;

| 31. | nõuab tungivalt, et vastavalt võrdsete võimaluste põhimõttele laiendataks kõiki üksikemade toetamiseks algatatavaid meetmeid ka üksikisadele; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et vastavalt võrdsete võimaluste põhimõttele laiendataks kõiki üksikemade toetamiseks algatatavaid meetmeid ka üksikisadele;

| 32. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koguksid ELi tasandil võrreldavaid andmeid kõnealuse teema ja sellega seotud suundumuste kohta, ühtlasi selleks, et võrrelda sotsiaalvaldkonna õigusakte ja sotsiaalsüsteeme; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koguksid ELi tasandil võrreldavaid andmeid kõnealuse teema ja sellega seotud suundumuste kohta, ühtlasi selleks, et võrrelda sotsiaalvaldkonna õigusakte ja sotsiaalsüsteeme;

| 33. | on seisukohal, et inimesed, kes pühendavad oma aja ja võimed laste hoidmisele ja kasvatamisele või eakate hooldamisele, peaksid olema ühiskonnas tunnustatud ning selle saavutamiseks tuleks neile tagada teatud eriõigused, eelkõige sotsiaalkindlustuse ja pensioni osas; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et inimesed, kes pühendavad oma aja ja võimed laste hoidmisele ja kasvatamisele või eakate hooldamisele, peaksid olema ühiskonnas tunnustatud ning selle saavutamiseks tuleks neile tagada teatud eriõigused, eelkõige sotsiaalkindlustuse ja pensioni osas;

*

* *

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

34.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 130.

(2)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 31.

(3)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 79.

(4)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 87.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0058.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0085.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0086.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0373.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/66

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Organiseeritud kuritegevus Euroopa Liidus

P7_TA(2011)0459

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (2010/2309(INI))

2013/C 131 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 67, 4. peatükki (artiklid 82–86) ja 5. peatükki (artiklid 87–89) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 67, 4. peatükki (artiklid 82–86) ja 5. peatükki (artiklid 87–89) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi, mis käsitleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala (1), komisjoni teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (KOM(2010)0171) ning komisjoni teatist „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (KOM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi, mis käsitleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala (1), komisjoni teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (KOM(2010)0171) ning komisjoni teatist „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (KOM(2010)0673),

| — | võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldusi organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli loomise ja rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldusi organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli loomise ja rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsust 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsust 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (2),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 15. novembril 2000. aastal vastu võetud rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni (resolutsioon 55/25) ja selle protokolle, eriti inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist käsitlevat protokolli, rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamist tõkestavat protokolli ning tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastast protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 15. novembril 2000. aastal vastu võetud rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni (resolutsioon 55/25) ja selle protokolle, eriti inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist käsitlevat protokolli, rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamist tõkestavat protokolli ning tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastast protokolli,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsust 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus, nõukogu 24. veebruari 2005. aasta otsust 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (3), ja nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsust 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus, nõukogu 24. veebruari 2005. aasta otsust 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (3), ja nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsust 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (4), ja võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 kohaselt esitatud komisjoni aruannet KOM(2011)0176, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsust 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (4), ja võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 kohaselt esitatud komisjoni aruannet KOM(2011)0176,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi (7769/3/10) kriminaaltulu konfiskeerimise ja jälitamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi (7769/3/10) kriminaaltulu konfiskeerimise ja jälitamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise tõkestamise konventsiooni nr 198, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise tõkestamise konventsiooni nr 198,

| — | võttes arvesse komisjoni tellitud uuringut „ELi liikmesriikide tegevuse tõhususe hindamine kuritegelikul teel saadud vara kindlakstegemisel, jälitamisel, külmutamisel ja konfiskeerimisel” (2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tellitud uuringut „ELi liikmesriikide tegevuse tõhususe hindamine kuritegelikul teel saadud vara kindlakstegemisel, jälitamisel, külmutamisel ja konfiskeerimisel” (2009),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringut „ELi roll võitluses rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu” (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringut „ELi roll võitluses rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu” (5),

| — | võttes arvesse Europoli poolt igal aastal koostatavaid Euroopa organiseeritud kuritegevuse ohtude hindamise (OCTA) aruandeid (6) ja eriti 2011. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli poolt igal aastal koostatavaid Euroopa organiseeritud kuritegevuse ohtude hindamise (OCTA) aruandeid (6) ja eriti 2011. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Europoli, Eurojusti ja Frontexi ühisaruannet Euroopa Liidu sisejulgeoleku kohta (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli, Eurojusti ja Frontexi ühisaruannet Euroopa Liidu sisejulgeoleku kohta (2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse aastaaruandeid narkoprobleemide kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse aastaaruandeid narkoprobleemide kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse Itaalia Maffiavastase Võitluse Büroo aastaaruandeid; võttes arvesse Bundeskriminalamti ((BKA), Saksamaa Liitvabariigi kriminaaluurimisosakond) aruandeid 'Ndrangheta tegevuse kohta Saksamaal ja eelkõige viimast, 2009. aasta aruannet „San Lucast pärit klannide tegevuse analüüs Saksamaal”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia Maffiavastase Võitluse Büroo aastaaruandeid; võttes arvesse Bundeskriminalamti ((BKA), Saksamaa Liitvabariigi kriminaaluurimisosakond) aruandeid 'Ndrangheta tegevuse kohta Saksamaal ja eelkõige viimast, 2009. aasta aruannet „San Lucast pärit klannide tegevuse analüüs Saksamaal”,

| — | võttes arvesse Europoli 2008. aasta ROCTA (Venemaa organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnang) aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 2008. aasta ROCTA (Venemaa organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnang) aruannet,

| — | võttes arvesse Europoli tegevuse üldaruannet (2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli tegevuse üldaruannet (2009),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud uuringut „Politsei- ja õigusalase koostööga seotud ELi institutsioonide vahelise koordineerimise tõhustamine: Euroopa Prokuratuuri loomine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud uuringut „Politsei- ja õigusalase koostööga seotud ELi institutsioonide vahelise koordineerimise tõhustamine: Euroopa Prokuratuuri loomine”,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsust 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsust 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsust 2009/426/JSK, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsust 2009/426/JSK, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (7),

| — | võttes arvesse Eurojusti iga-aastaseid tegevusaruandeid (2002–2010) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurojusti iga-aastaseid tegevusaruandeid (2002–2010) (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2008.aasta otsust 2008/976/JSK Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2008.aasta otsust 2008/976/JSK Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku rollist võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu Euroopa Liidus (KOM(2007)0644), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku rollist võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu Euroopa Liidus (KOM(2007)0644),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (11),

| — | võttes arvesse 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades (12) ja nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta akti, millega lisatakse konventsioonile protokoll, ning 18. detsembri 1997. aasta akti tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö konventsiooni kohta(Napoli II) (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades (12) ja nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta akti, millega lisatakse konventsioonile protokoll, ning 18. detsembri 1997. aasta akti tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö konventsiooni kohta(Napoli II) (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta ja selle muutmise akte (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta ja selle muutmise akte (14),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) artiklil 34 põhinevaid komisjoni teatisi (KOM(2005)0063 ja KOM(2006)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) artiklil 34 põhinevaid komisjoni teatisi (KOM(2005)0063 ja KOM(2006)0008),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 11. juulil 2007. aastal avaldatud aruannet Euroopa vahistamismääruse rakendamise kohta ning nõukogu peasekretariaadi 11. juuni 2008. aasta teatist, mis käsitleb vastuseid küsimustikule „Euroopa vahistamismääruse praktilise toimimise kvantitatiivsete andmete kohta – aasta 2007 (15)”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 11. juulil 2007. aastal avaldatud aruannet Euroopa vahistamismääruse rakendamise kohta ning nõukogu peasekretariaadi 11. juuni 2008. aasta teatist, mis käsitleb vastuseid küsimustikule „Euroopa vahistamismääruse praktilise toimimise kvantitatiivsete andmete kohta – aasta 2007 (15)”,

| — | võttes arvesse oma soovitust nõukogule Euroopa vahistamismääruse hindamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma soovitust nõukogule Euroopa vahistamismääruse hindamise kohta (16),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (17) ning komisjoni aruannet ühiseid uurimisrühmi käsitleva nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse ülevõtmise kohta (KOM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (17) ning komisjoni aruannet ühiseid uurimisrühmi käsitleva nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse ülevõtmise kohta (KOM(2004)0858),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2009. aasta uuringut Euroopa vahistamismääruse rakendamise ning ühiste uurimisrühmade kohta ELi ja riikide tasandil (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2009. aasta uuringut Euroopa vahistamismääruse rakendamise ning ühiste uurimisrühmade kohta ELi ja riikide tasandil (18),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (19),

| — | võttes arvesse rahapesuvastase töökonna (FATF) 40 soovitust rahapesuvastase tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahapesuvastase töökonna (FATF) 40 soovitust rahapesuvastase tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (20),

| — | võttes arvesse 26. oktoobri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. oktoobri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (21),

| — | võttes arvesse 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1781/2006 raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1781/2006 raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (22),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (23) ning komisjoni aruannet nõukogule, mis põhineb raamotsuse 2003/568/JSK artiklil 9 (KOM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (23) ning komisjoni aruannet nõukogule, mis põhineb raamotsuse 2003/568/JSK artiklil 9 (KOM(2007)0328),

| — | võttes arvesse ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni (nn Mérida konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni (nn Mérida konventsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu kriminaal- ja tsiviilõiguse konventsioone korruptsiooni kohta; võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlevat konventsiooni ning OECD konventsiooni, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu kriminaal- ja tsiviilõiguse konventsioone korruptsiooni kohta; võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlevat konventsiooni ning OECD konventsiooni, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (24), mida on hiljem muudetud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (24), mida on hiljem muudetud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringut „Finantsasutused ja struktuurifondide rakendamine Lõuna-Itaalias” (2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringut „Finantsasutused ja struktuurifondide rakendamine Lõuna-Itaalias” (2009),

| — | võttes arvesse ELi uimastistrateegiat (2005-2012) ja ELi narkootikumidealast tegevuskava (2009–2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi uimastistrateegiat (2005-2012) ja ELi narkootikumidealast tegevuskava (2009–2012),

| — | võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) 2010. aasta maailma narkoraportit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) 2010. aasta maailma narkoraportit,

| — | võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2010. aasta aruannet uimastite olukorra kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2010. aasta aruannet uimastite olukorra kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt demokraatiauuringute keskuselt tellitud uuringut organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vaheliste seoste kohta (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt demokraatiauuringute keskuselt tellitud uuringut organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vaheliste seoste kohta (2010),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (25) ja komisjoni 13.juuni 2007. aasta soovitust, millega määratakse kindlaks meetmetekava kõnealuse määruse täitmise tagamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (25) ja komisjoni 13.juuni 2007. aasta soovitust, millega määratakse kindlaks meetmetekava kõnealuse määruse täitmise tagamiseks,

| — | võttes arvesse uurimiskeskuse Transcrime poolt 2008. aastal läbi viidud ja komisjoni finantseeritud uuringut väljapressimiste ja vajaduse kohta organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise vahendi järele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uurimiskeskuse Transcrime poolt 2008. aastal läbi viidud ja komisjoni finantseeritud uuringut väljapressimiste ja vajaduse kohta organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise vahendi järele,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta ja 23. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni tugevdatud tollikoostöö strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava kohta ja 23. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni tugevdatud tollikoostöö strateegia kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (26),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kirjalikku deklaratsiooni 2/2010 ELi jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu võitlemisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kirjalikku deklaratsiooni 2/2010 ELi jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu võitlemisel,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Organiseeritud kuritegevusest saadud tulu: meetmed kuritegevuse mittetasuvaks muutmisel” (KOM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Organiseeritud kuritegevusest saadud tulu: meetmed kuritegevuse mittetasuvaks muutmisel” (KOM(2008)0766),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0333/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0333/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu esmane eesmärk on luua vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanev sisepiirideta ala, kus ennetatakse ja tõkestatakse kuritegevust (ELi toimimise lepingu artikkel 3), ja tagada kõrge turvalisuse tase kuritegevuse ennetamise ja tõkestamise meetmete ja politsei ja õigusasutuste ja muude pädevate ametiasutuste omavahelise koordineerimise ja koostöö meetmete abil, samuti vastastikuse kriminaalasjades tehtud kohtulahendite tunnustamise ja vajadusel kriminaalõiguse lähendamise kaudu (ELi toimimise lepingu artikkel 67); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu esmane eesmärk on luua vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanev sisepiirideta ala, kus ennetatakse ja tõkestatakse kuritegevust (ELi toimimise lepingu artikkel 3), ja tagada kõrge turvalisuse tase kuritegevuse ennetamise ja tõkestamise meetmete ja politsei ja õigusasutuste ja muude pädevate ametiasutuste omavahelise koordineerimise ja koostöö meetmete abil, samuti vastastikuse kriminaalasjades tehtud kohtulahendite tunnustamise ja vajadusel kriminaalõiguse lähendamise kaudu (ELi toimimise lepingu artikkel 67);

| B. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus kahjustab oluliselt ühiskonda, rikkudes inimõigusi ning pärssides demokraatia reegleid, omastades ebaseaduslikult ja raisates vahendeid (finants-, inim- ja muid ressursse), moonutades vaba ühisturgu, rikkudes ettevõtlust ning seaduslikku majandust, soodustades korruptsiooni, saastates ja hävitades keskkonda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus kahjustab oluliselt ühiskonda, rikkudes inimõigusi ning pärssides demokraatia reegleid, omastades ebaseaduslikult ja raisates vahendeid (finants-, inim- ja muid ressursse), moonutades vaba ühisturgu, rikkudes ettevõtlust ning seaduslikku majandust, soodustades korruptsiooni, saastates ja hävitades keskkonda;

| C. | arvestades, et kohtu-, politsei- ja ajakirjanduslike uurimiste käigus ilmnenud murettekitavad tõendid näitavad, et teatavates liikmesriikides on organiseeritud kuritegevuse sügavalt ja kindlalt tunginud poliitikaringkondadesse, avalikku sektorisse ja seaduslikku majandustegevusse; arvestades, et sama on võimalik ka mujal Euroopa Liidus, mis omakorda tugevdab organiseeritud kuritegevust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohtu-, politsei- ja ajakirjanduslike uurimiste käigus ilmnenud murettekitavad tõendid näitavad, et teatavates liikmesriikides on organiseeritud kuritegevuse sügavalt ja kindlalt tunginud poliitikaringkondadesse, avalikku sektorisse ja seaduslikku majandustegevusse; arvestades, et sama on võimalik ka mujal Euroopa Liidus, mis omakorda tugevdab organiseeritud kuritegevust;

| D. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus on suunatud rahalise kasu saamisele ja põhineb sellel ning seetõttu peab käesoleva nähtuse tõhus ennetus- ja õiguskaitsetegevus keskenduma kriminaaltulu kindlakstegemisele, külmutamisele, arestimisele ja konfiskeerimisele; arvestades, et praegune olemasolev ELi tasandi õigusraamistik tundub olevat ebapiisav tõsise õiguskaitsetegevuse tagamiseks ja et vajalik on õigusakt, mis võimaldaks nn laiendatud konfiskeerimist ja meetmeid esindajate nimel oleva kapitali suhtes; arvestades samas, et konfiskeeritud varade ühiskondlikel eesmärkidel kasutamine aitab jõuda õiguskaitsestrateegiat käsitleva positiivse lähenemisviisini, kuna konfiskeeritud vara ei ole enam lihtsalt kuritegelikult organisatsioonilt ära võetud vahend, vaid see on kahekordselt kasulik nii organiseeritud kuritegevuse ennetamise kui ka majanduse ja sotsiaalse arengu edendamise seisukohast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus on suunatud rahalise kasu saamisele ja põhineb sellel ning seetõttu peab käesoleva nähtuse tõhus ennetus- ja õiguskaitsetegevus keskenduma kriminaaltulu kindlakstegemisele, külmutamisele, arestimisele ja konfiskeerimisele; arvestades, et praegune olemasolev ELi tasandi õigusraamistik tundub olevat ebapiisav tõsise õiguskaitsetegevuse tagamiseks ja et vajalik on õigusakt, mis võimaldaks nn laiendatud konfiskeerimist ja meetmeid esindajate nimel oleva kapitali suhtes; arvestades samas, et konfiskeeritud varade ühiskondlikel eesmärkidel kasutamine aitab jõuda õiguskaitsestrateegiat käsitleva positiivse lähenemisviisini, kuna konfiskeeritud vara ei ole enam lihtsalt kuritegelikult organisatsioonilt ära võetud vahend, vaid see on kahekordselt kasulik nii organiseeritud kuritegevuse ennetamise kui ka majanduse ja sotsiaalse arengu edendamise seisukohast;

| E. | arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid keskenduvad oma tegevuses arvukatele ja järjest laiematele valdkondadele, nagu rahvusvaheline uimastiäri, inimkaubandus ja inimeste ärakasutamine, finantskuriteod, rahvusvaheline relvaäri, võltsimine, küberkuritegevus, keskkonnaalased õigusrikkumised, riigi vahendite väärkasutamine, pettused, väljapressimine ning suur osa nendest tegevustest on piiriülese ja üleeuroopalise loomuga; arvestades, et suur osa selle kuritegevuse tulust on rahapesu objektiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid keskenduvad oma tegevuses arvukatele ja järjest laiematele valdkondadele, nagu rahvusvaheline uimastiäri, inimkaubandus ja inimeste ärakasutamine, finantskuriteod, rahvusvaheline relvaäri, võltsimine, küberkuritegevus, keskkonnaalased õigusrikkumised, riigi vahendite väärkasutamine, pettused, väljapressimine ning suur osa nendest tegevustest on piiriülese ja üleeuroopalise loomuga; arvestades, et suur osa selle kuritegevuse tulust on rahapesu objektiks;

| F. | arvestades, et ebaseaduslikest sisserändajatest naised ja tüdrukud on palju rohkem ohustatud organiseeritud kuritegevust, näiteks prostitutsioonist ja inimkaubandusest, kui need naised ja tütarlapsed, kes on ELi kodanikud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ebaseaduslikest sisserändajatest naised ja tüdrukud on palju rohkem ohustatud organiseeritud kuritegevust, näiteks prostitutsioonist ja inimkaubandusest, kui need naised ja tütarlapsed, kes on ELi kodanikud;

| G. | arvestades, et isegi ilma ülemaailmse uuringuta on Euroopas tegutsevate maffialaadsete organisatsioonide käive muljetavaldav, eriti Itaalia organisatsioonidel, mille tulu võib hinnanguliselt olla vähemalt 135 miljardit eurot, mis on kuue ELi liikmesriigi sisemajanduse kogutoodangust kõrgem näitaja ja mida tõestavad paljud uuringud (sealhulgas Eurispesi uuring) ja mida on kinnitanud Eurojusti, Europoli ja Frontexi 2010. aasta ühisaruanne, kusjuures märkimisväärne on siinkohal 'Ndrangheta, ELi riikides ja maailmas kõige enam juurdunud maffia, mille aastane käive on hinnanguliselt vähemalt 44 miljardit eurot; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et isegi ilma ülemaailmse uuringuta on Euroopas tegutsevate maffialaadsete organisatsioonide käive muljetavaldav, eriti Itaalia organisatsioonidel, mille tulu võib hinnanguliselt olla vähemalt 135 miljardit eurot, mis on kuue ELi liikmesriigi sisemajanduse kogutoodangust kõrgem näitaja ja mida tõestavad paljud uuringud (sealhulgas Eurispesi uuring) ja mida on kinnitanud Eurojusti, Europoli ja Frontexi 2010. aasta ühisaruanne, kusjuures märkimisväärne on siinkohal 'Ndrangheta, ELi riikides ja maailmas kõige enam juurdunud maffia, mille aastane käive on hinnanguliselt vähemalt 44 miljardit eurot;

| H. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse oht ELi jaoks on piiriülene ja seepärast tuleb sellega tegelda ülemaailmselt ja rahvusvaheliselt ning see nõuab tihedat koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Interpol ja UNODC; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse oht ELi jaoks on piiriülene ja seepärast tuleb sellega tegelda ülemaailmselt ja rahvusvaheliselt ning see nõuab tihedat koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Interpol ja UNODC;

| I. | arvestades, et korruptsioon on organiseeritud kuritegevuse põhivahend, mida ta kasutab väljapressimiseks ja kasu saamiseks, et kõrvale juhtida riigi vahendeid ja imbuda nii kohalikku poliitikasse, avalikku sektorisse kui ka erasektorisse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et korruptsioon on organiseeritud kuritegevuse põhivahend, mida ta kasutab väljapressimiseks ja kasu saamiseks, et kõrvale juhtida riigi vahendeid ja imbuda nii kohalikku poliitikasse, avalikku sektorisse kui ka erasektorisse;

| J. | arvestades, et rahapesu on üks keerukamaid kanaleid seadusliku ja ebaseadusliku vahel, oluline samm, milleta kuritegevusega saavutatud ostujõud jääks vaid potentsiaalseks, kasutatavaks ebaseaduslikus siseringis, kuid võimetuks muutuma tegelikuks majandusjõuks; arvestades, et rahvusvaheline koostöö on rahapesuga võitlemisel otsustava tähtsusega tegur; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahapesu on üks keerukamaid kanaleid seadusliku ja ebaseadusliku vahel, oluline samm, milleta kuritegevusega saavutatud ostujõud jääks vaid potentsiaalseks, kasutatavaks ebaseaduslikus siseringis, kuid võimetuks muutuma tegelikuks majandusjõuks; arvestades, et rahvusvaheline koostöö on rahapesuga võitlemisel otsustava tähtsusega tegur;

| K. | arvestades, et rahvusvaheline narkoäri on organiseeritud kuritegevuse ja maffia põhiliseks tuluallikaks, luues alustingimused nende majandusliku ja sotsiaalse positsiooni kindlustamiseks; arvestades, et Euroopa Liit on narkoäri jaoks nii üks suurimaid turge (heroiin, kokaiin ja kanep) kui ka tootjaid (sageli sünteetiliste uimastite valdkonnas); arvestades, et sellisesse ärisse on kaasatud paljud, aga hästi tuvastatavad Euroopavälised tootja- ja transiitriigid, eelkõige Ladina-Ameerikas, Lääne-Aafrikas ja Aasias; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvaheline narkoäri on organiseeritud kuritegevuse ja maffia põhiliseks tuluallikaks, luues alustingimused nende majandusliku ja sotsiaalse positsiooni kindlustamiseks; arvestades, et Euroopa Liit on narkoäri jaoks nii üks suurimaid turge (heroiin, kokaiin ja kanep) kui ka tootjaid (sageli sünteetiliste uimastite valdkonnas); arvestades, et sellisesse ärisse on kaasatud paljud, aga hästi tuvastatavad Euroopavälised tootja- ja transiitriigid, eelkõige Ladina-Ameerikas, Lääne-Aafrikas ja Aasias;

| L. | arvestades, et väljapressimine ja liigkasuvõtmine on ühed võimalustest, mille kaudu organiseeritud kuritegevus imbub seaduslikku majandusse, moonutades rängalt igasugust vaba turgu ja survestades kodanike, ettevõtjate, töötajate ja kutsealade esindajate õigusi; arvestades ühtlasi, et nagu näitas komisjoni rahastatud Transcrime 2008. aasta uurimus „Väljapressimise uurimus: organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise vahendi vajalikkus”, omandab see nähtus muret tekitavad mõõtmed vähemalt pooltes ELi liikmesriikides ja et ülejäänud pooltes riikides esineb seda samuti märkimisväärselt; arvestades, et väljapressimise levik ning organiseeritud kuritegevuse kontrollivõim territooriumi ja selle majandustegevuse ja ettevõtluse ning poliitika üle on omavahel vastastikkuses seoses; arvestades lõpuks, et tõhus väljapressimise vastu võitlemine peab toimuma kõigepealt selle kaudu, et ohvreid julgustatakse seda üles andma, et suurendada selle nähtuse nähtavust, ning ka institutsioonide tugeva kohalolu kaudu territooriumil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et väljapressimine ja liigkasuvõtmine on ühed võimalustest, mille kaudu organiseeritud kuritegevus imbub seaduslikku majandusse, moonutades rängalt igasugust vaba turgu ja survestades kodanike, ettevõtjate, töötajate ja kutsealade esindajate õigusi; arvestades ühtlasi, et nagu näitas komisjoni rahastatud Transcrime 2008. aasta uurimus „Väljapressimise uurimus: organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise vahendi vajalikkus”, omandab see nähtus muret tekitavad mõõtmed vähemalt pooltes ELi liikmesriikides ja et ülejäänud pooltes riikides esineb seda samuti märkimisväärselt; arvestades, et väljapressimise levik ning organiseeritud kuritegevuse kontrollivõim territooriumi ja selle majandustegevuse ja ettevõtluse ning poliitika üle on omavahel vastastikkuses seoses; arvestades lõpuks, et tõhus väljapressimise vastu võitlemine peab toimuma kõigepealt selle kaudu, et ohvreid julgustatakse seda üles andma, et suurendada selle nähtuse nähtavust, ning ka institutsioonide tugeva kohalolu kaudu territooriumil;

Sissejuhatus

| 1. | väljendab heameelt meetmete üle, mis on esitatud Stockholmi programmis, vastavas tegevuskavas ja sisejulgeoleku strateegias organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks, ja loodab, et järgmises eesistujariikide kolmikus võetakse organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemine ja selles reaalsete tulemuste saavutamine poliitiliste prioriteetide hulka; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt meetmete üle, mis on esitatud Stockholmi programmis, vastavas tegevuskavas ja sisejulgeoleku strateegias organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks, ja loodab, et järgmises eesistujariikide kolmikus võetakse organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemine ja selles reaalsete tulemuste saavutamine poliitiliste prioriteetide hulka;

| 2. | on veendunud, et organiseeritud kuritegevus, olgu see maffialaadne või mitte, on üks peamisi ohte ELi sisejulgeolekule ja kodanike vabadusele; on seisukohal, et kuigi kuritegelikud organisatsioonid võivad üha sagedamini teha koostööd terroristlike organisatsioonidega, tuleks organiseeritud kuritegevust käsitleda terrorismist eraldi, ja nõuab selle kohta eraldi horisontaalse ELi strateegia väljatöötamist, mis sisaldab õiguslikke ja operatiivmeetmeid, vahendite eraldamist ja ranget rakendamise ajakava; kiidab heaks nõukogu 8.–9. novembri 2010. aasta järeldused organiseeritud kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli kohta ning palub nõukogul vaadata läbi otsus ja näha ette Euroopa Parlamendi kaasamine prioriteetide kindlaksmääramisse, strateegiliste eesmärkide arutamisse ja poliitikatsükli tulemuste hindamisse; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et organiseeritud kuritegevus, olgu see maffialaadne või mitte, on üks peamisi ohte ELi sisejulgeolekule ja kodanike vabadusele; on seisukohal, et kuigi kuritegelikud organisatsioonid võivad üha sagedamini teha koostööd terroristlike organisatsioonidega, tuleks organiseeritud kuritegevust käsitleda terrorismist eraldi, ja nõuab selle kohta eraldi horisontaalse ELi strateegia väljatöötamist, mis sisaldab õiguslikke ja operatiivmeetmeid, vahendite eraldamist ja ranget rakendamise ajakava; kiidab heaks nõukogu 8.–9. novembri 2010. aasta järeldused organiseeritud kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli kohta ning palub nõukogul vaadata läbi otsus ja näha ette Euroopa Parlamendi kaasamine prioriteetide kindlaksmääramisse, strateegiliste eesmärkide arutamisse ja poliitikatsükli tulemuste hindamisse;

| 3. | toetab liikmesriikide tegevust organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ning ergutab neid tugevdama oma õigusasutusi ja politseijõude, võttes aluseks praegused parimad kogemused, võrreldes muu hulgas tegevuse toetuseks olemasolevaid õigusnorme ja vahendeid ja eraldades selleks piisavalt inimressursse ja rahalisi vahendeid; kutsub liikmesriike järgima juurdluse läbiviimisel proaktiivset lähenemisviisi, koostama riiklikud organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise kavad ja kindlustama tegevuse koordineerimise spetsiaalsete asjakohaste struktuuride kaudu, lähtudes mõnes liikmesriigis omandatud parimatest kogemustest; nõuab, et sisejulgeoleku komitee (COSI) korraldaks iga-aastase koosoleku, milles osalevad vähemalt liikmesriigid, komisjon, nõukogu, Euroopa Parlament, Europol ja Eurojust ja kus saab tutvustada organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise tulemusi ja edasisi kavasid ELi ja liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

3.

toetab liikmesriikide tegevust organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ning ergutab neid tugevdama oma õigusasutusi ja politseijõude, võttes aluseks praegused parimad kogemused, võrreldes muu hulgas tegevuse toetuseks olemasolevaid õigusnorme ja vahendeid ja eraldades selleks piisavalt inimressursse ja rahalisi vahendeid; kutsub liikmesriike järgima juurdluse läbiviimisel proaktiivset lähenemisviisi, koostama riiklikud organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise kavad ja kindlustama tegevuse koordineerimise spetsiaalsete asjakohaste struktuuride kaudu, lähtudes mõnes liikmesriigis omandatud parimatest kogemustest; nõuab, et sisejulgeoleku komitee (COSI) korraldaks iga-aastase koosoleku, milles osalevad vähemalt liikmesriigid, komisjon, nõukogu, Euroopa Parlament, Europol ja Eurojust ja kus saab tutvustada organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise tulemusi ja edasisi kavasid ELi ja liikmesriigi tasandil;

| 4. | rõhutab, et kõigi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks võetavate meetmete puhul tuleb pidada täielikult kinni põhiõigustest ning meetmed peavad olema proportsionaalsed taotletavate eesmärkidega, mis peavad olema vajalikud demokraatlikus ühiskonnas vastavalt põhiõiguste harta artiklile 52 ja ei tohi piirata isikute vabadust, nagu need on ette nähtud Euroopa inimõiguste konventsiooni, ELi põhiõiguste harta ja liikmesriikide riigiõiguse ühispõhimõtetega; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kõigi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks võetavate meetmete puhul tuleb pidada täielikult kinni põhiõigustest ning meetmed peavad olema proportsionaalsed taotletavate eesmärkidega, mis peavad olema vajalikud demokraatlikus ühiskonnas vastavalt põhiõiguste harta artiklile 52 ja ei tohi piirata isikute vabadust, nagu need on ette nähtud Euroopa inimõiguste konventsiooni, ELi põhiõiguste harta ja liikmesriikide riigiõiguse ühispõhimõtetega;

| 5. | märkides, et ELi toimimise lepingu artikkel 222 kohustab Euroopa Liitu ja selle liikmesriike rakendama solidaarsusklauslit, väljendab sügavat muret organiseeritud kuritegevuse katsete pärast tungida poliitika-, kõigi tasandite valitsus-, majandus- ja finantssüsteemi; palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel keskenduda hoiatavates meetmetes kurjategelikul teel saadud varale, sealhulgas varale, mis on sageli varjatud esindajate, toetajate, poliitiliste institutsioonide ja lobirühmade võrgustiku abil; rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel tehtavates jõupingutustes tuleb täielikult arvesse võtta nn valgekraede kuritegevust; |
| --- | --- |

5.

märkides, et ELi toimimise lepingu artikkel 222 kohustab Euroopa Liitu ja selle liikmesriike rakendama solidaarsusklauslit, väljendab sügavat muret organiseeritud kuritegevuse katsete pärast tungida poliitika-, kõigi tasandite valitsus-, majandus- ja finantssüsteemi; palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel keskenduda hoiatavates meetmetes kurjategelikul teel saadud varale, sealhulgas varale, mis on sageli varjatud esindajate, toetajate, poliitiliste institutsioonide ja lobirühmade võrgustiku abil; rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel tehtavates jõupingutustes tuleb täielikult arvesse võtta nn valgekraede kuritegevust;

ELi õigusraamistiku parandamine

| 6. | arvestades, et rahvusvahelised kuritegelikud võrgustikud on väga aktiivsed ja organiseeritud kuritegevus muutub üha ulatuslikumaks ja keerukamaks, kutsub liikmesriike parandama koostööd ja kooskõlastamist ning ühtlustama oma õigusakte, eelkõige töötama välja ühised standardmenetlused ja kuritegude liigituse, tuginedes organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise valdkonnas kõige rohkem arenenud õigussüsteemide headele tavadele; palub liikmesriikidel tagada otseselt või kaudselt organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisega seotud Euroopa ja rahvusvahelised õiguslike vahendite õigeaegne ja tõhus ratifitseerimine ja/või ülevõtmine; |
| --- | --- |

6.

arvestades, et rahvusvahelised kuritegelikud võrgustikud on väga aktiivsed ja organiseeritud kuritegevus muutub üha ulatuslikumaks ja keerukamaks, kutsub liikmesriike parandama koostööd ja kooskõlastamist ning ühtlustama oma õigusakte, eelkõige töötama välja ühised standardmenetlused ja kuritegude liigituse, tuginedes organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise valdkonnas kõige rohkem arenenud õigussüsteemide headele tavadele; palub liikmesriikidel tagada otseselt või kaudselt organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisega seotud Euroopa ja rahvusvahelised õiguslike vahendite õigeaegne ja tõhus ratifitseerimine ja/või ülevõtmine;

| 7. | võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevust käsitlev raamotsus 2008/841/JSK on liikmesriikide õigussüsteeme väga vähe mõjutanud ning see ei ole oluliselt parandanud siseriiklikke õigusakte ega operatiivkoostööd organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, palub komisjonil esitada 2013. aasta lõpuks direktiivi ettepaneku, milles esitatakse organiseeritud kuritegevuse mõiste täpsem määratlus ja milles on paremini välja toodud selle nähtuse iseloomulikud jooned, keskendudes eeskätt organisatsiooni põhimõistele ja võttes samuti arvesse organiseeritud kuritegevuse uusi liike; nõuab, et õigusrikkumise puhul, mis seisneb kuritegelikku organisatsiooni kuulumises, tehtaks eri õigussüsteeme arvesse võttes ettepanek uurida võimalust loobuda praegusest kahetisest lähenemisest (mille kohaselt on kuritegu nii organisatsiooni kuulumine kui ka sellega koostöö) ning määrata kindlaks tavapärased organiseeritud kuriteo juhud, mida sõltumata liikmesriigis määratavast maksimaalsest karistusest tuleks käsitleda kõnealuse kuriteona; palub ühtlasi võtta rangemalt tähelepanu alla kuritegelikele organisatsioonidele mis tahes kujul toetuse pakkumise kriminaalkuriteoks lugemise küsimus; |
| --- | --- |

7.

võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevust käsitlev raamotsus 2008/841/JSK on liikmesriikide õigussüsteeme väga vähe mõjutanud ning see ei ole oluliselt parandanud siseriiklikke õigusakte ega operatiivkoostööd organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, palub komisjonil esitada 2013. aasta lõpuks direktiivi ettepaneku, milles esitatakse organiseeritud kuritegevuse mõiste täpsem määratlus ja milles on paremini välja toodud selle nähtuse iseloomulikud jooned, keskendudes eeskätt organisatsiooni põhimõistele ja võttes samuti arvesse organiseeritud kuritegevuse uusi liike; nõuab, et õigusrikkumise puhul, mis seisneb kuritegelikku organisatsiooni kuulumises, tehtaks eri õigussüsteeme arvesse võttes ettepanek uurida võimalust loobuda praegusest kahetisest lähenemisest (mille kohaselt on kuritegu nii organisatsiooni kuulumine kui ka sellega koostöö) ning määrata kindlaks tavapärased organiseeritud kuriteo juhud, mida sõltumata liikmesriigis määratavast maksimaalsest karistusest tuleks käsitleda kõnealuse kuriteona; palub ühtlasi võtta rangemalt tähelepanu alla kuritegelikele organisatsioonidele mis tahes kujul toetuse pakkumise kriminaalkuriteoks lugemise küsimus;

| 8. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti raamdirektiivi ettepaneku kriminaaltulu arestimise menetluse ja konfiskeerimise kohta, nagu on ette nähtud komisjoni 2011. aasta tööprogrammis, ning palub seepärast komisjonil põhiõiguste hartas ja Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud põhiõiguste järgimise nõuet arvesse võttes teha järgmist:






  — | töötada välja õigusnormid selliste vahendite tõhusaks kasutamiseks nagu laiaulatuslik konfiskeerimine ja konfiskeerimine süüdimõistmiseta; |
| --- | --- | --- |

8.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti raamdirektiivi ettepaneku kriminaaltulu arestimise menetluse ja konfiskeerimise kohta, nagu on ette nähtud komisjoni 2011. aasta tööprogrammis, ning palub seepärast komisjonil põhiõiguste hartas ja Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud põhiõiguste järgimise nõuet arvesse võttes teha järgmist:

—

töötada välja õigusnormid selliste vahendite tõhusaks kasutamiseks nagu laiaulatuslik konfiskeerimine ja konfiskeerimine süüdimõistmiseta;

| — | töötada välja õigusnormid. mis võimaldavad kergendada isiku valduses oleva vara päritolu suhtes tõendamiskohustust pärast isiku süüdimõistmist raskes kuriteos (sealhulgas organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegudes); |
| --- | --- |

—

töötada välja õigusnormid. mis võimaldavad kergendada isiku valduses oleva vara päritolu suhtes tõendamiskohustust pärast isiku süüdimõistmist raskes kuriteos (sealhulgas organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegudes);

| — | ergutab kehtestama riikide õigussüsteemides vahendid selleks, et lihtsustada kriminaal-, tsiviil- või maksuõiguse kohast tõendamiskohustust organiseeritud kuritegevusega seotud kuriteos süüdistatava isiku vallatava vara päritolu määramisel; |
| --- | --- |

—

ergutab kehtestama riikide õigussüsteemides vahendid selleks, et lihtsustada kriminaal-, tsiviil- või maksuõiguse kohast tõendamiskohustust organiseeritud kuritegevusega seotud kuriteos süüdistatava isiku vallatava vara päritolu määramisel;

| — | lisada ettepanekusse õigusnormid, mis võimaldavad kolmandatele isikutele üleantud vara arestida ja seejärel konfiskeerida; palub ühtlasi muuta karistatavaks variisikuna tegutsemine, sest selle eesmärk on hoida kõrvale vara suhtes ennetusmeetmete kohaldamisest või hõlbustada ebaseaduslikku päritolu raha vastuvõtmise, rahapesu ja sellise raha kasutamise kuritegude toimepanemist; palub seepärast komisjonil näha seadusandlike ettepanekutega ette, et ÜRO Palermo konventsioonis sätestatud ja raamotsusesse 2008/841/JSK lisatud kriminaaltulu mõiste on kasumi mõistest laiem; kutsub liikmesriike üles viivitamatult võtma see mõiste oma õiguskorda õigesti üle, võimaldamaks, et igasuguseid otseselt või kaudselt kuritegude toimepanemisega kuritegelikes organisatsioonides seotud sissetulekuid võiks kinni pidada ja konfiskeerida; |
| --- | --- |

—

lisada ettepanekusse õigusnormid, mis võimaldavad kolmandatele isikutele üleantud vara arestida ja seejärel konfiskeerida; palub ühtlasi muuta karistatavaks variisikuna tegutsemine, sest selle eesmärk on hoida kõrvale vara suhtes ennetusmeetmete kohaldamisest või hõlbustada ebaseaduslikku päritolu raha vastuvõtmise, rahapesu ja sellise raha kasutamise kuritegude toimepanemist; palub seepärast komisjonil näha seadusandlike ettepanekutega ette, et ÜRO Palermo konventsioonis sätestatud ja raamotsusesse 2008/841/JSK lisatud kriminaaltulu mõiste on kasumi mõistest laiem; kutsub liikmesriike üles viivitamatult võtma see mõiste oma õiguskorda õigesti üle, võimaldamaks, et igasuguseid otseselt või kaudselt kuritegude toimepanemisega kuritegelikes organisatsioonides seotud sissetulekuid võiks kinni pidada ja konfiskeerida;

| 9. | palub komisjonil teadvustada ja toetada pakilist vajadust ELi õigusakti järele kriminaaltulude kasutamise kohta sotsiaalsetel eesmärkidel, sealhulgas tunnistajate kaitse, nii et kuritegelike organisatsioonide või nende liitlaste kapital viiakse seaduslikku, ausasse ja läbipaistvasse tegelikku majandustegevusse; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil teadvustada ja toetada pakilist vajadust ELi õigusakti järele kriminaaltulude kasutamise kohta sotsiaalsetel eesmärkidel, sealhulgas tunnistajate kaitse, nii et kuritegelike organisatsioonide või nende liitlaste kapital viiakse seaduslikku, ausasse ja läbipaistvasse tegelikku majandustegevusse;

| 10. | toetab liikmesriikidevahelist tihedamat koostööd arestimis- ja konfiskeerimismääruste tunnustamisel ja nõuetekohasel täitmisel; on arvamusel, et kriminaaltulu jälitamise talitused on oluliseks vahendiks organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ja neile tuleb võimalikult kiiresti anda vajalikud ressursid, oskusteave ja volitused; kiidab heaks komisjoni tehtud analüüsi peamistest raskustest, mis esinevad tegutsevatel kriminaaltulu jälitamise talitustel; palub komisjonil suurendada kriminaaltulu jälitamise talituste rolli ja volitusi ning võimaldama neile paindlikum ja ühtlustatum juurdepääs teabele, järgides ELi põhiõigusi ja andmekaitsenorme; |
| --- | --- |

10.

toetab liikmesriikidevahelist tihedamat koostööd arestimis- ja konfiskeerimismääruste tunnustamisel ja nõuetekohasel täitmisel; on arvamusel, et kriminaaltulu jälitamise talitused on oluliseks vahendiks organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ja neile tuleb võimalikult kiiresti anda vajalikud ressursid, oskusteave ja volitused; kiidab heaks komisjoni tehtud analüüsi peamistest raskustest, mis esinevad tegutsevatel kriminaaltulu jälitamise talitustel; palub komisjonil suurendada kriminaaltulu jälitamise talituste rolli ja volitusi ning võimaldama neile paindlikum ja ühtlustatum juurdepääs teabele, järgides ELi põhiõigusi ja andmekaitsenorme;

| 11. | palub komisjonil 2013. aasta lõpuks läbi viia uurimus liikmesriikides organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks kehtivate juurdlustavade kohta, pöörates erilist tähelepanu selliste vahendite kasutamisele nagu telefonikõnede pealtkuulamine, salajane jälgimine, läbiotsimismenetlused, arreteerimisega viivitamine, arestimisega viivitamine, varjatud operatsioonid ning kontrolli- ja järelevalvealuste saadetiste operatsioonid; palub komisjonil esitada 2014. aastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkti c alusel direktiivi ettepanek organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ühiste juurdlustehnikate kohta; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil 2013. aasta lõpuks läbi viia uurimus liikmesriikides organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks kehtivate juurdlustavade kohta, pöörates erilist tähelepanu selliste vahendite kasutamisele nagu telefonikõnede pealtkuulamine, salajane jälgimine, läbiotsimismenetlused, arreteerimisega viivitamine, arestimisega viivitamine, varjatud operatsioonid ning kontrolli- ja järelevalvealuste saadetiste operatsioonid; palub komisjonil esitada 2014. aastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkti c alusel direktiivi ettepanek organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ühiste juurdlustehnikate kohta;

| 12. | rõhutab, et on oluline pakkuda organiseeritud kuritegevuse esmastele ja teisestele ohvritele, tunnistajatele, teabeandjatele ja nende perekondadele asjakohast kaitset; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni esitatud direktiivi ettepanekut, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste, toetuse ja kaitse miinimumnõuded, kuid nõuab samas, et ELi õigusaktides võetaks samuti arvesse tunnistajaid, informaatoreid, teabeandjaid ja nende perekondi; nõuab, et kõiki ohvreid koheldaks võrdselt (eelkõige organiseeritud kuritegevuse ja terroriaktide ohvreid ja oma ametikohustuste täitmisel vigastatuid) ning et tunnistajate, informaatorite, teabeandjate ja nende pereliikmete kaitse kestaks ka pärast kohtumenetluste lõppu; rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse ohvriks langenud alaealised vajavad erilist tähelepanu, kohtlemist, kaitset, abi ja nõustamist; palub komisjonil anda selged juhised tunnistajate, informaatorite, teabeandjate ja nende perekondade kaitseks, andes neile Euroopa piiriülese õigusliku staatuse ja laiendades nendele isikutele liikmesriigisiseselt antud kaitset, kui seda taotleb informaatori, tunnistaja või teabeandja päritoluriik; teeb ettepaneku luua organiseeritud kuritegevuse ohvrite ja tunnistajate kaitse ja abistamise Euroopa fond, ka liikmesriikide tunnustatud valitsusväliste maffiavastaste ja väljapressimisvastaste ühenduste toetuseks; peab kiiduväärseks, et teatavad liikmesriigid on vastu võtnud õigusnormid tunnistajate ja informaatorite kaitse parandamiseks organiseeritud kuritegevusega seotud juhtudel (näiteks võimaldades kohtulikel kuulamistel kaugosalemist); |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et on oluline pakkuda organiseeritud kuritegevuse esmastele ja teisestele ohvritele, tunnistajatele, teabeandjatele ja nende perekondadele asjakohast kaitset; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni esitatud direktiivi ettepanekut, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste, toetuse ja kaitse miinimumnõuded, kuid nõuab samas, et ELi õigusaktides võetaks samuti arvesse tunnistajaid, informaatoreid, teabeandjaid ja nende perekondi; nõuab, et kõiki ohvreid koheldaks võrdselt (eelkõige organiseeritud kuritegevuse ja terroriaktide ohvreid ja oma ametikohustuste täitmisel vigastatuid) ning et tunnistajate, informaatorite, teabeandjate ja nende pereliikmete kaitse kestaks ka pärast kohtumenetluste lõppu; rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse ohvriks langenud alaealised vajavad erilist tähelepanu, kohtlemist, kaitset, abi ja nõustamist; palub komisjonil anda selged juhised tunnistajate, informaatorite, teabeandjate ja nende perekondade kaitseks, andes neile Euroopa piiriülese õigusliku staatuse ja laiendades nendele isikutele liikmesriigisiseselt antud kaitset, kui seda taotleb informaatori, tunnistaja või teabeandja päritoluriik; teeb ettepaneku luua organiseeritud kuritegevuse ohvrite ja tunnistajate kaitse ja abistamise Euroopa fond, ka liikmesriikide tunnustatud valitsusväliste maffiavastaste ja väljapressimisvastaste ühenduste toetuseks; peab kiiduväärseks, et teatavad liikmesriigid on vastu võtnud õigusnormid tunnistajate ja informaatorite kaitse parandamiseks organiseeritud kuritegevusega seotud juhtudel (näiteks võimaldades kohtulikel kuulamistel kaugosalemist);

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ohvrite perede ühendusi ja nende dialoogi institutsioonidega ning ohvrite perede ühenduste foorumi loomist ELi tasandil; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ohvrite perede ühendusi ja nende dialoogi institutsioonidega ning ohvrite perede ühenduste foorumi loomist ELi tasandil;

Sügavalt juurdunud maffialaadse organiseeritud kuritegevuse likvideerimine ELis

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon koostaks direktiivi ettepanek, millega muudetakse maffia või muu kriminaalse ringkonnaga ühinemine karistatavaks kuriteoks kõigis liikmesriikides, et oleks võimalik karistada kuritegelikke organisatsioone, kes teenivad kasu lihtsalt oma olemasoluga, oma võimega hirmutada, isegi ilma konkreetsete vägivallata või ähvardusteta, eesmärgiga sooritada kuritegusid, mis mõjutavad majandus- ja valitsussektorit ning avalike teenuseid ja valimissüsteemi; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon koostaks direktiivi ettepanek, millega muudetakse maffia või muu kriminaalse ringkonnaga ühinemine karistatavaks kuriteoks kõigis liikmesriikides, et oleks võimalik karistada kuritegelikke organisatsioone, kes teenivad kasu lihtsalt oma olemasoluga, oma võimega hirmutada, isegi ilma konkreetsete vägivallata või ähvardusteta, eesmärgiga sooritada kuritegusid, mis mõjutavad majandus- ja valitsussektorit ning avalike teenuseid ja valimissüsteemi;

| 15. | kavatseb kolme kuu jooksul käesoleva resolutsiooni vastuvõtmisest moodustada erikomitee, mis tegeleb piiriüleselt tegutsevate kuritegelike organisatsioonide, sealhulgas maffia levikuga, ja määrata komitee üheks eesmärgiks selle nähtuse ulatuse ning negatiivse sotsiaalse ja majandusliku mõju uurimise ELis, käsitledes sealhulgas riigi vahendite väärkasutamist kuritegelike organisatsioonide ja maffia poolt ning nende imbumist avalikku sektorisse ja seadusliku majandus- ja finantssüsteemi, ning seada teiseks eesmärgiks teha kindlaks õiguslikud meetmed, mille abil võidelda selle vaieldamatu ja tuntava ohu vastu ELile ja selle kodanikele; palub seepärast esimeeste konverentsil esitada ettepanek vastavalt kodukorra artiklile 184; |
| --- | --- |

15.

kavatseb kolme kuu jooksul käesoleva resolutsiooni vastuvõtmisest moodustada erikomitee, mis tegeleb piiriüleselt tegutsevate kuritegelike organisatsioonide, sealhulgas maffia levikuga, ja määrata komitee üheks eesmärgiks selle nähtuse ulatuse ning negatiivse sotsiaalse ja majandusliku mõju uurimise ELis, käsitledes sealhulgas riigi vahendite väärkasutamist kuritegelike organisatsioonide ja maffia poolt ning nende imbumist avalikku sektorisse ja seadusliku majandus- ja finantssüsteemi, ning seada teiseks eesmärgiks teha kindlaks õiguslikud meetmed, mille abil võidelda selle vaieldamatu ja tuntava ohu vastu ELile ja selle kodanikele; palub seepärast esimeeste konverentsil esitada ettepanek vastavalt kodukorra artiklile 184;

| 16. | palub komisjonil viia koostöös Europoliga 2013. aasta juuniks läbi uuring, et hinnata piiriülese organiseeritud kuritegevuse negatiivset mõju Euroopa Liidus; palub Europolil koostada 2012. aastaks OCTA eeskujul aruande maffialaadsete kuritegelike organisatsioonide põhjustatud ohu kohta ELis; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil viia koostöös Europoliga 2013. aasta juuniks läbi uuring, et hinnata piiriülese organiseeritud kuritegevuse negatiivset mõju Euroopa Liidus; palub Europolil koostada 2012. aastaks OCTA eeskujul aruande maffialaadsete kuritegelike organisatsioonide põhjustatud ohu kohta ELis;

| 17. | rõhutab, et Europoli poolt 2011. aastal avaldatud OCTA (Euroopa Liidu hinnang organiseeritud kuritegevuse ohtudele) kohaselt on kuritegelikud organisatsioonid äärmiselt kohanemisvõimelised ning tuvastavad ja hõivavad kiiresti uusi ebaseaduslikke turge; leiab seetõttu, et võidelda ei tule mitte ainult organiseeritud kuritegevuse traditsiooniliste valdkondadega, vaid vaja on ka eritähelepanu organiseeritud kuritegevuse uutele vormidele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Europoli poolt 2011. aastal avaldatud OCTA (Euroopa Liidu hinnang organiseeritud kuritegevuse ohtudele) kohaselt on kuritegelikud organisatsioonid äärmiselt kohanemisvõimelised ning tuvastavad ja hõivavad kiiresti uusi ebaseaduslikke turge; leiab seetõttu, et võidelda ei tule mitte ainult organiseeritud kuritegevuse traditsiooniliste valdkondadega, vaid vaja on ka eritähelepanu organiseeritud kuritegevuse uutele vormidele;

Organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses eri viisil osalevate Euroopa struktuuride toimimise parandamine ja suhete tugevdamine muude rahvusvaheliste institutsioonidega

| 18. | kutsub liikmesriike võtma viivitamata üle ja rakendama otsuse 2009/426/JSK Eurojusti tugevdamise kohta ning täitma kõiki selles tehtud soovitusi; kutsub liikmesriike tagama, et Eurojusti liikmesriikide liikmeid teavitataks viivitamata kuritegudest, millesse on kaasatud vähemalt kaks liikmesriiki ja kui on selgeid märke kuritegeliku organisatsiooni osalemise kohta; tunnistab, et on oluline tugevdada Eurojusti, et parandada selle tõhusust piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, võttes arvesse Eurojusti algatusõigust, eeskätt juurdluse algatamise õigust, ja muid õigusi, mis talle on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 85 antud; palub Euroopa institutsioonidel kasutada oma poliitilist mõjuvõimu rahvusvahelisel tasandil, selleks et uurida võimalusi jagada mõningaid ELi (näiteks Eurojusti) kogemusi rahvusvahelisel tasandil, pakkudes vajaduse korral praegu ELi käsutuses olevat oskusteavet; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike võtma viivitamata üle ja rakendama otsuse 2009/426/JSK Eurojusti tugevdamise kohta ning täitma kõiki selles tehtud soovitusi; kutsub liikmesriike tagama, et Eurojusti liikmesriikide liikmeid teavitataks viivitamata kuritegudest, millesse on kaasatud vähemalt kaks liikmesriiki ja kui on selgeid märke kuritegeliku organisatsiooni osalemise kohta; tunnistab, et on oluline tugevdada Eurojusti, et parandada selle tõhusust piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, võttes arvesse Eurojusti algatusõigust, eeskätt juurdluse algatamise õigust, ja muid õigusi, mis talle on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 85 antud; palub Euroopa institutsioonidel kasutada oma poliitilist mõjuvõimu rahvusvahelisel tasandil, selleks et uurida võimalusi jagada mõningaid ELi (näiteks Eurojusti) kogemusi rahvusvahelisel tasandil, pakkudes vajaduse korral praegu ELi käsutuses olevat oskusteavet;

| 19. | palub komisjonil koostada võimalikult kiiresti mõjuhinnang Euroopa prokuratuuri loomise lisandväärtuse kohta, kaaluda võimalust laiendada selle pädevusala vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 86 lõikele 4 ka raske piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemisele ning võtta arvesse mõju põhiõigustele, eriti kaitse õigustele, ja vajadust ühtlustada eelnevalt kriminaalmenetlusõiguse ja materiaalõiguse standardid ja kriminaaljurisdiktsiooni käsitlevad normid; palub komisjonil alustada konsulteerimist kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas ELi Põhiõiguste Ameti, Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Nõukogu, Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide ja kodanikuühiskonnaga, et arutada Euroopa prokuratuuri võimaliku loomise mõju; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil koostada võimalikult kiiresti mõjuhinnang Euroopa prokuratuuri loomise lisandväärtuse kohta, kaaluda võimalust laiendada selle pädevusala vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 86 lõikele 4 ka raske piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemisele ning võtta arvesse mõju põhiõigustele, eriti kaitse õigustele, ja vajadust ühtlustada eelnevalt kriminaalmenetlusõiguse ja materiaalõiguse standardid ja kriminaaljurisdiktsiooni käsitlevad normid; palub komisjonil alustada konsulteerimist kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas ELi Põhiõiguste Ameti, Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Nõukogu, Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide ja kodanikuühiskonnaga, et arutada Euroopa prokuratuuri võimaliku loomise mõju;

| 20. | kiidab heaks 2009. aasta koostatud Europoli viieaastase arengustrateegia; kutsub Europoli kohtuma ja suhtlema rohkem Euroopa Parlamendiga, et anda korrapäraselt ülevaade strateegia edusammudest ja võimalikest probleemidest; palub Europolil tegelda tõhusamalt organiseeritud ja maffialaadse kuritegevusega, luues selleks oma struktuuris eriüksuse ja suurendades seda ning saavutada valdkonnale eraldatud vahenditega enamat; palub Europolil teha veelgi tihedamat koostööd Interpoliga, et võidelda rahvusvaheliselt kuritegelike organisatsioonide vastu, pöörates erilist tähelepanu teabevahetusele; palub Europolil luua tihedamad suhted ning sõlmida strateegilise ja operatiivkoostöö kokkulepped kolmandate riikide pädevate asutustega; |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks 2009. aasta koostatud Europoli viieaastase arengustrateegia; kutsub Europoli kohtuma ja suhtlema rohkem Euroopa Parlamendiga, et anda korrapäraselt ülevaade strateegia edusammudest ja võimalikest probleemidest; palub Europolil tegelda tõhusamalt organiseeritud ja maffialaadse kuritegevusega, luues selleks oma struktuuris eriüksuse ja suurendades seda ning saavutada valdkonnale eraldatud vahenditega enamat; palub Europolil teha veelgi tihedamat koostööd Interpoliga, et võidelda rahvusvaheliselt kuritegelike organisatsioonide vastu, pöörates erilist tähelepanu teabevahetusele; palub Europolil luua tihedamad suhted ning sõlmida strateegilise ja operatiivkoostöö kokkulepped kolmandate riikide pädevate asutustega;

| 21. | kutsub liikmesriike ja komisjoni parandama koostööd riikide politseiteenistustega ning kõrvaldama võimalikult paljud formaalsed takistused; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike ja komisjoni parandama koostööd riikide politseiteenistustega ning kõrvaldama võimalikult paljud formaalsed takistused;

| 22. | kordab, kui tähtis on liikmesriikide politsei ja õigusasutuste parem praktiline koostöö, et vahetada andmeid kuritegelike organisatsioonide kohta ja kooskõlastada juurdlusi; palub komisjonil ja Eurojustil moodustada selleks tõhusamalt toimiv riikide teabekeskuste võrgustik; nõuab lisaks, et komisjon esitaks aastaaruanded politsei ja õigusasutuste tihedama koostöö tulemusel tehtud edusammude kohta organiseeritud kuritegevuse vallas; |
| --- | --- |

22.

kordab, kui tähtis on liikmesriikide politsei ja õigusasutuste parem praktiline koostöö, et vahetada andmeid kuritegelike organisatsioonide kohta ja kooskõlastada juurdlusi; palub komisjonil ja Eurojustil moodustada selleks tõhusamalt toimiv riikide teabekeskuste võrgustik; nõuab lisaks, et komisjon esitaks aastaaruanded politsei ja õigusasutuste tihedama koostöö tulemusel tehtud edusammude kohta organiseeritud kuritegevuse vallas;

| 23. | tõdeb, et vaatamata Europoli, Eurojusti ja OLAFi vahelistele protokollidele ja kahepoolsetele lepingutele on kõnealuste institutsioonide vahelises koostöös veel palju arenguruumi; palub seepärast Europolil, Eurojustil, OLAFil ja inimkaubanduse vastase võitluse ELi koordinaatoril teha nähtavaid ühiseid jõupingutusi selleks, et koostöölepinguid hinnata ja pidevalt ajakohastada ning neid rakendada, pöörates erilist tähelepanu juhtumite kokkuvõtete, juhtumitega seotud teabe ning strateegilise teabe ja andmete vahetamisele; on seisukohal, et Europoli, Eurojusti ja OLAFi koostöösuhteid saab täielikult ellu viia ainult volituste selge jaotamise teel, et vältida eri organite töö kattuvust; palub komisjonil viia läbi uuring, et hinnata ELi ja liikmesriikide kuritegevuse vastu võitlemise talituste tõhusust; |
| --- | --- |

23.

tõdeb, et vaatamata Europoli, Eurojusti ja OLAFi vahelistele protokollidele ja kahepoolsetele lepingutele on kõnealuste institutsioonide vahelises koostöös veel palju arenguruumi; palub seepärast Europolil, Eurojustil, OLAFil ja inimkaubanduse vastase võitluse ELi koordinaatoril teha nähtavaid ühiseid jõupingutusi selleks, et koostöölepinguid hinnata ja pidevalt ajakohastada ning neid rakendada, pöörates erilist tähelepanu juhtumite kokkuvõtete, juhtumitega seotud teabe ning strateegilise teabe ja andmete vahetamisele; on seisukohal, et Europoli, Eurojusti ja OLAFi koostöösuhteid saab täielikult ellu viia ainult volituste selge jaotamise teel, et vältida eri organite töö kattuvust; palub komisjonil viia läbi uuring, et hinnata ELi ja liikmesriikide kuritegevuse vastu võitlemise talituste tõhusust;

Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte arendamine ning ELi sisese ja kolmandate riikidega tehtava õigusalase ja politseikoostöö parandamine

| 24. | on teadlik asjaolust, et praktiliste takistuste ületamiseks tuleb õigusalases koostöös pöörata suurt tähelepanu õigus- ja politseiorganite teavitamisele ja teadlikkuse tõstmisele, ning kutsub liikmesriike pidama õigusalast ja politseinike koolitamist poliitiliseks prioriteediks; palub ühtlasi komisjonil võtta kasutusele asjakohaseid vahendid, sealhulgas rahalised vahendid, et toetada liikmesriikide tegevust; |
| --- | --- |

24.

on teadlik asjaolust, et praktiliste takistuste ületamiseks tuleb õigusalases koostöös pöörata suurt tähelepanu õigus- ja politseiorganite teavitamisele ja teadlikkuse tõstmisele, ning kutsub liikmesriike pidama õigusalast ja politseinike koolitamist poliitiliseks prioriteediks; palub ühtlasi komisjonil võtta kasutusele asjakohaseid vahendid, sealhulgas rahalised vahendid, et toetada liikmesriikide tegevust;

| 25. | tõdeb, et õigusalane koostöö liikmesriikide vahel on üks piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ja turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise alustugesid, ning palub liikmesriikidel pidada kinni oma kohustustest ja võtta kiiresti oma õigusaktidesse üle kõik õigusalase koostöö vahendid, mis on juba ELi tasemel olemas, eelkõige 2000. aasta konventsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokoll ning raamotsus ühiste uurimisrühmade kohta; on teadlik asjaolust, et praktiliste takistuste ületamiseks tuleb õigusalases koostöös pöörata erilist tähelepanu õigus- ja politseiorganite ja kaitseadvokaatide teavitamisele ja nende teadlikkuse tõstmisele, ning kutsub liikmesriike pidama õigusalast ja politseinike koolitamist koos kaitse õigustega poliitiliseks prioriteediks; palub ühtlasi komisjonil eraldada liikmesriikide tegevuse toetamiseks vajalikke, sealhulgas rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

25.

tõdeb, et õigusalane koostöö liikmesriikide vahel on üks piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ja turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise alustugesid, ning palub liikmesriikidel pidada kinni oma kohustustest ja võtta kiiresti oma õigusaktidesse üle kõik õigusalase koostöö vahendid, mis on juba ELi tasemel olemas, eelkõige 2000. aasta konventsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokoll ning raamotsus ühiste uurimisrühmade kohta; on teadlik asjaolust, et praktiliste takistuste ületamiseks tuleb õigusalases koostöös pöörata erilist tähelepanu õigus- ja politseiorganite ja kaitseadvokaatide teavitamisele ja nende teadlikkuse tõstmisele, ning kutsub liikmesriike pidama õigusalast ja politseinike koolitamist koos kaitse õigustega poliitiliseks prioriteediks; palub ühtlasi komisjonil eraldada liikmesriikide tegevuse toetamiseks vajalikke, sealhulgas rahalisi vahendeid;

| 26. | kutsub liikmesriike ja komisjoni jätkama Euroopa vahistamismääruse tõhusaks rakendamiseks tehtavaid jõupingutusi; kutsub komisjoni hindama, kas raamotsuse artiklis 4 sätestatud Euroopa vahistamismääruse vabatahtlikult täitamata jätmise aluseid saaks uuesti sõnastada, et need vastaksid liidu põhiõiguste alastele kohustustele ning nendes võetaks arvesse vastastikuse tunnustamise käigus omandatud kogemusi tavapäraselt organiseeritud kuritegevusega seostatavate kuritegude valdkonnas, sealhulgas seotus maffiaga; kutsub liikmesriikide õigusasutusi tegema kõik endast oleneva, et tagada nende väljastatud Euroopa vahistamismääruste edastamine Interpolile; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike ja komisjoni jätkama Euroopa vahistamismääruse tõhusaks rakendamiseks tehtavaid jõupingutusi; kutsub komisjoni hindama, kas raamotsuse artiklis 4 sätestatud Euroopa vahistamismääruse vabatahtlikult täitamata jätmise aluseid saaks uuesti sõnastada, et need vastaksid liidu põhiõiguste alastele kohustustele ning nendes võetaks arvesse vastastikuse tunnustamise käigus omandatud kogemusi tavapäraselt organiseeritud kuritegevusega seostatavate kuritegude valdkonnas, sealhulgas seotus maffiaga; kutsub liikmesriikide õigusasutusi tegema kõik endast oleneva, et tagada nende väljastatud Euroopa vahistamismääruste edastamine Interpolile;

| 27. | tunnistab ühiste uurimisrühmade otsustavat tähtsust piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ning väljendab muret asjaolu pärast, et vastava raamotsuse puudulik ülevõtmine ja mõnede riikide õigusasutuste vastumeelsus ei võimalda seda uurimisvahendit täielikult ära kasutada; kutsub Euroopa komisjoni ja nõukogu taaskäivitama ühiste uurimisrühmade töö, tagades raamotsuse 2002/465/JSK täieliku rakendamise kõikides liikmesriikides ja andes piisavat rahalist toetust; rõhutab, et ühiste uurimisrühmade saavutatud tulemusi saab hinnata Euroopa tasandil (nt konfiskeeritud varade väärtuse põhjal) ja riigi tasandil (nt rühma eri liikmete tõhususe põhjal), ning kutsub komisjoni tegelema selle küsimusega koostöös Eurojusti ja Europoliga; |
| --- | --- |

27.

tunnistab ühiste uurimisrühmade otsustavat tähtsust piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ning väljendab muret asjaolu pärast, et vastava raamotsuse puudulik ülevõtmine ja mõnede riikide õigusasutuste vastumeelsus ei võimalda seda uurimisvahendit täielikult ära kasutada; kutsub Euroopa komisjoni ja nõukogu taaskäivitama ühiste uurimisrühmade töö, tagades raamotsuse 2002/465/JSK täieliku rakendamise kõikides liikmesriikides ja andes piisavat rahalist toetust; rõhutab, et ühiste uurimisrühmade saavutatud tulemusi saab hinnata Euroopa tasandil (nt konfiskeeritud varade väärtuse põhjal) ja riigi tasandil (nt rühma eri liikmete tõhususe põhjal), ning kutsub komisjoni tegelema selle küsimusega koostöös Eurojusti ja Europoliga;

| 28. | meenutab, et riigipiirid ei ole organiseeritud kuritegevusele takistuseks; peab seepärast vajalikuks, et Euroopa tasandil võetaks organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses arvesse ka selle nähtuse välismõõdet; seetõttu on oluline kaasata senisest enam Euroopa välisteenistust ja eriti ELi vaatluskeskust (SITCEN); palub komisjonil pidevalt tõhustada ja ajakohastada rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks õigus- ja uurimisalase koostöö lepinguid kolmandate riikidega; palub ühtlasi, et selliste lepingute väljatöötamisel võetaks nõuetekohaselt arvesse iga riigi organiseeritud kuritegevusest tulenevat konkreetset ohtu Euroopa sise- ja välisjulgeolekule; palub Europolil sagedamini ja üksikasjalikumalt välja töötada analüüsid nende Euroopaväliste kuritegelike organisatsioonide kohta, kelle tegevus avaldab otsest või kaudset mõju Euroopa Liidule; peab oluliseks jätkata ja tõhustada ELi ja rahvusvaheliste institutsioonide tööd Balkani piirkonnas, eriti organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise küsimuses; palub komisjonil koostöös Europoliga töötada välja ühisprojekt Interpoliga, et toetada Lääne-Aafrikaga politsei- ja õigusteabe vahetamise piirkondliku süsteemi loomist ja elluviimist ning jagada ühtlasi Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele vajalikku oskusteavet ja ressursse ka koolituseks ja järelvalveks; |
| --- | --- |

28.

meenutab, et riigipiirid ei ole organiseeritud kuritegevusele takistuseks; peab seepärast vajalikuks, et Euroopa tasandil võetaks organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses arvesse ka selle nähtuse välismõõdet; seetõttu on oluline kaasata senisest enam Euroopa välisteenistust ja eriti ELi vaatluskeskust (SITCEN); palub komisjonil pidevalt tõhustada ja ajakohastada rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks õigus- ja uurimisalase koostöö lepinguid kolmandate riikidega; palub ühtlasi, et selliste lepingute väljatöötamisel võetaks nõuetekohaselt arvesse iga riigi organiseeritud kuritegevusest tulenevat konkreetset ohtu Euroopa sise- ja välisjulgeolekule; palub Europolil sagedamini ja üksikasjalikumalt välja töötada analüüsid nende Euroopaväliste kuritegelike organisatsioonide kohta, kelle tegevus avaldab otsest või kaudset mõju Euroopa Liidule; peab oluliseks jätkata ja tõhustada ELi ja rahvusvaheliste institutsioonide tööd Balkani piirkonnas, eriti organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise küsimuses; palub komisjonil koostöös Europoliga töötada välja ühisprojekt Interpoliga, et toetada Lääne-Aafrikaga politsei- ja õigusteabe vahetamise piirkondliku süsteemi loomist ja elluviimist ning jagada ühtlasi Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele vajalikku oskusteavet ja ressursse ka koolituseks ja järelvalveks;

Muud soovitused organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks

| 29. | rõhutab, kui tähtis on edendada õiguspärasuse tava ja suurendada kodanike ja kogu üldsuse teadlikkust ning parandada nende teadmisi selles küsimuses; rõhutab sellega seoses, kui tähtsat rolli täidab seejuures vaba ajakirjandus, mida ei mõjutata väljastpoolt ja mis võib seetõttu uurida ning avalikustada seoseid organiseeritud kuritegevuse ning erahuvide vahel; on seisukohalt, et selline tegevus peab olema tagatud, järgides nõuetekohaselt põhiõigust inimväärikusele, austusele ja eraelu puutumatusele; kutsub komisjoni kehtestama konkreetsed tegevuskavad seaduslikkuse tava kujundamiseks, luues selleks muu hulgas ka eraldi eelarveread; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, kui tähtis on edendada õiguspärasuse tava ja suurendada kodanike ja kogu üldsuse teadlikkust ning parandada nende teadmisi selles küsimuses; rõhutab sellega seoses, kui tähtsat rolli täidab seejuures vaba ajakirjandus, mida ei mõjutata väljastpoolt ja mis võib seetõttu uurida ning avalikustada seoseid organiseeritud kuritegevuse ning erahuvide vahel; on seisukohalt, et selline tegevus peab olema tagatud, järgides nõuetekohaselt põhiõigust inimväärikusele, austusele ja eraelu puutumatusele; kutsub komisjoni kehtestama konkreetsed tegevuskavad seaduslikkuse tava kujundamiseks, luues selleks muu hulgas ka eraldi eelarveread;

| 30. | rõhutab, et Euroopa institutsioonidel ja liikmesriikidel tuleb võtta lastega kaubitsemise suhtes kasutusele terviklik lähenemisviis, milles kasutatakse valdkondadeüleseid meetmeid, et kaitsta kaubitsemise ohvriks langenud laste või sellest ohustatud laste õigusi; nõuab, et liikmeriigid osaleksid aktiivselt ebaseadusliku lapsendamise vastases võitluses ning töötaksid välja raamistiku, mis tagab läbipaistvuse ning hüljatud ja lapsendatud laste arengu tõhusa jälgimise; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et Euroopa institutsioonidel ja liikmesriikidel tuleb võtta lastega kaubitsemise suhtes kasutusele terviklik lähenemisviis, milles kasutatakse valdkondadeüleseid meetmeid, et kaitsta kaubitsemise ohvriks langenud laste või sellest ohustatud laste õigusi; nõuab, et liikmeriigid osaleksid aktiivselt ebaseadusliku lapsendamise vastases võitluses ning töötaksid välja raamistiku, mis tagab läbipaistvuse ning hüljatud ja lapsendatud laste arengu tõhusa jälgimise;

| 31. | rõhutab, kui tähtis osa on avaliku sektori läbipaistvusel võitluses organiseeritud kuritegevusega, ja kutsub komisjoni võtma meetmeid vajalike eeskirjade kehtestamiseks ning tagama, et nii pädevad ametiasutused kui ka kodanikud ja ajakirjandus saaksid täielikult jälgida ELi rahaliste vahendite eraldamist ja kasutamist ja seda kontrollida; nõuab, et selline teave avalikustataks viivitamata asjakohasel veebilehel masinloetavas, võrreldavas, avalike andmete vormingus ja vähemalt ühes ELi töökeeles, nii et teave oleks kodanikuühiskonnale kergelt kättesaadav, kasutatav ja töödeldav; kutsub liikmesriike võtma vastu sarnased meetmed, et muuta kõik avaliku sektori vahenditega tehtavad tehingud läbipaistvaks, pöörates erilist tähelepanu kohalikele ametivõimudele, keda organiseeritud kuritegevus rohkem ohustab, võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on oma olemuselt enamasti salastatud; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, kui tähtis osa on avaliku sektori läbipaistvusel võitluses organiseeritud kuritegevusega, ja kutsub komisjoni võtma meetmeid vajalike eeskirjade kehtestamiseks ning tagama, et nii pädevad ametiasutused kui ka kodanikud ja ajakirjandus saaksid täielikult jälgida ELi rahaliste vahendite eraldamist ja kasutamist ja seda kontrollida; nõuab, et selline teave avalikustataks viivitamata asjakohasel veebilehel masinloetavas, võrreldavas, avalike andmete vormingus ja vähemalt ühes ELi töökeeles, nii et teave oleks kodanikuühiskonnale kergelt kättesaadav, kasutatav ja töödeldav; kutsub liikmesriike võtma vastu sarnased meetmed, et muuta kõik avaliku sektori vahenditega tehtavad tehingud läbipaistvaks, pöörates erilist tähelepanu kohalikele ametivõimudele, keda organiseeritud kuritegevus rohkem ohustab, võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on oma olemuselt enamasti salastatud;

| 32. | nõuab, et kõiki inim- ja põhiõigusi täielikult järgides nähtaks organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegude eest ette asjakohane karistussüsteem ja sobiv kinnipidamiskord, et hoida ära edasiste kuritegude sooritamist ning takistada kinnipeetavaid karistuse kandmise ajal oma organisatsioone juhtimast või uute kuritegude toimepaneku abil oma eesmärke saavutamast; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et kõiki inim- ja põhiõigusi täielikult järgides nähtaks organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegude eest ette asjakohane karistussüsteem ja sobiv kinnipidamiskord, et hoida ära edasiste kuritegude sooritamist ning takistada kinnipeetavaid karistuse kandmise ajal oma organisatsioone juhtimast või uute kuritegude toimepaneku abil oma eesmärke saavutamast;

Vastumeetmed konkreetsete organiseeritud kuritegevuse valdkondade jaoks

| 33. | on veendunud, et organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vahel on sisemine seos ja kordab rõhutatult oma nõuet, mida ta väljendas kirjalikus deklaratsioonis 02/2010, milles käsitleti sellise mehhanismi loomist, millega saaks objektiivselt ja mõõdetavalt hinnata ja kontrollida 27 liikmesriigi võitlust korruptsiooniga, ning ulatusliku korruptsioonivastase poliitika väljatöötamist ELi institutsioonide poolt; rõhutab vajadust ennetava lähenemisviisi järele võitluses korruptsiooniga ja kutsub komisjoni panema erilist rõhku nii era- kui ka avaliku sektori korruptsiooni vastastele meetmetele; on lisaks seisukohal, et üheks prioriteediks on ka tulemuslike meetmete väljatöötamine võitluseks korruptsiooniga naabruspoliitika valdkonnas ühinemiseelselt ja arenguabi vahendite kasutamisel, ning nende väljatöötamisel peaksid eeskätt osalema Euroopa Investeerimispank ja Euroopa välisteenistuse alluvuses alles loodavad uued struktuurid; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti ja seada sisse tõhus järelevalve võetud meetmete ja saavutatud tulemuste üle; |
| --- | --- |

33.

on veendunud, et organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vahel on sisemine seos ja kordab rõhutatult oma nõuet, mida ta väljendas kirjalikus deklaratsioonis 02/2010, milles käsitleti sellise mehhanismi loomist, millega saaks objektiivselt ja mõõdetavalt hinnata ja kontrollida 27 liikmesriigi võitlust korruptsiooniga, ning ulatusliku korruptsioonivastase poliitika väljatöötamist ELi institutsioonide poolt; rõhutab vajadust ennetava lähenemisviisi järele võitluses korruptsiooniga ja kutsub komisjoni panema erilist rõhku nii era- kui ka avaliku sektori korruptsiooni vastastele meetmetele; on lisaks seisukohal, et üheks prioriteediks on ka tulemuslike meetmete väljatöötamine võitluseks korruptsiooniga naabruspoliitika valdkonnas ühinemiseelselt ja arenguabi vahendite kasutamisel, ning nende väljatöötamisel peaksid eeskätt osalema Euroopa Investeerimispank ja Euroopa välisteenistuse alluvuses alles loodavad uued struktuurid; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti ja seada sisse tõhus järelevalve võetud meetmete ja saavutatud tulemuste üle;

| 34. | kutsub liikmesriike ratifitseerima koheselt rahvusvahelised korruptsioonivastased õigusaktid, eelkõige ÜRO korruptsioonivastane konventsioon ning Euroopa Nõukogu korruptsiooni käsitleva kriminaalõiguse konventsioon ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsioon (1999); |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike ratifitseerima koheselt rahvusvahelised korruptsioonivastased õigusaktid, eelkõige ÜRO korruptsioonivastane konventsioon ning Euroopa Nõukogu korruptsiooni käsitleva kriminaalõiguse konventsioon ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsioon (1999);

| 35. | kohustub kehtestama eeskirjad, millega tagatakse, et isikud, kes on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud kuulumises kuritegelikku organisatsiooni või toime pannud selliste organisatsioonidega tavapäraselt seostatavaid kuritegusid (inimkaubandus, rahvusvaheline uimastiäri, rahapesu, pettused, korruptsioon ja väljapressimine), ei või kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel; kutsub liikmesriike kehtestama sarnased eeskirjad üleriigiliste ja kohalike valimiste jaoks; |
| --- | --- |

35.

kohustub kehtestama eeskirjad, millega tagatakse, et isikud, kes on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud kuulumises kuritegelikku organisatsiooni või toime pannud selliste organisatsioonidega tavapäraselt seostatavaid kuritegusid (inimkaubandus, rahvusvaheline uimastiäri, rahapesu, pettused, korruptsioon ja väljapressimine), ei või kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel; kutsub liikmesriike kehtestama sarnased eeskirjad üleriigiliste ja kohalike valimiste jaoks;

| 36. | kutsub komisjoni koostama selged juhised ja asjakohased seadusandliku ettepanekud, et takistada organiseeritud kuritegevuse ja maffiaga seotud ettevõtjate osalemist avalikes pakkumistes ja riigihangete korraldamises; palub komisjoni ja liikmesriike tagada ehitustööde, teenuste ja tarnelepingutega seotud rahavoogude jälgitavus ja hinnata võimalust kehtestada normid, millega nähakse ette karistus ametiasutustega sõlmitavate lepingute valikumenetlust segava käitumise eest; palub komisjonil tagada, et direktiivi 2004/18/EÜ artiklit 45 kohaldataks täielikult ja korrektselt, välistades põhimõtteliselt nn enesepuhastamise võimaluse, tehes selgeks, et nii juriidilise kui ka füüsilise isiku süüdimõistmine toob kaasa välistamise ning tagada, et välistamise põhjus ei oleks kehtiv ainult karistusekandmise ajal, vaid oleks alaline või kehtiks mõistliku ajavahemiku jooksul; palub komisjonil esitada ettepanekud, millega nähakse ette riigihangetes osalemist välistavad põhjused või erimeetmed isikute puhul, kelle suhtes toimub uurimine või on algatatud või käib kriminaalmenetlus; nõuab, et välistamist põhjustavate kuritegude hulka loetaks kõik kuriteod, mida tavapäraselt pannakse toime organiseeritud kuritegevuses, ning võetaks meetmeid, et selle õigusnormi kohaldamisest kõrvalehoidmise vältimiseks ei kasutataks variisikuid ja toetajaid; kutsub liikmesriike kehtestama analoogsed meetmed kõikide hanke-, kontsessiooni-, litsentsi- või riigiabivormide puhul, isegi kui need ei kuulu Euroopa õigusaktide alla; palub komisjonil välja töötada asjakohased õiguslikud ja operatiivvahendid liikmesriikidevaheliseks ning liikmesriikide ja ELi institutsioonide ja ametite vaheliseks teabevahetuseks ning nn mustade nimekirjade koostamiseks, et ennetada avaliku sektori rahaliste vahendite väärkasutamist Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni koostama selged juhised ja asjakohased seadusandliku ettepanekud, et takistada organiseeritud kuritegevuse ja maffiaga seotud ettevõtjate osalemist avalikes pakkumistes ja riigihangete korraldamises; palub komisjoni ja liikmesriike tagada ehitustööde, teenuste ja tarnelepingutega seotud rahavoogude jälgitavus ja hinnata võimalust kehtestada normid, millega nähakse ette karistus ametiasutustega sõlmitavate lepingute valikumenetlust segava käitumise eest; palub komisjonil tagada, et direktiivi 2004/18/EÜ artiklit 45 kohaldataks täielikult ja korrektselt, välistades põhimõtteliselt nn enesepuhastamise võimaluse, tehes selgeks, et nii juriidilise kui ka füüsilise isiku süüdimõistmine toob kaasa välistamise ning tagada, et välistamise põhjus ei oleks kehtiv ainult karistusekandmise ajal, vaid oleks alaline või kehtiks mõistliku ajavahemiku jooksul; palub komisjonil esitada ettepanekud, millega nähakse ette riigihangetes osalemist välistavad põhjused või erimeetmed isikute puhul, kelle suhtes toimub uurimine või on algatatud või käib kriminaalmenetlus; nõuab, et välistamist põhjustavate kuritegude hulka loetaks kõik kuriteod, mida tavapäraselt pannakse toime organiseeritud kuritegevuses, ning võetaks meetmeid, et selle õigusnormi kohaldamisest kõrvalehoidmise vältimiseks ei kasutataks variisikuid ja toetajaid; kutsub liikmesriike kehtestama analoogsed meetmed kõikide hanke-, kontsessiooni-, litsentsi- või riigiabivormide puhul, isegi kui need ei kuulu Euroopa õigusaktide alla; palub komisjonil välja töötada asjakohased õiguslikud ja operatiivvahendid liikmesriikidevaheliseks ning liikmesriikide ja ELi institutsioonide ja ametite vaheliseks teabevahetuseks ning nn mustade nimekirjade koostamiseks, et ennetada avaliku sektori rahaliste vahendite väärkasutamist Euroopa Liidus;

| 37. | väljendab heameelt direktiivi 2011/36/EL vastuvõtmise üle, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja võitlust inimkaubanduse vastu, mis on sageli seostatav organiseeritud kuritegevusega, mis avaldub sellistes vormides nagu prostitutsiooni ärakasutamine, tööjõu ekspluateerimine, elundite eemaldamine ja orjastamine; rõhutab, et ääretult oluline on selle direktiivi kiire ja tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt direktiivi 2011/36/EL vastuvõtmise üle, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja võitlust inimkaubanduse vastu, mis on sageli seostatav organiseeritud kuritegevusega, mis avaldub sellistes vormides nagu prostitutsiooni ärakasutamine, tööjõu ekspluateerimine, elundite eemaldamine ja orjastamine; rõhutab, et ääretult oluline on selle direktiivi kiire ja tõhus rakendamine;

| 38. | nõuab liikmesriikidelt ja Euroopa institutsioonidelt tungivalt, et nad võtaksid nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et organiseeritud kuritegevus toetab jätkuvalt oma tegevust ja oma huve ka uimastiäri kaudu, püüdes laiendada uimastite ebaseaduslikku maailmaturgu uutele turgudele ja uutele ainetele; |
| --- | --- |

38.

nõuab liikmesriikidelt ja Euroopa institutsioonidelt tungivalt, et nad võtaksid nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et organiseeritud kuritegevus toetab jätkuvalt oma tegevust ja oma huve ka uimastiäri kaudu, püüdes laiendada uimastite ebaseaduslikku maailmaturgu uutele turgudele ja uutele ainetele;

| 39. | palub Euroopa Investeerimispangal ja liikmesriikide kõigil Euroopa arenguabi rahastamise asutustel parandada oma poliitikat maksuvabade finantskeskuste ja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta, eelkõige koostada neist loetelu, et teostada rangemat järelvalvet kui OECD nimekirjas väga kõrge ja kõrge ohutasemega jurisdiktsioonide puhul ja teostada hoolsuskohustust vastavalt igale riigile, kus see osutub vajalikuks, keelates igal juhul finantsvahendajate toetamise kõrge ohutasemega jurisdiktsioonides, nagu on praegu Panama, ja nõuab koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides ja maksuvabades finantskeskustes registreeritud ettevõtete ümberpaigutamist, mis on teatavale tegevusele finantsabi saamise peamine eeltingimus; palub Euroopa institutsioonidel ja liikmesriikidel sellega aktiivselt tegeleda, et õigesti kohaldada rahapesuvastase töökonna kõik 40 soovitust, kehtestades igale institutsioonile konkreetse poliitika, mis näeb muuhulgas ette suuremat hoolduskohustust eelkõige poliitiliselt tundlikel juhtudel; |
| --- | --- |

39.

palub Euroopa Investeerimispangal ja liikmesriikide kõigil Euroopa arenguabi rahastamise asutustel parandada oma poliitikat maksuvabade finantskeskuste ja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta, eelkõige koostada neist loetelu, et teostada rangemat järelvalvet kui OECD nimekirjas väga kõrge ja kõrge ohutasemega jurisdiktsioonide puhul ja teostada hoolsuskohustust vastavalt igale riigile, kus see osutub vajalikuks, keelates igal juhul finantsvahendajate toetamise kõrge ohutasemega jurisdiktsioonides, nagu on praegu Panama, ja nõuab koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides ja maksuvabades finantskeskustes registreeritud ettevõtete ümberpaigutamist, mis on teatavale tegevusele finantsabi saamise peamine eeltingimus; palub Euroopa institutsioonidel ja liikmesriikidel sellega aktiivselt tegeleda, et õigesti kohaldada rahapesuvastase töökonna kõik 40 soovitust, kehtestades igale institutsioonile konkreetse poliitika, mis näeb muuhulgas ette suuremat hoolduskohustust eelkõige poliitiliselt tundlikel juhtudel;

| 40. | rõhutab, et organiseeritud kuritegevuses kasutatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat õigusvastasel eesmärgil, et panna toime kuritegusid, nagu identiteedivargus, küberkuriteod, pettus ebaseaduslikud hasartmängud ja valespordiüritused; nõuab sellega seoses sidusa Euroopa õigusraamistiku loomist; palub ELi institutsioonidel kutsuda võimalikult paljusid rahvusvahelisi partnereid allkirjastama ja ratifitseerima 2001. aasta arvutikuritegevuse vastase konventsiooni; õhutab, et kuritegelikud organisatsioonid keskenduvad üha rohkem rahapesu ja finantskuritegude võimalustele, mis võib põhjustada internetipõhise kuritegevuse laialdast levikut; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et organiseeritud kuritegevuses kasutatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat õigusvastasel eesmärgil, et panna toime kuritegusid, nagu identiteedivargus, küberkuriteod, pettus ebaseaduslikud hasartmängud ja valespordiüritused; nõuab sellega seoses sidusa Euroopa õigusraamistiku loomist; palub ELi institutsioonidel kutsuda võimalikult paljusid rahvusvahelisi partnereid allkirjastama ja ratifitseerima 2001. aasta arvutikuritegevuse vastase konventsiooni; õhutab, et kuritegelikud organisatsioonid keskenduvad üha rohkem rahapesu ja finantskuritegude võimalustele, mis võib põhjustada internetipõhise kuritegevuse laialdast levikut;

| 41. | kutsub ELi institutsioone edastama ELi ja rahvusvahelisel tasandil selge sõnumi selleks, piirata kõiki rahapesu võimalusi finantsturgudel, nähes eelkõige ette kapitalikontrolli meetmed, mida hiljuti soovitas ka Rahvusvaheline Valuutafond; aidata kaasa finantsturgude kontrollitamatuse vähendamisele seoses lühiajaliste tehingutega; nõuda avaliku sektori vahendite kasutamisel suuremat läbipaistvust, seda eelkõige erasektori arendamist toetavate vahendite puhul, ja võtta tõhusaid vastumeetmeid maksuparadiiside suhtes, nõudes kõigilt rahvusvahelistelt ettevõtjatelt finantsaruannete esitamist iga riigi kohta; toetada mitmepoolset kokkulepet maksualase teabe vahetamise kohta, vaadates samal ajal läbi maksuparadiisi mõiste määratluse ja varjatud jurisdiktsioonide loetelu; kutsub komisjoni kehtestama raha jälgitavust käsitlevad selged juhised, et hõlbustada õigusvastasest tegevusest tulenevate vahendite rahapesu juhtumite tuvastamist; palub komisjoni, võttes arvesse õigusakti ettepanekut rahapesuvastase direktiivi ajakohastamiseks, kriminaliseerida võimalikult ulatuslikult kriminaaltulude rahapesu ja luua õiguslik alus võimalikult paljudele uurimisvolitustele selles valdkonnas; nõuab sellega seoses, et kõikidel liikmesriikidel tuleb kriminaliseerida rahapesu kuriteo toimepanija poolt (self-laundering) ehk kuritegevusest pärit raha pesemine sama isiku poolt, kes on selle raha saanud õigusvastaselt; palub ühtlasi komisjonil hinnata oma ettepanekus võimalust laiendada rahapesu kriminaliseerimist juhtudele, kus teo toimepanija oleks pidanud teadma, et vara pärineb kuritegevusest; |
| --- | --- |

41.

kutsub ELi institutsioone edastama ELi ja rahvusvahelisel tasandil selge sõnumi selleks, piirata kõiki rahapesu võimalusi finantsturgudel, nähes eelkõige ette kapitalikontrolli meetmed, mida hiljuti soovitas ka Rahvusvaheline Valuutafond; aidata kaasa finantsturgude kontrollitamatuse vähendamisele seoses lühiajaliste tehingutega; nõuda avaliku sektori vahendite kasutamisel suuremat läbipaistvust, seda eelkõige erasektori arendamist toetavate vahendite puhul, ja võtta tõhusaid vastumeetmeid maksuparadiiside suhtes, nõudes kõigilt rahvusvahelistelt ettevõtjatelt finantsaruannete esitamist iga riigi kohta; toetada mitmepoolset kokkulepet maksualase teabe vahetamise kohta, vaadates samal ajal läbi maksuparadiisi mõiste määratluse ja varjatud jurisdiktsioonide loetelu; kutsub komisjoni kehtestama raha jälgitavust käsitlevad selged juhised, et hõlbustada õigusvastasest tegevusest tulenevate vahendite rahapesu juhtumite tuvastamist; palub komisjoni, võttes arvesse õigusakti ettepanekut rahapesuvastase direktiivi ajakohastamiseks, kriminaliseerida võimalikult ulatuslikult kriminaaltulude rahapesu ja luua õiguslik alus võimalikult paljudele uurimisvolitustele selles valdkonnas; nõuab sellega seoses, et kõikidel liikmesriikidel tuleb kriminaliseerida rahapesu kuriteo toimepanija poolt (self-laundering) ehk kuritegevusest pärit raha pesemine sama isiku poolt, kes on selle raha saanud õigusvastaselt; palub ühtlasi komisjonil hinnata oma ettepanekus võimalust laiendada rahapesu kriminaliseerimist juhtudele, kus teo toimepanija oleks pidanud teadma, et vara pärineb kuritegevusest;

| 42. | kutsub komisjoni jälgima hoolikalt seda, kuidas liikmesriigid võtavad oma siseriiklikkusse õigusesse üle ELi direktiivi keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu, tagades, et see toimub kiiresti ja tõhusalt; kutsub komisjoni töötama välja uuenduslikud vahendid organiseeritud kuritegevusega seotud keskkonnaalaste kuritegude menetlemiseks, esitades näiteks ettepaneku selle kohta, kuidas ELis saaks kasutada Itaalia positiivset kogemust seoses kuritegevusega organiseeritud illegaalse jäätmeveo valdkonnas, mida loetakse alates 2011. aastast suure sotsiaalse mõjuga kuriteoks (ja sellega tegeleb piirkonna maffiavastase võitluse amet); nõuab, et tugevdataks CITESi büroode tegevust ja nende koordineerimist Euroopa tasemel, et võidelda kaitsealuste ja väljasuremisohus looma- ja taimeliikide salakaubanduse vastu; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni jälgima hoolikalt seda, kuidas liikmesriigid võtavad oma siseriiklikkusse õigusesse üle ELi direktiivi keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu, tagades, et see toimub kiiresti ja tõhusalt; kutsub komisjoni töötama välja uuenduslikud vahendid organiseeritud kuritegevusega seotud keskkonnaalaste kuritegude menetlemiseks, esitades näiteks ettepaneku selle kohta, kuidas ELis saaks kasutada Itaalia positiivset kogemust seoses kuritegevusega organiseeritud illegaalse jäätmeveo valdkonnas, mida loetakse alates 2011. aastast suure sotsiaalse mõjuga kuriteoks (ja sellega tegeleb piirkonna maffiavastase võitluse amet); nõuab, et tugevdataks CITESi büroode tegevust ja nende koordineerimist Euroopa tasemel, et võidelda kaitsealuste ja väljasuremisohus looma- ja taimeliikide salakaubanduse vastu;

| 43. | kutsub liikmesriike kasutama väljapressimisjuhtude uurimises proaktiivset lähenemisviisi, näiteks stiimulite ja rahaliste toetuste kujul ettevõtluse jätkamiseks neile, kes nimetatud juhtusid üles annavad, ja võtma kasutusele luuretegevusel põhineva uurimise; peab väga tähtsaks nii kodanikuühiskonna rolli kui ka kodanikuühiskonna ning kohtusüsteemi ja politsei partnerluse rolli suurendamist ja selle soodustamist; kutsub liikmesriike ergutama vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimist väljapressimise kohta kaebuse esitanud isikute, vahendajate ja ettevõtjate vahel, et neil oleks kaasnevatele raskustele vaatamata võimalik töötada; kutsub komisjoni laiendama oma direktiivi ettepanekuga organiseeritud kuritegevusest pärit kriminaaltulude konfiskeerimise kohta raamotsuse 2005/212/JSK artikli 3 lõikes 1 ette nähtud meetmeid väljapressimisele; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike kasutama väljapressimisjuhtude uurimises proaktiivset lähenemisviisi, näiteks stiimulite ja rahaliste toetuste kujul ettevõtluse jätkamiseks neile, kes nimetatud juhtusid üles annavad, ja võtma kasutusele luuretegevusel põhineva uurimise; peab väga tähtsaks nii kodanikuühiskonna rolli kui ka kodanikuühiskonna ning kohtusüsteemi ja politsei partnerluse rolli suurendamist ja selle soodustamist; kutsub liikmesriike ergutama vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimist väljapressimise kohta kaebuse esitanud isikute, vahendajate ja ettevõtjate vahel, et neil oleks kaasnevatele raskustele vaatamata võimalik töötada; kutsub komisjoni laiendama oma direktiivi ettepanekuga organiseeritud kuritegevusest pärit kriminaaltulude konfiskeerimise kohta raamotsuse 2005/212/JSK artikli 3 lõikes 1 ette nähtud meetmeid väljapressimisele;

| 44. | kutsub komisjoni lisama organiseeritud kuritegevuse rolli käsitlevad erisätted võltsimise vastu võitlemise õigusraamistikku; kiidab heaks nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta resolutsioonis tugevdatud tollikoostöö strateegia kohta tehtud otsuseid, eriti seoses uute koostöövormide ja uute uurimistehnikate väljatöötamisega, tolli, politsei ja teiste pädevate asutuste koostööl põhineva institutsioonilise lähenemisviisi vastuvõtmisega ning olemasoleva koostöö parandamisega, et saavutada tõhus lähenemisviis piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ja võimaldada ebaseaduslike kaupade konfiskeerimist kogu Euroopa Liidus; on seisukohal, et neid mõõtmeid tuleb tollikoostöö viienda tegevuskava vastuvõtmisel ja rakendamisel hinnata võimalikult rohkem; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni lisama organiseeritud kuritegevuse rolli käsitlevad erisätted võltsimise vastu võitlemise õigusraamistikku; kiidab heaks nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta resolutsioonis tugevdatud tollikoostöö strateegia kohta tehtud otsuseid, eriti seoses uute koostöövormide ja uute uurimistehnikate väljatöötamisega, tolli, politsei ja teiste pädevate asutuste koostööl põhineva institutsioonilise lähenemisviisi vastuvõtmisega ning olemasoleva koostöö parandamisega, et saavutada tõhus lähenemisviis piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ja võimaldada ebaseaduslike kaupade konfiskeerimist kogu Euroopa Liidus; on seisukohal, et neid mõõtmeid tuleb tollikoostöö viienda tegevuskava vastuvõtmisel ja rakendamisel hinnata võimalikult rohkem;

*

* *

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, Europolile, Eurojustile, Euroopa Investeerimispangale, Interpolile ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroole (UNODC). |
| --- | --- |

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, Europolile, Eurojustile, Euroopa Investeerimispangale, Interpolile ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroole (UNODC).

---

(1)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

(2)  ELT L 300, 11.11.2008, lk 42.

(3)  ELT L 68, 15.3.2005, lk 49.

(4)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 103.

(5)  PE 410.678.

(6)  http://www.europol.europa.eu/index.asp?page=publications&language=

(7)  ELT L 138, 4.6.2009, lk 14.

(8)  http://www.eurojust.europa.eu/press_annual.htm

(9)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 130.

(10)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(11)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(12)  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

(13)  EÜT C 24, 23.1.1998, lk 1.

(14)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(15)  10330/2008.

(16)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 244.

(17)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

(18)  PE 410.671.

(19)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(20)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

(21)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 9.

(22)  ELT L 345, 8.12.2006, lk 1.

(23)  ELT L 192, 31.7.2003, lk 54.

(24)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(25)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

(26)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/80 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/80

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Neljas kõrgetasemeline abi tulemuslikkust käsitlev foorum

P7_TA(2011)0460

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (2011/2145(INI))

2013/C 131 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 8. septembril 2000. aastal vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembril 2000. aastal vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud Euroopa arengukonsensust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud Euroopa arengukonsensust (1),

| — | võttes arvesse ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (2),

| — | võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni tihedama ja parema arengukoostöö ning 2006. aasta ELi abi tõhususe paketi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni tihedama ja parema arengukoostöö ning 2006. aasta ELi abi tõhususe paketi kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (4),

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldusi abi tõhusust käsitleva operatiivraamistiku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldusi abi tõhusust käsitleva operatiivraamistiku kohta (5),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu (arenguministrid) 14. juuni 2010. aasta järeldusi riikidevahelise tööjaotuse kohta, millega lisati või asendati mitu elementi (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu (arenguministrid) 14. juuni 2010. aasta järeldusi riikidevahelise tööjaotuse kohta, millega lisati või asendati mitu elementi (6),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu (arenguministrid) 9. detsembri 2010. aasta järeldusi teemal „Vastastikune aruandluskohustus ja läbipaistvus: ELi tulemusliku abi tegevusraamistiku neljas peatükk” (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu (arenguministrid) 9. detsembri 2010. aasta järeldusi teemal „Vastastikune aruandluskohustus ja läbipaistvus: ELi tulemusliku abi tegevusraamistiku neljas peatükk” (7),

| — | võttes arvesse nõukogu peasekretariaadi 11. jaanuari 2011. aasta konsolideeritud teksti abi tõhusust käsitleva operatiivraamistiku kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu peasekretariaadi 11. jaanuari 2011. aasta konsolideeritud teksti abi tõhusust käsitleva operatiivraamistiku kohta (8),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. istungjärgul Budapestis vastu võetud deklaratsiooni 2011. aastal Lõuna-Koreas Busanis toimuva neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. istungjärgul Budapestis vastu võetud deklaratsiooni 2011. aastal Lõuna-Koreas Busanis toimuva neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi teemal,

| — | võttes arvesse 10. aprilli 2010. aasta Dili deklaratsiooni rahu tagamise ja riigi ülesehitamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. aprilli 2010. aasta Dili deklaratsiooni rahu tagamise ja riigi ülesehitamise kohta;

| — | võttes arvesse 26. märtsi 2010. aasta Bogotá deklaratsiooni Accra tegevuskava põhimõtete rakendamise kohta lõunapoolsete riikide koostöös, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. märtsi 2010. aasta Bogotá deklaratsiooni Accra tegevuskava põhimõtete rakendamise kohta lõunapoolsete riikide koostöös,

| — | võttes arvesse 4.–5. novembri 2010. aasta Tunise konsensust „Sihiks tulemuslik areng” („Targeting Effective Development”) tulemusliku arengu Aafrika tegevuskava väljatöötamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4.–5. novembri 2010. aasta Tunise konsensust „Sihiks tulemuslik areng” („Targeting Effective Development”) tulemusliku arengu Aafrika tegevuskava väljatöötamise kohta,

| — | võttes arvesse OECD arenguabi komitee 2009. aasta juuni aruannet pealkirjaga „Abi tõhusus: eduaruanne Pariisi deklaratsiooni rakendamise kohta”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD arenguabi komitee 2009. aasta juuni aruannet pealkirjaga „Abi tõhusus: eduaruanne Pariisi deklaratsiooni rakendamise kohta”,

| — | võttes arvesse komisjoni 2009. aasta oktoobri aruannet „Abi tõhustamise tegevuskava. Euroopa lähenemisviisi eelised” (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2009. aasta oktoobri aruannet „Abi tõhustamise tegevuskava. Euroopa lähenemisviisi eelised” (9),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015) (SEK(2010)0265) ning nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi aastatuhande arengueesmärkide kohta, milles toetatakse asjaomast ELi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015) (SEK(2010)0265) ning nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi aastatuhande arengueesmärkide kohta, milles toetatakse asjaomast ELi tegevuskava,

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta märtsi aruannet ühise mitmeaastase programmitöö kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta märtsi aruannet ühise mitmeaastase programmitöö kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta aprilli teatist nõukogule „ELi arenguabi rahastamise aruandluse parandamine - ELi ametlikule arenguabile antava vastastikuse eksperdihinnangu suunas” (KOM(2011)0218), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta aprilli teatist nõukogule „ELi arenguabi rahastamise aruandluse parandamine - ELi ametlikule arenguabile antava vastastikuse eksperdihinnangu suunas” (KOM(2011)0218),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2010. aasta märtsis käivitatud algatust „Struktureeritud dialoog arengupartnerluse huvides”, mille eesmärk on leida praktilisi viise, kuidas tõhustada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste osalust Euroopa tasandi koostöös, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2010. aasta märtsis käivitatud algatust „Struktureeritud dialoog arengupartnerluse huvides”, mille eesmärk on leida praktilisi viise, kuidas tõhustada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste osalust Euroopa tasandi koostöös,

| — | võttes arvesse 2011. aasta mais avaldatud aruannet „Pariisi deklaratsiooni hindamise lõpparuanne – II etapp”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta mais avaldatud aruannet „Pariisi deklaratsiooni hindamise lõpparuanne – II etapp”,

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni kohalike omavalitsuste ja arengukoostöö kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni kohalike omavalitsuste ja arengukoostöö kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0313/2011),

| A. | arvestades, et neljas kõrgetasemeline abi tõhusust käsitlev foorum peaks määratlema tulevikukohustused arenguabi tõhususe suurendamiseks ja aitama välja töötada rahvusvahelise abi uue struktuuri aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtajaks 2015. aastal ja pärast seda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et neljas kõrgetasemeline abi tõhusust käsitlev foorum peaks määratlema tulevikukohustused arenguabi tõhususe suurendamiseks ja aitama välja töötada rahvusvahelise abi uue struktuuri aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtajaks 2015. aastal ja pärast seda;

| B. | arvestades, et Pariisi deklaratsiooni põhimõtted keskenduvad eeskätt abi kättetoimetamise mehhanismidele ja mitte niivõrd tõhusa arengupoliitika kujundamisele; arvestades, et abi tõhusust käsitleva Accra tegevuskava edu on takistanud mitmed tegurid, sealhulgas finantskriis, ametlikule arenguabile eraldatavate summade vähenemine, mõne rohkem lühiajalisi tulemusi nõudva rahastaja muutunud poliitika, samuti uute avaliku ja erasektori selliste abiandjate saabumine, kes ei kuulu arenguabikomiteesse ega lähtu oma tegevuses koostöö konsensuslikest normidest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Pariisi deklaratsiooni põhimõtted keskenduvad eeskätt abi kättetoimetamise mehhanismidele ja mitte niivõrd tõhusa arengupoliitika kujundamisele; arvestades, et abi tõhusust käsitleva Accra tegevuskava edu on takistanud mitmed tegurid, sealhulgas finantskriis, ametlikule arenguabile eraldatavate summade vähenemine, mõne rohkem lühiajalisi tulemusi nõudva rahastaja muutunud poliitika, samuti uute avaliku ja erasektori selliste abiandjate saabumine, kes ei kuulu arenguabikomiteesse ega lähtu oma tegevuses koostöö konsensuslikest normidest;

| C. | arvestades, et järjest suurem osa kogu ametlikust arenguabist on pärit tärkava turumajandusega riikidest, kes ei ole OECD liikmed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et järjest suurem osa kogu ametlikust arenguabist on pärit tärkava turumajandusega riikidest, kes ei ole OECD liikmed;

| D. | arvestades, et viimased seire- ja hindamisuuringud näitavad, et abisaajad riigid on olnud Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste täitmisel aktiivsemad kui rahastajariigid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimased seire- ja hindamisuuringud näitavad, et abisaajad riigid on olnud Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste täitmisel aktiivsemad kui rahastajariigid;

| E. | arvestades, et eelmised kõrgetasemelised konverentsid ei ole saavutanud vajalikku poliitilist survet ega õiguslikult siduvat raamistikku, ning arvestades, et Pariisi deklaratsiooni rakendamine ei ole kaasa toonud abi killustatuse eeldatud vähenemist ja liiga paljude tehingute puhul esineb ikka läbipaistvusprobleeme, näiteks seoses tingimuslikkusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eelmised kõrgetasemelised konverentsid ei ole saavutanud vajalikku poliitilist survet ega õiguslikult siduvat raamistikku, ning arvestades, et Pariisi deklaratsiooni rakendamine ei ole kaasa toonud abi killustatuse eeldatud vähenemist ja liiga paljude tehingute puhul esineb ikka läbipaistvusprobleeme, näiteks seoses tingimuslikkusega;

| F. | arvestades, et läbipaistvus ja aruandekohustus mitte üksnes rahastajariikide valitsuste ja abisaavate riikide valitsuste vahel, vaid ka riigi ja ühiskonna vahel on abi tõhususe eeltingimus; arvestades, et Accra tegevuskava kohaselt on rahastajad ja partnerriigid kokku leppinud õigeaegse ja üksikasjaliku teabe levitamises olemasolevate ja tulevaste abivoogude kohta, mis võimaldaks arenguriikidel eelarvet koostada ja oma aruandeid senisest põhjalikumalt auditeerida; arvestades samuti, et doonorriikide jaoks on endiselt esmatähtis toetada parlamendi institutsiooni tugevdamist ning kohalike ametivõimude ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist, et muuta arengupoliitika demokraatliku protsessi kindlaks osaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et läbipaistvus ja aruandekohustus mitte üksnes rahastajariikide valitsuste ja abisaavate riikide valitsuste vahel, vaid ka riigi ja ühiskonna vahel on abi tõhususe eeltingimus; arvestades, et Accra tegevuskava kohaselt on rahastajad ja partnerriigid kokku leppinud õigeaegse ja üksikasjaliku teabe levitamises olemasolevate ja tulevaste abivoogude kohta, mis võimaldaks arenguriikidel eelarvet koostada ja oma aruandeid senisest põhjalikumalt auditeerida; arvestades samuti, et doonorriikide jaoks on endiselt esmatähtis toetada parlamendi institutsiooni tugevdamist ning kohalike ametivõimude ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist, et muuta arengupoliitika demokraatliku protsessi kindlaks osaks;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid annavad enam kui poole kogu maailmas antavast ametlikust arenguabist ning et seetõttu on neil oluline roll abi tõhususe tegevuskava rakendamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid annavad enam kui poole kogu maailmas antavast ametlikust arenguabist ning et seetõttu on neil oluline roll abi tõhususe tegevuskava rakendamisel;

| H. | arvestades, et neljandat foorumit silmas pidades on tähtis abi andvatele riikidele meelde tuletada nende kohustust 2015. aastaks eraldada 0,7 % oma rahvamajanduse kogutoodangust / kogutulust arenguabiks, pöörata kogu arenguriikidega suhtlemise poliitikas ja kõigis vastavates tavades suurt tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele, määratleda rangemalt ametlik arenguabi ja järgida jätkuvalt kehtivaid Accra tegevuskava põhimõtteid, ning arvestades, et on vaja liikuda ametlikust arenguabi andmisest edasi arengupartnerluse loomiseni, et toetada sellise arengu kujunemist, mille kontseptsioon pärineb riikidelt endilt ja on nende poolt omaks võetud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et neljandat foorumit silmas pidades on tähtis abi andvatele riikidele meelde tuletada nende kohustust 2015. aastaks eraldada 0,7 % oma rahvamajanduse kogutoodangust / kogutulust arenguabiks, pöörata kogu arenguriikidega suhtlemise poliitikas ja kõigis vastavates tavades suurt tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele, määratleda rangemalt ametlik arenguabi ja järgida jätkuvalt kehtivaid Accra tegevuskava põhimõtteid, ning arvestades, et on vaja liikuda ametlikust arenguabi andmisest edasi arengupartnerluse loomiseni, et toetada sellise arengu kujunemist, mille kontseptsioon pärineb riikidelt endilt ja on nende poolt omaks võetud;

| I. | arvestades, et arenguabi maastik muutub pidevalt ning arvestades, et abi tõhususe mehhanismid peaksid paremini kajastama uute rahastajate ilmumist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et arenguabi maastik muutub pidevalt ning arvestades, et abi tõhususe mehhanismid peaksid paremini kajastama uute rahastajate ilmumist;

| J. | arvestades, et kogu arengurahastamine – kaasa arvatud innovatiivsed rahastamismehhanismid nagu finantstehingute maks ning ülemaailmsed fondid tervishoiu ja hariduse rahastamiseks – peab väljendama ja ellu viima Pariisi deklaratsiooni põhimõtteid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kogu arengurahastamine – kaasa arvatud innovatiivsed rahastamismehhanismid nagu finantstehingute maks ning ülemaailmsed fondid tervishoiu ja hariduse rahastamiseks – peab väljendama ja ellu viima Pariisi deklaratsiooni põhimõtteid;

| K. | arvestades, et Tunise konsensuses Aafrika arengukava kohta nõutakse tähelepanu ümbersuunamist abi tõhususelt arengu tulemuslikkusele laiemalt; arvestades, et Aafrika arengu tulemuslikkuse seisukohast on kesksed kuus elementi: riikide suutlikkuse suurendamine, demokraatliku isevastutuse arendamine, lõunapoolsete riikide koostöö edendamine, piirkondlik mõtlemine ja tegutsemine, uute arengupartnerluste loomine ja väljakasvamine abisõltuvusest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Tunise konsensuses Aafrika arengukava kohta nõutakse tähelepanu ümbersuunamist abi tõhususelt arengu tulemuslikkusele laiemalt; arvestades, et Aafrika arengu tulemuslikkuse seisukohast on kesksed kuus elementi: riikide suutlikkuse suurendamine, demokraatliku isevastutuse arendamine, lõunapoolsete riikide koostöö edendamine, piirkondlik mõtlemine ja tegutsemine, uute arengupartnerluste loomine ja väljakasvamine abisõltuvusest;

| 1. | rõhutab, et Euroopa Liit peab võtma neljandal kõrgetasemelisel foorumil kaugeleulatuva seisukoha, mis aitaks oluliselt kaasa abi tulemuslikkusega seotud kohustuste tugevdamisele ja täielikule rakendamisele; loodab, pidades silmas abi tõhususe olulisust elukvaliteedi parandamiseks ja vaesuse vähendamiseks abisaajates riikides ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, et Euroopa Liit on Busanis kõrgel tasemel esindatud; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa Liit peab võtma neljandal kõrgetasemelisel foorumil kaugeleulatuva seisukoha, mis aitaks oluliselt kaasa abi tulemuslikkusega seotud kohustuste tugevdamisele ja täielikule rakendamisele; loodab, pidades silmas abi tõhususe olulisust elukvaliteedi parandamiseks ja vaesuse vähendamiseks abisaajates riikides ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, et Euroopa Liit on Busanis kõrgel tasemel esindatud;

| 2. | tuletab meelde, et üks põhitingimusi abi tõhususe tegevuskava eesmärkide täitmiseks on täielikult omaks võtta demokraatliku isevastutuse põhimõte, mis tähendab, et arengustrateegia on riikide algatatud ning kajastab kõikide siseriiklike sidusrühmade võetud kohustusi; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et üks põhitingimusi abi tõhususe tegevuskava eesmärkide täitmiseks on täielikult omaks võtta demokraatliku isevastutuse põhimõte, mis tähendab, et arengustrateegia on riikide algatatud ning kajastab kõikide siseriiklike sidusrühmade võetud kohustusi;

| 3. | märgib, et arenguriikide valitsused ei ole jätnud oma parlamentidele ja kodanikuühiskonnale tõhusaks isevastutuseks vajalikku manööverdamisruumi; kutsub ELi tungivalt üles tugevdama Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskavaga võetud kohustusi ja edendama demokraatlikku isevastutust arengupoliitikas, -projektides ja -meetmetes kõikide arengu sidusrühmade täieliku kaasamise ja nende ees aruandluskohutuse võtmise kaudu; |
| --- | --- |

3.

märgib, et arenguriikide valitsused ei ole jätnud oma parlamentidele ja kodanikuühiskonnale tõhusaks isevastutuseks vajalikku manööverdamisruumi; kutsub ELi tungivalt üles tugevdama Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskavaga võetud kohustusi ja edendama demokraatlikku isevastutust arengupoliitikas, -projektides ja -meetmetes kõikide arengu sidusrühmade täieliku kaasamise ja nende ees aruandluskohutuse võtmise kaudu;

| 4. | usub, et neljas kõrgetasemeline foorum on edukas, kui selle tulemusel tekib tõsine pühendumus abi tõhususe suurendamisele, mis kajastub selgetes ja mõõdetavates eesmärkides, mille elluviimiseks on kehtestatud täpne ajakava; võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava rakendamise puudusi, rõhutab, kui oluline on nn alt-üles lähenemisviisi järgiv isevastutus arengu eest, abi killustamatus ning kindlate, tõhusate ja sõltumatute järelevalve- ja jõustamismehhanismide loomine, mis hõlmavad parlamente ja kodanikuühiskonda nii siseriiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil; on seisukohal, et abi tõhusust silmas pidades tuleks abi kaaluda ja hinnata arengueesmärkide saavutamisse antud konkreetse panuse, mitte ainult sisendi järgi; |
| --- | --- |

4.

usub, et neljas kõrgetasemeline foorum on edukas, kui selle tulemusel tekib tõsine pühendumus abi tõhususe suurendamisele, mis kajastub selgetes ja mõõdetavates eesmärkides, mille elluviimiseks on kehtestatud täpne ajakava; võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava rakendamise puudusi, rõhutab, kui oluline on nn alt-üles lähenemisviisi järgiv isevastutus arengu eest, abi killustamatus ning kindlate, tõhusate ja sõltumatute järelevalve- ja jõustamismehhanismide loomine, mis hõlmavad parlamente ja kodanikuühiskonda nii siseriiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil; on seisukohal, et abi tõhusust silmas pidades tuleks abi kaaluda ja hinnata arengueesmärkide saavutamisse antud konkreetse panuse, mitte ainult sisendi järgi;

| 5. | tuletab meelde, et tõhus abi peab võimaldama vaestel riikidel kasutusele võtta riigisiseseid tulusid; kutsub seetõttu ELi veelkord üles võtma maksuparadiiside ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise oma peamiseks prioriteediks, ning samas edendama alternatiivseid arengu rahastamise allikaid, nt finantstehingute maksu kehtestamise kaudu; kutsub lisaks ELi tungivalt üles pakkuma tõhusamat toetust arenguriikide abistamiseks maksureformide alal, et toetada tulemuslike, tõhusate, õiglaste ja jätkusuutlike maksusüsteemide loomist, mis peaks viima vaesuse ja abisõltuvuse vähenemiseni; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et tõhus abi peab võimaldama vaestel riikidel kasutusele võtta riigisiseseid tulusid; kutsub seetõttu ELi veelkord üles võtma maksuparadiiside ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise oma peamiseks prioriteediks, ning samas edendama alternatiivseid arengu rahastamise allikaid, nt finantstehingute maksu kehtestamise kaudu; kutsub lisaks ELi tungivalt üles pakkuma tõhusamat toetust arenguriikide abistamiseks maksureformide alal, et toetada tulemuslike, tõhusate, õiglaste ja jätkusuutlike maksusüsteemide loomist, mis peaks viima vaesuse ja abisõltuvuse vähenemiseni;

| 6. | kutsub doonorriike ja abisaavaid riike üles võtma viivitamata meetmeid, et täita Pariisi deklaratsioonist ja Accra tegevuskavast tulenevad kohustused, mida tõkestavad üksnes poliitilise tahte puudumine ja bürokraatlikud takistused ning kõrged tehingukulud, näiteks seoses abi lahtisidumise, abi prognoositavuse, tingimuslikkuse ja läbipaistvusega; rõhutab eelkõige vajadust rakendada Accra tegevuskavas ette nähtud kohustus, mille kohaselt rahastajad peaksid kasutama kahepoolses valitsustevahelises koostöös esimese valikuna riigi oma süsteeme, ning parandada abivoogude prognoositavust; kutsub lisaks doonorriike üles eelistama kohalikke ja piirkondlikke hankeid; |
| --- | --- |

6.

kutsub doonorriike ja abisaavaid riike üles võtma viivitamata meetmeid, et täita Pariisi deklaratsioonist ja Accra tegevuskavast tulenevad kohustused, mida tõkestavad üksnes poliitilise tahte puudumine ja bürokraatlikud takistused ning kõrged tehingukulud, näiteks seoses abi lahtisidumise, abi prognoositavuse, tingimuslikkuse ja läbipaistvusega; rõhutab eelkõige vajadust rakendada Accra tegevuskavas ette nähtud kohustus, mille kohaselt rahastajad peaksid kasutama kahepoolses valitsustevahelises koostöös esimese valikuna riigi oma süsteeme, ning parandada abivoogude prognoositavust; kutsub lisaks doonorriike üles eelistama kohalikke ja piirkondlikke hankeid;

| 7. | tuletab sellega seoses meelde, et abi peaks stimuleerima kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu, mis vähendaks vaesust ja abisõltuvust ning soodustaks töökohtade loomist, võttes seejuures arvesse kõikide riikide iseärasusi ja tagades samal ajal abi tõhustamise riikides, kus seda kõige rohkem vajatakse; rõhutab samuti, et abi tuleks pidada ajutiseks vahendiks, mille eesmärgiks on arenguriikide jätkusuutliku autonoomse majanduskasvu stimuleerimine, ja mitte pikaajaliseks lahenduseks; |
| --- | --- |

7.

tuletab sellega seoses meelde, et abi peaks stimuleerima kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu, mis vähendaks vaesust ja abisõltuvust ning soodustaks töökohtade loomist, võttes seejuures arvesse kõikide riikide iseärasusi ja tagades samal ajal abi tõhustamise riikides, kus seda kõige rohkem vajatakse; rõhutab samuti, et abi tuleks pidada ajutiseks vahendiks, mille eesmärgiks on arenguriikide jätkusuutliku autonoomse majanduskasvu stimuleerimine, ja mitte pikaajaliseks lahenduseks;

| 8 | rõhutab, et sellist majanduskasvu pidurdavad rahastajate hanketavad, mis ei võta arvesse kohalikku majandust; kutsub seetõttu rahastajaid üles eelistama kohalikke ja piirkondlikke hankeid, mis võimaldaks tõhustada kohapealset majandustegevust; |
| --- | --- |

8

rõhutab, et sellist majanduskasvu pidurdavad rahastajate hanketavad, mis ei võta arvesse kohalikku majandust; kutsub seetõttu rahastajaid üles eelistama kohalikke ja piirkondlikke hankeid, mis võimaldaks tõhustada kohapealset majandustegevust;

| 9. | märgib, et ainult arenguabist ei piisa vaesuse kaotamiseks ning et arenguabi peaks tegelema rohkem vaesuse põhjuste kui selle sümptomitega; rõhutab vajadust tõhusama abi järele, mis oleks osa arenguprotsessist, mille kaudu püütakse abisaajates riikides luua tugev ja keskkonnahoidlik majandus, kus oleks kõigile tagatud põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavus ning mis lõpuks suudaks vähendada sõltuvust abist; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on luua abisaajates riikides inimväärset tööd, ettevõtlust ja innovatsiooni soodustav keskkond; soovitab rahastajatel kasutada eelisjärjekorras kohalikku majandussuutlikkust ja võtta meetmeid selle aktiivseks tugevdamiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ainult arenguabist ei piisa vaesuse kaotamiseks ning et arenguabi peaks tegelema rohkem vaesuse põhjuste kui selle sümptomitega; rõhutab vajadust tõhusama abi järele, mis oleks osa arenguprotsessist, mille kaudu püütakse abisaajates riikides luua tugev ja keskkonnahoidlik majandus, kus oleks kõigile tagatud põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavus ning mis lõpuks suudaks vähendada sõltuvust abist; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on luua abisaajates riikides inimväärset tööd, ettevõtlust ja innovatsiooni soodustav keskkond; soovitab rahastajatel kasutada eelisjärjekorras kohalikku majandussuutlikkust ja võtta meetmeid selle aktiivseks tugevdamiseks;

| 10. | nõuab abi riikide vahel jaotamisel tõhusamat rahvusvahelist koordineerimist, et vältida olukorda, kus mõningaid riike eelistatakse abi andmisel, kuid teised satuvad n.ö vaeslapse ossa; rõhutab, et arengupoliitika ei tohiks abi mõju tõhustamise, rohkemate tulemuste ja parema kulude-tulude suhte saavutamise nimel muutuda riskikartlikuks ja keskenduda ainult nn lihtsatele riikidele; nõuab kindlalt, et vaesuse kaotamine ja vajadused peavad jääma ELi arenguabi eraldamise otsustavaks kriteeriumiks; |
| --- | --- |

10.

nõuab abi riikide vahel jaotamisel tõhusamat rahvusvahelist koordineerimist, et vältida olukorda, kus mõningaid riike eelistatakse abi andmisel, kuid teised satuvad n.ö vaeslapse ossa; rõhutab, et arengupoliitika ei tohiks abi mõju tõhustamise, rohkemate tulemuste ja parema kulude-tulude suhte saavutamise nimel muutuda riskikartlikuks ja keskenduda ainult nn lihtsatele riikidele; nõuab kindlalt, et vaesuse kaotamine ja vajadused peavad jääma ELi arenguabi eraldamise otsustavaks kriteeriumiks;

| 11. | rõhutab abi tõhususe küsimuses diferentseeritud lähenemisviisi olulisust, mis võtab arvesse abisaajate riikide arenguastet (vähim arenenud, haavatavad ja keskmise sissetulekuga riigid) ja nende konkreetseid vajadusi; rõhutab, et arvestades haavatavate riikide suurt arvu ja asjaolu, et need riigid on aastatuhande arengueesmärkide täitmisest kõige kaugemal, moodustades 75 % puudujäägist, on oluline pöörata sellele küsimusele erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

11.

rõhutab abi tõhususe küsimuses diferentseeritud lähenemisviisi olulisust, mis võtab arvesse abisaajate riikide arenguastet (vähim arenenud, haavatavad ja keskmise sissetulekuga riigid) ja nende konkreetseid vajadusi; rõhutab, et arvestades haavatavate riikide suurt arvu ja asjaolu, et need riigid on aastatuhande arengueesmärkide täitmisest kõige kaugemal, moodustades 75 % puudujäägist, on oluline pöörata sellele küsimusele erilist tähelepanu;

| 12. | rõhutab, et kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine arengupoliitikasse on väga oluline aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja hea valitsustava tagamiseks; märgib murega, et kuigi Accra tegevuskavas tunnustati kodanikuühiskonna organisatsioone kui „iseseisvaid arengupoliitikas osalejaid”, puutuvad paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid kokku poliitika ja tavadega, mis takistavad neil arengus osalejate rolli täitmast; kutsub doonorriike ja partnerriike üldisemalt üles pöörama rohkem tähelepanu parlamentide, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna osaluse suuremale tunnustamisele, ning siseriiklike süsteemide läbipaistvamale kasutamisele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine arengupoliitikasse on väga oluline aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja hea valitsustava tagamiseks; märgib murega, et kuigi Accra tegevuskavas tunnustati kodanikuühiskonna organisatsioone kui „iseseisvaid arengupoliitikas osalejaid”, puutuvad paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid kokku poliitika ja tavadega, mis takistavad neil arengus osalejate rolli täitmast; kutsub doonorriike ja partnerriike üldisemalt üles pöörama rohkem tähelepanu parlamentide, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna osaluse suuremale tunnustamisele, ning siseriiklike süsteemide läbipaistvamale kasutamisele;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et ainult finantsabist ei piisa jätkusuutliku majandusarengu tagamiseks ning et kohalik omavalitsus ja riigi erasektor peavad võtma aastatuhande arengueesmärkidega seotud projektide rakendamises juhtrolli; rõhutab erasektori, nt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rolli jõukuse loomises ning riikide vastutust stabiilsuse ja õigusriigi põhimõtete tagamises; rõhutab sellega seoses hea valitsustava tähtsust abisaajates riikides; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et ainult finantsabist ei piisa jätkusuutliku majandusarengu tagamiseks ning et kohalik omavalitsus ja riigi erasektor peavad võtma aastatuhande arengueesmärkidega seotud projektide rakendamises juhtrolli; rõhutab erasektori, nt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rolli jõukuse loomises ning riikide vastutust stabiilsuse ja õigusriigi põhimõtete tagamises; rõhutab sellega seoses hea valitsustava tähtsust abisaajates riikides;

| 14. | rõhutab, et arutamist vajavad hea valitsemistava näitajad, millest mõni on ikka veel väga vaieldav, arvestades nende kasulikkust demokraatliku isevastutuse jaoks vajalike kaasavate lähenemisviiside kvaliteedi määramisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et arutamist vajavad hea valitsemistava näitajad, millest mõni on ikka veel väga vaieldav, arvestades nende kasulikkust demokraatliku isevastutuse jaoks vajalike kaasavate lähenemisviiside kvaliteedi määramisel;

| 15. | kutsub partnerriikide valitsusi üles tegema jõupingutusi detsentraliseerimise vallas (poliitikas, haldus- ja eelarvepoliitikas) ja suurendama ning tõhustama kohaliku ja riikliku arengu kavandamise koordineerimist, panustades vastastikusse täiendavusse ja spetsialiseerumisse ning austades kohalikku autonoomiat; |
| --- | --- |

15.

kutsub partnerriikide valitsusi üles tegema jõupingutusi detsentraliseerimise vallas (poliitikas, haldus- ja eelarvepoliitikas) ja suurendama ning tõhustama kohaliku ja riikliku arengu kavandamise koordineerimist, panustades vastastikusse täiendavusse ja spetsialiseerumisse ning austades kohalikku autonoomiat;

| 16. | kutsub doonorriike üles oma tegevust rohkem koordineerima ja ühtlustama ning lihtsustama menetlusi ja soodustama tihedamat koostööd erasektori rahastajatega; |
| --- | --- |

16.

kutsub doonorriike üles oma tegevust rohkem koordineerima ja ühtlustama ning lihtsustama menetlusi ja soodustama tihedamat koostööd erasektori rahastajatega;

| 17. | kutsub tungivalt üles soodustama ja edendama lõunapoolsete riikide koostööd ja kolmepoolset koostööd kui abivorme, mis aitavad parandada kvaliteeti ja tulemuslikkust, teadmiste vahetust ja suutlikkuse arendamist; |
| --- | --- |

17.

kutsub tungivalt üles soodustama ja edendama lõunapoolsete riikide koostööd ja kolmepoolset koostööd kui abivorme, mis aitavad parandada kvaliteeti ja tulemuslikkust, teadmiste vahetust ja suutlikkuse arendamist;

| 18. | tuletab meelde, et kõiki valitsusi – nii doonorriikide kui abisaajariikide omi – seovad inimõiguste järgimise kohustused; rõhutab, et need kohustused ja inimõiguste alane vastutus rahvusvahelise õiguse alusel on tulemusliku arengu saavutamiseks keskse tähtsusega; kutsub seetõttu ELi üles võtma Busanis kohustus siduvate meetmete kehtestamiseks, et tagada abi andmisel inimõigusalaste konventsioonide järgimine; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et kõiki valitsusi – nii doonorriikide kui abisaajariikide omi – seovad inimõiguste järgimise kohustused; rõhutab, et need kohustused ja inimõiguste alane vastutus rahvusvahelise õiguse alusel on tulemusliku arengu saavutamiseks keskse tähtsusega; kutsub seetõttu ELi üles võtma Busanis kohustus siduvate meetmete kehtestamiseks, et tagada abi andmisel inimõigusalaste konventsioonide järgimine;

| 19. | rõhutab, kui tähtis on tasakaal teatud poliitiliste ja fiskaalsete tingimuste täitmise ning tulemuslikkuse näitajatel põhineva käsitluse vahel, et ranged poliitilised ja tulemuslikkusnõuded ei paneks partnerriikide valitsusi loobuma oma poliitika rakendamisest või isegi uute riskantsemate meetodite katsetamisest ja eelistama selle asemel rahastajate ettekirjutuste järgimist; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui tähtis on tasakaal teatud poliitiliste ja fiskaalsete tingimuste täitmise ning tulemuslikkuse näitajatel põhineva käsitluse vahel, et ranged poliitilised ja tulemuslikkusnõuded ei paneks partnerriikide valitsusi loobuma oma poliitika rakendamisest või isegi uute riskantsemate meetodite katsetamisest ja eelistama selle asemel rahastajate ettekirjutuste järgimist;

| 20. | peab kiiduväärseks, et vastu on võetud ELi tegevusjuhend tööjaotuse kohta arengupoliitikas, ning rõhutab, et senini ei ole neid põhimõtteid täielikult rakendatud poliitilise tahte puudumise tõttu, mis takistab Euroopa abi optimaalset kasutamist ja ka ELi võimalust etendada neljanda foorumi kontekstis tööjaotuse valdkonnas juhtivat rolli; |
| --- | --- |

20.

peab kiiduväärseks, et vastu on võetud ELi tegevusjuhend tööjaotuse kohta arengupoliitikas, ning rõhutab, et senini ei ole neid põhimõtteid täielikult rakendatud poliitilise tahte puudumise tõttu, mis takistab Euroopa abi optimaalset kasutamist ja ka ELi võimalust etendada neljanda foorumi kontekstis tööjaotuse valdkonnas juhtivat rolli;

| 21. | kutsub ELi üles kiirendama tööjaotust puudutavat algatust „Fast Track”, eriti sektorite järgi koondumise, ümberkorraldamise ja ühise programmi rakendamise abil, ning edendama riiklike süsteemide kasutust, et pidada kinni Pariisi deklaratsiooniga võetud kohustusest kasutada rohkem isevastutustel põhinevaid abiandmisviise, eriti eelarvetoetuse kaudu; |
| --- | --- |

21.

kutsub ELi üles kiirendama tööjaotust puudutavat algatust „Fast Track”, eriti sektorite järgi koondumise, ümberkorraldamise ja ühise programmi rakendamise abil, ning edendama riiklike süsteemide kasutust, et pidada kinni Pariisi deklaratsiooniga võetud kohustusest kasutada rohkem isevastutustel põhinevaid abiandmisviise, eriti eelarvetoetuse kaudu;

| 22. | peab tervitatavaks eelarvetoetust käsitlevas rohelises raamatus esitatud komisjoni algatust, mille peamiseks eesmärgiks on edendada abisaajariikide siseriiklikku arengut, ning nõuab eelarvetoetuse kõlblikkuskriteeriumide rangemaks muutmist, et vältida kõrvalekaldumist kokkulepitud lähenemisviisidest ning seda tüüpi abi väärkasutamist, võttes asjakohaselt arvesse selliseid tegureid nagu riigi korruptsiooniindeks; |
| --- | --- |

22.

peab tervitatavaks eelarvetoetust käsitlevas rohelises raamatus esitatud komisjoni algatust, mille peamiseks eesmärgiks on edendada abisaajariikide siseriiklikku arengut, ning nõuab eelarvetoetuse kõlblikkuskriteeriumide rangemaks muutmist, et vältida kõrvalekaldumist kokkulepitud lähenemisviisidest ning seda tüüpi abi väärkasutamist, võttes asjakohaselt arvesse selliseid tegureid nagu riigi korruptsiooniindeks;

| 23. | rõhutab riikide parlamentide juhtivat rolli uues abi ülesehituse kontekstis ning rõhutab vajadust pakkuda abi, et tõhustada seadusandlikku suutlikkust ja kinnistada õigusloomega seotud muudatusi, mis on vajalikud kõigi arengukulutuste läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

23.

rõhutab riikide parlamentide juhtivat rolli uues abi ülesehituse kontekstis ning rõhutab vajadust pakkuda abi, et tõhustada seadusandlikku suutlikkust ja kinnistada õigusloomega seotud muudatusi, mis on vajalikud kõigi arengukulutuste läbivaatamiseks;

| 24. | nõuab, et riikide parlamendid võtaksid vastu riiklikud strateegiadokumendid ja iga-aastase eelarve, konsulteerides enne rahastajatega peetavat poliitilist dialoogi kodanikuühiskonna ja kohalike ametivõimudega, et anda demokraatlikule kontrollile kogu võimalik jõud; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et riikide parlamendid võtaksid vastu riiklikud strateegiadokumendid ja iga-aastase eelarve, konsulteerides enne rahastajatega peetavat poliitilist dialoogi kodanikuühiskonna ja kohalike ametivõimudega, et anda demokraatlikule kontrollile kogu võimalik jõud;

| 25. | tuletab sellega seoses meelde Euroopa Liidu Nõukogu abi tõhusust käsitlevas operatiivraamistikus (12) sisalduvat kohustust, mille eesmärk on võimaldada finantsabi andmisel ELi doonorite suhtes demokraatliku kontrolli kohaldamist partnerriikide protsesside raames; |
| --- | --- |

25.

tuletab sellega seoses meelde Euroopa Liidu Nõukogu abi tõhusust käsitlevas operatiivraamistikus (12) sisalduvat kohustust, mille eesmärk on võimaldada finantsabi andmisel ELi doonorite suhtes demokraatliku kontrolli kohaldamist partnerriikide protsesside raames;

| 26. | juhib tähelepanu kõrgeimate auditeerimisasutuste tähtsale rollile riikide parlamentide abistamisel arenguga seotud kulutuste jälgimisel ja abi tõhususe edendamisel; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu kõrgeimate auditeerimisasutuste tähtsale rollile riikide parlamentide abistamisel arenguga seotud kulutuste jälgimisel ja abi tõhususe edendamisel;

| 27. | tuletab meelde ohtu abi tõhusust tehnilises mõttes üle tähtsustada; rõhutab vajadust keskenduda rohkem näitajatele, mis on seotud abi mõjuga arengule ja sellele, kuidas abi aitab tegelikkuses vähendada vaesust, edendada soolist võrdõiguslikkust ja vähendada ebavõrdsust ja luua jõukust; usub, et arenguvaldkonna avaliku ja erasektori osalejate tihedam kaasamine ning Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste rakendamisel omandatud kogemuste arvessevõtmine aitab abi tõhususe tegevuskava parandada; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde ohtu abi tõhusust tehnilises mõttes üle tähtsustada; rõhutab vajadust keskenduda rohkem näitajatele, mis on seotud abi mõjuga arengule ja sellele, kuidas abi aitab tegelikkuses vähendada vaesust, edendada soolist võrdõiguslikkust ja vähendada ebavõrdsust ja luua jõukust; usub, et arenguvaldkonna avaliku ja erasektori osalejate tihedam kaasamine ning Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste rakendamisel omandatud kogemuste arvessevõtmine aitab abi tõhususe tegevuskava parandada;

| 28. | kutsub ELi üles oma tööjaotuse poliitikat uuesti läbi vaatama, et sellised valdkondadevahelised küsimused nagu inimõigused, sotsiaalne kaasatus, sooline võrdõiguslikkus, kodakondsus ja kliimamuutused ei jääks tähelepanuta; |
| --- | --- |

28.

kutsub ELi üles oma tööjaotuse poliitikat uuesti läbi vaatama, et sellised valdkondadevahelised küsimused nagu inimõigused, sotsiaalne kaasatus, sooline võrdõiguslikkus, kodakondsus ja kliimamuutused ei jääks tähelepanuta;

| 29. | rõhutab, et abi läbipaistvus on väga oluline nii isevastutuse kui ka abi tõhususe tagamiseks; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma edasipüüdlikku seisukohta abi läbipaistvuse osas ning edendama rahvusvahelisel tasandil mehhanismide kasutamist (nt rahvusvaheline abi läbipaistvuse algatus IATI), mille eesmärgiks on läbipaistvuse valdkonnas ülemaailmsete standardite kehtestamine; kutsub liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, üles algatusele IATI alla kirjutama ja seda rakendama; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et abi läbipaistvus on väga oluline nii isevastutuse kui ka abi tõhususe tagamiseks; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma edasipüüdlikku seisukohta abi läbipaistvuse osas ning edendama rahvusvahelisel tasandil mehhanismide kasutamist (nt rahvusvaheline abi läbipaistvuse algatus IATI), mille eesmärgiks on läbipaistvuse valdkonnas ülemaailmsete standardite kehtestamine; kutsub liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, üles algatusele IATI alla kirjutama ja seda rakendama;

| 30. | rõhutab, et oluline on hinnata täpselt võimalikke riske seoses erasektori osaluse suurenemisega, määrata kindlaks selged kriteeriumid, mille alusel erasektori projekte toetada ning töötada välja kindlad mõju hindamise mehhanismid tagamaks, et erasektori investeeringud on jätkusuutlikud, kooskõlas rahvusvaheliste arengueesmärkidega ega vii tagasi seotud abi andmiseni; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et oluline on hinnata täpselt võimalikke riske seoses erasektori osaluse suurenemisega, määrata kindlaks selged kriteeriumid, mille alusel erasektori projekte toetada ning töötada välja kindlad mõju hindamise mehhanismid tagamaks, et erasektori investeeringud on jätkusuutlikud, kooskõlas rahvusvaheliste arengueesmärkidega ega vii tagasi seotud abi andmiseni;

| 31. | on arvamusel, et sooline võrdõiguslikkus peab arengupoliitika kujundamisel olema prioriteet ning nõuab seetõttu soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete täielikku integreerimist abi tõhusust käsitlevasse tegevuskavasse ja naisorganisatsioonide osalemist kõigis arenguprotsessides; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et sooline võrdõiguslikkus peab arengupoliitika kujundamisel olema prioriteet ning nõuab seetõttu soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete täielikku integreerimist abi tõhusust käsitlevasse tegevuskavasse ja naisorganisatsioonide osalemist kõigis arenguprotsessides;

| 32. | rõhutab, et neljandal kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil tuleks luua ka alus kaasavamaks ülemaailmseks arengupartnerluseks, kaasates selleks aktiivsemalt uusi rahastajaid, eelkõige neid riike, kes ei kohalda abi tõhususe ülemaailmseid standardeid; kutsub ELi üles võtma sellega seoses juhtrolli, et tagada selliste riikide antava abi vastavus ametliku arenguabi valdkonnas kokku lepitud rahvusvahelistele põhimõtetele; on seisukohal, et see ei tohiks kahjustada abi tõhusust ja selle aluseks olevaid üldpõhimõtteid; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et neljandal kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil tuleks luua ka alus kaasavamaks ülemaailmseks arengupartnerluseks, kaasates selleks aktiivsemalt uusi rahastajaid, eelkõige neid riike, kes ei kohalda abi tõhususe ülemaailmseid standardeid; kutsub ELi üles võtma sellega seoses juhtrolli, et tagada selliste riikide antava abi vastavus ametliku arenguabi valdkonnas kokku lepitud rahvusvahelistele põhimõtetele; on seisukohal, et see ei tohiks kahjustada abi tõhusust ja selle aluseks olevaid üldpõhimõtteid;

| 33. | on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks demokraatliku kontrolli teostajana jätkuvalt osalema abi tõhusust käsitleva tegevuskava käimasolevas uuestisõnastamises, sealhulgas osalema asjakohaselt Busani kohtumisel; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks demokraatliku kontrolli teostajana jätkuvalt osalema abi tõhusust käsitleva tegevuskava käimasolevas uuestisõnastamises, sealhulgas osalema asjakohaselt Busani kohtumisel;

| 34. | kutsub Euroopa Liitu ja tema liikmesriike üles pöörama jätkuvalt tähelepanu abi kvaliteedile ning edendama rahvusvahelist arengule keskendunud tegevuskava; |
| --- | --- |

34.

kutsub Euroopa Liitu ja tema liikmesriike üles pöörama jätkuvalt tähelepanu abi kvaliteedile ning edendama rahvusvahelist arengule keskendunud tegevuskava;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  Nõukogu 15. mai 2007. aasta järeldused 9558/07.

(3)  ELT C 306, 15.12.2006, lk 373.

(4)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 100.

(5)  Dok. 15912/09.

(6)  Dok. 11081/10.

(7)  Dok. 17769/10.

(8)  Dok. 18239/10.

(9)  Projekt nr 2008/170204 – Versioon 1.

(10)  Projekt nr 2010/250763 – Versioon 1.

(11)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 249.

(12)  Konsolideeritud tekst, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat 18239/10.

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2011

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/87

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2011Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava

P7_TA(2011)0466

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioon uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta (2011/2067(INI))

2013/C 131 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (KOM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (KOM(2010)0682),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi „Tööhõivemeetmed konkurentsivõimelise, vähese CO2-heitega, ressursitõhusa ja rohelise majanduse jaoks“ kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi „Tööhõivemeetmed konkurentsivõimelise, vähese CO2-heitega, ressursitõhusa ja rohelise majanduse jaoks“ kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2010. aasta uuringut „Oskused rohelisteks töökohtadeks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2010. aasta uuringut „Oskused rohelisteks töökohtadeks”,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (6),

| — | võttes arvesse Brugge kommünikeed Euroopa tõhustatud koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020, mis võeti vastu 7. detsembril 2010. aastal (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brugge kommünikeed Euroopa tõhustatud koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020, mis võeti vastu 7. detsembril 2010. aastal (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2010. aasta keskpikka prognoosi aastani 2020 oskuste pakkumise ja nõudluse kohta Euroopas (Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe, European Centre for the Development of Vocational Training, 2010) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2010. aasta keskpikka prognoosi aastani 2020 oskuste pakkumise ja nõudluse kohta Euroopas (Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe, European Centre for the Development of Vocational Training, 2010) (8),

| — | võttes arvesse 2009. aasta mais toimunud Cedefopi uuringut „Euroopa tuleviku oskused: tööoskuste vajaduste prognoosimine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta mais toimunud Cedefopi uuringut „Euroopa tuleviku oskused: tööoskuste vajaduste prognoosimine”,

| — | võttes arvesse 25. märtsi 2010. aasta raamlepingut kaasavate tööturgude kohta, millele on alla kirjutanud Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), BUSINESSEUROPE, Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit (UEAPME) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. märtsi 2010. aasta raamlepingut kaasavate tööturgude kohta, millele on alla kirjutanud Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), BUSINESSEUROPE, Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit (UEAPME) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” (KOM(2011)0011) ja sellega kaasnevat ühise tööjõuaruande eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” (KOM(2011)0011) ja sellega kaasnevat ühise tööjõuaruande eelnõu,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (KOM(2011)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (KOM(2010)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Edusammud ühiste Euroopa eesmärkide saavutamisel hariduse ja koolituse valdkonnas“ (SEK(2011)0526), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Edusammud ühiste Euroopa eesmärkide saavutamisel hariduse ja koolituse valdkonnas“ (SEK(2011)0526),

| — | võttes arvesse ÜRO puudega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puudega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puudega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puudega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (9),

| — | võttes arvesse Euroopa puudega inimestele teenuste pakkujate liidu aruannet, mis näitab, et seoses Euroopas kasvava tööpuudusega on puudega inimestel raskem saada ja säilitada töökohta, ning tõsiasja, et paljudes riikides on puudega inimeste töötuse tase kõrgem kui puudeta inimeste puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa puudega inimestele teenuste pakkujate liidu aruannet, mis näitab, et seoses Euroopas kasvava tööpuudusega on puudega inimestel raskem saada ja säilitada töökohta, ning tõsiasja, et paljudes riikides on puudega inimeste töötuse tase kõrgem kui puudeta inimeste puhul,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (KOM(2010)0491),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivsema kaasamise kohta (KOM(2008)0639) ja oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni samal teemal (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivsema kaasamise kohta (KOM(2008)0639) ja oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni samal teemal (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0320/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0320/2011),

| A. | arvestades, et Eurostati viimaste andmete kohaselt on ülemaailmne majanduskriis suurendanud tööpuuduse määra Euroopa Liidus praeguseks 9,5 %ni, mis tähendab kokku 22 828 miljonit inimest, kellest 19,4 % on pikaajalised töötud; arvestades, et noorte tööpuudus on 20,4 %, ulatudes mõnes liikmesriigis 40 % tasemele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Eurostati viimaste andmete kohaselt on ülemaailmne majanduskriis suurendanud tööpuuduse määra Euroopa Liidus praeguseks 9,5 %ni, mis tähendab kokku 22 828 miljonit inimest, kellest 19,4 % on pikaajalised töötud; arvestades, et noorte tööpuudus on 20,4 %, ulatudes mõnes liikmesriigis 40 % tasemele;

| B. | arvestades, et VKEd, kes on majanduskasvu edendamisel, töökohtade loomisel ja 2020. aasta eesmärkide saavutamisel liikumapanev jõud, on kaotanud majanduskriisi tõttu enam kui 3,5 miljonit töökohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et VKEd, kes on majanduskasvu edendamisel, töökohtade loomisel ja 2020. aasta eesmärkide saavutamisel liikumapanev jõud, on kaotanud majanduskriisi tõttu enam kui 3,5 miljonit töökohta;

| C. | arvestades, et 2008. aasta majanduskriisi tagajärjel kaotasid primaar- ja tootmissektor oodatust rohkem töökohti ning 2020. aastaks kaob neis valdkondades eeldatavasti veel 2,5 miljonit töökohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2008. aasta majanduskriisi tagajärjel kaotasid primaar- ja tootmissektor oodatust rohkem töökohti ning 2020. aastaks kaob neis valdkondades eeldatavasti veel 2,5 miljonit töökohta;

| D. | arvestades, et 2008. aasta majanduslangus mõjutas nii nõudlust oskuste järele kui ka pakkumist tööhõivesektoris ning suurendas seega tuntavalt töövõimaluste ebakindlust ja soodustas vajadust olla paremini kursis töövõimalustega tööturul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2008. aasta majanduslangus mõjutas nii nõudlust oskuste järele kui ka pakkumist tööhõivesektoris ning suurendas seega tuntavalt töövõimaluste ebakindlust ja soodustas vajadust olla paremini kursis töövõimalustega tööturul;

| E. | arvestades, et mitmes liikmesriigis rakendatud kokkuhoiumeetmed kattuvad töötuse suurenemisega ja on osaliselt süüdi väga suures töötuse kasvus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmes liikmesriigis rakendatud kokkuhoiumeetmed kattuvad töötuse suurenemisega ja on osaliselt süüdi väga suures töötuse kasvus;

| F. | arvestades, et poliitikakujundajad peavad kaitsma kodanikke töötuse ohu eest, tagades, et töötajatel on sobivad oskused, et suurendada maksimaalselt oma töölevõtmise võimalusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et poliitikakujundajad peavad kaitsma kodanikke töötuse ohu eest, tagades, et töötajatel on sobivad oskused, et suurendada maksimaalselt oma töölevõtmise võimalusi;

| G. | arvestades, et uue tehnoloogia arengu ja muudatuste tõttu Euroopa Liidu riikide majanduse struktuuris on muutunud inimeste jaoks hädavajalikuks ajakohastada ja edendada tööelu jooksul oma oskusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uue tehnoloogia arengu ja muudatuste tõttu Euroopa Liidu riikide majanduse struktuuris on muutunud inimeste jaoks hädavajalikuks ajakohastada ja edendada tööelu jooksul oma oskusi;

| H. | arvestades, et sotsiaalse, ressursitõhusa, ökoloogilise ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia üks eesmärke; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sotsiaalse, ressursitõhusa, ökoloogilise ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia üks eesmärke;

| I. | arvestades, et tänasest 2020. aastani suureneb töökohtade arv oodatavasti endiselt kiiresti teenindussektoris, nagu müügitöö, turvateenuste, puhastusteenuste, toitlustuse, hoolduse ja individuaalsete teenuste alal, ning see võib osutuda kõige kiiremini kasvavaks valdkonnaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tänasest 2020. aastani suureneb töökohtade arv oodatavasti endiselt kiiresti teenindussektoris, nagu müügitöö, turvateenuste, puhastusteenuste, toitlustuse, hoolduse ja individuaalsete teenuste alal, ning see võib osutuda kõige kiiremini kasvavaks valdkonnaks;

| J. | arvestades, et põllumajandus- ja toiduainete sektor on taas muutumas ülemaailmselt tähtsaks ja vajab erinevaid ja kõrgetasemelisemaid oskusi, kuid vähendab tunduvalt madalat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põllumajandus- ja toiduainete sektor on taas muutumas ülemaailmselt tähtsaks ja vajab erinevaid ja kõrgetasemelisemaid oskusi, kuid vähendab tunduvalt madalat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu;

| K. | arvestades, et jätkusuutliku majanduskasvu ja vähese CO2-heitega majandusele ülemineku saavutamiseks on keskkonnakaitsel ja uue rohelise tehnoloogia väljatöötamisel vaja, et asjakohased oskused oleksid kättesaadavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et jätkusuutliku majanduskasvu ja vähese CO2-heitega majandusele ülemineku saavutamiseks on keskkonnakaitsel ja uue rohelise tehnoloogia väljatöötamisel vaja, et asjakohased oskused oleksid kättesaadavad;

| L. | arvestades, et muutused tehnoloogias ja valdkondade uued töökorralduse mudelid mõjutavad loomulikult ka kutsealade ja kvalifikatsioonitaseme jaoks vajaminevate oskuste osas tööhõivet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et muutused tehnoloogias ja valdkondade uued töökorralduse mudelid mõjutavad loomulikult ka kutsealade ja kvalifikatsioonitaseme jaoks vajaminevate oskuste osas tööhõivet;

| M. | arvestades, et riikide majandus nõuab töökohas üha rohkem loomingulisi, interaktiivseid suhtlus- ja probleemilahendamise oskuseid, samas kui madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel ja rutiinselt korduvate tööülesannetega töötajaid ohustab väga töökoha kaotus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et riikide majandus nõuab töökohas üha rohkem loomingulisi, interaktiivseid suhtlus- ja probleemilahendamise oskuseid, samas kui madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel ja rutiinselt korduvate tööülesannetega töötajaid ohustab väga töökoha kaotus;

| N. | arvestades, et madala haridustasemega ja väheste oskustega töötajad ning ka teised haavatavad rühmad on suuremas töökoha kaotamise, ebakindlatesse tingimustesse sattumise ja vaesuse ohus, kui neile ei pakuta asjakohaseid ümberõppe- ja koolitus- võimalusi, mis võimaldavad neil turu nõudmistega sammu pidada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et madala haridustasemega ja väheste oskustega töötajad ning ka teised haavatavad rühmad on suuremas töökoha kaotamise, ebakindlatesse tingimustesse sattumise ja vaesuse ohus, kui neile ei pakuta asjakohaseid ümberõppe- ja koolitus- võimalusi, mis võimaldavad neil turu nõudmistega sammu pidada;

| O. | arvestades, et koolituse ja kõrghariduse pikaajaline tõhusus sõltub mitmesugustest teguritest, nagu kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumine, kõigile võrdsed võimalused ja hariduse tõketeta kättesaadavus, hooldusteenuste kättesaadavus, avaliku sektori pidevad investeeringud, riigi rahanduse olukord ja tõhus juhtimine ning üksikisiku ja tööturu vajaduste parem kooskõlastamine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et koolituse ja kõrghariduse pikaajaline tõhusus sõltub mitmesugustest teguritest, nagu kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumine, kõigile võrdsed võimalused ja hariduse tõketeta kättesaadavus, hooldusteenuste kättesaadavus, avaliku sektori pidevad investeeringud, riigi rahanduse olukord ja tõhus juhtimine ning üksikisiku ja tööturu vajaduste parem kooskõlastamine;

| P. | arvestades, et EL on võtnud eesmärgiks tõsta haridustaset, vähendada 2020. aastaks koolist väljalangemist alla 10 %ni ja suurendada kõrg- või sellega võrdsustatud hariduse omandamist vähemalt 40 %ni; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL on võtnud eesmärgiks tõsta haridustaset, vähendada 2020. aastaks koolist väljalangemist alla 10 %ni ja suurendada kõrg- või sellega võrdsustatud hariduse omandamist vähemalt 40 %ni;

| Q. | arvestades, et prognoositakse tehnika- ja teadusalast kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu kasvu ja et aastaks 2020 on ligikaudu pool kõikidest töökohtadest mõeldud keskmise kvalifikatsiooniga töötajatele, samas kui 35 % töökohtadel on vajalik kõrge kvalifikatsioon (võrreldes tänase 29 %ga) ning majanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks läheb vaja täiendavaid kvalifikatsioone kõikides kutseala- ja oskussegmentides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et prognoositakse tehnika- ja teadusalast kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu kasvu ja et aastaks 2020 on ligikaudu pool kõikidest töökohtadest mõeldud keskmise kvalifikatsiooniga töötajatele, samas kui 35 % töökohtadel on vajalik kõrge kvalifikatsioon (võrreldes tänase 29 %ga) ning majanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks läheb vaja täiendavaid kvalifikatsioone kõikides kutseala- ja oskussegmentides;

| R. | arvestades, et nii ELi sisene kui ka liitu sisse ja sealt välja suunduv ränne ning demograafilised muutused mõjutavad mitmel viisil liikmesriikide töötava elanikkonna tulevast suurust ja koosseisu ning sellel on oluline mõju oskuste nõudmisele ja pakkumisele, eriti neis liikmesriikides, mille rahvastik väheneb kiiresti või kus on tekkinud laiaulatuslik „ajude äravool”; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nii ELi sisene kui ka liitu sisse ja sealt välja suunduv ränne ning demograafilised muutused mõjutavad mitmel viisil liikmesriikide töötava elanikkonna tulevast suurust ja koosseisu ning sellel on oluline mõju oskuste nõudmisele ja pakkumisele, eriti neis liikmesriikides, mille rahvastik väheneb kiiresti või kus on tekkinud laiaulatuslik „ajude äravool”;

| S. | arvestades, et võõrtöötajate pädevusi ja oskusi ei tunnustata sageli piisavalt ega kasutata töökohal täielikult ära, ning arvestades, et võõrtöötajatel on tihti raskusi tööturule sisenemise ning hariduse ja koolituse kättesaadavusega, seda ka seetõttu, et neil puudub teave oma tööalaste ja sotsiaalsete õiguste kohta ning nad ei osale töötajate ühendustes; arvestades, et integratsioonipoliitika, mis soosib sisserändajate juurdepääsu haridusele, koolitusele ja tööhõivele, võib seetõttu tulevaste tööturu vajaduste rahuldamisele oluliselt kaasa aidata; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et võõrtöötajate pädevusi ja oskusi ei tunnustata sageli piisavalt ega kasutata töökohal täielikult ära, ning arvestades, et võõrtöötajatel on tihti raskusi tööturule sisenemise ning hariduse ja koolituse kättesaadavusega, seda ka seetõttu, et neil puudub teave oma tööalaste ja sotsiaalsete õiguste kohta ning nad ei osale töötajate ühendustes; arvestades, et integratsioonipoliitika, mis soosib sisserändajate juurdepääsu haridusele, koolitusele ja tööhõivele, võib seetõttu tulevaste tööturu vajaduste rahuldamisele oluliselt kaasa aidata;

| T. | arvestades, et vaatamata sellele, et mikrokrediit on põhivahend naiste ettevõtluse jaoks ja perefirmade loomiseks, on naised Euroopa Liidu ettevõtlussektoris endiselt alaesindatud, moodustades keskmiselt 30 % kõikidest ettevõtjatest; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et vaatamata sellele, et mikrokrediit on põhivahend naiste ettevõtluse jaoks ja perefirmade loomiseks, on naised Euroopa Liidu ettevõtlussektoris endiselt alaesindatud, moodustades keskmiselt 30 % kõikidest ettevõtjatest;

| U. | arvestades, et üle 60 % ülikoolilõpetajatest on naised, kuid teadusega ei hakka tegelema piisavalt naisi, mis toob sektorite lõikes kaasa tõsise soolise segregatsiooni, ning arvestades, et IT-valdkonnas töötavate meeste ja naiste arvu erinevus on aja jooksul pigem kasvanud kui kahanenud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et üle 60 % ülikoolilõpetajatest on naised, kuid teadusega ei hakka tegelema piisavalt naisi, mis toob sektorite lõikes kaasa tõsise soolise segregatsiooni, ning arvestades, et IT-valdkonnas töötavate meeste ja naiste arvu erinevus on aja jooksul pigem kasvanud kui kahanenud;

| V. | arvestades, et naised on tööturul ebasoodsas positsioonis ja on ebaproportsionaalselt esindatud osalise tööajaga ja uute töökorraldusvormidega töösuhetes, mis on sageli ebakindlad, ning neil on takistusi täielikul juurdepääsul sotsiaalõigustele, sotsiaalkaitsele ja sotsiaalhüvedele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et naised on tööturul ebasoodsas positsioonis ja on ebaproportsionaalselt esindatud osalise tööajaga ja uute töökorraldusvormidega töösuhetes, mis on sageli ebakindlad, ning neil on takistusi täielikul juurdepääsul sotsiaalõigustele, sotsiaalkaitsele ja sotsiaalhüvedele;

| W. | arvestades, et jätkusuutlik majanduskasv võib suurendada inimväärsete töökohtade arvu ning toetada kogu Euroopa Liidu riikide majanduse taastumist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et jätkusuutlik majanduskasv võib suurendada inimväärsete töökohtade arvu ning toetada kogu Euroopa Liidu riikide majanduse taastumist;

| X. | arvestades, et EL investeerib teadusse, innovatsiooni ja haridusse kui majanduskasvu ja elutingimuste parandamise nurgakividesse endiselt vähem kui tema majanduspartnerid ja konkurendid mujal maailmas; arvestades, et oskusteabepõhine majandus, tehniline haridus ja kutseharidusalane ümberõpe vajab suuri investeeringuid, |
| --- | --- |

X.

arvestades, et EL investeerib teadusse, innovatsiooni ja haridusse kui majanduskasvu ja elutingimuste parandamise nurgakividesse endiselt vähem kui tema majanduspartnerid ja konkurendid mujal maailmas; arvestades, et oskusteabepõhine majandus, tehniline haridus ja kutseharidusalane ümberõpe vajab suuri investeeringuid,

| Y. | arvestades, et sihipärane ja kohandatud oskuste täiendamine on hädavajalik, et aidata inimestel omandada uusi oskusi, et nad saaksid kasu üleminekust jätkusuutlikumale majandusele; arvestades, et oskuste täiendamise, tööturu integratsiooni ja sotsiaalse kaasatuse kasuks räägivad veenvad majanduslikud argumendid; arvestades, et oskuste täiendamisse investeerimise vähendamine toob kaasa kahjuliku pikaajalise mõju; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et sihipärane ja kohandatud oskuste täiendamine on hädavajalik, et aidata inimestel omandada uusi oskusi, et nad saaksid kasu üleminekust jätkusuutlikumale majandusele; arvestades, et oskuste täiendamise, tööturu integratsiooni ja sotsiaalse kaasatuse kasuks räägivad veenvad majanduslikud argumendid; arvestades, et oskuste täiendamisse investeerimise vähendamine toob kaasa kahjuliku pikaajalise mõju;

Tööhõivepoliitika ülesanded

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia raames leppisid liikmesriigid kokku, et 20–64-aastaste meeste ja naiste tööhõive eesmärk, mis 2020. aastaks soovitakse saavutada, on 75 %, ning et see eesmärk on tihedalt seotud majanduskasvu ning Euroopa sotsiaalkindlustussüsteemide ja riikide rahanduse jätkusuutlikkusega; tuletab meelde, et naiste tööhõivemäär on praegu 58,2 %; rõhutab, et tööhõive eesmärgi saavutamise olulisteks eeldusteks on noorte töötuse määra tuntav vähendamine, naiste suurem osalemine tööturul ja strateegias nimetatud kaasatuse prioriteedi tõhus rakendamine; rõhutab, et enamik riiklikke reformikavasid ei vasta ei tööhõive ega vaesusega seotud eesmärkidele, ning kutsub kõiki huvirühmi üles suurematele jõupingutustele, et tagada Euroopa 2020. aasta strateegia edu; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia raames leppisid liikmesriigid kokku, et 20–64-aastaste meeste ja naiste tööhõive eesmärk, mis 2020. aastaks soovitakse saavutada, on 75 %, ning et see eesmärk on tihedalt seotud majanduskasvu ning Euroopa sotsiaalkindlustussüsteemide ja riikide rahanduse jätkusuutlikkusega; tuletab meelde, et naiste tööhõivemäär on praegu 58,2 %; rõhutab, et tööhõive eesmärgi saavutamise olulisteks eeldusteks on noorte töötuse määra tuntav vähendamine, naiste suurem osalemine tööturul ja strateegias nimetatud kaasatuse prioriteedi tõhus rakendamine; rõhutab, et enamik riiklikke reformikavasid ei vasta ei tööhõive ega vaesusega seotud eesmärkidele, ning kutsub kõiki huvirühmi üles suurematele jõupingutustele, et tagada Euroopa 2020. aasta strateegia edu;

| 2. | kordab, et liidu viis peamist eesmärki on tööhõive edendamine, innovatsiooni-, teadus- ja arendustegevuse tingimuste parandamine, kliimamuutuse ja energiaeesmärkidega seotud probleemide lahendamine, haridustaseme parandamine ja sotsiaalse kaasatuse edendamine; |
| --- | --- |

2.

kordab, et liidu viis peamist eesmärki on tööhõive edendamine, innovatsiooni-, teadus- ja arendustegevuse tingimuste parandamine, kliimamuutuse ja energiaeesmärkidega seotud probleemide lahendamine, haridustaseme parandamine ja sotsiaalse kaasatuse edendamine;

| 3. | tuletab meelde suurte takistuste olemasolu, mis ei võimalda ELis tööhõive määra oluliselt tõsta, struktuurse tööpuudusega võidelda ega uusi töökohti luua ning seeläbi tootlikkust tõsta ja suuremat konkurentsivõimet soodustada; on seisukohal, et lisaks paremini toimiva tööturu tagamisele tuleb esmajärjekorras tegeleda paljude tänaste töötajate ebapiisava oskuste taseme ja oskuste nõudlusele mittevastavusega ning madala haridustasemega mõnes Euroopa riigis võrreldes rahvusvahelise tasemega; on seisukohal, et ühtne lähenemisviis vajaliku oskustebaasi arendamise suhtes on uue säästva majanduse potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks väga oluline, ning kutsub komisjoni üles oma kavandatavas uue säästva majanduse töökohti käsitlevas teatises parlamendi vastavasisulisi soove arvesse võtma; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde suurte takistuste olemasolu, mis ei võimalda ELis tööhõive määra oluliselt tõsta, struktuurse tööpuudusega võidelda ega uusi töökohti luua ning seeläbi tootlikkust tõsta ja suuremat konkurentsivõimet soodustada; on seisukohal, et lisaks paremini toimiva tööturu tagamisele tuleb esmajärjekorras tegeleda paljude tänaste töötajate ebapiisava oskuste taseme ja oskuste nõudlusele mittevastavusega ning madala haridustasemega mõnes Euroopa riigis võrreldes rahvusvahelise tasemega; on seisukohal, et ühtne lähenemisviis vajaliku oskustebaasi arendamise suhtes on uue säästva majanduse potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks väga oluline, ning kutsub komisjoni üles oma kavandatavas uue säästva majanduse töökohti käsitlevas teatises parlamendi vastavasisulisi soove arvesse võtma;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et tööhõive määr ja majandustulemused tugevdavad teineteist, soodustades eriti suurt majanduskasvu ja kvaliteetset tööhõivet; soovitab siiski tungivalt, et liikmesriigid järgiksid Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõivepoliitika koondsuuniseid ja üldisi majanduspoliitika suuniseid, tagades samas, et kehtestatud poliitika vastab riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele tingimustele ning iga liikmesriigi eritingimustele; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et tööhõive määr ja majandustulemused tugevdavad teineteist, soodustades eriti suurt majanduskasvu ja kvaliteetset tööhõivet; soovitab siiski tungivalt, et liikmesriigid järgiksid Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõivepoliitika koondsuuniseid ja üldisi majanduspoliitika suuniseid, tagades samas, et kehtestatud poliitika vastab riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele tingimustele ning iga liikmesriigi eritingimustele;

| 5. | rõhutab, et liikmesriigid vastutavad endiselt sotsiaalpoliitika peamiste osade eest, nagu maksud, sotsiaalhoolekande programmid, teatavate töösuhete reguleerimine, tervishoid ja haridus; peab hädavajalikuks, et sotsiaalpoliitika vastab riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele tingimustele ning eriti tingimustele igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et liikmesriigid vastutavad endiselt sotsiaalpoliitika peamiste osade eest, nagu maksud, sotsiaalhoolekande programmid, teatavate töösuhete reguleerimine, tervishoid ja haridus; peab hädavajalikuks, et sotsiaalpoliitika vastab riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele tingimustele ning eriti tingimustele igas liikmesriigis;

| 6. | nõuab majanduspoliitika paremat kooskõlastamist liikmesriikide vahel, et soodustada jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ning tõhusat konkurentsi, võttes arvesse tööhõive ja töötuse määra piirkondlikku ebavõrdsust kogu Euroopas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid eelarvedistsipliini eeskirju, et vähendada liigse defitsiidi tekkimise ohtu, ning nõuab tulemuslikku eelarve järelevalvet, võimaldades samas teha avalikke investeeringuid kooskõlas ELi majanduskasvu ja tööhõive eesmärkidega; rõhutab siiski aluslepingus nõutava sotsiaalmõju hindamise olulisust ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid hindaksid kulude kärpimise sotsiaalset kulukust, eriti seoses haridusele ja aktiivsele tööturupoliitikale tehtavate kulutuste kärpimisega, sest see võib takistada Euroopas valitseva oskustööjõu puuduse kõrvaldamist ja majandussuutlikkuse tagamist; |
| --- | --- |

6.

nõuab majanduspoliitika paremat kooskõlastamist liikmesriikide vahel, et soodustada jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ning tõhusat konkurentsi, võttes arvesse tööhõive ja töötuse määra piirkondlikku ebavõrdsust kogu Euroopas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid eelarvedistsipliini eeskirju, et vähendada liigse defitsiidi tekkimise ohtu, ning nõuab tulemuslikku eelarve järelevalvet, võimaldades samas teha avalikke investeeringuid kooskõlas ELi majanduskasvu ja tööhõive eesmärkidega; rõhutab siiski aluslepingus nõutava sotsiaalmõju hindamise olulisust ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid hindaksid kulude kärpimise sotsiaalset kulukust, eriti seoses haridusele ja aktiivsele tööturupoliitikale tehtavate kulutuste kärpimisega, sest see võib takistada Euroopas valitseva oskustööjõu puuduse kõrvaldamist ja majandussuutlikkuse tagamist;

| 7. | toetab Euroopa 2020. aasta strateegia raames komisjoni juhtalgatust kui raamistikku konkurentsi ja tööhõive edendamiseks ning üleminekuks jätkusuutlikule, arukamale ja kaasavamale majandusele; rõhutab piirkondliku mõõtme tähtsust tegevuskava rakendamisel; palub komisjonil täita juhtalgatusest tulenevad tööhõive ja oskuste alased esmatähtsad ülesanded, pöörates piisavalt tähelepanu nii tööjõu pakkumise kui ka nõudluse edendamisele teadmistepõhise, jätkusuutliku ja kaasava majanduse kontekstis; |
| --- | --- |

7.

toetab Euroopa 2020. aasta strateegia raames komisjoni juhtalgatust kui raamistikku konkurentsi ja tööhõive edendamiseks ning üleminekuks jätkusuutlikule, arukamale ja kaasavamale majandusele; rõhutab piirkondliku mõõtme tähtsust tegevuskava rakendamisel; palub komisjonil täita juhtalgatusest tulenevad tööhõive ja oskuste alased esmatähtsad ülesanded, pöörates piisavalt tähelepanu nii tööjõu pakkumise kui ka nõudluse edendamisele teadmistepõhise, jätkusuutliku ja kaasava majanduse kontekstis;

| 8. | on seisukohal, et uute oskuste ja töökohtade tegevuskava tuleks vaadelda koostoimes ELi teadusuuringute raamprogrammiga ja et nende kahe sünergia võiks suurendada majanduskasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et uute oskuste ja töökohtade tegevuskava tuleks vaadelda koostoimes ELi teadusuuringute raamprogrammiga ja et nende kahe sünergia võiks suurendada majanduskasvu ja tööhõivet;

| 9. | rõhutab, et viimased muutused majanduses ja tööturul ning eesseisvad raskused, nagu demograafilised muutused ja üleminek säästvale majandusele, eeldavad paremat tööhõive, hariduse ja töö korraldamise strateegiat, et parandada ELi konkurentsivõimet, töö- ja elutingimusi ning luua uusi töökohti ja seega edendada nn arukat majanduskasvu, sidudes omavahel täieliku tööhõive ja hoolekande ning säästva tootmise ja eluviisi; rõhutab sellega seoses, et on oluline tagada kõigile vanuserühmadele juurdepääs elukestvale õppele, kvalifikatsioonile ja oskustele; rõhutab oskuste täiendamise, tööturu integratsiooni, sotsiaalse kaasatuse, tõhusa diskrimineerimisvastase võitluse ja kõigi töötajate oskuste parema ärakasutamise majanduslikke argumente; tuletab meelde, et töö- ja eraelu paremal tasakaalustamisel, haridusel ja inimkapitali arendamisel on üksikisiku jaoks ka mittemajanduslikke eeliseid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et viimased muutused majanduses ja tööturul ning eesseisvad raskused, nagu demograafilised muutused ja üleminek säästvale majandusele, eeldavad paremat tööhõive, hariduse ja töö korraldamise strateegiat, et parandada ELi konkurentsivõimet, töö- ja elutingimusi ning luua uusi töökohti ja seega edendada nn arukat majanduskasvu, sidudes omavahel täieliku tööhõive ja hoolekande ning säästva tootmise ja eluviisi; rõhutab sellega seoses, et on oluline tagada kõigile vanuserühmadele juurdepääs elukestvale õppele, kvalifikatsioonile ja oskustele; rõhutab oskuste täiendamise, tööturu integratsiooni, sotsiaalse kaasatuse, tõhusa diskrimineerimisvastase võitluse ja kõigi töötajate oskuste parema ärakasutamise majanduslikke argumente; tuletab meelde, et töö- ja eraelu paremal tasakaalustamisel, haridusel ja inimkapitali arendamisel on üksikisiku jaoks ka mittemajanduslikke eeliseid;

| 10. | rõhutab, et riikide turvalise paindlikkuse korraldus tuleb uut sotsiaalmajanduslikku konteksti arvestades läbi vaadata, see tuleb vajaduse korral säilitada ning seda tuleb tugevdada ja kohandada vastavalt iga liikmesriigi erivajadustele, et tagada paindlik, kaasav ja aktiivne tööturg, kõigile kättesaadav tõhus koolitus ja asjakohane sotsiaalkaitsesüsteem; kutsub liikmesriike üles tegelema oma tööturu reformimise käigus ka vaesust ära hoidva sotsiaalkaitse ja töötukaitse tugevdamise ning riiklike tööturuasutuste kvaliteedi parandamisega; rõhutab, et turvalist paindlikkust ei tohiks käsitada tüüplahendusena; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et riikide turvalise paindlikkuse korraldus tuleb uut sotsiaalmajanduslikku konteksti arvestades läbi vaadata, see tuleb vajaduse korral säilitada ning seda tuleb tugevdada ja kohandada vastavalt iga liikmesriigi erivajadustele, et tagada paindlik, kaasav ja aktiivne tööturg, kõigile kättesaadav tõhus koolitus ja asjakohane sotsiaalkaitsesüsteem; kutsub liikmesriike üles tegelema oma tööturu reformimise käigus ka vaesust ära hoidva sotsiaalkaitse ja töötukaitse tugevdamise ning riiklike tööturuasutuste kvaliteedi parandamisega; rõhutab, et turvalist paindlikkust ei tohiks käsitada tüüplahendusena;

| 11. | rõhutab mitteametliku õppe ja oskuste omandamise ning põlvkondadevahelise tihedama koostöö tähtsust, sest see võimaldab noortel omandada uusi oskusi, õppides vanematelt kogenud töötajatelt; |
| --- | --- |

11.

rõhutab mitteametliku õppe ja oskuste omandamise ning põlvkondadevahelise tihedama koostöö tähtsust, sest see võimaldab noortel omandada uusi oskusi, õppides vanematelt kogenud töötajatelt;

| 12. | avaldab kahetsust, et paljude töötajate jaoks on töö- ja pereelu ühitamine endiselt raske ülesanne; kutsub liikmesriike üles andma kõigile vanematele, eelkõige naistele, üksikvanemaga perekondadele ning ebasoodsas olukorras olevatele või puudega inimestele võimalusi osaleda mitte üksnes tööelus, vaid ka elukestva õppe protsessides; rõhutab, et selle eeltingimusena tuleb töö korraldust ja koolitusvõimalusi sobitada perekondlike kohustustega, tõhustada lastehoiuteenuseid ja muuta need kättesaadavamaks ning pakkuda vanematele asjakohast tuge; kutsub lisaks liikmesriike üles kehtestama poliitika ja programmid pereliikme hooldajate toetuseks; |
| --- | --- |

12.

avaldab kahetsust, et paljude töötajate jaoks on töö- ja pereelu ühitamine endiselt raske ülesanne; kutsub liikmesriike üles andma kõigile vanematele, eelkõige naistele, üksikvanemaga perekondadele ning ebasoodsas olukorras olevatele või puudega inimestele võimalusi osaleda mitte üksnes tööelus, vaid ka elukestva õppe protsessides; rõhutab, et selle eeltingimusena tuleb töö korraldust ja koolitusvõimalusi sobitada perekondlike kohustustega, tõhustada lastehoiuteenuseid ja muuta need kättesaadavamaks ning pakkuda vanematele asjakohast tuge; kutsub lisaks liikmesriike üles kehtestama poliitika ja programmid pereliikme hooldajate toetuseks;

| 13. | peab kasulikuks edendada kaugtööd soosivaid olusid juhtudel, kus leitakse, et see ühitab pere- ja tööelu nõudmisi; |
| --- | --- |

13.

peab kasulikuks edendada kaugtööd soosivaid olusid juhtudel, kus leitakse, et see ühitab pere- ja tööelu nõudmisi;

Lahendused

Oskustega tööjõu kättesaadavuse kindlustamine

| 14. | kiidab heaks Euroopa Tööhõive Seirekeskuse loomise ja komisjoni algatuse koostada ülevaade oskuste kohta Euroopa Liidus (EU Skills Panorama) ning reformida Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURES), et suurendada läbipaistvust ja kättesaadavust tööotsijate jaoks ning edendada ELis tööalast liikuvust; rõhutab, et EURESel on juhtiv roll liikuvate töötajate ja tööotsijate nõustamisel nende õiguste kohta ja seega tõelise siseturu loomisel, ning tervitab 27 liikmesriigi noortele tööotsijatele suunatud pilootprojekti „Sinu esimene EURESi abil saadud töökoht” käivitamist; rõhutab ka EURESi rolli piirialadel ja on seisukohal, et EURESi piiriüleste partnerlussuhete jaoks tuleb eraldada vajalikud ressursid, et oleks võimalik lahendada Euroopa tööturu probleemid; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks Euroopa Tööhõive Seirekeskuse loomise ja komisjoni algatuse koostada ülevaade oskuste kohta Euroopa Liidus (EU Skills Panorama) ning reformida Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURES), et suurendada läbipaistvust ja kättesaadavust tööotsijate jaoks ning edendada ELis tööalast liikuvust; rõhutab, et EURESel on juhtiv roll liikuvate töötajate ja tööotsijate nõustamisel nende õiguste kohta ja seega tõelise siseturu loomisel, ning tervitab 27 liikmesriigi noortele tööotsijatele suunatud pilootprojekti „Sinu esimene EURESi abil saadud töökoht” käivitamist; rõhutab ka EURESi rolli piirialadel ja on seisukohal, et EURESi piiriüleste partnerlussuhete jaoks tuleb eraldada vajalikud ressursid, et oleks võimalik lahendada Euroopa tööturu probleemid;

| 15. | rõhutab, kui tähtis on kasvav osalemine elukestvas õppes, eelkõige kutseõppes ja -koolituses, et tagada tööalane konkurentsivõime, parandada tööjõu oskusi ja suurendada konkurentsivõimet; juhib tähelepanu sellele, et täiendõppes osalemise määra tuleks samuti tõsta, et kõrgema kvalifikatsiooniga inimestel oleks võimalik leida enda jaoks sobiv töökoht ja töötada kõrge vanuseni; on sellega seoses seisukohal, et tuleks pakkuda stiimuleid nii töötajatele kui ka tööandjatele, keskendudes eelkõige VKEdele; on ühtlasi seisukohal, et tuleb kehtestada põhjalikumad elukestva õppe strateegiad ning et kutseharidus- ja koolitussüsteemid tuleb kohandada tööturu kiiresti muutuvate vajaduste, tehnoloogilise arengu ja uute töökorralduslike lahendustega; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, kui tähtis on kasvav osalemine elukestvas õppes, eelkõige kutseõppes ja -koolituses, et tagada tööalane konkurentsivõime, parandada tööjõu oskusi ja suurendada konkurentsivõimet; juhib tähelepanu sellele, et täiendõppes osalemise määra tuleks samuti tõsta, et kõrgema kvalifikatsiooniga inimestel oleks võimalik leida enda jaoks sobiv töökoht ja töötada kõrge vanuseni; on sellega seoses seisukohal, et tuleks pakkuda stiimuleid nii töötajatele kui ka tööandjatele, keskendudes eelkõige VKEdele; on ühtlasi seisukohal, et tuleb kehtestada põhjalikumad elukestva õppe strateegiad ning et kutseharidus- ja koolitussüsteemid tuleb kohandada tööturu kiiresti muutuvate vajaduste, tehnoloogilise arengu ja uute töökorralduslike lahendustega;

| 16. | kahetseb asjaolu, et liikmesriigid on kriisi ajal vähendanud oma haridus- ja koolituseelarveid, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles haridus- ja koolitussüsteemidesse senisest rohkem investeerima; |
| --- | --- |

16.

kahetseb asjaolu, et liikmesriigid on kriisi ajal vähendanud oma haridus- ja koolituseelarveid, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles haridus- ja koolitussüsteemidesse senisest rohkem investeerima;

| 17. | nõuab Euroopa tulevase oskuste vajaduse paremat jälgimist erialade ja kvalifikatsioonitasemete kaupa ning tulemuste viivitamatut ülekandmist liikmesriikide haridusse, elukestva õppe poliitikasse ja teistesse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse; rõhutab, et on oluline suurendada töökohtade ja karjääri atraktiivsust noorte töötajate jaoks ning et eelkõige noori tuleb jooksvalt teavitada tööturu arengutest, et nad saaksid keskenduda tegelikult vajaminevate oskuste arendamisele; on seisukohal, et ettevõtteid, sotsiaalpartnereid ja haridusasutusi ühendav nn teadmiste liit oleks kasulik abivahend innovatsiooni ja oskuste puuduse ületamiseks ning aitaks oluliselt kaasa majanduse ja kogu ühiskonna huvide edendamisele, arvestades eriti väga tõsist ülesannet saavutada täielik tööhõive, vaesuse kaotamine, sotsiaalne kaasatus ja jätkusuutlik majanduskasv ülemaailmses majanduses; |
| --- | --- |

17.

nõuab Euroopa tulevase oskuste vajaduse paremat jälgimist erialade ja kvalifikatsioonitasemete kaupa ning tulemuste viivitamatut ülekandmist liikmesriikide haridusse, elukestva õppe poliitikasse ja teistesse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse; rõhutab, et on oluline suurendada töökohtade ja karjääri atraktiivsust noorte töötajate jaoks ning et eelkõige noori tuleb jooksvalt teavitada tööturu arengutest, et nad saaksid keskenduda tegelikult vajaminevate oskuste arendamisele; on seisukohal, et ettevõtteid, sotsiaalpartnereid ja haridusasutusi ühendav nn teadmiste liit oleks kasulik abivahend innovatsiooni ja oskuste puuduse ületamiseks ning aitaks oluliselt kaasa majanduse ja kogu ühiskonna huvide edendamisele, arvestades eriti väga tõsist ülesannet saavutada täielik tööhõive, vaesuse kaotamine, sotsiaalne kaasatus ja jätkusuutlik majanduskasv ülemaailmses majanduses;

| 18. | rõhutab vajaminevate oskuste varajase kindlakstegemise olulisust, soovitades vähemalt 10 aasta pikkust ajavahemikku, ning kutsub liikmesriike ja vajadusel piirkondi üles looma tööhõive seirekeskusi, keskendudes tuleviku vajadustele; rõhutab ka seda, et on oluline töötada välja usaldusväärsemad süsteemid, mis võimaldavad prognoosida ELi ja liikmesriikide tulevasi vajadusi oskuste järele ja oskuste puudust, ning et on tähtis jätkata oskuste täiendamisse investeerimist ja sobitada oskusi paremini töökohtadega; kordab, et üldsusele on vaja tagada juurdepääs kvalitatiivsele informatsioonile, ning nõuab sellega seoses kogemuste ja heade tavade vahetamist; rõhutab, et selle saavutamiseks on vaja tihedamat ja tõhusamat koostööd ühelt poolt hariduse ja koolituse pakkujate, sealhulgas ülikoolide ja teaduskeskuste ning teiselt poolt riiklike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite, ettevõtjate ja tööandjate vahel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajaminevate oskuste varajase kindlakstegemise olulisust, soovitades vähemalt 10 aasta pikkust ajavahemikku, ning kutsub liikmesriike ja vajadusel piirkondi üles looma tööhõive seirekeskusi, keskendudes tuleviku vajadustele; rõhutab ka seda, et on oluline töötada välja usaldusväärsemad süsteemid, mis võimaldavad prognoosida ELi ja liikmesriikide tulevasi vajadusi oskuste järele ja oskuste puudust, ning et on tähtis jätkata oskuste täiendamisse investeerimist ja sobitada oskusi paremini töökohtadega; kordab, et üldsusele on vaja tagada juurdepääs kvalitatiivsele informatsioonile, ning nõuab sellega seoses kogemuste ja heade tavade vahetamist; rõhutab, et selle saavutamiseks on vaja tihedamat ja tõhusamat koostööd ühelt poolt hariduse ja koolituse pakkujate, sealhulgas ülikoolide ja teaduskeskuste ning teiselt poolt riiklike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite, ettevõtjate ja tööandjate vahel;

| 19. | rõhutab vajadust tõsta nende elukutsete ja töökohtade profiili ja ligitõmbavust, mille puhul tööturul valitseb praegu tööjõupuudus; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust tõsta nende elukutsete ja töökohtade profiili ja ligitõmbavust, mille puhul tööturul valitseb praegu tööjõupuudus;

| 20. | palub komisjonil rohkem esile tuua ning rahaliselt toetada Leonardo da Vinci programmi, mis annab inimestele võimaluse omandada uusi oskusi, teadmisi ja kutseoskusi ning muudab kutsehariduse kõikide jaoks köitvamaks; juhib lisaks tähelepanu sellele, et koolitus töökohal on eriti oluline, ning kutsub üles toetama riiklikke programme sellise karjäärivõimaluse edendamiseks; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil rohkem esile tuua ning rahaliselt toetada Leonardo da Vinci programmi, mis annab inimestele võimaluse omandada uusi oskusi, teadmisi ja kutseoskusi ning muudab kutsehariduse kõikide jaoks köitvamaks; juhib lisaks tähelepanu sellele, et koolitus töökohal on eriti oluline, ning kutsub üles toetama riiklikke programme sellise karjäärivõimaluse edendamiseks;

| 21. | märgib, et Erasmuse allprogrammi assigneeringute kasutamise määr on peaaegu 100 %; tuletab meelde dokumentaalseid tõendeid, mis kinnitavad, et Erasmuse programm hõlbustab märkimisväärselt välismaal õppimist ja annab üliõpilastele võimaluse omandada laiemas valikus oskusi, mis omakorda parandab märkimisväärselt nende tudengite tulevasi tööväljavaateid, kes osalevad Erasmuse programmis, ning sellest tulenevalt aitab oluliselt parandada Euroopa konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

21.

märgib, et Erasmuse allprogrammi assigneeringute kasutamise määr on peaaegu 100 %; tuletab meelde dokumentaalseid tõendeid, mis kinnitavad, et Erasmuse programm hõlbustab märkimisväärselt välismaal õppimist ja annab üliõpilastele võimaluse omandada laiemas valikus oskusi, mis omakorda parandab märkimisväärselt nende tudengite tulevasi tööväljavaateid, kes osalevad Erasmuse programmis, ning sellest tulenevalt aitab oluliselt parandada Euroopa konkurentsivõimet;

| 22. | rõhutab kvaliteetse riikliku haridussüsteemi tähtsust, mis tagab kõikidele vaba ja võrdse juurdepääsu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab kvaliteetse riikliku haridussüsteemi tähtsust, mis tagab kõikidele vaba ja võrdse juurdepääsu;

| 23. | usub, et on väga tähtis luua tingimused tihedaks koostööks teadusasutuste ja tööstuse vahel ning julgustada ja toetada tööstusettevõtjaid investeerima teadus- ja arendustegevusse; tuletab meelde, et kõrgkoolidel ja koolitusasutustel on liikmesriikide piirkondlikus majanduses väga tähtis roll ja need on ainulaadsed paigad, kus on ühendatud innovatsioon, haridus ja teadustöö, ning see võib soodustada uute töökohtade loomist, ettevõtlusalaste ja muude oskuste arendamist ning luua rohkem tööhõivevõimalusi; tunnustab sellega seoses ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi algatust; kutsub kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles edendama Euroopa keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) ning ergutama kõiki majandussektoreid end EMASis registreerima; |
| --- | --- |

23.

usub, et on väga tähtis luua tingimused tihedaks koostööks teadusasutuste ja tööstuse vahel ning julgustada ja toetada tööstusettevõtjaid investeerima teadus- ja arendustegevusse; tuletab meelde, et kõrgkoolidel ja koolitusasutustel on liikmesriikide piirkondlikus majanduses väga tähtis roll ja need on ainulaadsed paigad, kus on ühendatud innovatsioon, haridus ja teadustöö, ning see võib soodustada uute töökohtade loomist, ettevõtlusalaste ja muude oskuste arendamist ning luua rohkem tööhõivevõimalusi; tunnustab sellega seoses ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi algatust; kutsub kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles edendama Euroopa keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) ning ergutama kõiki majandussektoreid end EMASis registreerima;

| 24. | palub komisjonil jätkata uute oskuste ja töökohtade tegevuskava raames tööhõivet ja oskusi käsitlevate Euroopa valdkondlike nõukogude loomise toetamist, sest neid võiks kasutada platvormina liikmesriikide ja piirkondade käes oleva teabe kogumiseks ja vahetamiseks, et aidata kooskõlastada kõigi asjaosaliste jõupingutusi, ning vahendina sotsiaaldialoogi toetamiseks; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil jätkata uute oskuste ja töökohtade tegevuskava raames tööhõivet ja oskusi käsitlevate Euroopa valdkondlike nõukogude loomise toetamist, sest neid võiks kasutada platvormina liikmesriikide ja piirkondade käes oleva teabe kogumiseks ja vahetamiseks, et aidata kooskõlastada kõigi asjaosaliste jõupingutusi, ning vahendina sotsiaaldialoogi toetamiseks;

| 25. | peab esmatähtsaks suurendada oluliselt investeeringuid haridusse, teadusesse ja innovatsiooni ning on seega seisukohal, et liikmesriikide sellele stimuleerimiseks tuleb liikmesriikide eelarve-eesmärgi keskpikas perspektiivis hindamisel eriliselt arvesse võtta riiklikke kulutusi haridusele, teadustööle ja kutseõppele; |
| --- | --- |

25.

peab esmatähtsaks suurendada oluliselt investeeringuid haridusse, teadusesse ja innovatsiooni ning on seega seisukohal, et liikmesriikide sellele stimuleerimiseks tuleb liikmesriikide eelarve-eesmärgi keskpikas perspektiivis hindamisel eriliselt arvesse võtta riiklikke kulutusi haridusele, teadustööle ja kutseõppele;

| 26. | märgib, et seetõttu tuleb asjakohaselt toetada selliseid vahendeid nagu sotsiaalse partnerluse raames tehtavad uuringud eri sektorites nõutavate tööülesannete ja kutsealade kohta; |
| --- | --- |

26.

märgib, et seetõttu tuleb asjakohaselt toetada selliseid vahendeid nagu sotsiaalse partnerluse raames tehtavad uuringud eri sektorites nõutavate tööülesannete ja kutsealade kohta;

| 27. | kutsub Euroopa sotsiaaldialoogi komiteesid suurendama pakutava koolituse sobivust praeguste ja tulevaste nõudmistega, kaardistades saavutatu hindamiseks vajalikud selged eesmärgid ja näitajad; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa sotsiaaldialoogi komiteesid suurendama pakutava koolituse sobivust praeguste ja tulevaste nõudmistega, kaardistades saavutatu hindamiseks vajalikud selged eesmärgid ja näitajad;

| 28. | rõhutab vajadust kaasata tööandjaid haridusasutuste juhtimisse ning kursuste programmide, õppemetoodika, praktika, hindamise ja kvalifikatsiooni väljatöötamisse; rõhutab vajadust stimuleerida tööandjaid, kes pakuvad väljaõpet vähekvalifitseeritud või kvalifitseerimata inimestele, võimaldades neil omandada praktilisi kogemusi otse töökohal; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust kaasata tööandjaid haridusasutuste juhtimisse ning kursuste programmide, õppemetoodika, praktika, hindamise ja kvalifikatsiooni väljatöötamisse; rõhutab vajadust stimuleerida tööandjaid, kes pakuvad väljaõpet vähekvalifitseeritud või kvalifitseerimata inimestele, võimaldades neil omandada praktilisi kogemusi otse töökohal;

| 29. | avaldab kahetsust selle pärast, et varakult koolist lahkuvate noorte arv on ELis endiselt liiga suur; juhib tähelepanu sellele, et varakult koolist lahkuvate noorte määra vähendamine ainult ühe protsendipunkti võrra võiks tööturule tuua ligikaudu 500 000 potentsiaalset töötajat; kutsub seetõttu liikmesriike üles rakendama tõhusamat poliitikat, mis põhineks hea kvaliteediga nüüdisaegsel haridusel ja kutseõppel, et vältida varajast koolist lahkumist ja kõrvaldada õpingute jätkamise takistused, pakkuda õpiraskuste või puudega õpilastele alternatiivseid õppe- ja koolitusvõimalusi ning ümberõppe võimalust ja luua tihe seos põhikoolituse ja tegeliku tööelu vahel; rõhutab väikelaste hariduse olulisust, sest see paneb kindla aluse inimeste tulevaste funktsionaalsete oskuste arendamisele, aga ka nende võimele õppida, spetsialiseeruda ja edasi areneda, ning nõuab väikelaste haridust ja lastehoidu käsitleva järjekindla, tervikliku ja pikaajalise lähenemisviisi väljatöötamist, nagu on soovitatud asjakohases komisjoni teatises; |
| --- | --- |

29.

avaldab kahetsust selle pärast, et varakult koolist lahkuvate noorte arv on ELis endiselt liiga suur; juhib tähelepanu sellele, et varakult koolist lahkuvate noorte määra vähendamine ainult ühe protsendipunkti võrra võiks tööturule tuua ligikaudu 500 000 potentsiaalset töötajat; kutsub seetõttu liikmesriike üles rakendama tõhusamat poliitikat, mis põhineks hea kvaliteediga nüüdisaegsel haridusel ja kutseõppel, et vältida varajast koolist lahkumist ja kõrvaldada õpingute jätkamise takistused, pakkuda õpiraskuste või puudega õpilastele alternatiivseid õppe- ja koolitusvõimalusi ning ümberõppe võimalust ja luua tihe seos põhikoolituse ja tegeliku tööelu vahel; rõhutab väikelaste hariduse olulisust, sest see paneb kindla aluse inimeste tulevaste funktsionaalsete oskuste arendamisele, aga ka nende võimele õppida, spetsialiseeruda ja edasi areneda, ning nõuab väikelaste haridust ja lastehoidu käsitleva järjekindla, tervikliku ja pikaajalise lähenemisviisi väljatöötamist, nagu on soovitatud asjakohases komisjoni teatises;

| 30. | peab kahetsusväärseks, et paljud puudega inimesed, kes on töövõimelised, ei ole tööturule integreeritud, ning kutsub liikmesriike üles rakendama poliitikameetmeid, mis pakuvad alternatiive seoses puudega inimeste hariduse, koolituse ja tööhõivega; |
| --- | --- |

30.

peab kahetsusväärseks, et paljud puudega inimesed, kes on töövõimelised, ei ole tööturule integreeritud, ning kutsub liikmesriike üles rakendama poliitikameetmeid, mis pakuvad alternatiive seoses puudega inimeste hariduse, koolituse ja tööhõivega;

| 31. | kutsub liikmesriike üles toetama riiklikult rahastatud ja korralikult reguleeritavaid alushariduse institutsioone, mille alla kuuluvad eel-, alg- ja keskkoolid, kutseõpe ja kolmanda taseme haridus hästi kvalifitseeritud ja koolitatud ning hea palga ja tingimustega õpetamis- ja tugipersonaliga; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles toetama riiklikult rahastatud ja korralikult reguleeritavaid alushariduse institutsioone, mille alla kuuluvad eel-, alg- ja keskkoolid, kutseõpe ja kolmanda taseme haridus hästi kvalifitseeritud ja koolitatud ning hea palga ja tingimustega õpetamis- ja tugipersonaliga;

| 32. | rõhutab, et riiklikud haridussüsteemid peavad olema kättesaadavad kõigile ja kooskõlas eesmärgiga tagada kõigile võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et riiklikud haridussüsteemid peavad olema kättesaadavad kõigile ja kooskõlas eesmärgiga tagada kõigile võrdsed võimalused;

| 33. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle edendada Euroopa tippkeskusi, mis tegelevad uute akadeemiliste erialadega, et katta tulevase tööturu vajadusi ning aidata kaasa nende erialade noorte liikuvuse suurendamisele; rõhutab, et on oluline luua tingimused innovatiivsete ettevõtjate klastrite kasvuks, mis võib otsustavalt kannustada kohalikku majandusarengut ja luua piirkondades uusi töökohti; on seisukohal, et majanduse ümberstruktureerimise kiirenedes on kvalifitseeritud tööjõud, juhtimisoskused, innovatsioon, teadus, tehnoloogia ja keskkonnahoidlikud töökohad kõik jätkusuutliku kasvu eeldused; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle edendada Euroopa tippkeskusi, mis tegelevad uute akadeemiliste erialadega, et katta tulevase tööturu vajadusi ning aidata kaasa nende erialade noorte liikuvuse suurendamisele; rõhutab, et on oluline luua tingimused innovatiivsete ettevõtjate klastrite kasvuks, mis võib otsustavalt kannustada kohalikku majandusarengut ja luua piirkondades uusi töökohti; on seisukohal, et majanduse ümberstruktureerimise kiirenedes on kvalifitseeritud tööjõud, juhtimisoskused, innovatsioon, teadus, tehnoloogia ja keskkonnahoidlikud töökohad kõik jätkusuutliku kasvu eeldused;

| 34. | ergutab liikmesriike kaasama haridussüsteemide kõikidesse tasemetesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia oskusi, digitaaloskusi, ettevõtlusoskusi ja valdkonnaüleseid põhipädevusi, nagu võõrkeelteoskus, ning ka isikliku eneseteostuse ja arengu, aktiivse kodanikuks olemise, loomingulisuse, kultuurilise teadlikkuse ja kultuuridevahelise mõistmise võimekust, aga ka põhiteadmisi keskkonnast, kliimamuutusest ja säästvast arengust; rõhutab sellega seoses, et inimeste tööhõivevõimaluste parandamiseks on tähtis edendada ja tunnustada nii nn kõvu kui ka pehmeid oskusi; juhib tähelepanu sellele, et väga kasulik on osata suhelda võõrkeeltes, ning toetab keeleõpet ja keeleõpetamise arendamist; |
| --- | --- |

34.

ergutab liikmesriike kaasama haridussüsteemide kõikidesse tasemetesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia oskusi, digitaaloskusi, ettevõtlusoskusi ja valdkonnaüleseid põhipädevusi, nagu võõrkeelteoskus, ning ka isikliku eneseteostuse ja arengu, aktiivse kodanikuks olemise, loomingulisuse, kultuurilise teadlikkuse ja kultuuridevahelise mõistmise võimekust, aga ka põhiteadmisi keskkonnast, kliimamuutusest ja säästvast arengust; rõhutab sellega seoses, et inimeste tööhõivevõimaluste parandamiseks on tähtis edendada ja tunnustada nii nn kõvu kui ka pehmeid oskusi; juhib tähelepanu sellele, et väga kasulik on osata suhelda võõrkeeltes, ning toetab keeleõpet ja keeleõpetamise arendamist;

| 35. | rõhutab vajadust innovatsioonile suunatud hariduse järele; rõhutab, et tulevikku silmas pidades tuleb soodustada harjumuspärastest skeemidest väljuvat ja abstraktset mõtlemist, samuti tehnilist haridust; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust innovatsioonile suunatud hariduse järele; rõhutab, et tulevikku silmas pidades tuleb soodustada harjumuspärastest skeemidest väljuvat ja abstraktset mõtlemist, samuti tehnilist haridust;

| 36. | rõhutab, et tuleks teha jõupingutusi tagamaks, et kõik lapsed võiksid IT-oskusi arendada juba noores eas, milleks tuleb IT lisada alghariduse programmi ning kõigile eurooplastele tagada odav ja lihtne juurdepääs internetile; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et tuleks teha jõupingutusi tagamaks, et kõik lapsed võiksid IT-oskusi arendada juba noores eas, milleks tuleb IT lisada alghariduse programmi ning kõigile eurooplastele tagada odav ja lihtne juurdepääs internetile;

| 37. | arvestades, et 2015. aastaks on oodata 384 000 kuni 700 000 IT-spetsialisti puudujääki, millele lisandub ligikaudu miljoni spetsialisti puudujääk tervishoiusektoris ja miljon puuduvat teadlast, nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt meetmete võtmist, mis tagaksid vajaliku kvalifitseeritud inimressursi olemasolu neis valdkondades; |
| --- | --- |

37.

arvestades, et 2015. aastaks on oodata 384 000 kuni 700 000 IT-spetsialisti puudujääki, millele lisandub ligikaudu miljoni spetsialisti puudujääk tervishoiusektoris ja miljon puuduvat teadlast, nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt meetmete võtmist, mis tagaksid vajaliku kvalifitseeritud inimressursi olemasolu neis valdkondades;

| 38. | märgib, et hariduse rahvusvaheliseks muutmine on sotsiaalselt, kultuuriliselt ja majanduslikult tähtis, ning nõuab seetõttu, et komisjon lihtsustaks teadlaste, tudengite ja õppejõudude rahvusvahelist liikuvust nii Euroopa Liidu piires kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

38.

märgib, et hariduse rahvusvaheliseks muutmine on sotsiaalselt, kultuuriliselt ja majanduslikult tähtis, ning nõuab seetõttu, et komisjon lihtsustaks teadlaste, tudengite ja õppejõudude rahvusvahelist liikuvust nii Euroopa Liidu piires kui ka väljaspool;

| 39. | väljendab muret seoses sellega, et kõrgelt kvalifitseeritud isikud võtavad vastu töökohti, mis jäävad allapoole nende võimeid, või kvalifitseerimata tööd, mis põhjustab Euroopa Liidus „ajupotentsiaali raiskamist”; |
| --- | --- |

39.

väljendab muret seoses sellega, et kõrgelt kvalifitseeritud isikud võtavad vastu töökohti, mis jäävad allapoole nende võimeid, või kvalifitseerimata tööd, mis põhjustab Euroopa Liidus „ajupotentsiaali raiskamist”;

| 40. | nõuab, et liikmesriigid arendaksid õpetajatele suunatud koolituskavasid, et anda neile vahendid, mis võimaldavad paremini kohaneda tööturu muutustega, samuti arendada kõikidele õppetasemetele vastavaid oskusi; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et liikmesriigid arendaksid õpetajatele suunatud koolituskavasid, et anda neile vahendid, mis võimaldavad paremini kohaneda tööturu muutustega, samuti arendada kõikidele õppetasemetele vastavaid oskusi;

| 41. | ergutab liikmesriike soodustama töökohas toimuvat koolitust, sealhulgas kahetist hariduse ja väljaõppe süsteemi, et noored puutuksid võimalikult varakult kokku tööturuga, ning edendama kvaliteediraamistikku praktika ja koolituse jaoks, millele järgneks võimalikult sageli stabiilne töökoht; samuti palub asjaomastel sidusrühmadel kindlustada, et praktika ja väljaõpe toimuks professionaalsete juhendajate käe all ja võimaldaks omandada tööturu vajadustele vastavaid praktilisi oskusi ja kogemusi ning sellele järgneks uute töökohtade pakkumine; kutsub liikmesriike üles kehtestama praktikaga seotud sissetuleku ja sotsiaalsete õiguste miinimumstandardid ning nõuab Euroopa praktika kvaliteediraamistiku kasutuselevõttu, et tagada inimväärsed töötingimused ja kehtestada eeskirjad, mis aitaksid vältida praktikantide kasutamist tavapärase tööhõive asendusena; |
| --- | --- |

41.

ergutab liikmesriike soodustama töökohas toimuvat koolitust, sealhulgas kahetist hariduse ja väljaõppe süsteemi, et noored puutuksid võimalikult varakult kokku tööturuga, ning edendama kvaliteediraamistikku praktika ja koolituse jaoks, millele järgneks võimalikult sageli stabiilne töökoht; samuti palub asjaomastel sidusrühmadel kindlustada, et praktika ja väljaõpe toimuks professionaalsete juhendajate käe all ja võimaldaks omandada tööturu vajadustele vastavaid praktilisi oskusi ja kogemusi ning sellele järgneks uute töökohtade pakkumine; kutsub liikmesriike üles kehtestama praktikaga seotud sissetuleku ja sotsiaalsete õiguste miinimumstandardid ning nõuab Euroopa praktika kvaliteediraamistiku kasutuselevõttu, et tagada inimväärsed töötingimused ja kehtestada eeskirjad, mis aitaksid vältida praktikantide kasutamist tavapärase tööhõive asendusena;

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike tugevdama tõenditel põhinevat tegevuspõhimõtete vahetust haridus- ja koolitussüsteemist tööle ülemineku ja õppimisega seotud liikuvuse kohta, mis aitavad kaasa noorte inimeste oskuste arendamisele ja tööhõivevõimalustele; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike tugevdama tõenditel põhinevat tegevuspõhimõtete vahetust haridus- ja koolitussüsteemist tööle ülemineku ja õppimisega seotud liikuvuse kohta, mis aitavad kaasa noorte inimeste oskuste arendamisele ja tööhõivevõimalustele;

| 43. | nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks järgmises kutsekvalifikatsioone käsitlevas seadusandlikus algatuses diplomite ja kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist ning võtaks eesmärgiks pädevuste ja oskuste, sealhulgas informaalse ja mitteformaalse õppe kõigus omandatud oskuste suurema vastastikuse tunnustamise korra kehtestamise ja laiendaks seda tunnustamiskorda ka kolmandatest riikidest pärit töötajatele; on seisukohal, et kõnealune kord peaks põhinema asjakohastel Euroopa raamistikel, nagu Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF) ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET); |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks järgmises kutsekvalifikatsioone käsitlevas seadusandlikus algatuses diplomite ja kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist ning võtaks eesmärgiks pädevuste ja oskuste, sealhulgas informaalse ja mitteformaalse õppe kõigus omandatud oskuste suurema vastastikuse tunnustamise korra kehtestamise ja laiendaks seda tunnustamiskorda ka kolmandatest riikidest pärit töötajatele; on seisukohal, et kõnealune kord peaks põhinema asjakohastel Euroopa raamistikel, nagu Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF) ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET);

| 44. | palub riiklikel statistikateenistustel töötada välja adekvaatsed näitajad oskuste ja haridussüsteemide eri tasandite kvaliteedi hindamiseks; |
| --- | --- |

44.

palub riiklikel statistikateenistustel töötada välja adekvaatsed näitajad oskuste ja haridussüsteemide eri tasandite kvaliteedi hindamiseks;

| 45. | on seisukohal, et välisteenistused, eelkõige ELi delegatsioonid kolmandates riikides, võivad täita olulist rolli, andes teavet Euroopas vajalike oskuste ja saadaval olevate töökohtade kohta, ning abistada Euroopasse tulemiseks vajalikes toimingutes; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et välisteenistused, eelkõige ELi delegatsioonid kolmandates riikides, võivad täita olulist rolli, andes teavet Euroopas vajalike oskuste ja saadaval olevate töökohtade kohta, ning abistada Euroopasse tulemiseks vajalikes toimingutes;

| 46. | märgib, et demograafiliste muutuste tulemusena on tekkinud suur arv vanemaid potentsiaalseid vabatahtlikke, kes on meie ühiskonnas tohutu veel kasutamata ressurss; kutsub komisjoni üles pakkuma eakatele vabatahtlikele rohkem võimalusi ja koostama suureneva arvu vabatahtlikust tööst huvitatud ning väga kogenud eakate kodanike jaoks eakate tegevuskava, mis võiks toimida paralleelselt programmiga „Aktiivsed noored” ja seda täiendada, ning lisaks edendama põlvkondadevahelise vabatahtliku tegevuse ja juhendamise eriprogramme; |
| --- | --- |

46.

märgib, et demograafiliste muutuste tulemusena on tekkinud suur arv vanemaid potentsiaalseid vabatahtlikke, kes on meie ühiskonnas tohutu veel kasutamata ressurss; kutsub komisjoni üles pakkuma eakatele vabatahtlikele rohkem võimalusi ja koostama suureneva arvu vabatahtlikust tööst huvitatud ning väga kogenud eakate kodanike jaoks eakate tegevuskava, mis võiks toimida paralleelselt programmiga „Aktiivsed noored” ja seda täiendada, ning lisaks edendama põlvkondadevahelise vabatahtliku tegevuse ja juhendamise eriprogramme;

| 47. | leiab, et aktiivse eluea pikendamise strateegia raames ei ole seni piisavalt tehtud selleks, et vanematel inimestel oleks võimalik IT-oskusi omandada, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama sellele eagrupile mõeldud laiapõhjalisi haridusprogramme; |
| --- | --- |

47.

leiab, et aktiivse eluea pikendamise strateegia raames ei ole seni piisavalt tehtud selleks, et vanematel inimestel oleks võimalik IT-oskusi omandada, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama sellele eagrupile mõeldud laiapõhjalisi haridusprogramme;

| 48. | rõhutab käsitöötraditsiooni ja sellega seonduvate oskuste säilitamise ning käsitöö väikeettevõtjate jaoks strateegiate koostamise vajadust, et säilitada käsitöösektori kultuurilist eripära; meenutab sellega seoses vajadust toetada praktilist tööd ja teooriaõpinguid ühendavat kutseõpet ning noorte oskustööliste liikuvust; märgib, et ametipraktika soodustamine eesmärgiga kaasata sellesse sektorisse noori võib olla tunnustamist vääriv aktiivne poliitika, ning kutsub liikmesriike üles astuma sellekohaseid samme; rõhutab humanitaarteaduste tähtsust mineviku uurimisel ning kultuurilise identiteedi paremal säilitamisel; |
| --- | --- |

48.

rõhutab käsitöötraditsiooni ja sellega seonduvate oskuste säilitamise ning käsitöö väikeettevõtjate jaoks strateegiate koostamise vajadust, et säilitada käsitöösektori kultuurilist eripära; meenutab sellega seoses vajadust toetada praktilist tööd ja teooriaõpinguid ühendavat kutseõpet ning noorte oskustööliste liikuvust; märgib, et ametipraktika soodustamine eesmärgiga kaasata sellesse sektorisse noori võib olla tunnustamist vääriv aktiivne poliitika, ning kutsub liikmesriike üles astuma sellekohaseid samme; rõhutab humanitaarteaduste tähtsust mineviku uurimisel ning kultuurilise identiteedi paremal säilitamisel;

Tööjõu nõudluse ja töökohtade loomise edendamine

| 49. | arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli majanduskeskkonnas nii nende arvukuse kui ka strateegilise funktsiooni poolest tööpuuduse vastu võitlemisel, tuletab meelde, et 85 % ELi töökohtadest on VKEdes, mis loovad ELis 58 % kogu lisandväärtusest; nõuab tungivalt, et kõik sidusrühmad kõrvaldaksid kõik ettevõtete loomist ja vaba liikumist takistavad meetmed; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles lihtsustama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja ergutama nende kasvu, pöörates erilist tähelepanu naisettevõtlusele, tagama neile soodsa regulatiiv- ja maksukeskkonna, hõlbustama turulepääsu, selgitama välja takistused töökohtade loomisel, vähendama bürokraatia taset miinimumini ja parandama nende juurdepääsu rahastamisallikatele; |
| --- | --- |

49.

arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli majanduskeskkonnas nii nende arvukuse kui ka strateegilise funktsiooni poolest tööpuuduse vastu võitlemisel, tuletab meelde, et 85 % ELi töökohtadest on VKEdes, mis loovad ELis 58 % kogu lisandväärtusest; nõuab tungivalt, et kõik sidusrühmad kõrvaldaksid kõik ettevõtete loomist ja vaba liikumist takistavad meetmed; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles lihtsustama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja ergutama nende kasvu, pöörates erilist tähelepanu naisettevõtlusele, tagama neile soodsa regulatiiv- ja maksukeskkonna, hõlbustama turulepääsu, selgitama välja takistused töökohtade loomisel, vähendama bürokraatia taset miinimumini ja parandama nende juurdepääsu rahastamisallikatele;

| 50. | on seisukohal, et tööhõive suurendamiseks on vajalikud innovatsiooni suunatum kasutamine ja konkurentsivõimelisem tööstusbaas; peab vajalikuks edendada noorte tööhõivet, teadus- ja arendustegevusel põhinevaid ärimudeleid ning kindlaid stiimuleid, et võtta tööle rohkem erinevaid tööotsijaid; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et tööhõive suurendamiseks on vajalikud innovatsiooni suunatum kasutamine ja konkurentsivõimelisem tööstusbaas; peab vajalikuks edendada noorte tööhõivet, teadus- ja arendustegevusel põhinevaid ärimudeleid ning kindlaid stiimuleid, et võtta tööle rohkem erinevaid tööotsijaid;

| 51. | pooldab komisjoni algatust võtta tulevikus kasutusele lihtsustatud, kõikjal ELis kehtiv tähtajaline elamisluba kontsernide kolmandatest riikidest pärit töötajatele; |
| --- | --- |

51.

pooldab komisjoni algatust võtta tulevikus kasutusele lihtsustatud, kõikjal ELis kehtiv tähtajaline elamisluba kontsernide kolmandatest riikidest pärit töötajatele;

| 52. | palub komisjonil ja liikmesriikidel investeerida rohkem töökohtade loomisse ning toetada ettevõtlust, alustavaid ettevõtteid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, et luua tööhõivevõimalusi ja vähendada sotsiaalset tõrjutust; on arvamusel, et soodsa keskkonna loomine ja ettevõtete arendamise stiimulid ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise toetamine on olulised, kuid sellest ei piisa Euroopa majanduse edasiarendamiseks; rõhutab seetõttu, et rohkem tuleks tähelepanu pöörata ettevõtlusvaimu ja -oskuste edendamisele haridussüsteemi eri tasanditel, uute ettevõtjate väljaõpetamisele ja VKEde töötajate oskuste tõhusale arendamisele; rõhutab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning Euroopa Investeerimispanga, eelkõige programmide JASMINE ja JEREMIE tähtsat rolli ettevõtete loomise ja arendamise ning VKEde vajaduste täitmise toetamisel; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil ja liikmesriikidel investeerida rohkem töökohtade loomisse ning toetada ettevõtlust, alustavaid ettevõtteid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, et luua tööhõivevõimalusi ja vähendada sotsiaalset tõrjutust; on arvamusel, et soodsa keskkonna loomine ja ettevõtete arendamise stiimulid ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise toetamine on olulised, kuid sellest ei piisa Euroopa majanduse edasiarendamiseks; rõhutab seetõttu, et rohkem tuleks tähelepanu pöörata ettevõtlusvaimu ja -oskuste edendamisele haridussüsteemi eri tasanditel, uute ettevõtjate väljaõpetamisele ja VKEde töötajate oskuste tõhusale arendamisele; rõhutab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning Euroopa Investeerimispanga, eelkõige programmide JASMINE ja JEREMIE tähtsat rolli ettevõtete loomise ja arendamise ning VKEde vajaduste täitmise toetamisel;

| 53. | palub komisjonil järgida põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” ning arvestada tööõiguse koostamisel VKEde vajadusi; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil järgida põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” ning arvestada tööõiguse koostamisel VKEde vajadusi;

| 54. | rõhutab vaba ja arukalt reguleeritud interneti tähtsust uutele ettevõtjatele ja töökohtade loojatele; leiab, et uute interneti ärimudelite puhul on kõige olulisem, et ei kahjustataks kasutajate usaldust süsteemi vastu; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vaba ja arukalt reguleeritud interneti tähtsust uutele ettevõtjatele ja töökohtade loojatele; leiab, et uute interneti ärimudelite puhul on kõige olulisem, et ei kahjustataks kasutajate usaldust süsteemi vastu;

| 55. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidus napib teadus- ja arendustööga intensiivselt tegelevaid uuenduslikke ettevõtteid ning et innovatsiooni ja digitaalse kirjaoskuse tõsised puudujäägid on põhjuseks, miks VKEd ei saa rakendada uuenduslikke arukaid ärimudeleid ja uut tehnoloogiat; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidus napib teadus- ja arendustööga intensiivselt tegelevaid uuenduslikke ettevõtteid ning et innovatsiooni ja digitaalse kirjaoskuse tõsised puudujäägid on põhjuseks, miks VKEd ei saa rakendada uuenduslikke arukaid ärimudeleid ja uut tehnoloogiat;

| 56. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid koostööd integreeritud ja konkurentsivõimelise riskikapitalituru loomiseks, mis on esmatähtis innovaatiliste VKEde loomiseks ja kasvamiseks; |
| --- | --- |

56.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid koostööd integreeritud ja konkurentsivõimelise riskikapitalituru loomiseks, mis on esmatähtis innovaatiliste VKEde loomiseks ja kasvamiseks;

| 57. | on seisukohal, et töötajate vaba liikumise võimaldamiseks tuleb välja kujundada tõketeta ja konkurentsivõimeline ühtne turg; on ühtlasi seisukohal, et ühtse turu väljakujundamisega peaks kaasnema tööalane seadusandlus, mis loob võrdsed tingimused, tugev kooskõlastamine sotsiaalkindlustuse alal ning töötajate võimalus piiriüleselt säilitada või üle kanda oma õigusi, eelkõige pensioniõigusi; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd sotsiaalpartneritega, et kõrvaldada üliõpilaste ja töötajate liikuvust pärssivad takistused, ning ergutama selles valdkonnas parimate tavade ja kogemuste jagamist, et hinnata ühtse turu arenemist töötajate sotsiaalkindlustuse ning vastuvõtva riigi palga- ja töötingimuste seisukohalt; rõhutab, et sealjuures tuleks vältida palgadumpingut; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et töötajate vaba liikumise võimaldamiseks tuleb välja kujundada tõketeta ja konkurentsivõimeline ühtne turg; on ühtlasi seisukohal, et ühtse turu väljakujundamisega peaks kaasnema tööalane seadusandlus, mis loob võrdsed tingimused, tugev kooskõlastamine sotsiaalkindlustuse alal ning töötajate võimalus piiriüleselt säilitada või üle kanda oma õigusi, eelkõige pensioniõigusi; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd sotsiaalpartneritega, et kõrvaldada üliõpilaste ja töötajate liikuvust pärssivad takistused, ning ergutama selles valdkonnas parimate tavade ja kogemuste jagamist, et hinnata ühtse turu arenemist töötajate sotsiaalkindlustuse ning vastuvõtva riigi palga- ja töötingimuste seisukohalt; rõhutab, et sealjuures tuleks vältida palgadumpingut;

| 58. | mõistab karmilt hukka mitteametliku töötamise, mis seab ohtu nii ühiskonna kui ka töötajad; kutsub liikmesriike üles teostama korrapärast ja tihedamat kontrolli, rakendama asjakohaseid sanktsioone ja algatama teabekampaaniaid, et suurendada teadlikkust töötajate õigustest ja varimajanduses osalevatele töötajatele tekitatavast pikaajalisest kahjust; kutsub ühtlasi liikmesriike üles kombineerima ennetavaid meetmeid ja sanktsioone stiimulitega, mille eesmärk on vältida mitteametlikku töötamist ja minna deklareerimata töölt üle ametlikule tööhõivele; |
| --- | --- |

58.

mõistab karmilt hukka mitteametliku töötamise, mis seab ohtu nii ühiskonna kui ka töötajad; kutsub liikmesriike üles teostama korrapärast ja tihedamat kontrolli, rakendama asjakohaseid sanktsioone ja algatama teabekampaaniaid, et suurendada teadlikkust töötajate õigustest ja varimajanduses osalevatele töötajatele tekitatavast pikaajalisest kahjust; kutsub ühtlasi liikmesriike üles kombineerima ennetavaid meetmeid ja sanktsioone stiimulitega, mille eesmärk on vältida mitteametlikku töötamist ja minna deklareerimata töölt üle ametlikule tööhõivele;

| 59. | leiab, et tervishoiusektoril on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel otsustav roll; on ühtlasi arvamusel, et demograafiliste muutuste tõttu kujuneb tervishoiu- ja sotsiaalhooldussektorist üha suureneva tähtsusega tööandja ja sotsiaalse kaasatuse peamine toetaja; nõuab, et arendataks välja hoolekandesektor, mis rahuldab tegelikud vajadused ja tagab kõigile kõrgetasemelise ja kättesaadava hoolekandeteenuse, ning head töö- ja palgatingimused, et vältida mitteametlikku töötamist; kutsub komisjoni üles toetama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni, mida täiendab soovitus koduabiliste kohta, et parandada selles sektoris töötajate töötingimusi; kutsub komisjoni üles algatama uuringut klientide kodudes töötavate hooldajate kohta ning muude sobivate ja jätkusuutlike iseseisvat eluviisi toetavate lahenduste kohta, et teha kindlaks, kas ELi õigusaktid pakuvad selles valdkonnas töötajatele, kelleks on sageli naised, piisavat sotsiaalset kaitset; |
| --- | --- |

59.

leiab, et tervishoiusektoril on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel otsustav roll; on ühtlasi arvamusel, et demograafiliste muutuste tõttu kujuneb tervishoiu- ja sotsiaalhooldussektorist üha suureneva tähtsusega tööandja ja sotsiaalse kaasatuse peamine toetaja; nõuab, et arendataks välja hoolekandesektor, mis rahuldab tegelikud vajadused ja tagab kõigile kõrgetasemelise ja kättesaadava hoolekandeteenuse, ning head töö- ja palgatingimused, et vältida mitteametlikku töötamist; kutsub komisjoni üles toetama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni, mida täiendab soovitus koduabiliste kohta, et parandada selles sektoris töötajate töötingimusi; kutsub komisjoni üles algatama uuringut klientide kodudes töötavate hooldajate kohta ning muude sobivate ja jätkusuutlike iseseisvat eluviisi toetavate lahenduste kohta, et teha kindlaks, kas ELi õigusaktid pakuvad selles valdkonnas töötajatele, kelleks on sageli naised, piisavat sotsiaalset kaitset;

| 60. | rõhutab sotsiaal-, tervishoiu-, hoolekande- ja haridusteenuste potentsiaali luua töökohti ning nõuab suuremahulist ja jätkusuutlikku investeerimist neisse põhiteenustesse, infrastruktuuri ja inimväärsetesse töötingimustesse, et toetada kvaliteetsete teenuste pakkumist; ootab huviga komisjoni tegevuskava, millega käsitletakse tervishoiutöötajate puudust; |
| --- | --- |

60.

rõhutab sotsiaal-, tervishoiu-, hoolekande- ja haridusteenuste potentsiaali luua töökohti ning nõuab suuremahulist ja jätkusuutlikku investeerimist neisse põhiteenustesse, infrastruktuuri ja inimväärsetesse töötingimustesse, et toetada kvaliteetsete teenuste pakkumist; ootab huviga komisjoni tegevuskava, millega käsitletakse tervishoiutöötajate puudust;

| 61. | kutsub komisjoni, liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja teisi sidusrühmi üles tagama ELi vahendite, nagu Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) ja Ühtekuuluvusfond, samuti mikrokrediidirahastu tõhusat, lihtsustatud ja vastastikku tugevdavat kasutamist töökohtade loomiseks, sealhulgas sotsiaalmajanduses; toob välja struktuurifondide haridusse ja ümberõppesse suunatavate investeeringute eelised lisandväärtust loovates sektorites tehnoloogia seisukohast, nagu ka muudesse jätkusuutlikku kasvumudelit soosivatesse valdkondadesse; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu kõrge töötuse määraga ja allpool vaesuspiiri asetseva keskmise kuusissetulekuga liikmesriikidele; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni, liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja teisi sidusrühmi üles tagama ELi vahendite, nagu Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) ja Ühtekuuluvusfond, samuti mikrokrediidirahastu tõhusat, lihtsustatud ja vastastikku tugevdavat kasutamist töökohtade loomiseks, sealhulgas sotsiaalmajanduses; toob välja struktuurifondide haridusse ja ümberõppesse suunatavate investeeringute eelised lisandväärtust loovates sektorites tehnoloogia seisukohast, nagu ka muudesse jätkusuutlikku kasvumudelit soosivatesse valdkondadesse; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu kõrge töötuse määraga ja allpool vaesuspiiri asetseva keskmise kuusissetulekuga liikmesriikidele;

| 62. | rõhutab, kui oluline on erinevate Euroopa fondide koostoime ning detsentraliseeritus nende fondide kasutamisel, et vastata tööturu nõudmistele; on seisukohal, et üksikisikutele ja ettevõtjatele tuleb täiendkoolitusse investeerimiseks pakkuda asjakohaseid stiimuleid; rõhutab sellega seoses ühtekuuluvuspoliitika panust ressursitõhusa Euroopa juhtalgatusse, ja nõuab, et võetaks arvesse selle potentsiaali jätkusuutliku majanduskasvu edendamisel; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, kui oluline on erinevate Euroopa fondide koostoime ning detsentraliseeritus nende fondide kasutamisel, et vastata tööturu nõudmistele; on seisukohal, et üksikisikutele ja ettevõtjatele tuleb täiendkoolitusse investeerimiseks pakkuda asjakohaseid stiimuleid; rõhutab sellega seoses ühtekuuluvuspoliitika panust ressursitõhusa Euroopa juhtalgatusse, ja nõuab, et võetaks arvesse selle potentsiaali jätkusuutliku majanduskasvu edendamisel;

| 63. | nõustub, et tuleks parandada ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) mõju ning suunata selleks rahalised vahendid väiksemasse hulka eelisvaldkondadesse, muuta rangemaks institutsionaalsete reformide jaoks vajalikud tingimused, tugevdada partnerluspõhimõtet, seada selged ja mõõdetavad eesmärgid ning võtta kasutusele komisjoni ja liikmesriikide vahelised investeerimislepingud arengu ja koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

nõustub, et tuleks parandada ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) mõju ning suunata selleks rahalised vahendid väiksemasse hulka eelisvaldkondadesse, muuta rangemaks institutsionaalsete reformide jaoks vajalikud tingimused, tugevdada partnerluspõhimõtet, seada selged ja mõõdetavad eesmärgid ning võtta kasutusele komisjoni ja liikmesriikide vahelised investeerimislepingud arengu ja koostöö valdkonnas;

| 64. | palub komisjonil vaadata läbi olemasolev ELi ettevõtete otsetoetuste kavade raamistik ning uurida võimalusi toetustest suurema osa eraldamiseks ettevõtetes töökohtade loomiseks, töötajate oskuste arendamiseks ning täiendavate koolitusprogrammide rakendamiseks; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil vaadata läbi olemasolev ELi ettevõtete otsetoetuste kavade raamistik ning uurida võimalusi toetustest suurema osa eraldamiseks ettevõtetes töökohtade loomiseks, töötajate oskuste arendamiseks ning täiendavate koolitusprogrammide rakendamiseks;

Tööjõuturu toimimise parandamine

| 65. | märgib, et turvalise paindlikkuse poliitika on seatud uute oskuste ja töökohtade tegevuskava keskmesse, ning jagab komisjoni hinnangut, et kriis on pannud riikide turvalise paindlikkuse korralduse tõsiselt proovile, muu hulgas seal, kus tööturul on kasutusele võetud välise paindlikkuse meetmeid ilma vajaliku sotsiaalkindlustussüsteemide tugevdamiseta; rõhutab siiski vajadust jätkata tööturu reformidega, ohustamata edukaid poliitilisi meetmeid ning riikide valitsuste ja sotsiaalpartnerite vahelist konsensust ja usaldust; rõhutab, et turvalise paindlikkuse poliitika tuleb kohandada sotsiaalsete tingimuste, riikliku tööturu konkreetse struktuuri, samuti tööandjate ja töötajate huvidega; |
| --- | --- |

65.

märgib, et turvalise paindlikkuse poliitika on seatud uute oskuste ja töökohtade tegevuskava keskmesse, ning jagab komisjoni hinnangut, et kriis on pannud riikide turvalise paindlikkuse korralduse tõsiselt proovile, muu hulgas seal, kus tööturul on kasutusele võetud välise paindlikkuse meetmeid ilma vajaliku sotsiaalkindlustussüsteemide tugevdamiseta; rõhutab siiski vajadust jätkata tööturu reformidega, ohustamata edukaid poliitilisi meetmeid ning riikide valitsuste ja sotsiaalpartnerite vahelist konsensust ja usaldust; rõhutab, et turvalise paindlikkuse poliitika tuleb kohandada sotsiaalsete tingimuste, riikliku tööturu konkreetse struktuuri, samuti tööandjate ja töötajate huvidega;

| 66. | rõhutab siiski, et ainuüksi turvaline paindlikkus ei saa kriisi lahendada, ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles jätkama vajalikke tööturu reforme, pöörates erilist tähelepanu haavatavatest ja ebasoodsas olukorras olevatest elanikkonnarühmadest pärinevate töötajate tööturule kaasamisele; soovitab sellega seoses kasutusele võtta alt üles lähenemisviisi, mis hõlbustaks kõikide poliitilise ja sotsiaalvaldkonna juhtimise tasandite dialoogi ja kaasamist; |
| --- | --- |

66.

rõhutab siiski, et ainuüksi turvaline paindlikkus ei saa kriisi lahendada, ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles jätkama vajalikke tööturu reforme, pöörates erilist tähelepanu haavatavatest ja ebasoodsas olukorras olevatest elanikkonnarühmadest pärinevate töötajate tööturule kaasamisele; soovitab sellega seoses kasutusele võtta alt üles lähenemisviisi, mis hõlbustaks kõikide poliitilise ja sotsiaalvaldkonna juhtimise tasandite dialoogi ja kaasamist;

| 67. | on veendunud, et sotsiaalsete ja majanduslike muutuste uue hoo tõukel tuleks uuesti läbi vaadata turvalise paindlikkuse neli koostisosa – paindlikud ja usaldusväärsed lepingutingimused, aktiivne tööturupoliitika, elukestev õpe ja kaasaegsed sotsiaalkindlustussüsteemid – ning nendevaheline tasakaal ja seda tasakaalu kindlustada, et vastata kaasaegsel tööturul osalevate töötajate ja ettevõtete vajadustele, luua inimväärseid töökohti ning tagada töötajate tööalane konkurentsivõime, piisav sotsiaalkaitse ja sama töö eest võrdse palga maksmise põhimõttest kinnipidamine soolist võrdõiguslikkust silmas pidades; peab tööturuasutuste tugevdamist hädavajalikuks kogu protsessi vältel, et tagada töötajatele parim valik töökoha, ameti, valdkonna või hõiveseisundi vahetamisel; on lisaks seisukohal, et sotsiaalse dialoogi raames tuleks läbivaatamisse kaasata sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

67.

on veendunud, et sotsiaalsete ja majanduslike muutuste uue hoo tõukel tuleks uuesti läbi vaadata turvalise paindlikkuse neli koostisosa – paindlikud ja usaldusväärsed lepingutingimused, aktiivne tööturupoliitika, elukestev õpe ja kaasaegsed sotsiaalkindlustussüsteemid – ning nendevaheline tasakaal ja seda tasakaalu kindlustada, et vastata kaasaegsel tööturul osalevate töötajate ja ettevõtete vajadustele, luua inimväärseid töökohti ning tagada töötajate tööalane konkurentsivõime, piisav sotsiaalkaitse ja sama töö eest võrdse palga maksmise põhimõttest kinnipidamine soolist võrdõiguslikkust silmas pidades; peab tööturuasutuste tugevdamist hädavajalikuks kogu protsessi vältel, et tagada töötajatele parim valik töökoha, ameti, valdkonna või hõiveseisundi vahetamisel; on lisaks seisukohal, et sotsiaalse dialoogi raames tuleks läbivaatamisse kaasata sotsiaalpartnerid;

| 68. | kutsub komisjoni üles vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 152 tunnustama ja edendama liidu tasandil igas tööstussektoris tööturu osaliste rolli, austades samas nende sõltumatust; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni üles vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 152 tunnustama ja edendama liidu tasandil igas tööstussektoris tööturu osaliste rolli, austades samas nende sõltumatust;

| 69. | toetab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 155 tööturu osaliste dialoogi ning julgustab neid asuma lepingulistesse suhetesse, sealhulgas sõlmima kokkuleppeid; soovitab, et liidu tasandil sõlmitud kokkulepete rakendamisel kasutaksid kõigi tööstussektorite tööturu osalised ELi toimimise lepingu artiklis 153 käsitletud küsimustes lepingu artikli 155 lõikes 2 sätestatud menetlust; |
| --- | --- |

69.

toetab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 155 tööturu osaliste dialoogi ning julgustab neid asuma lepingulistesse suhetesse, sealhulgas sõlmima kokkuleppeid; soovitab, et liidu tasandil sõlmitud kokkulepete rakendamisel kasutaksid kõigi tööstussektorite tööturu osalised ELi toimimise lepingu artiklis 153 käsitletud küsimustes lepingu artikli 155 lõikes 2 sätestatud menetlust;

| 70. | julgustab liikmesriike edendama kaugtööd, see tähendab kõiki töö- või töökorralduse vorme, mis on võimalikud väljaspool klassikalist tööaja ja töökoha määratlust, teenuse pakkumise või töösuhte raames, kasutades sidevahendeid ja internetti; |
| --- | --- |

70.

julgustab liikmesriike edendama kaugtööd, see tähendab kõiki töö- või töökorralduse vorme, mis on võimalikud väljaspool klassikalist tööaja ja töökoha määratlust, teenuse pakkumise või töösuhte raames, kasutades sidevahendeid ja internetti;

Kaasava tööturu edendamine

| 71. | rõhutab, et selleks, et väljuda majanduskriisist tugevamana, saada konkurentsivõimelisemaks ja ühtsemaks, suurendada majanduskasvu ja tööhõivet ning kindlustada sotsiaalkindlustussüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus, peab Euroopa oma tööjõupotentsiaali kõikides vanuserühmades paremini ära kasutama, parandama nii tööturu toimimist kui ka sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalkaitset ning tõstma tööjõu kvalifikatsiooni ja oskuste taset; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et selleks, et väljuda majanduskriisist tugevamana, saada konkurentsivõimelisemaks ja ühtsemaks, suurendada majanduskasvu ja tööhõivet ning kindlustada sotsiaalkindlustussüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus, peab Euroopa oma tööjõupotentsiaali kõikides vanuserühmades paremini ära kasutama, parandama nii tööturu toimimist kui ka sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalkaitset ning tõstma tööjõu kvalifikatsiooni ja oskuste taset;

| 72. | rõhutab sellega seoses, et tööturu killustatuse vähendamine tuleb saavutada töötajatele piisava turvalisuse võimaldamise ja tööturule kaasamise parandamise kaudu, et suurendada eri lepingute alusel töötavate töötajate, eriti ebasoodsaimas olukorras olevate ja haavatavatesse elanikkonnarühmadesse kuuluvate töötajate võimalusi tööturule pääseda ja seal edukas olla; |
| --- | --- |

72.

rõhutab sellega seoses, et tööturu killustatuse vähendamine tuleb saavutada töötajatele piisava turvalisuse võimaldamise ja tööturule kaasamise parandamise kaudu, et suurendada eri lepingute alusel töötavate töötajate, eriti ebasoodsaimas olukorras olevate ja haavatavatesse elanikkonnarühmadesse kuuluvate töötajate võimalusi tööturule pääseda ja seal edukas olla;

| 73. | rõhutab, et oluline on puudega inimeste õiguste arvessevõtmine tegevuskava rakendamisel ning kõigis Euroopa 2020. aasta strateegia aspektides; kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et edendada universaalse disaini põhimõtetele vastavate kaupade ja teenuste arendamist ja neile juurdepääsu, nagu on sätestatud ÜRO puudega inimeste õiguste konventsioonis, ja sealhulgas parimate tavade jagamist; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et oluline on puudega inimeste õiguste arvessevõtmine tegevuskava rakendamisel ning kõigis Euroopa 2020. aasta strateegia aspektides; kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et edendada universaalse disaini põhimõtetele vastavate kaupade ja teenuste arendamist ja neile juurdepääsu, nagu on sätestatud ÜRO puudega inimeste õiguste konventsioonis, ja sealhulgas parimate tavade jagamist;

| 74. | rõhutab, et palku tõstetakse mõnes liikmesriigis tootlikkusega võrreldes vähem, ning märgib murelikkusega, et kasvab vaeste töötajate osakaal, kes isegi palka saades ei suuda ületada vaesusläve, peab seega esmatähtsaks teatavat sekkumist, et sellest olukorrast välja tulla; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et palku tõstetakse mõnes liikmesriigis tootlikkusega võrreldes vähem, ning märgib murelikkusega, et kasvab vaeste töötajate osakaal, kes isegi palka saades ei suuda ületada vaesusläve, peab seega esmatähtsaks teatavat sekkumist, et sellest olukorrast välja tulla;

| 75. | rõhutab, et esmajärjekorras tuleb lahendada noorte tööpuuduse küsimus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama jõupingutusi noorte tööturule integreerumise toetuseks, kaasa arvatud stiimulite pakkumine noortele ja tööandjatele ning praktika- ja väljaõppemehhanismide väljatöötamine; toonitab sellega seoses, et äärmiselt tähtis on koolist tööle ülemineku hõlbustamine, personaalne nõustamine ja tugi ning praktiliste oskuste omandamise ja nende ajakohastamise võimaluste pakkumine vastavalt tööturu vajadustele; rõhutab, et kõnealune juhtalgatus tuleb tihedalt siduda juhtalgatusega „Noorte liikuvus“; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et esmajärjekorras tuleb lahendada noorte tööpuuduse küsimus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama jõupingutusi noorte tööturule integreerumise toetuseks, kaasa arvatud stiimulite pakkumine noortele ja tööandjatele ning praktika- ja väljaõppemehhanismide väljatöötamine; toonitab sellega seoses, et äärmiselt tähtis on koolist tööle ülemineku hõlbustamine, personaalne nõustamine ja tugi ning praktiliste oskuste omandamise ja nende ajakohastamise võimaluste pakkumine vastavalt tööturu vajadustele; rõhutab, et kõnealune juhtalgatus tuleb tihedalt siduda juhtalgatusega „Noorte liikuvus“;

| 76. | rõhutab, et tähtis on luua sobivad tingimused, et eakamatel töötajatel oleks võimalik jääda kauemaks tööturule, arvestada tööhõive kontekstis põlvkondadevahelist solidaarsust ja koostööd, viia ellu pikaajalisemat tööhõivet edendavad algatused, näiteks töökoha jagamine, oskuste ja karjääri ümberhindamine, töötajate vabatahtlik tegevus ja järkjärguline pensionilejäämine, sealhulgas vabakutselistele; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et tähtis on luua sobivad tingimused, et eakamatel töötajatel oleks võimalik jääda kauemaks tööturule, arvestada tööhõive kontekstis põlvkondadevahelist solidaarsust ja koostööd, viia ellu pikaajalisemat tööhõivet edendavad algatused, näiteks töökoha jagamine, oskuste ja karjääri ümberhindamine, töötajate vabatahtlik tegevus ja järkjärguline pensionilejäämine, sealhulgas vabakutselistele;

| 77. | palub liikmesriikidel Euroopa elanikkonna vananemist silmas pidades koostada vahendite kogumi eakamate inimeste tööturule juurdepääsu hõlbustamiseks ning nõuab aktiivsena ja tervena vananemist käsitlevat Euroopa innovatsioonialast partnerlust arvestades, et edendataks ja toetataks laialdaselt eakamate inimeste juhendamist ja tegevusse suunamist ning loodaks stiimulid tööandjatele, kuivõrd eakatest töötajatest huvitutakse ettevõtluses vähem; rõhutab, kui oluline on see, et need inimesed saaksid täiendkoolitust ja omandaksid uusi kutseoskusi, mille abil neil oleks võimalik tööturule naasta; rõhutab sellega seoses, kui oluline on ära kasutada eakamate inimeste teadmisi ja kogemusi, näiteks juhendamisprojektide kaudu; |
| --- | --- |

77.

palub liikmesriikidel Euroopa elanikkonna vananemist silmas pidades koostada vahendite kogumi eakamate inimeste tööturule juurdepääsu hõlbustamiseks ning nõuab aktiivsena ja tervena vananemist käsitlevat Euroopa innovatsioonialast partnerlust arvestades, et edendataks ja toetataks laialdaselt eakamate inimeste juhendamist ja tegevusse suunamist ning loodaks stiimulid tööandjatele, kuivõrd eakatest töötajatest huvitutakse ettevõtluses vähem; rõhutab, kui oluline on see, et need inimesed saaksid täiendkoolitust ja omandaksid uusi kutseoskusi, mille abil neil oleks võimalik tööturule naasta; rõhutab sellega seoses, kui oluline on ära kasutada eakamate inimeste teadmisi ja kogemusi, näiteks juhendamisprojektide kaudu;

| 78. | kasvava tööpuuduse tõttu kutsub liikmesriike üles kaasajastama ja tugevdama riiklikke tööturuasutusi, et need võiksid senisest enam pakkuda kogu karjääri hõlmavaid teenuseid nii töötajatele kui ka tööandjatele; on veendunud, et riiklikud tööturuasutused võiksid pakkuda oskuste hindamise ja profiili koostamise võimalust ning individuaalset karjäärinõustamist ja konsultatsiooniteenuseid tihedas koostöös kohalike tööandjatega, ning jagada teavet ettevõtlusvõimaluste ja koolitus- ja ümberõppeprogrammide valiku kohta; |
| --- | --- |

78.

kasvava tööpuuduse tõttu kutsub liikmesriike üles kaasajastama ja tugevdama riiklikke tööturuasutusi, et need võiksid senisest enam pakkuda kogu karjääri hõlmavaid teenuseid nii töötajatele kui ka tööandjatele; on veendunud, et riiklikud tööturuasutused võiksid pakkuda oskuste hindamise ja profiili koostamise võimalust ning individuaalset karjäärinõustamist ja konsultatsiooniteenuseid tihedas koostöös kohalike tööandjatega, ning jagada teavet ettevõtlusvõimaluste ja koolitus- ja ümberõppeprogrammide valiku kohta;

| 79. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ametlikult sotsiaalmajanduse panust, mis annab ELis 10 % töökohtadest ning täidab olulist rolli ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamises; peab vajalikuks tõhustada sotsiaalmajanduse arendamist, et aidata kaasa sotsiaalselt kaasava jõukuse loomisele ja kaasavate tööturgude väljakujundamisele, säilitada kriisis ja/või sulgemisohus olevates sektorites ja ettevõtetes töökohti, muuta töökohad stabiilsemaks, säilitada oskusi ja leida töövõimalusi eriti ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele; |
| --- | --- |

79.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ametlikult sotsiaalmajanduse panust, mis annab ELis 10 % töökohtadest ning täidab olulist rolli ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamises; peab vajalikuks tõhustada sotsiaalmajanduse arendamist, et aidata kaasa sotsiaalselt kaasava jõukuse loomisele ja kaasavate tööturgude väljakujundamisele, säilitada kriisis ja/või sulgemisohus olevates sektorites ja ettevõtetes töökohti, muuta töökohad stabiilsemaks, säilitada oskusi ja leida töövõimalusi eriti ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele;

| 80. | rõhutab, et soolist võrdõiguslikkust ning töö, pere ja eraelu ühitamist edendav parem ja tugevam ELi poliitika peaks suurendama naiste ja meeste aktiivset osalemist tööturul; rõhutab vajadust tagada naistele võimalus tööturule siseneda, sinna naasta ja seal edasi liikuda, pidades eelkõige silmas naisi, kellel tekib raskusi pärast rasedus- ja sünnitus- või lapsehoolduspuhkust tööle tagasi pöördumisel; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et soolist võrdõiguslikkust ning töö, pere ja eraelu ühitamist edendav parem ja tugevam ELi poliitika peaks suurendama naiste ja meeste aktiivset osalemist tööturul; rõhutab vajadust tagada naistele võimalus tööturule siseneda, sinna naasta ja seal edasi liikuda, pidades eelkõige silmas naisi, kellel tekib raskusi pärast rasedus- ja sünnitus- või lapsehoolduspuhkust tööle tagasi pöördumisel;

| 81. | on seisukohal, et on vaja teha jõupingutusi tütarlaste hulgas tehnika- ja inseneriõpingute (matemaatika, informaatika, loodusteadused ja tehnoloogia) propageerimiseks ning võidelda sooliste stereotüüpide ja naiste ametialase segregatsiooni vastu hariduses ja tööturul; kutsub liikmesriike üles võtma sihipäraseid meetmeid, et suurendada ettevõtete juhtkonda kuuluvate ja muudel juhtivatel ametikohtadel töötavate naiste arvu; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et on vaja teha jõupingutusi tütarlaste hulgas tehnika- ja inseneriõpingute (matemaatika, informaatika, loodusteadused ja tehnoloogia) propageerimiseks ning võidelda sooliste stereotüüpide ja naiste ametialase segregatsiooni vastu hariduses ja tööturul; kutsub liikmesriike üles võtma sihipäraseid meetmeid, et suurendada ettevõtete juhtkonda kuuluvate ja muudel juhtivatel ametikohtadel töötavate naiste arvu;

| 82. | on seisukohal, et ELi diskrimineerimisvastased õigusaktid on tõstnud märkimisväärselt kaitse taset kogu ELis; usub siiski, et palju on veel teha eri rühmade töö-, koolitus- ja kutsealase diskrimineerimise, sealhulgas mitmekordse diskrimineerimise vastu võitlemisel, mille eesmärk on saavutada võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine; on seisukohal, et naiste aktiivsemat osalemist tööturul tuleks soodustada ka sihipärase sotsiaalkaitsepoliitika abil, mis on suunatud laste ja perekonna eest hoolitsemisele, rakendades soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise programme ja võttes kasutusele meetmeid, mis soodustavad naiste ja meeste vabatahtlikku värbamist ebatraditsioonilistele ametikohtadele, pöörates eriti tähelepanu sektoritele, kus traditsiooniliselt töötavad põhiliselt mehed; |
| --- | --- |

82.

on seisukohal, et ELi diskrimineerimisvastased õigusaktid on tõstnud märkimisväärselt kaitse taset kogu ELis; usub siiski, et palju on veel teha eri rühmade töö-, koolitus- ja kutsealase diskrimineerimise, sealhulgas mitmekordse diskrimineerimise vastu võitlemisel, mille eesmärk on saavutada võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine; on seisukohal, et naiste aktiivsemat osalemist tööturul tuleks soodustada ka sihipärase sotsiaalkaitsepoliitika abil, mis on suunatud laste ja perekonna eest hoolitsemisele, rakendades soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise programme ja võttes kasutusele meetmeid, mis soodustavad naiste ja meeste vabatahtlikku värbamist ebatraditsioonilistele ametikohtadele, pöörates eriti tähelepanu sektoritele, kus traditsiooniliselt töötavad põhiliselt mehed;

| 83. | juhib inimõiguste mõõtme kõrval tähelepanu diskrimineerimisvastase võitluse majanduslikele argumentidele; kutsub liikmesriike üles tegema kõik vajalik, et jõuda kiiresti kokkuleppele ja võtta vastu nõukogu direktiivi ettepanek, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet, sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; kutsub komisjoni jätkama toetust nõukogu sees tehniliste raskuste ületamisele, et jõuda kokkuleppele, kuna tugev diskrimineerimisvastane ELi poliitika tugevdab ELi 2020. aasta strateegiat; |
| --- | --- |

83.

juhib inimõiguste mõõtme kõrval tähelepanu diskrimineerimisvastase võitluse majanduslikele argumentidele; kutsub liikmesriike üles tegema kõik vajalik, et jõuda kiiresti kokkuleppele ja võtta vastu nõukogu direktiivi ettepanek, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet, sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; kutsub komisjoni jätkama toetust nõukogu sees tehniliste raskuste ületamisele, et jõuda kokkuleppele, kuna tugev diskrimineerimisvastane ELi poliitika tugevdab ELi 2020. aasta strateegiat;

| 84. | rõhutab, et muutuvas majandusruumis naistöötajate kvalifikatsiooni ja oskuste säilitamiseks ning tööle tagasi pöördumise kergendamiseks on oluline kaasata ka lapsehoolduspuhkusel olevaid töötajaid tööandja korraldavatele koolitustele; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et muutuvas majandusruumis naistöötajate kvalifikatsiooni ja oskuste säilitamiseks ning tööle tagasi pöördumise kergendamiseks on oluline kaasata ka lapsehoolduspuhkusel olevaid töötajaid tööandja korraldavatele koolitustele;

| 85. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama töö- ja pereelu ühitamise meetmeid ning investeerima naiste tööturul osalemisse mitmekesisuse haldamise edendamise, naiste kutsealase ergutamise ja paindlikumate töötingimustega uute töökohtade loomise toetamise abil; |
| --- | --- |

85.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama töö- ja pereelu ühitamise meetmeid ning investeerima naiste tööturul osalemisse mitmekesisuse haldamise edendamise, naiste kutsealase ergutamise ja paindlikumate töötingimustega uute töökohtade loomise toetamise abil;

| 86. | rõhutab, et uute töökohtadega peavad kaasnema uued töökorraldusmeetodid, mis võimaldavad ülalpeetavate lastega töötajatele alternatiivseid tööaegu, vähendatud tööaega või kaugtööd; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et uute töökohtadega peavad kaasnema uued töökorraldusmeetodid, mis võimaldavad ülalpeetavate lastega töötajatele alternatiivseid tööaegu, vähendatud tööaega või kaugtööd;

| 87. | märgib, et võimalusi naiste tööhõive määra tõstmiseks pakuvad lisaks tervise- ja sotsiaalvaldkonnale ka sisekaitse, logistika (sh. transport), äriteenuste – näiteks kindlustus ja nõustamine – ning ökoloogia valdkond ja püsivad töökohad; |
| --- | --- |

87.

märgib, et võimalusi naiste tööhõive määra tõstmiseks pakuvad lisaks tervise- ja sotsiaalvaldkonnale ka sisekaitse, logistika (sh. transport), äriteenuste – näiteks kindlustus ja nõustamine – ning ökoloogia valdkond ja püsivad töökohad;

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja välja arendama eriprogramme, mis panustaksid naiste töölevõtmisse tehnilistel erialadel, toetuste kaudu noortele üliõpilastele, järgides mõnes liikmesriigis kehtivate parimate tavade eeskuju, nagu programm „Excellentia” Austrias, millega suudeti kahekordistada teadus- ja tehnikaala naisõppejõudude arvu, ning hõlbustaksid naiste juhitavate kvaliteetsete teaduskeskuste loomist; |
| --- | --- |

88.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja välja arendama eriprogramme, mis panustaksid naiste töölevõtmisse tehnilistel erialadel, toetuste kaudu noortele üliõpilastele, järgides mõnes liikmesriigis kehtivate parimate tavade eeskuju, nagu programm „Excellentia” Austrias, millega suudeti kahekordistada teadus- ja tehnikaala naisõppejõudude arvu, ning hõlbustaksid naiste juhitavate kvaliteetsete teaduskeskuste loomist;

| 89. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama era- ja avalikku sektorit võtma kõiki võimalikke ja vajalikke meetmeid meeste ja naiste palgaerinevuste ja suure ebavõrdsuse kaotamiseks töö saamisel, tasustamisel, karjäärivõimalustes, osalemisel ja juhtimisel eesmärgiga suurendada naiste osalemist tööturul; rõhutab sellega seoses läbipaistvuse tähtsust parema statistika kujul ja „võrdväärse töö” kasutatava määratluse olulisust; kiidab heaks komisjoni avaldused nende isikute pensionisüsteemi läbivaatamise kohta, kellel on pensionikogumismaksetes erinevusi töötuse, haiguse või hoolduskohustustega seotud perioodide tõttu, mis puudutab peamiselt naisi; |
| --- | --- |

89.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama era- ja avalikku sektorit võtma kõiki võimalikke ja vajalikke meetmeid meeste ja naiste palgaerinevuste ja suure ebavõrdsuse kaotamiseks töö saamisel, tasustamisel, karjäärivõimalustes, osalemisel ja juhtimisel eesmärgiga suurendada naiste osalemist tööturul; rõhutab sellega seoses läbipaistvuse tähtsust parema statistika kujul ja „võrdväärse töö” kasutatava määratluse olulisust; kiidab heaks komisjoni avaldused nende isikute pensionisüsteemi läbivaatamise kohta, kellel on pensionikogumismaksetes erinevusi töötuse, haiguse või hoolduskohustustega seotud perioodide tõttu, mis puudutab peamiselt naisi;

Töökohtade kvaliteedi ja töötingimuste parandamine

| 90. | on seisukohal, et täieliku tööhõive eesmärgi poole püüdlemist peavad täiendama suuremad jõupingutused kõigi töötajate töökohtade kvaliteedi ning töö- ja elutingimuste, sealhulgas töötervishoiu ja -ohutuse ning soolise võrdõiguslikkuse olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

90.

on seisukohal, et täieliku tööhõive eesmärgi poole püüdlemist peavad täiendama suuremad jõupingutused kõigi töötajate töökohtade kvaliteedi ning töö- ja elutingimuste, sealhulgas töötervishoiu ja -ohutuse ning soolise võrdõiguslikkuse olukorra parandamiseks;

| 91. | on seisukohal, et töökoha kvaliteeti tuleb käsitleda mitmemõõtmelisena, nii et see hõlmaks nii töösuhteid kui ka tööd ennast; palub komisjonil suurendada jõupingutusi töökoha kvaliteedi ELi määratluse ja ühiste näitajate läbivaatamiseks, et muuta need liikmesriikide poliitika hindamisel ja võrdlusuuringutes paremini toimivaks; on arvamusel, et sotsiaaldialoogil on tähtis roll inimväärse töö, kvaliteetse tööhõive ja piisava sotsiaalkaitse edendamisel, ning palub seega tööstussuhete valdkonna peamistel sidusrühmadel ELi tasandil püüda selles valdkonnas välja kujundada ühine Euroopa lähenemisviis ja osaleda aktiivselt töökoha kvaliteedi määratluse ja näitajate läbivaatamisel; |
| --- | --- |

91.

on seisukohal, et töökoha kvaliteeti tuleb käsitleda mitmemõõtmelisena, nii et see hõlmaks nii töösuhteid kui ka tööd ennast; palub komisjonil suurendada jõupingutusi töökoha kvaliteedi ELi määratluse ja ühiste näitajate läbivaatamiseks, et muuta need liikmesriikide poliitika hindamisel ja võrdlusuuringutes paremini toimivaks; on arvamusel, et sotsiaaldialoogil on tähtis roll inimväärse töö, kvaliteetse tööhõive ja piisava sotsiaalkaitse edendamisel, ning palub seega tööstussuhete valdkonna peamistel sidusrühmadel ELi tasandil püüda selles valdkonnas välja kujundada ühine Euroopa lähenemisviis ja osaleda aktiivselt töökoha kvaliteedi määratluse ja näitajate läbivaatamisel;

| 92. | on seisukohal, et töökoha juurdepääsetavus, iseäranis seoses ehitusliku keskkonna ja infotehnoloogiaga, on oluline töötingimus ning üks neist, mis on eluliselt tähtis puudega inimeste tööalaseks integreerimiseks; |
| --- | --- |

92.

on seisukohal, et töökoha juurdepääsetavus, iseäranis seoses ehitusliku keskkonna ja infotehnoloogiaga, on oluline töötingimus ning üks neist, mis on eluliselt tähtis puudega inimeste tööalaseks integreerimiseks;

| 93. | pooldab komisjoni ettepanekut tervishoiu ja ohutuse õigusaktide läbivaatamise kohta ja hoiatab, et ebakindel töökeskkond, pidev töövahetus ja üha suurem stress mõjuvad negatiivselt töötaja füüsilisele ja vaimsele tervisele; palub komisjonil käsitleda tööga seotud ohtudele ja haigustele piisava tähelepanu pööramata jätmise probleemi; |
| --- | --- |

93.

pooldab komisjoni ettepanekut tervishoiu ja ohutuse õigusaktide läbivaatamise kohta ja hoiatab, et ebakindel töökeskkond, pidev töövahetus ja üha suurem stress mõjuvad negatiivselt töötaja füüsilisele ja vaimsele tervisele; palub komisjonil käsitleda tööga seotud ohtudele ja haigustele piisava tähelepanu pööramata jätmise probleemi;

| 94. | rõhutab, kui tähtis on ühendada sidusrühmade pingutused töökohtade kvaliteedi parandamiseks ning sobivate poliitikavahendite kasutamiseks, kaasa arvatud seadusandlus, poliitika kooskõlastamine, heade tavade vahetamine ja sotsiaalpartnerite autonoomsed lepingud; |
| --- | --- |

94.

rõhutab, kui tähtis on ühendada sidusrühmade pingutused töökohtade kvaliteedi parandamiseks ning sobivate poliitikavahendite kasutamiseks, kaasa arvatud seadusandlus, poliitika kooskõlastamine, heade tavade vahetamine ja sotsiaalpartnerite autonoomsed lepingud;

| 95. | on seisukohal, et töökohtade kvaliteeti mõjutab märkimisväärselt ametiga seotud haigestumiste suur arv ja kasvav suhe, iseäranis luustiku ja lihaskonna haiguste levik, ning seetõttu tuleb teha edasi jõupingutusi selle vähendamiseks, et muuta vananev elanikkond jätkusuutlikumaks; |
| --- | --- |

95.

on seisukohal, et töökohtade kvaliteeti mõjutab märkimisväärselt ametiga seotud haigestumiste suur arv ja kasvav suhe, iseäranis luustiku ja lihaskonna haiguste levik, ning seetõttu tuleb teha edasi jõupingutusi selle vähendamiseks, et muuta vananev elanikkond jätkusuutlikumaks;

| 96. | on seisukohal, et tööhõive kvaliteedi ning seega ka töökoha kvaliteedi mõiste keskmes peavad olema töötajate õigused ja sotsiaalpartnerite, nimelt töötajate ja tööandjate dialoog ning piisav sotsiaalkaitse, mis väldib töötavate inimeste elamist vaesuses; |
| --- | --- |

96.

on seisukohal, et tööhõive kvaliteedi ning seega ka töökoha kvaliteedi mõiste keskmes peavad olema töötajate õigused ja sotsiaalpartnerite, nimelt töötajate ja tööandjate dialoog ning piisav sotsiaalkaitse, mis väldib töötavate inimeste elamist vaesuses;

| 97. | ergutab komisjoni õigusloome ettevalmistustööd lõpule viima ning esitama tegevuskavas kavandatud seadusandlikke ettepanekuid, võttes täielikult arvesse majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise tulemusi ning austades sotsiaalpartnerite sõltumatust; kiidab heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi töökohtade kvaliteeti ja töötingimusi käsitlev seadusandlus, muutusi nõuetekohaselt arvesse võttes; |
| --- | --- |

97.

ergutab komisjoni õigusloome ettevalmistustööd lõpule viima ning esitama tegevuskavas kavandatud seadusandlikke ettepanekuid, võttes täielikult arvesse majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise tulemusi ning austades sotsiaalpartnerite sõltumatust; kiidab heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi töökohtade kvaliteeti ja töötingimusi käsitlev seadusandlus, muutusi nõuetekohaselt arvesse võttes;

| 98. | rõhutab, et tööhõive valdkonnas seatud eesmärke ja strateegiaid nende saavutamiseks tuleb jälgida ja kooskõlastada teiste valdkondade eesmärkide ja strateegiatega, näiteks riigi rahanduse valdkonna ja asjakohase innovatsioonipoliitikaga; |
| --- | --- |

98.

rõhutab, et tööhõive valdkonnas seatud eesmärke ja strateegiaid nende saavutamiseks tuleb jälgida ja kooskõlastada teiste valdkondade eesmärkide ja strateegiatega, näiteks riigi rahanduse valdkonna ja asjakohase innovatsioonipoliitikaga;

*

* *

| 99. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

99.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 308E, 20.10.2011, lk 116.

(2)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0262.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0263.

(5)  ELT C 308E, 20.10.2011, lk 6.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0455.

(7)  Komisjoni pressiteade IP/10/1673.

(8)  Cedefop publications, ISBN 978-92-896-0536-6.

(9)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(10)  ELT C 212E, 5.8.2010, lk 23.

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/103

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Ombudsmani aastaaruanne 2010

P7_TA(2011)0467

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2010. aasta tegevuse aruande kohta (2011/2106(INI))

2013/C 131 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2010. aasta tegevuse aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2010. aasta tegevuse aruannet;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 kolmandat lõiku, artiklit 228 ja artiklit 298; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 kolmandat lõiku, artiklit 228 ja artiklit 298;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 41 ja 43; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 41 ja 43;

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta resolutsiooni (1) Euroopa Parlamendi otsuse vastuvõtmise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani kohustuste täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta resolutsiooni (1) Euroopa Parlamendi otsuse vastuvõtmise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani kohustuste täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet;

| — | võttes arvesse 1. jaanuari 2009. aasta ombudsmani põhikirja rakendussätteid (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. jaanuari 2009. aasta ombudsmani põhikirja rakendussätteid (2);

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 teist ja kolmandat lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 teist ja kolmandat lauset;

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0285/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0285/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2010. aasta tegevuse aruanne esitati 10. mail 2011. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ning ombudsman Nikiforos Diamandouros tutvustas 23. mail 2011. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2010. aasta tegevuse aruanne esitati 10. mail 2011. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ning ombudsman Nikiforos Diamandouros tutvustas 23. mail 2011. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklile 24 on „igal liidu kodanikul [...] õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklile 24 on „igal liidu kodanikul [...] õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228”;

| C. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”;

| D. | arvestades, et ühine välispoliitika, julgeolekupoliitika ja Euroopa Ülemkogu vastutusalad kuuluvad ombudsmani pädevusse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühine välispoliitika, julgeolekupoliitika ja Euroopa Ülemkogu vastutusalad kuuluvad ombudsmani pädevusse;

| E. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana”;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta on pärast Lissaboni lepingu jõustumist muutunud enamikus liikmesriikides õiguslikult siduvaks, mis annab Euroopa Ombudsmani otsustele täiendava legitiimsuse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta on pärast Lissaboni lepingu jõustumist muutunud enamikus liikmesriikides õiguslikult siduvaks, mis annab Euroopa Ombudsmani otsustele täiendava legitiimsuse;

| G. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine lõi õigusliku aluse niisuguste ELi institutsioonide, organite ja asutuste haldusmenetluse ühiseeskirjadele, keda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 298 kohaselt „abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus”, ning mõjutab Euroopa Ombudsmani tööd muu hulgas tänu Euroopa välisteenistuse loomisele ja asjaolule, et Euroopa Ülemkogust on saanud ELi institutsioon; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine lõi õigusliku aluse niisuguste ELi institutsioonide, organite ja asutuste haldusmenetluse ühiseeskirjadele, keda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 298 kohaselt „abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus”, ning mõjutab Euroopa Ombudsmani tööd muu hulgas tänu Euroopa välisteenistuse loomisele ja asjaolule, et Euroopa Ülemkogust on saanud ELi institutsioon;

| H. | arvestades, et haldusomavoli tähendab seda, et avalik asutus ei tegutse kooskõlas kõnealuse asutuse jaoks siduva eeskirja või põhimõttega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et haldusomavoli tähendab seda, et avalik asutus ei tegutse kooskõlas kõnealuse asutuse jaoks siduva eeskirja või põhimõttega;

| I. | arvestades, et 20. jaanuaril 2010 valis parlament täiskogu istungil Strasbourgis Nikiforos Diamandourose tagasi Euroopa Ombudsmaniks ja 25. oktoobril 2010 andis ta Luxembourgis Euroopa Kohtus ametivande; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 20. jaanuaril 2010 valis parlament täiskogu istungil Strasbourgis Nikiforos Diamandourose tagasi Euroopa Ombudsmaniks ja 25. oktoobril 2010 andis ta Luxembourgis Euroopa Kohtus ametivande;

| J. | arvestades, et 27. septembril 2010 tähistas Euroopa Ombudsmani institutsioon oma viieteistkümnendat aastapäeva; arvestades, et nende viieteistkümne aasta jooksul on ombudsman vastanud rohkem kui 36 000 kaebusele ja viinud läbi rohkem kui 3 800 võimaliku haldusomavoli uurimist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 27. septembril 2010 tähistas Euroopa Ombudsmani institutsioon oma viieteistkümnendat aastapäeva; arvestades, et nende viieteistkümne aasta jooksul on ombudsman vastanud rohkem kui 36 000 kaebusele ja viinud läbi rohkem kui 3 800 võimaliku haldusomavoli uurimist;

| K. | arvestades, et ombudsman kasutas oma institutsiooni viieteistkümnendat aastapäeva selleks, et algatada oma 2009–2014 ametiajaks uus strateegia; arvestades, et see strateegia keskendub sidusrühmade ärakuulamisele, tulemuste kiiremale saavutamisele, liidu halduskultuuri positiivsele mõjutamisele, sidusrühmadele ja avalikkusele õigeaegse ja kasuliku teabe andmisele ja olemasolevate ressursside kasutamise pidevale ümberhindamisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ombudsman kasutas oma institutsiooni viieteistkümnendat aastapäeva selleks, et algatada oma 2009–2014 ametiajaks uus strateegia; arvestades, et see strateegia keskendub sidusrühmade ärakuulamisele, tulemuste kiiremale saavutamisele, liidu halduskultuuri positiivsele mõjutamisele, sidusrühmadele ja avalikkusele õigeaegse ja kasuliku teabe andmisele ja olemasolevate ressursside kasutamise pidevale ümberhindamisele;

| L. | arvestades, et 2010. aastal esitati ombudsmanile 2 667 kaebust; arvestades, et võrreldes 2009. aastaga tähendab see kaebuste arvu vähenemist rohkem kui 400 võrra; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2010. aastal esitati ombudsmanile 2 667 kaebust; arvestades, et võrreldes 2009. aastaga tähendab see kaebuste arvu vähenemist rohkem kui 400 võrra;

| M. | arvestades, et 2010. aastal viis ombudsman lõpule 326 uurimist (2009. aastal 318), millest 323 põhinesid kaebustel; arvestades, et keskmiselt lühenes uurimise lõpuleviimisele kulunud aeg 13 kuult 2008. aastal 9 kuuni 2009. ja 2010. aastal; arvestades, et enamik uurimisi viidi lõpule ühe aasta jooksul (66 %) ja üle poolte (52 %) kolme kuu jooksul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2010. aastal viis ombudsman lõpule 326 uurimist (2009. aastal 318), millest 323 põhinesid kaebustel; arvestades, et keskmiselt lühenes uurimise lõpuleviimisele kulunud aeg 13 kuult 2008. aastal 9 kuuni 2009. ja 2010. aastal; arvestades, et enamik uurimisi viidi lõpule ühe aasta jooksul (66 %) ja üle poolte (52 %) kolme kuu jooksul;

| N. | arvestades, et ombudsman võib alustada omaalgatuslikke uurimisi, kui ta kavatseb volitamata isiku kaebuse alusel uurida võimalikku haldusomavoli juhtumit või kui mõnes institutsioonis näib olevat süsteemne probleem; arvestades, et 2010. aastal lõpetas ombudsman 3 ja alustas 6 omaalgatuslikku uurimist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ombudsman võib alustada omaalgatuslikke uurimisi, kui ta kavatseb volitamata isiku kaebuse alusel uurida võimalikku haldusomavoli juhtumit või kui mõnes institutsioonis näib olevat süsteemne probleem; arvestades, et 2010. aastal lõpetas ombudsman 3 ja alustas 6 omaalgatuslikku uurimist;

| O. | arvestades, et 2010. aastal alustatud uurimistest puudutasid 65 % Euroopa Komisjoni (2009. aastal 56 %), 10 % Euroopa Personalivaliku Ametit (EPSO), 7 % Euroopa Parlamenti, 2 % Euroopa Liidu Nõukogu ja 1 % Euroopa Liidu Kohut; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2010. aastal alustatud uurimistest puudutasid 65 % Euroopa Komisjoni (2009. aastal 56 %), 10 % Euroopa Personalivaliku Ametit (EPSO), 7 % Euroopa Parlamenti, 2 % Euroopa Liidu Nõukogu ja 1 % Euroopa Liidu Kohut;

| P. | arvestades, et enam kui pooltel 2010. aastal lõpetatud juhtumitest (55 %) nõustusid asjaomased institutsioonid sõbraliku lahendiga või lahendasid probleemi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et enam kui pooltel 2010. aastal lõpetatud juhtumitest (55 %) nõustusid asjaomased institutsioonid sõbraliku lahendiga või lahendasid probleemi;

| Q. | arvestades, et kui ombudsman avastab juhtumiga tegelemisel võimaluse halduse kvaliteeti parandada, võib ta esitada lisamärkuse; arvestades, et 2010. aastal esitas ombudsman 14 juhtumi puhul kodanikele osutatava teenuse kvaliteedi parandamiseks lisamärkuse (2009. aastal 28); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kui ombudsman avastab juhtumiga tegelemisel võimaluse halduse kvaliteeti parandada, võib ta esitada lisamärkuse; arvestades, et 2010. aastal esitas ombudsman 14 juhtumi puhul kodanikele osutatava teenuse kvaliteedi parandamiseks lisamärkuse (2009. aastal 28);

| R. | arvestades, et kriitiline märkus tehakse juhtudel, kui i) asjaomasel institutsioonil pole enam võimalik haldusomavoli kõrvaldada, ii) kui haldusomavolil puudub üldine mõju või iii) kui ombudsman ei pea vajalikuks järelmeetmeid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kriitiline märkus tehakse juhtudel, kui i) asjaomasel institutsioonil pole enam võimalik haldusomavoli kõrvaldada, ii) kui haldusomavolil puudub üldine mõju või iii) kui ombudsman ei pea vajalikuks järelmeetmeid;

| S. | arvestades, et kriitiline märkus kinnitab kaebuse esitajale, et kaebus oli põhjendatud ja näitab institutsioonile, milles see eksis, nii et institutsioon saab haldusomavoli edaspidi vältida; arvestades, et viimastel aastatel on kriitiliste märkuste arv pidevalt vähenenud, langedes 44 juhtumilt 2008. aastal ja 35 juhtumilt 2009. aastal 33 juhtumini 2010. aastal; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kriitiline märkus kinnitab kaebuse esitajale, et kaebus oli põhjendatud ja näitab institutsioonile, milles see eksis, nii et institutsioon saab haldusomavoli edaspidi vältida; arvestades, et viimastel aastatel on kriitiliste märkuste arv pidevalt vähenenud, langedes 44 juhtumilt 2008. aastal ja 35 juhtumilt 2009. aastal 33 juhtumini 2010. aastal;

| T. | arvestades, et soovitusettepanek esitatakse juhtudel, kui on vajalikud ombudsmani järelmeetmed, kui haldusomavoli on võimalik kõrvaldada või kui haldusomavoli on eriti tõsine või sellel on üldine mõju; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et soovitusettepanek esitatakse juhtudel, kui on vajalikud ombudsmani järelmeetmed, kui haldusomavoli on võimalik kõrvaldada või kui haldusomavoli on eriti tõsine või sellel on üldine mõju;

| U. | arvestades, et ombudsman tuvastas 2010. aastal haldusomavoli 12 % juhtumitest (40); arvestades, et soovitusettepanekute esitamisega saavutas ta neist seitsme puhul positiivse tulemuse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ombudsman tuvastas 2010. aastal haldusomavoli 12 % juhtumitest (40); arvestades, et soovitusettepanekute esitamisega saavutas ta neist seitsme puhul positiivse tulemuse;

| V. | arvestades, et kui institutsioon või asutus ei vasta soovitusettepanekule rahuldavalt, võib ombudsman esitada Euroopa Parlamendile eriaruande; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kui institutsioon või asutus ei vasta soovitusettepanekule rahuldavalt, võib ombudsman esitada Euroopa Parlamendile eriaruande;

| W. | arvestades, et eriaruanne kujutab endast äärmist vahendit ja viimast sisulist sammu, mille ombudsman juhtumi käsitlemiseks teeb, sest resolutsiooni vastuvõtmine ja parlamendi volituste teostamine on parlamendi poliitilise tahte küsimused; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et eriaruanne kujutab endast äärmist vahendit ja viimast sisulist sammu, mille ombudsman juhtumi käsitlemiseks teeb, sest resolutsiooni vastuvõtmine ja parlamendi volituste teostamine on parlamendi poliitilise tahte küsimused;

| X. | arvestades, et 2010. aastal esitas ombudsman parlamendile ühe eriaruande, |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2010. aastal esitas ombudsman parlamendile ühe eriaruande,

| 1. | kiidab Euroopa Ombudsmani esitatud 2010. aasta aruande heaks; õnnitleb ombudsmani tema tagasivalimise puhul 2010. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

1.

kiidab Euroopa Ombudsmani esitatud 2010. aasta aruande heaks; õnnitleb ombudsmani tema tagasivalimise puhul 2010. aasta jaanuaris;

| 2. | võtab teadmiseks uue strateegia, mille ombudsman on oma praeguseks ametiajaks välja töötanud ja mis on tema algatuste ja tegevuse aluseks; märgib, et see strateegia hõlmab muu hulgas pidevat dialoogi kaebuste esitajatega, kodanikuühiskonna esindajatega ja muude sidusrühmadega, hea tava määratlemist kolleegidega koostöös ja nendega konsulteerides Euroopa ombudsmanide võrgustiku kaudu, ELi menetluste õiglasemaks ja läbipaistvamaks muutmist ja ELi institutsioonide administratsioonide teeninduskultuuri edendamist; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks uue strateegia, mille ombudsman on oma praeguseks ametiajaks välja töötanud ja mis on tema algatuste ja tegevuse aluseks; märgib, et see strateegia hõlmab muu hulgas pidevat dialoogi kaebuste esitajatega, kodanikuühiskonna esindajatega ja muude sidusrühmadega, hea tava määratlemist kolleegidega koostöös ja nendega konsulteerides Euroopa ombudsmanide võrgustiku kaudu, ELi menetluste õiglasemaks ja läbipaistvamaks muutmist ja ELi institutsioonide administratsioonide teeninduskultuuri edendamist;

| 3. | rõhutab, et läbipaistvus, juurdepääs teabele ja Euroopa kodanike õiguste austamine on kodanike ja institutsioonide vahelise usalduse säilitamise olulised eeltingimused; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et läbipaistvus, juurdepääs teabele ja Euroopa kodanike õiguste austamine on kodanike ja institutsioonide vahelise usalduse säilitamise olulised eeltingimused;

| 4. | on seisukohal, et ombudsmani roll Euroopa Liidu otsustamisprotsesside ja haldusstruktuuri läbipaistvuse ja jälgitavuse suurendamisel on oluliselt kaasa aidanud sellise liidu loomisele, „kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik”, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et ombudsmani roll Euroopa Liidu otsustamisprotsesside ja haldusstruktuuri läbipaistvuse ja jälgitavuse suurendamisel on oluliselt kaasa aidanud sellise liidu loomisele, „kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik”, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus;

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Ombudsmani institutsioon tähistas 27. septembril 2010 oma viieteistkümnendat aastapäeva; märgib, et nende viieteistkümne aasta jooksul on ombudsman vastanud rohkem kui 36 000 kaebusele ja tal on olnud suur roll selles, et Euroopa institutsioonid on oma tegevust parandanud ja halduse kvaliteeti tõstnud; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Euroopa Ombudsmani institutsioon tähistas 27. septembril 2010 oma viieteistkümnendat aastapäeva; märgib, et nende viieteistkümne aasta jooksul on ombudsman vastanud rohkem kui 36 000 kaebusele ja tal on olnud suur roll selles, et Euroopa institutsioonid on oma tegevust parandanud ja halduse kvaliteeti tõstnud;

| 6. | märgib, et nende viieteistkümne aasta kogemus on andnud ombudsmani institutsioonile väga hea ülevaate haldusomavoli suundumustest, süsteemsetest probleemidest ja asutuste struktuursetest nõrkustest, mis võimaldab ombudsmanil asutusi juhendada, et vältida vigade kordamist ja parandada nende töö kvaliteeti ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

6.

märgib, et nende viieteistkümne aasta kogemus on andnud ombudsmani institutsioonile väga hea ülevaate haldusomavoli suundumustest, süsteemsetest probleemidest ja asutuste struktuursetest nõrkustest, mis võimaldab ombudsmanil asutusi juhendada, et vältida vigade kordamist ja parandada nende töö kvaliteeti ja läbipaistvust;

| 7. | tervitab ombudsmani algatust avaldada regulaarselt uuringuid selle kohta, millised on tema kriitiliste ja lisamärkuste korral olnud ELi institutsioonide järelmeetmed; märgib, et rahuldavate järelmeetmete üldine osakaal 2009. aastal oli 81 % (94 % lisamärkuste ja 70 % kriitiliste märkuste korral); peab seda positiivseks arenguks; on siiski arvamusel, et parandamisruumi jätkub, eriti kriitiliste märkustega seoses; nõuab tungivalt, et institutsioonid teeksid ombudsmaniga koostööd rahuldavate järelmeetmete osakaalu tõstmiseks; |
| --- | --- |

7.

tervitab ombudsmani algatust avaldada regulaarselt uuringuid selle kohta, millised on tema kriitiliste ja lisamärkuste korral olnud ELi institutsioonide järelmeetmed; märgib, et rahuldavate järelmeetmete üldine osakaal 2009. aastal oli 81 % (94 % lisamärkuste ja 70 % kriitiliste märkuste korral); peab seda positiivseks arenguks; on siiski arvamusel, et parandamisruumi jätkub, eriti kriitiliste märkustega seoses; nõuab tungivalt, et institutsioonid teeksid ombudsmaniga koostööd rahuldavate järelmeetmete osakaalu tõstmiseks;

| 8. | tunneb heameelt ombudsmani ning ELi institutsioonide ja asutuste vahelise koostöö üldiselt konstruktiivse iseloomu üle; toetab ombudsmani rolli välise kontrollimehhanismina ja Euroopa Liidu halduse pideva täiustamise väärtusliku allikana; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt ombudsmani ning ELi institutsioonide ja asutuste vahelise koostöö üldiselt konstruktiivse iseloomu üle; toetab ombudsmani rolli välise kontrollimehhanismina ja Euroopa Liidu halduse pideva täiustamise väärtusliku allikana;

| 9. | õnnitleb ombudsmani institutsiooni uue logo ja visuaalse identiteedi puhul, samuti aastaaruande uue kujunduse puhul, kiidab ombudsmani institutsiooni läbipaistvuse suurendamise eest, mis on saavutatud, avaldades institutsiooni veebilehel teavet kõigi kaebuste alusel alustatud uurimiste kohta; |
| --- | --- |

9.

õnnitleb ombudsmani institutsiooni uue logo ja visuaalse identiteedi puhul, samuti aastaaruande uue kujunduse puhul, kiidab ombudsmani institutsiooni läbipaistvuse suurendamise eest, mis on saavutatud, avaldades institutsiooni veebilehel teavet kõigi kaebuste alusel alustatud uurimiste kohta;

| 10. | rõhutab, et kodanikke tuleb paremini teavitada institutsiooni töömeetoditest ja teabesaidist, mis kinnitab ombudsmani rolli läbipaistvust; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kodanikke tuleb paremini teavitada institutsiooni töömeetoditest ja teabesaidist, mis kinnitab ombudsmani rolli läbipaistvust;

| 11. | teeb ettepaneku, et kui ombudsman esitab petitsioonikomisjoni koosolekul oma aastaaruande, peaksid kohal olema mitte ainult Euroopa Komisjoni esindajad, vaid ka vastavate Euroopa Parlamendi, nõukogu ning muude ELi institutsioonide, asutuste, teenistuste ja organite (kes on olnud uurimise, eriaruande, kriitiliste märkuste või ombudsmani võetud muude meetmete objektiks) administratsioonide esindajad, et aruande kohta arvamust avaldada ja arutelus osaleda; nõuab tungivalt, et parlamendi, nõukogu ning muude asjaomaste ELi institutsioonide, asutuste ja organite administratsioonid oleksid edaspidi esindatud koosolekutel, kus ombudsmani aastaaruannet esitletakse ja selle üle arutatakse; on veendunud, et nende osalemine niisugustes aruteludes ning nende seisukohtade jagamine hea halduse ja Euroopa Ombudsmani soovituste ja märkuste tulemusel lahendatud probleemide teemal võib aidata parandada ELi kodanikele pakutavat teenust ja institutsioonidevahelist dialoogi ning aidata kaasa tõelise teeninduskultuuri loomisele; |
| --- | --- |

11.

teeb ettepaneku, et kui ombudsman esitab petitsioonikomisjoni koosolekul oma aastaaruande, peaksid kohal olema mitte ainult Euroopa Komisjoni esindajad, vaid ka vastavate Euroopa Parlamendi, nõukogu ning muude ELi institutsioonide, asutuste, teenistuste ja organite (kes on olnud uurimise, eriaruande, kriitiliste märkuste või ombudsmani võetud muude meetmete objektiks) administratsioonide esindajad, et aruande kohta arvamust avaldada ja arutelus osaleda; nõuab tungivalt, et parlamendi, nõukogu ning muude asjaomaste ELi institutsioonide, asutuste ja organite administratsioonid oleksid edaspidi esindatud koosolekutel, kus ombudsmani aastaaruannet esitletakse ja selle üle arutatakse; on veendunud, et nende osalemine niisugustes aruteludes ning nende seisukohtade jagamine hea halduse ja Euroopa Ombudsmani soovituste ja märkuste tulemusel lahendatud probleemide teemal võib aidata parandada ELi kodanikele pakutavat teenust ja institutsioonidevahelist dialoogi ning aidata kaasa tõelise teeninduskultuuri loomisele;

| 12. | kutsub ombudsmani üles hoidma Euroopa Parlamenti kursis arengutega tema suhetes uue Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Ülemkoguga; |
| --- | --- |

12.

kutsub ombudsmani üles hoidma Euroopa Parlamenti kursis arengutega tema suhetes uue Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Ülemkoguga;

| 13. | märgib, et 2010. aastal esitasid kodanikud, äriühingud, liidud, valitsusvälised organisatsioonid ja piirkondlikud asutused ombudsmanile 2 667 kaebust; märgib, et võrreldes eelneva aastaga tähendab see kaebuste arvu vähenemist enam kui 400 võrra; |
| --- | --- |

13.

märgib, et 2010. aastal esitasid kodanikud, äriühingud, liidud, valitsusvälised organisatsioonid ja piirkondlikud asutused ombudsmanile 2 667 kaebust; märgib, et võrreldes eelneva aastaga tähendab see kaebuste arvu vähenemist enam kui 400 võrra;

| 14. | nõustub, et vastuvõetamatute kaebuste arvu vähenemine võib osaliselt olla seotud ombudsmani veebilehel 2009. aastal kasutusele võetud interaktiivse juhisega, mis aitab kaebuse esitajaid tulemuslikult suunata asutuse juurde, mis nende aitamiseks kõige paremini sobib; |
| --- | --- |

14.

nõustub, et vastuvõetamatute kaebuste arvu vähenemine võib osaliselt olla seotud ombudsmani veebilehel 2009. aastal kasutusele võetud interaktiivse juhisega, mis aitab kaebuse esitajaid tulemuslikult suunata asutuse juurde, mis nende aitamiseks kõige paremini sobib;

| 15. | julgustab Euroopa Ombudsmani jätkama Euroopa ombudsmanide võrgustiku edendamist, et töötada välja ulatuslik andmebaas ning teavitada ELi kodanikke paremini Euroopa Ombudsmani, riiklike ombudsmanide ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni pädevusvaldkondade jaotusest; |
| --- | --- |

15.

julgustab Euroopa Ombudsmani jätkama Euroopa ombudsmanide võrgustiku edendamist, et töötada välja ulatuslik andmebaas ning teavitada ELi kodanikke paremini Euroopa Ombudsmani, riiklike ombudsmanide ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni pädevusvaldkondade jaotusest;

| 16. | rõhutab, et ka Euroopa Parlament peab eraldama vahendid petitsioonikomisjoni jaoks sarnase veebiportaali käivitamiseks, et suurendada institutsiooni nähtavust ja läbipaistvust, mis võimaldaks ka sellel üksusel aidata vähendada vastuvõetamatute petitsioonide arvu, samal ajal petitsioonide esitajaid juhendades ja nõustades ning petitsioonide esitamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust suurendades; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et ka Euroopa Parlament peab eraldama vahendid petitsioonikomisjoni jaoks sarnase veebiportaali käivitamiseks, et suurendada institutsiooni nähtavust ja läbipaistvust, mis võimaldaks ka sellel üksusel aidata vähendada vastuvõetamatute petitsioonide arvu, samal ajal petitsioonide esitajaid juhendades ja nõustades ning petitsioonide esitamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust suurendades;

| 17. | märgib rahuloluga ombudsmani esitatud kriitiliste märkuste arvu pidevat vähenemist (2010. aastal 33, 2009. aastal 35, 2008. aastal 44 ja 2007. aastal 55); nõustub sellega, et see tõendab, et ELi institutsioonid tegutsevad kaebuste lahendamisel aktiivsemalt ning et ombudsman on tänu oma tulemuslikkusele omandanud kõnealuste institutsioonide silmis legitiimsuse; |
| --- | --- |

17.

märgib rahuloluga ombudsmani esitatud kriitiliste märkuste arvu pidevat vähenemist (2010. aastal 33, 2009. aastal 35, 2008. aastal 44 ja 2007. aastal 55); nõustub sellega, et see tõendab, et ELi institutsioonid tegutsevad kaebuste lahendamisel aktiivsemalt ning et ombudsman on tänu oma tulemuslikkusele omandanud kõnealuste institutsioonide silmis legitiimsuse;

| 18. | tunnustab ombudsmani asjaolu puhul, et uurimise lõpuleviimisele keskmiselt kulunud aeg muutub pidevalt lühemaks (umbes 9 kuud 2009. ja 2010. aastal); nõuab, et võetaks kasutusele vajalikud vahendid selle aja veelgi lühemaks muutmiseks, et paremini rahuldada ELi kodanike ootusi; |
| --- | --- |

18.

tunnustab ombudsmani asjaolu puhul, et uurimise lõpuleviimisele keskmiselt kulunud aeg muutub pidevalt lühemaks (umbes 9 kuud 2009. ja 2010. aastal); nõuab, et võetaks kasutusele vajalikud vahendid selle aja veelgi lühemaks muutmiseks, et paremini rahuldada ELi kodanike ootusi;

| 19. | märgib, et 2010. aastal puudutasid 65 % ombudsmani alustatud uurimistest Euroopa Komisjoni (219 uurimist); väljendab muret selle näitaja tugeva tõusu pärast (56 % 2009. aastal – 191 uurimist) ning palub veel kord volinikul, eelkõige institutsioonidevaheliste suhete ja haldusküsimuste volinikul, võtta meetmeid praeguse olukorra parandamiseks märkimisväärselt ja niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

19.

märgib, et 2010. aastal puudutasid 65 % ombudsmani alustatud uurimistest Euroopa Komisjoni (219 uurimist); väljendab muret selle näitaja tugeva tõusu pärast (56 % 2009. aastal – 191 uurimist) ning palub veel kord volinikul, eelkõige institutsioonidevaheliste suhete ja haldusküsimuste volinikul, võtta meetmeid praeguse olukorra parandamiseks märkimisväärselt ja niipea kui võimalik;

| 20. | võtab teadmiseks ombudsmani mure seoses Euroopa Komisjoni poolt kriitilistele märkustele antud mitterahuldavate vastuste suhteliselt suure arvu pärast (32 vastusest 10); nõustub ombudsmani seisukohaga, et ikka veel tuleb teha palju tööd, veenmaks ametnikke selles, et ombudsmani suhtes kaitseasendi võtmine tähendab nende institutsioonile käestlastud võimalust ja võib ohustada liidu kuvandit tervikuna; nõuab vastamisprotsessi olulist parandamist, mis hõlmab vastuste andmisele kuluva aja vähendamist (eelkõige ajaliste piirangutega juhtumite korral), samuti niisuguste vastuste andmist, mis on suunatud lahenduse leidmisele ega lähtu kaitsehoiakust; rõhutab, et Euroopa kodanikel on vastavalt põhiõiguste hartale õigus heale haldusele; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks ombudsmani mure seoses Euroopa Komisjoni poolt kriitilistele märkustele antud mitterahuldavate vastuste suhteliselt suure arvu pärast (32 vastusest 10); nõustub ombudsmani seisukohaga, et ikka veel tuleb teha palju tööd, veenmaks ametnikke selles, et ombudsmani suhtes kaitseasendi võtmine tähendab nende institutsioonile käestlastud võimalust ja võib ohustada liidu kuvandit tervikuna; nõuab vastamisprotsessi olulist parandamist, mis hõlmab vastuste andmisele kuluva aja vähendamist (eelkõige ajaliste piirangutega juhtumite korral), samuti niisuguste vastuste andmist, mis on suunatud lahenduse leidmisele ega lähtu kaitsehoiakust; rõhutab, et Euroopa kodanikel on vastavalt põhiõiguste hartale õigus heale haldusele;

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2010. aastal oli ombudsmani uuritud süüdistustest kõige üldisem ELi halduse läbipaistmatus; märgib, et see süüdistus tuli esile 33 % kõigist lõpetatud uurimistest ja hõlmas teabe andmisest ja dokumentide avaldamisest keeldumist; jagab ombudsmani pahameelt selle üle, et läbipaistmatusega seotud juhtumite arv on viimaste aastate jooksul järjekindlalt püsinud kõrge; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2010. aastal oli ombudsmani uuritud süüdistustest kõige üldisem ELi halduse läbipaistmatus; märgib, et see süüdistus tuli esile 33 % kõigist lõpetatud uurimistest ja hõlmas teabe andmisest ja dokumentide avaldamisest keeldumist; jagab ombudsmani pahameelt selle üle, et läbipaistmatusega seotud juhtumite arv on viimaste aastate jooksul järjekindlalt püsinud kõrge;

| 22. | märgib, et 2010. aastal esitas ombudsman ühe eriaruande, mis puudutas komisjoni keeldumist dokumente avaldada ja teha ombudsmaniga koostööd täieliku läbipaistvuse vaimus; tuletab meelde, et 25. novembril 2010 võttis parlament vastu petitsioonikomisjoni raporti eriaruande kohta (3); tuletab meelde, et vastuvõetud resolutsioonis nõutakse, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile lubaduse täita tulevikus oma kohustust teha Euroopa Ombudsmaniga lojaalset koostööd; |
| --- | --- |

22.

märgib, et 2010. aastal esitas ombudsman ühe eriaruande, mis puudutas komisjoni keeldumist dokumente avaldada ja teha ombudsmaniga koostööd täieliku läbipaistvuse vaimus; tuletab meelde, et 25. novembril 2010 võttis parlament vastu petitsioonikomisjoni raporti eriaruande kohta (3); tuletab meelde, et vastuvõetud resolutsioonis nõutakse, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile lubaduse täita tulevikus oma kohustust teha Euroopa Ombudsmaniga lojaalset koostööd;

| 23. | nõuab niisuguse teavituskampaania käivitamist, mille eesmärk on veenda ELi institutsioonide töötajaid ombudsmani valmiduses kuulata ära ja arutada küsimusi ning rõhutada ombudsmani sekkumise eeliseid, et tuua ELi institutsioonide administratsioonid ELi kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

23.

nõuab niisuguse teavituskampaania käivitamist, mille eesmärk on veenda ELi institutsioonide töötajaid ombudsmani valmiduses kuulata ära ja arutada küsimusi ning rõhutada ombudsmani sekkumise eeliseid, et tuua ELi institutsioonide administratsioonid ELi kodanikele lähemale;

| 24. | tuletab meelde, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 (4) üldsuse juurdepääsu kohta ELi institutsioonide dokumentidele on kehtinud juba 10 aastat; tuletab meelde, et kõnealuse määruse aluseks olev elementaarne kontseptsioon seisneb selles, et avatus on reegel ja salatsemine erand; märgib, et institutsioonidel on selle kontseptsiooniga endiselt raskusi; on arvamusel, et ELi institutsioonid, asutused, teenistused ja organid peavad järgima seda põhimõtet dokumentide koostamisel ning tagama õige tasakaalu leidmise läbipaistvuse vajaliku ja asjakohase määra ning tegeliku konfidentsiaalsusvajaduse vahel; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 (4) üldsuse juurdepääsu kohta ELi institutsioonide dokumentidele on kehtinud juba 10 aastat; tuletab meelde, et kõnealuse määruse aluseks olev elementaarne kontseptsioon seisneb selles, et avatus on reegel ja salatsemine erand; märgib, et institutsioonidel on selle kontseptsiooniga endiselt raskusi; on arvamusel, et ELi institutsioonid, asutused, teenistused ja organid peavad järgima seda põhimõtet dokumentide koostamisel ning tagama õige tasakaalu leidmise läbipaistvuse vajaliku ja asjakohase määra ning tegeliku konfidentsiaalsusvajaduse vahel;

| 25. | tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 uuesti sõnastamine on endiselt pooleli; avaldab kahetsust uuesti sõnastamise menetluse vähese edenemise pärast; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon oleksid avatumad kodanikele ja Euroopa Parlamendile juurdepääsu võimaldamisel dokumentidele ja teabele; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 uuesti sõnastamine on endiselt pooleli; avaldab kahetsust uuesti sõnastamise menetluse vähese edenemise pärast; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon oleksid avatumad kodanikele ja Euroopa Parlamendile juurdepääsu võimaldamisel dokumentidele ja teabele;

| 26. | julgustab ombudsmani jätkama dokumentidele juurdepääsu põhiõiguse, otsustamisprotsessi läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohase rakendamise, kodanikusõbraliku teeninduskultuuri ja ELi institutsioonide, asutuste ja organite proaktiivse suhtumise nõudmist dokumentide avalikku kasutusse andmisega seoses, mis on ELi institutsioonide läbipaistvuse ja vastutuse põhiprintsiip; teeb ettepaneku, et heade tavade näiteid levitataks ELi kodanike hulgas, et võidelda ELi halduse negatiivse maine vastu ning edendada eri institutsioonide vahelist dialoogi nende halduse kvaliteeti mõjutavate probleemide üle; |
| --- | --- |

26.

julgustab ombudsmani jätkama dokumentidele juurdepääsu põhiõiguse, otsustamisprotsessi läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohase rakendamise, kodanikusõbraliku teeninduskultuuri ja ELi institutsioonide, asutuste ja organite proaktiivse suhtumise nõudmist dokumentide avalikku kasutusse andmisega seoses, mis on ELi institutsioonide läbipaistvuse ja vastutuse põhiprintsiip; teeb ettepaneku, et heade tavade näiteid levitataks ELi kodanike hulgas, et võidelda ELi halduse negatiivse maine vastu ning edendada eri institutsioonide vahelist dialoogi nende halduse kvaliteeti mõjutavate probleemide üle;

| 27. | nõustub ombudsmaniga, et kokkuvõtlik deklaratsioon avaliku teenistuse põhimõtete kohta aitaks kaasa teeninduskultuurile ja suurendaks kodanike usaldust ELi avaliku teenistuse ja institutsioonide vastu; jääb ootama ombudsmani deklaratsiooni avaliku teenistuse põhimõtete kohta, mille üle ta praegu konsulteerib oma liikmesriikide kolleegidega ja muude huvitatud isikutega; |
| --- | --- |

27.

nõustub ombudsmaniga, et kokkuvõtlik deklaratsioon avaliku teenistuse põhimõtete kohta aitaks kaasa teeninduskultuurile ja suurendaks kodanike usaldust ELi avaliku teenistuse ja institutsioonide vastu; jääb ootama ombudsmani deklaratsiooni avaliku teenistuse põhimõtete kohta, mille üle ta praegu konsulteerib oma liikmesriikide kolleegidega ja muude huvitatud isikutega;

| 28. | teeb ettepaneku, et kõnealust deklaratsiooni avaliku teenistuse põhimõtete kohta levitataks võimalikult laialdaselt ja et see tehtaks ELi kodanikele kergesti kättesaadavaks, et veenda neid ELi pühendumuses niisuguste avalike teenuste kaitsmisele, mis on osa nende igapäevaelust; |
| --- | --- |

28.

teeb ettepaneku, et kõnealust deklaratsiooni avaliku teenistuse põhimõtete kohta levitataks võimalikult laialdaselt ja et see tehtaks ELi kodanikele kergesti kättesaadavaks, et veenda neid ELi pühendumuses niisuguste avalike teenuste kaitsmisele, mis on osa nende igapäevaelust;

| 29. | on siiski seisukohal, et ELi enda halduses haldusmenetluse ühiste siduvate eeskirjade ja põhimõtete vastuvõtmine, mida nõudis juba esimene Euroopa Ombudsman, ning sellega seoses teenuse põhimõtte kasutuselevõtt oleks parim viis püsiva muutuse tagamiseks ELi halduskultuuris, ning ootab seetõttu, et komisjon seaks sel eesmärgil ELi toimimise lepingu artikli 298 alusel määruse eelnõu esitamise esmatähtsale kohale; |
| --- | --- |

29.

on siiski seisukohal, et ELi enda halduses haldusmenetluse ühiste siduvate eeskirjade ja põhimõtete vastuvõtmine, mida nõudis juba esimene Euroopa Ombudsman, ning sellega seoses teenuse põhimõtte kasutuselevõtt oleks parim viis püsiva muutuse tagamiseks ELi halduskultuuris, ning ootab seetõttu, et komisjon seaks sel eesmärgil ELi toimimise lepingu artikli 298 alusel määruse eelnõu esitamise esmatähtsale kohale;

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele.

---

(1)  ELT C 286 E, 27.11.2009, lk 172.

(2)  Vastu võetud 8. juulil 2002 ning ombudsmani otsustega muudetud 5. aprillil 2004 ja 3. detsembril 2008.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0436.

(4)  ELT L 145, 31.5.2001, lk 43.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/108 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/108

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Süüria ja Egiptus ning eelkõige sealsete kristlike kogukondade olukord

P7_TA(2011)0471

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Egiptuse ja Süüria ning sealsete kristlaste olukorra kohta

2013/C 131 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse ja Süüria kohta, eelkõige 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni (1) olukorra kohta Süürias, 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni (2) olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal ning 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni (3) olukorra kohta Egiptuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse ja Süüria kohta, eelkõige 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni (1) olukorra kohta Süürias, 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni (2) olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal ning 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni (3) olukorra kohta Egiptuses,

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni (4) kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni (4) kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. oktoobri 2011. aasta avaldust Süüria ja 10. oktoobri 2011. aasta avaldust Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. oktoobri 2011. aasta avaldust Süüria ja 10. oktoobri 2011. aasta avaldust Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 20. veebruari 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 20. veebruari 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse väliasjade nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta järeldusi ja Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2011. aasta järeldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliasjade nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta järeldusi ja Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2011. aasta järeldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osalised on ka Egiptus ja Süüria, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osalised on ka Egiptus ja Süüria,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. septembri 2011. aasta otsust 2011/522/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (5), nõukogu 2. septembri 2011. aasta otsust 2011/523/EL, millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine (6), nõukogu 2. septembri 2011. aasta määrust (EL) nr 878/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (7), ning nõukogu 13. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1011/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. septembri 2011. aasta otsust 2011/522/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (5), nõukogu 2. septembri 2011. aasta otsust 2011/523/EL, millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine (6), nõukogu 2. septembri 2011. aasta määrust (EL) nr 878/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (7), ning nõukogu 13. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1011/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et usu- ja veendumusvabadus, südametunnistusevabadus ja mõttevabadus on universaalsed põhiväärtused ning demokraatia olulised elemendid; arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma pühendumust usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadusele ning rõhutanud, et valitsuste kohustus on tagada need vabadused kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et usu- ja veendumusvabadus, südametunnistusevabadus ja mõttevabadus on universaalsed põhiväärtused ning demokraatia olulised elemendid; arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma pühendumust usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadusele ning rõhutanud, et valitsuste kohustus on tagada need vabadused kõikjal maailmas;

Egiptus

| B. | arvestades, et Egiptus läbib kriitilist demokraatiale ülemineku perioodi ning põrkab selle käigus märkimisväärsetele probleemidele ja raskustele; arvestades, et riigi pikaajalise poliitilise ja sotsiaalse stabiilsuse tagamiseks on väga oluline majanduslik areng ja elanike kõrgem elatustase; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Egiptus läbib kriitilist demokraatiale ülemineku perioodi ning põrkab selle käigus märkimisväärsetele probleemidele ja raskustele; arvestades, et riigi pikaajalise poliitilise ja sotsiaalse stabiilsuse tagamiseks on väga oluline majanduslik areng ja elanike kõrgem elatustase;

| C. | arvestades, et 9. oktoobril 2011. aastal tapeti Kairos vähemalt 25 ja haavati enam kui 300 Egiptuse kodanikku kopti kristlaste korraldatud rahumeelse marsi ajal, mis algas Kairo põhjaosast Shubra rajoonist ja suundus Maspero riikliku televisiooni hoone juurde, et protestida kopti kiriku ründamise vastu Assuanis, otsustavalt võidelda usulise diskrimineerimise vastu ning nõuda ühtse seaduse vastuvõtmist pühakodade ehitamise kohta, usulise diskrimineerimise liigitamist kuriteoks ja rünnatud kiriku taastamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 9. oktoobril 2011. aastal tapeti Kairos vähemalt 25 ja haavati enam kui 300 Egiptuse kodanikku kopti kristlaste korraldatud rahumeelse marsi ajal, mis algas Kairo põhjaosast Shubra rajoonist ja suundus Maspero riikliku televisiooni hoone juurde, et protestida kopti kiriku ründamise vastu Assuanis, otsustavalt võidelda usulise diskrimineerimise vastu ning nõuda ühtse seaduse vastuvõtmist pühakodade ehitamise kohta, usulise diskrimineerimise liigitamist kuriteoks ja rünnatud kiriku taastamist;

| D. | arvestades, et Egiptuse ametivõimud reageerisid nimetatud traagilisele sündmusele sellega, et saatsid peaprokuröri ametkonna Maspero piirkonda inspekteerima, korraldasid sõjaväekohtu egiidi all juurdluse ning moodustasid kohtunikest koosneva teabekogumiskomisjoni nende intsidentide uurimiseks ning vägivallatsejate ja vägivalla õhutajate vastutusele võtmiseks; algatasid viivitamata arutelu, et koostada määruse eelnõu, millega seadustatakse vajalike lubadeta rajatud pühakodade staatus; algatasid eri usurühmade juhtide palvel pühakodade ehitamist reguleeriva ühtse seaduse vastuvõtmiseks selle eelnõu ühiskondliku arutelu; ning otsustasid teha muudatusi karistusseadustikus, et võidelda diskrimineerimise vastu nii avalikus kui ka eraelus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Egiptuse ametivõimud reageerisid nimetatud traagilisele sündmusele sellega, et saatsid peaprokuröri ametkonna Maspero piirkonda inspekteerima, korraldasid sõjaväekohtu egiidi all juurdluse ning moodustasid kohtunikest koosneva teabekogumiskomisjoni nende intsidentide uurimiseks ning vägivallatsejate ja vägivalla õhutajate vastutusele võtmiseks; algatasid viivitamata arutelu, et koostada määruse eelnõu, millega seadustatakse vajalike lubadeta rajatud pühakodade staatus; algatasid eri usurühmade juhtide palvel pühakodade ehitamist reguleeriva ühtse seaduse vastuvõtmiseks selle eelnõu ühiskondliku arutelu; ning otsustasid teha muudatusi karistusseadustikus, et võidelda diskrimineerimise vastu nii avalikus kui ka eraelus;

| E. | arvestades, et teadete kohaselt on 2011. aasta märtsist saadik tuhanded koptid Egiptusest lahkunud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teadete kohaselt on 2011. aasta märtsist saadik tuhanded koptid Egiptusest lahkunud;

| F. | arvestades, et eriolukorra seaduse alusel vahistatud tsiviilisikuid antakse sõjaväekohtu alla, mis rikub õigust õiglasele kohtupidamisele ega anna kohtualustele edasikaebamise õigust; arvestades, et inimõigusorganisatsioonide teatel on 2011. aasta märtsist saadik neis erikohtutes kohut mõistetud enam kui 12 000 tsiviilisiku üle; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eriolukorra seaduse alusel vahistatud tsiviilisikuid antakse sõjaväekohtu alla, mis rikub õigust õiglasele kohtupidamisele ega anna kohtualustele edasikaebamise õigust; arvestades, et inimõigusorganisatsioonide teatel on 2011. aasta märtsist saadik neis erikohtutes kohut mõistetud enam kui 12 000 tsiviilisiku üle;

| G. | arvestades, et 28. märtsil 2011. aastal vahistas sõjaväepolitsei Maikel Nabil Sanadi tema kodus Kairos selle eest, et ta avaldas internetis oma arvamust ja kritiseeris Egiptuse sõjaväe tegutsemist rahvaülestõusu ajal ja pärast seda; arvestades, et pärast kiiret ja ebaõiglast ning advokaadi, perekonnaliikmete ja sõprade juuresviibimiseta toimunud kohtupidamist sõjaväekohtus mõisteti ta 10. aprillil 2011. aastal kolmeks aastaks vangi „sõjaväelaste solvamise” eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 28. märtsil 2011. aastal vahistas sõjaväepolitsei Maikel Nabil Sanadi tema kodus Kairos selle eest, et ta avaldas internetis oma arvamust ja kritiseeris Egiptuse sõjaväe tegutsemist rahvaülestõusu ajal ja pärast seda; arvestades, et pärast kiiret ja ebaõiglast ning advokaadi, perekonnaliikmete ja sõprade juuresviibimiseta toimunud kohtupidamist sõjaväekohtus mõisteti ta 10. aprillil 2011. aastal kolmeks aastaks vangi „sõjaväelaste solvamise” eest;

| H. | arvestades, et riiklikus ajakirjanduses käivitatud ägedas laimukampaanias esitatud ähvardused VVOde ja eriti inimõiguste kaitsega seotud organisatsioonide vastu on neid avalikkuse silmis häbimärgistanud ning kujutanud ebaseaduslike ja Egiptuse huvide vastastena; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et riiklikus ajakirjanduses käivitatud ägedas laimukampaanias esitatud ähvardused VVOde ja eriti inimõiguste kaitsega seotud organisatsioonide vastu on neid avalikkuse silmis häbimärgistanud ning kujutanud ebaseaduslike ja Egiptuse huvide vastastena;

| I. | arvestades, et Egiptuse riiklik televisioon õhutas veelgi vägivalda, kutsudes inimesi üles „armeed kaitsma“; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Egiptuse riiklik televisioon õhutas veelgi vägivalda, kutsudes inimesi üles „armeed kaitsma“;

| J. | arvestades, et 25. jaanuari 2011. aasta ülestõusu järgset üleminekuperioodi Egiptuses on iseloomustanud suund naiste marginaliseerimisele – nad jäeti välja põhiseaduskomisjonist ning poliitilisi õigusi käsitleva seaduse läbivaatamisel kaotati naiste kvoodi nõue; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 25. jaanuari 2011. aasta ülestõusu järgset üleminekuperioodi Egiptuses on iseloomustanud suund naiste marginaliseerimisele – nad jäeti välja põhiseaduskomisjonist ning poliitilisi õigusi käsitleva seaduse läbivaatamisel kaotati naiste kvoodi nõue;

| K. | arvestades muret kopti tütarlaste röövimise ja islami usku pöörduma sundimise pärast; |
| --- | --- |

K.

arvestades muret kopti tütarlaste röövimise ja islami usku pöörduma sundimise pärast;

Süüria

| L. | arvestades, et 2011. aasta märtsis alguse saanud rahumeelsete protestijate vägivaldsest mahasurumisest alates on süstemaatilised tapmised, vägivald ja piinamine järsult kasvanud ning Süüria armee ja julgeolekujõud jätkavad sihipäraseid tapmisi, piinamisi ja massilisi vahistamisi; arvestades, et ÜRO hinnangul on üle 3 000 inimese hukkunud, veelgi rohkem on saanud vigastada ja tuhandeid on kinni peetud; arvestades, et paljude süürlaste jaoks on vägivalla ja ümberasustamiste tõttu humanitaarolukord halvenenud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2011. aasta märtsis alguse saanud rahumeelsete protestijate vägivaldsest mahasurumisest alates on süstemaatilised tapmised, vägivald ja piinamine järsult kasvanud ning Süüria armee ja julgeolekujõud jätkavad sihipäraseid tapmisi, piinamisi ja massilisi vahistamisi; arvestades, et ÜRO hinnangul on üle 3 000 inimese hukkunud, veelgi rohkem on saanud vigastada ja tuhandeid on kinni peetud; arvestades, et paljude süürlaste jaoks on vägivalla ja ümberasustamiste tõttu humanitaarolukord halvenenud;

| M. | arvestades, et riiki ei lubata endiselt välisriikide ajakirjanikke ja vaatlejaid; arvestades, et Süüria inimõiguslaste sõnumid ja mobiilifotod on ainukesed vahendid Süüria ulatuslike inimõiguste rikkumiste ning rahumeelsete protestijate ja üldiselt kodanike vastu toime pandud nii sihipäraste kui ka valikuta süstemaatiliste rünnakute dokumenteerimiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et riiki ei lubata endiselt välisriikide ajakirjanikke ja vaatlejaid; arvestades, et Süüria inimõiguslaste sõnumid ja mobiilifotod on ainukesed vahendid Süüria ulatuslike inimõiguste rikkumiste ning rahumeelsete protestijate ja üldiselt kodanike vastu toime pandud nii sihipäraste kui ka valikuta süstemaatiliste rünnakute dokumenteerimiseks;

| N. | arvestades, et Süüria praeguste sündmustega kaasneb tegevus, mille eesmärk on etniliste ja usuliste konfliktide õhutamine ja usurühmade vaheliste pingete suurendamine; arvestades, et mõnede arvestuste kohaselt võib kristlaste osakaal Süürias olla langenud 10 %-lt 8 %-le; arvestades, et tuhanded Iraagi kristlased on põgenenud sealse sihipärase vägivalla eest Süüriasse; arvestades, et paljud Süüria kristlased kardavad langeda oma maal usurühmade vahelise vägivalla ohvriks; arvestades, et kristlaste kogukondadel on oluline roll oma maa demokratiseerimisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Süüria praeguste sündmustega kaasneb tegevus, mille eesmärk on etniliste ja usuliste konfliktide õhutamine ja usurühmade vaheliste pingete suurendamine; arvestades, et mõnede arvestuste kohaselt võib kristlaste osakaal Süürias olla langenud 10 %-lt 8 %-le; arvestades, et tuhanded Iraagi kristlased on põgenenud sealse sihipärase vägivalla eest Süüriasse; arvestades, et paljud Süüria kristlased kardavad langeda oma maal usurühmade vahelise vägivalla ohvriks; arvestades, et kristlaste kogukondadel on oluline roll oma maa demokratiseerimisel;

| O. | arvestades, et oma 10. oktoobri 2011. aasta järeldustes tundis nõukogu heameelt Süüria poliitilise opositsiooni püüdluste üle luua ühtne platvorm, kutsus ka rahvusvahelist üldsust üles neid pingutusi tunnustama ning pidas Süüria rahvusnõukogu loomist tubliks edusammuks; arvestades, et Süürias on moodustatud ka demokraatlike muudatuste rahvuskomitee, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et oma 10. oktoobri 2011. aasta järeldustes tundis nõukogu heameelt Süüria poliitilise opositsiooni püüdluste üle luua ühtne platvorm, kutsus ka rahvusvahelist üldsust üles neid pingutusi tunnustama ning pidas Süüria rahvusnõukogu loomist tubliks edusammuks; arvestades, et Süürias on moodustatud ka demokraatlike muudatuste rahvuskomitee,

Egiptus

| 1. | väljendab sellel riigi demokraatiale ülemineku kriitilisel ja raskel perioodil taas kord solidaarsust Egiptuse rahvaga ning toetab jätkuvalt rahva demokraatlikke püüdlusi; innustab ELi ja liikmesriike jätkuvalt toetama Egiptuses demokraatlike, majanduslike ja sotsiaalsete reformide kiirendamiseks tehtavaid pingutusi; |
| --- | --- |

1.

väljendab sellel riigi demokraatiale ülemineku kriitilisel ja raskel perioodil taas kord solidaarsust Egiptuse rahvaga ning toetab jätkuvalt rahva demokraatlikke püüdlusi; innustab ELi ja liikmesriike jätkuvalt toetama Egiptuses demokraatlike, majanduslike ja sotsiaalsete reformide kiirendamiseks tehtavaid pingutusi;

| 2. | mõistab teravalt hukka meeleavaldajate tapmise Egiptuses; avaldab siirast kaastunnet kõigi ohvrite perekondadele; palub ametivõimudel tagada, et julgeolekujõud ei kasutaks ülemäärast jõudu; rõhutab iga kodaniku õigust õiguskaitseorganite korrakohase kaitse all vabalt ja rahumeelselt meelt avaldada; kutsub Egiptuse ametivõime üles vabastama 28 Masperos vahistatud kristlast ja teised arreteeritud; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka meeleavaldajate tapmise Egiptuses; avaldab siirast kaastunnet kõigi ohvrite perekondadele; palub ametivõimudel tagada, et julgeolekujõud ei kasutaks ülemäärast jõudu; rõhutab iga kodaniku õigust õiguskaitseorganite korrakohase kaitse all vabalt ja rahumeelselt meelt avaldada; kutsub Egiptuse ametivõime üles vabastama 28 Masperos vahistatud kristlast ja teised arreteeritud;

| 3. | tunneb heameelt Egiptuse ametivõimude pingutuste üle, et välja selgitada kristlaste kogukondade vastaste rünnakute kavandajad ja toimepanijad; rõhutab selle tähtsust, et Maspero sündmusi uuriksid sõltumatult, põhjalikult ja läbipaistvalt sõltumatud tsiviilkohtud ning et kõik süüdlased võetaks vastutusele; rõhutab vajadust käsitleda põhjalikult meedia osa sündmustes; võtab teadmiseks valitsuse teadaanded, et viivitamata vaadatakse läbi määruse eelnõu, mille eesmärk on legaliseerida vajalike lubadeta rajatud pühakojad, ning muudetakse rangemaks nii avalikus kui ka eraelus toimuva diskrimineerimise vastased õigusaktid; rõhutab siiski Egiptuse valitsuse ja ametiasutuste kohustust tagada kõigi riigi kodanike julgeolek ja võtta vägivallas süüdi olevad isikud vastutusele; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt Egiptuse ametivõimude pingutuste üle, et välja selgitada kristlaste kogukondade vastaste rünnakute kavandajad ja toimepanijad; rõhutab selle tähtsust, et Maspero sündmusi uuriksid sõltumatult, põhjalikult ja läbipaistvalt sõltumatud tsiviilkohtud ning et kõik süüdlased võetaks vastutusele; rõhutab vajadust käsitleda põhjalikult meedia osa sündmustes; võtab teadmiseks valitsuse teadaanded, et viivitamata vaadatakse läbi määruse eelnõu, mille eesmärk on legaliseerida vajalike lubadeta rajatud pühakojad, ning muudetakse rangemaks nii avalikus kui ka eraelus toimuva diskrimineerimise vastased õigusaktid; rõhutab siiski Egiptuse valitsuse ja ametiasutuste kohustust tagada kõigi riigi kodanike julgeolek ja võtta vägivallas süüdi olevad isikud vastutusele;

| 4. | kutsub Egiptuse ametivõime üles tagama kõigile Egiptuse kodanikele, sh kopti kristlastele, kõik põhiõigused, sealhulgas ühinemisvabaduse, rahumeelse kogunemise vabaduse, sõnavabaduse ning usu-, südametunnistuse- ja mõttevabaduse, ning tagama, et kopti kristlaste kogukonnad ei langeks vägivaldsete rünnakute ohvriks, vaid saaksid kogu riigis elada rahus ja väljendada vabalt oma usulisi veendumusi; nõuab kirikutele tõhusat kaitset, et teha lõpp kirikute jätkuvale ründamisele ja hävitamisele islamiäärmuslaste poolt; kiidab heaks jätkuvad jõupingutused selle nimel, et vastu võtta ühine seadus pühakodade rajamise kohta; rõhutab, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on põhiõigus, mis on tagatud õigusaktidega; nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud lõpetaksid kopti kristlaste diskrimineerimise, näiteks jätaksid kõigist ametlikest dokumentidest välja viite religioonile, ning tagaksid kõigile Egiptuse kodanikele võrdse väärikuse ja võrdsed võimalused pääsuks kõigisse poliitilistesse ja riigiametitesse, sh tagaksid esindatuse sõjaväes, parlamendis ja valitsuses; |
| --- | --- |

4.

kutsub Egiptuse ametivõime üles tagama kõigile Egiptuse kodanikele, sh kopti kristlastele, kõik põhiõigused, sealhulgas ühinemisvabaduse, rahumeelse kogunemise vabaduse, sõnavabaduse ning usu-, südametunnistuse- ja mõttevabaduse, ning tagama, et kopti kristlaste kogukonnad ei langeks vägivaldsete rünnakute ohvriks, vaid saaksid kogu riigis elada rahus ja väljendada vabalt oma usulisi veendumusi; nõuab kirikutele tõhusat kaitset, et teha lõpp kirikute jätkuvale ründamisele ja hävitamisele islamiäärmuslaste poolt; kiidab heaks jätkuvad jõupingutused selle nimel, et vastu võtta ühine seadus pühakodade rajamise kohta; rõhutab, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on põhiõigus, mis on tagatud õigusaktidega; nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud lõpetaksid kopti kristlaste diskrimineerimise, näiteks jätaksid kõigist ametlikest dokumentidest välja viite religioonile, ning tagaksid kõigile Egiptuse kodanikele võrdse väärikuse ja võrdsed võimalused pääsuks kõigisse poliitilistesse ja riigiametitesse, sh tagaksid esindatuse sõjaväes, parlamendis ja valitsuses;

| 5. | kutsub ELi liikmesriike üles rangelt kinni pidama ELi ühisest seisukohast relvaekspordi kohta; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton nõuaks liikmesriikidelt ühise seisukoha nõuete täielikku rakendamist ja täitmist; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi liikmesriike üles rangelt kinni pidama ELi ühisest seisukohast relvaekspordi kohta; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton nõuaks liikmesriikidelt ühise seisukoha nõuete täielikku rakendamist ja täitmist;

| 6. | on seisukohal, et uus põhiseaduses peaks selgesõnaliselt sätestama kõigi põhiõiguste, sh ühinemisvabaduse, rahumeelse kogunemise vabaduse, sõnavabaduse ning usu-, südametunnistuse- ja mõttevabaduse kaitse ning vähemuste kaitse; kutsub Egiptuse ametivõime üles tagama, et kõik põhiseaduse sätted oleksid kaasavad ega jätaks võimalust Egiptuse ühiskonnas kellegi diskrimineerimiseks; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et uus põhiseaduses peaks selgesõnaliselt sätestama kõigi põhiõiguste, sh ühinemisvabaduse, rahumeelse kogunemise vabaduse, sõnavabaduse ning usu-, südametunnistuse- ja mõttevabaduse kaitse ning vähemuste kaitse; kutsub Egiptuse ametivõime üles tagama, et kõik põhiseaduse sätted oleksid kaasavad ega jätaks võimalust Egiptuse ühiskonnas kellegi diskrimineerimiseks;

| 7. | rõhutab, kui oluline on korraldada Egiptuses 2011. aasta lõpul ja 2012. aasta alguses vabad, ausad ja läbipaistavad valimised Rahvakogusse ja Nõuandvasse Kogusse ning 2012. aastal presidendivalimised; innustab ELi ja liikmesriike jätkuvalt toetama ja abistama Egiptuse ametivõime, parteisid ja kodanikuühiskonda jõupingutustes selle eesmärgi saavutamiseks; julgustab Egiptuse ametivõime hõlbustama nende välismaiste organisatsioonide tööd, kes kavatsevad jälgida valimisi kohapeal; nõuab, et Egiptuse vahevalitsus asendataks esimesel võimalusel vabade valimiste tulemuste põhjal koostatud valitsusega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui oluline on korraldada Egiptuses 2011. aasta lõpul ja 2012. aasta alguses vabad, ausad ja läbipaistavad valimised Rahvakogusse ja Nõuandvasse Kogusse ning 2012. aastal presidendivalimised; innustab ELi ja liikmesriike jätkuvalt toetama ja abistama Egiptuse ametivõime, parteisid ja kodanikuühiskonda jõupingutustes selle eesmärgi saavutamiseks; julgustab Egiptuse ametivõime hõlbustama nende välismaiste organisatsioonide tööd, kes kavatsevad jälgida valimisi kohapeal; nõuab, et Egiptuse vahevalitsus asendataks esimesel võimalusel vabade valimiste tulemuste põhjal koostatud valitsusega;

| 8. | kutsub relvajõudude ülemnõukogu üles viivitamata tühistama eriolukorra seaduse, sest see rikub sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust, see hoiaks ära aasta lõpuks kavandatud parlamendivalimiste toimumine eriolukorras; |
| --- | --- |

8.

kutsub relvajõudude ülemnõukogu üles viivitamata tühistama eriolukorra seaduse, sest see rikub sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust, see hoiaks ära aasta lõpuks kavandatud parlamendivalimiste toimumine eriolukorras;

| 9. | väljendab sellega seoses rahulolu karistusseadustiku muudatusega, mille kohaselt loetakse kriminaalkuriteoks diskrimineerimine soo, rassi, keele, usu või usutunnistuse alusel; |
| --- | --- |

9.

väljendab sellega seoses rahulolu karistusseadustiku muudatusega, mille kohaselt loetakse kriminaalkuriteoks diskrimineerimine soo, rassi, keele, usu või usutunnistuse alusel;

| 10. | on seisukohal, et EL peaks võtma meetmeid, kui tõsiselt rikutakse Egiptuse kodanike inimõigusi; rõhutab, et EL peab olema valmis võtma täiendavaid meetmeid abi osutamiseks Egiptuse rahvale, kes püüdleb rahumeelsete vahendite abil demokraatliku tuleviku poole; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et EL peaks võtma meetmeid, kui tõsiselt rikutakse Egiptuse kodanike inimõigusi; rõhutab, et EL peab olema valmis võtma täiendavaid meetmeid abi osutamiseks Egiptuse rahvale, kes püüdleb rahumeelsete vahendite abil demokraatliku tuleviku poole;

| 11. | kutsub Egiptuse ametivõime üles, et nad tihedas koostöös valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguslastega võtaksid vastu uue ühenduste seaduse, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste inimõigusstandarditega; rõhutab, et Egiptuse tõeliseks demokraatlikuks arenguks on ülimalt oluline naiste õiguste austamine, sooline võrdõiguslikkus ja naiste osalemine poliitikas; |
| --- | --- |

11.

kutsub Egiptuse ametivõime üles, et nad tihedas koostöös valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguslastega võtaksid vastu uue ühenduste seaduse, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste inimõigusstandarditega; rõhutab, et Egiptuse tõeliseks demokraatlikuks arenguks on ülimalt oluline naiste õiguste austamine, sooline võrdõiguslikkus ja naiste osalemine poliitikas;

| 12. | väljendab sügavat muret vangistatud blogipidaja Maikel Nabil Sanadi tervisliku olukorra pärast ning nõuab tema viivitamatut vabastamist; nõuab, et Egiptuse valitsus ja ametivõimud lõpetaksid viivitamata tsiviilisikute üle kohtumõistmise sõjaväekohtutes; nõuab, et Egiptuse ametivõimud tagaksid, et riigis ei hirmutataks otseselt või kaudselt ühtegi kodanikuühiskonna organisatsiooni ning et hõlbustataks nende organisatsioonide osalust demokraatlikus üleminekuprotsessis, sealhulgas valimistel; |
| --- | --- |

12.

väljendab sügavat muret vangistatud blogipidaja Maikel Nabil Sanadi tervisliku olukorra pärast ning nõuab tema viivitamatut vabastamist; nõuab, et Egiptuse valitsus ja ametivõimud lõpetaksid viivitamata tsiviilisikute üle kohtumõistmise sõjaväekohtutes; nõuab, et Egiptuse ametivõimud tagaksid, et riigis ei hirmutataks otseselt või kaudselt ühtegi kodanikuühiskonna organisatsiooni ning et hõlbustataks nende organisatsioonide osalust demokraatlikus üleminekuprotsessis, sealhulgas valimistel;

Süüria

| 13. | mõistab teravalt hukka liigse ja jõhkra jõukasutuse rahumeelsete meeleavaldajate vastu ning demokraatliku liikumise aktivistide, inimõiguslaste, ajakirjanike, arstide ja meditsiinitöötajate süstemaatilise tagakiusamise; väljendab sügavat muret Süüria ametivõimude toime pandud ränkade inimõiguste rikkumiste pärast, siia alla kuuluvad massilised vahistamised, kohtuotsuseta hukkamised, omavolilised vahistamised, inimeste, sh laste kadumine ja piinamine, mis võivad liigituda inimsusevastaste kuritegude alla; kordab oma üleskutset president Bashar al-Assadile ja tema režiimile loobuda viivitamatult võimust, et Süürias saaks toimuda üleminek demokraatiale ning algust teha põhjalike demokraatlike reformidega; |
| --- | --- |

13.

mõistab teravalt hukka liigse ja jõhkra jõukasutuse rahumeelsete meeleavaldajate vastu ning demokraatliku liikumise aktivistide, inimõiguslaste, ajakirjanike, arstide ja meditsiinitöötajate süstemaatilise tagakiusamise; väljendab sügavat muret Süüria ametivõimude toime pandud ränkade inimõiguste rikkumiste pärast, siia alla kuuluvad massilised vahistamised, kohtuotsuseta hukkamised, omavolilised vahistamised, inimeste, sh laste kadumine ja piinamine, mis võivad liigituda inimsusevastaste kuritegude alla; kordab oma üleskutset president Bashar al-Assadile ja tema režiimile loobuda viivitamatult võimust, et Süürias saaks toimuda üleminek demokraatiale ning algust teha põhjalike demokraatlike reformidega;

| 14. | avaldab siirast kaastunnet ohvrite perekondadele; tunnustab Süüria rahva julgust ja otsustavust ning toetab igati nende püüdlusi saavutada õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste täielik austamine ning kindlustada paremad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused; |
| --- | --- |

14.

avaldab siirast kaastunnet ohvrite perekondadele; tunnustab Süüria rahva julgust ja otsustavust ning toetab igati nende püüdlusi saavutada õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste täielik austamine ning kindlustada paremad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused;

| 15. | kordab oma nõuet, et Süüria julgeolekujõude toime pandud tapmisi, arreteerimisi, omavolilisi kinnipidamisi ja väidetavaid sunniviisilisi kadumisi ning piinamisjuhtumeid uuritaks sõltumatult, läbipaistvalt ja tõhusalt, tagamaks seda, et rahvusvaheline üldsus saaks kõnealuste tegude toimepanijad vastutusele võtta; on seisukohal, et ÜRO Julgeolekunõukogu peaks kaebama Süüria Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, et Süüria rahvas kogeks õigluse jaluleseadmist ning et ära hoida edasised ohvrid; nõuab, et rahvusvahelistel humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonidel ning rahvusvahelisel ajakirjandusel lubataks siseneda riiki, ning rõhutab Süüria opositsioonijõudude ja meeleavaldajate nõuet saata riiki rahvusvahelised vaatlejad; |
| --- | --- |

15.

kordab oma nõuet, et Süüria julgeolekujõude toime pandud tapmisi, arreteerimisi, omavolilisi kinnipidamisi ja väidetavaid sunniviisilisi kadumisi ning piinamisjuhtumeid uuritaks sõltumatult, läbipaistvalt ja tõhusalt, tagamaks seda, et rahvusvaheline üldsus saaks kõnealuste tegude toimepanijad vastutusele võtta; on seisukohal, et ÜRO Julgeolekunõukogu peaks kaebama Süüria Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, et Süüria rahvas kogeks õigluse jaluleseadmist ning et ära hoida edasised ohvrid; nõuab, et rahvusvahelistel humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonidel ning rahvusvahelisel ajakirjandusel lubataks siseneda riiki, ning rõhutab Süüria opositsioonijõudude ja meeleavaldajate nõuet saata riiki rahvusvahelised vaatlejad;

| 16. | tunneb sügavat muret Süüria kristlaste olukorra ja eelkõige nende julgeoleku pärast; mõistab hukka sammud, mis on suunatud usuliste konfliktide õhutamisele; nõuab, et Süüria praegused ja tulevased ametivõimud tagaksid kristlike kogukondade toimiva ja tõhusa kaitse; |
| --- | --- |

16.

tunneb sügavat muret Süüria kristlaste olukorra ja eelkõige nende julgeoleku pärast; mõistab hukka sammud, mis on suunatud usuliste konfliktide õhutamisele; nõuab, et Süüria praegused ja tulevased ametivõimud tagaksid kristlike kogukondade toimiva ja tõhusa kaitse;

| 17. | rõhutab, et Süürias tuleb austada inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadust; avaldab seetõttu toetust Süüria kristlikule kogukonnale ja julgustab ühtlasi seda kogukonda täitma positiivset ja konstruktiivset rolli Süürias toimuvates sündmustes; ergutab ka Süüria opositsioonijõude rõhutama või taaskinnitama oma pühendumist inimõigustele ja põhivabadustele, eelkõige usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadusele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Süürias tuleb austada inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadust; avaldab seetõttu toetust Süüria kristlikule kogukonnale ja julgustab ühtlasi seda kogukonda täitma positiivset ja konstruktiivset rolli Süürias toimuvates sündmustes; ergutab ka Süüria opositsioonijõude rõhutama või taaskinnitama oma pühendumist inimõigustele ja põhivabadustele, eelkõige usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadusele;

| 18. | tunneb heameelt nõukogu positiivse avalduse üle seoses Süüria poliitilise opositsiooni püüdlustega luua ühtne platvorm; kordab oma üleskutset, et asepresident ja kõrge esindaja Ashton, nõukogu ja komisjon ergutaksid ja toetaksid veelgi enam Süüria organiseeritud demokraatliku opositsiooni kujunemist nii Süürias kui ka väljaspool riiki; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt nõukogu positiivse avalduse üle seoses Süüria poliitilise opositsiooni püüdlustega luua ühtne platvorm; kordab oma üleskutset, et asepresident ja kõrge esindaja Ashton, nõukogu ja komisjon ergutaksid ja toetaksid veelgi enam Süüria organiseeritud demokraatliku opositsiooni kujunemist nii Süürias kui ka väljaspool riiki;

| 19. | tunneb heameelt, et EL on võtnud endale kohustuse jätkuvalt nõuda ÜRO jõulist tegutsemist, et suurendada rahvusvahelist survet; kordab oma üleskutset ÜRO Julgeolekunõukogu liikmetele ning eelkõige Venemaale ja Hiinale mitte blokeerida resolutsiooni, kus mõistetakse hukka Süüria režiimi surmatoovad vägivallateod ja nõutakse vägivalla lõpetamist või vastasel korral sanktsioonide rakendamist; toetab täielikult Euroopa Liidu 23. septembri 2011. aasta otsust rakendada Süüria režiimi vastu täiendavaid sanktsioone; rõhutab, et EL peab olema valmis võtma täiendavaid meetmeid abi osutamiseks Süüria rahvale, kes püüdleb rahumeelsete vahendite abil demokraatliku tuleviku poole; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt, et EL on võtnud endale kohustuse jätkuvalt nõuda ÜRO jõulist tegutsemist, et suurendada rahvusvahelist survet; kordab oma üleskutset ÜRO Julgeolekunõukogu liikmetele ning eelkõige Venemaale ja Hiinale mitte blokeerida resolutsiooni, kus mõistetakse hukka Süüria režiimi surmatoovad vägivallateod ja nõutakse vägivalla lõpetamist või vastasel korral sanktsioonide rakendamist; toetab täielikult Euroopa Liidu 23. septembri 2011. aasta otsust rakendada Süüria režiimi vastu täiendavaid sanktsioone; rõhutab, et EL peab olema valmis võtma täiendavaid meetmeid abi osutamiseks Süüria rahvale, kes püüdleb rahumeelsete vahendite abil demokraatliku tuleviku poole;

| 20. | tunneb heameelt selle üle, et Türgi ja Saudi Araabia on Süüria režiimi hukka mõistnud, ning kiidab heaks Türgi tegutsemise pagulaste vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt selle üle, et Türgi ja Saudi Araabia on Süüria režiimi hukka mõistnud, ning kiidab heaks Türgi tegutsemise pagulaste vastuvõtmisel;

| 21. | mõistab teravalt hukka vägivallaaktid, Süüria kodanike tagakiusamise ja hirmutamise ELi territooriumil ning tuletab meelde, et õigus vabalt ja rahumeelselt ning turvalistes tingimustes meelt avaldada on ELi liikmesriikides täielikult tagatud, sealhulgas nende jaoks, kes protesteerivad president Bashar al-Assadi võimu vastu; |
| --- | --- |

21.

mõistab teravalt hukka vägivallaaktid, Süüria kodanike tagakiusamise ja hirmutamise ELi territooriumil ning tuletab meelde, et õigus vabalt ja rahumeelselt ning turvalistes tingimustes meelt avaldada on ELi liikmesriikides täielikult tagatud, sealhulgas nende jaoks, kes protesteerivad president Bashar al-Assadi võimu vastu;

*

* *

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, USA valitsusele ja kongressile, Araabia Liiga peasekretärile, Egiptuse Araabia Vabariigi valitsusele ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, USA valitsusele ja kongressile, Araabia Liiga peasekretärile, Egiptuse Araabia Vabariigi valitsusele ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0387.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0333.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0064.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0021.

(5)  ELT L 228, 3.9.2011, lk 16.

(6)  ELT L 228, 3.9.2011, lk 19.

(7)  ELT L 228, 3.9.2011, lk 1.

(8)  ELT L 269, 14.10.2011, lk 18.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/113

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Praegused sündmused Ukrainas

P7_TA(2011)0472

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Ukraina sündmuste kohta

2013/C 131 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse 2010. aasta eduaruannet Ukraina kohta ja 25. mail 2011 avaldatud Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta eduaruannet Ukraina kohta ja 25. mail 2011 avaldatud Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 11. oktoobril 2011 tehtud avaldust Ukraina endise peaministri Julija Tõmošenko süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 11. oktoobril 2011 tehtud avaldust Ukraina endise peaministri Julija Tõmošenko süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 5. augustil ja 11. oktoobril 2011 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldusi Julija Tõmošenko kohtuasjas langetatud otsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 5. augustil ja 11. oktoobril 2011 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldusi Julija Tõmošenko kohtuasjas langetatud otsuse kohta,

| — | võttes arvesse 29. ja 30. septembril 2011 Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. ja 30. septembril 2011 Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ukraina partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. märtsil 1998, ning käimasolevaid assotsieerimislepingu läbirääkimisi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna üle, mis peaks asendama partnerlus- ja koostöölepingu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ukraina partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. märtsil 1998, ning käimasolevaid assotsieerimislepingu läbirääkimisi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna üle, mis peaks asendama partnerlus- ja koostöölepingu,

| — | võttes arvesse Ukraina riiklikku sihtprogrammi aastateks 2011–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ukraina riiklikku sihtprogrammi aastateks 2011–2013,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL soovib stabiilset ja demokraatlikku Ukrainat, kes järgib sotsiaalse turumajanduse põhimõtteid, õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi ning kaitseb vähemusi ja tagab põhiõigused; arvestades, et Ukraina sisepoliitiline stabiilsus, mille puhul on oluline ka siseriiklike reformide teostamine ja õigusriigi põhimõtete järgimine, sealhulgas õiglaste, erapooletute ja sõltumatute õigusmenetluste loomine, on ELi ja Ukraina suhete edasise arengu üks eeltingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL soovib stabiilset ja demokraatlikku Ukrainat, kes järgib sotsiaalse turumajanduse põhimõtteid, õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi ning kaitseb vähemusi ja tagab põhiõigused; arvestades, et Ukraina sisepoliitiline stabiilsus, mille puhul on oluline ka siseriiklike reformide teostamine ja õigusriigi põhimõtete järgimine, sealhulgas õiglaste, erapooletute ja sõltumatute õigusmenetluste loomine, on ELi ja Ukraina suhete edasise arengu üks eeltingimusi;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi välispoliitika üks peamisi eesmärke on tõhustada ja edendada suhteid Ukrainaga ning tugevdada Euroopa naabruspoliitikat, millega püütakse elavdada kaasatud riikide poliitilisi, majandus- ja kultuurisuhteid ELi ja selle liikmesriikidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi välispoliitika üks peamisi eesmärke on tõhustada ja edendada suhteid Ukrainaga ning tugevdada Euroopa naabruspoliitikat, millega püütakse elavdada kaasatud riikide poliitilisi, majandus- ja kultuurisuhteid ELi ja selle liikmesriikidega;

| C. | arvestades, et Ukraina Petšerski ringkonnakohtu 11. oktoobri 2011. aasta otsust, millega endisele peaministrile Julija Tõmošenkole määrati seitsmeaastane vanglakaristus, kolmeaastane poliitilise tegevuse keeld, 200 miljoni USA dollari suurune rahatrahv ning anti korraldus kogu tema vara konfiskeerida, käsitatakse laialdaselt kas kättemaksuaktina või osana opositsioonipoliitikute süüdimõistmise ja vangistamise üritusest, mille eesmärk on takistada neil tuleva aasta parlamendivalimistel ja 2015. aasta presidendivalimistel kandideerimist ja valimiskampaania tegemist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Ukraina Petšerski ringkonnakohtu 11. oktoobri 2011. aasta otsust, millega endisele peaministrile Julija Tõmošenkole määrati seitsmeaastane vanglakaristus, kolmeaastane poliitilise tegevuse keeld, 200 miljoni USA dollari suurune rahatrahv ning anti korraldus kogu tema vara konfiskeerida, käsitatakse laialdaselt kas kättemaksuaktina või osana opositsioonipoliitikute süüdimõistmise ja vangistamise üritusest, mille eesmärk on takistada neil tuleva aasta parlamendivalimistel ja 2015. aasta presidendivalimistel kandideerimist ja valimiskampaania tegemist;

| D. | arvestades, et Ukraina julgeolekuteenistus algatas 12. oktoobril 2011. aastal uue kriminaalasja Julija Tõmošenko ja endise peaministri Pavlo Lazarenko vastu: neid süüdistatakse salasepitsustes eesmärgiga kuritarvitada suures mahus Ukraina riiklikke vahendeid ajal, kui Julia Tõmošenko oli ettevõtte Ukraina Ühinenud Energiasüsteemid juht ja tegelik omanik; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ukraina julgeolekuteenistus algatas 12. oktoobril 2011. aastal uue kriminaalasja Julija Tõmošenko ja endise peaministri Pavlo Lazarenko vastu: neid süüdistatakse salasepitsustes eesmärgiga kuritarvitada suures mahus Ukraina riiklikke vahendeid ajal, kui Julia Tõmošenko oli ettevõtte Ukraina Ühinenud Energiasüsteemid juht ja tegelik omanik;

| E. | arvestades, et oma tegude eest kriminaalvastutusele võetud ametnike arv kasvab ning nende seas on ka endisi ministreid, kuid enamasti on tegu riiklike ametkondade ja järelevalveasutuste (ase)juhtidega, õiguskaitseorganite allüksuste juhtidega, ringkonnakohtute kohtunikega ja kohalike omavalitsuste juhtidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oma tegude eest kriminaalvastutusele võetud ametnike arv kasvab ning nende seas on ka endisi ministreid, kuid enamasti on tegu riiklike ametkondade ja järelevalveasutuste (ase)juhtidega, õiguskaitseorganite allüksuste juhtidega, ringkonnakohtute kohtunikega ja kohalike omavalitsuste juhtidega;

| F. | arvestades, et Ukraina valitsus on kohustunud teostama mitmeid õigusreforme, et viia Ukraina era- ja avalik õigus kooskõlla Euroopa ja rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ukraina valitsus on kohustunud teostama mitmeid õigusreforme, et viia Ukraina era- ja avalik õigus kooskõlla Euroopa ja rahvusvaheliste normidega;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit rõhutab jätkuvalt vajadust järgida õigusriigi põhimõtteid, mis hõlmavad ka õiglasi, erapooletuid ja sõltumatuid õigusemenetlusi, kusjuures tuleks vältida mulje jätmist, nagu kasutataks kohtulikke meetmeid valikuliselt; arvestades, et EL peab neid põhimõtteid eriti oluliseks Ukrainale kui riigile, kes püüab sõlmida tihedamaid lepingulisi suhteid ja edendada poliitilist assotsieerumist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit rõhutab jätkuvalt vajadust järgida õigusriigi põhimõtteid, mis hõlmavad ka õiglasi, erapooletuid ja sõltumatuid õigusemenetlusi, kusjuures tuleks vältida mulje jätmist, nagu kasutataks kohtulikke meetmeid valikuliselt; arvestades, et EL peab neid põhimõtteid eriti oluliseks Ukrainale kui riigile, kes püüab sõlmida tihedamaid lepingulisi suhteid ja edendada poliitilist assotsieerumist Euroopa Liiduga;

| 1. | on arvamusel, et ELi ja Ukraina sidemete tugevdamine ning Ukrainale ELiga ühinemise väljavaate avamine on väga oluline ja vastab kummagi poole huvidele; tunnustab Ukraina püüdeid, lähtudes Euroopa Liidu lepingu artiklist 49, tingimusel et täidetakse kõik kriteeriumid ning muu hulgas järgitakse demokraatia, inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et ELi ja Ukraina sidemete tugevdamine ning Ukrainale ELiga ühinemise väljavaate avamine on väga oluline ja vastab kummagi poole huvidele; tunnustab Ukraina püüdeid, lähtudes Euroopa Liidu lepingu artiklist 49, tingimusel et täidetakse kõik kriteeriumid ning muu hulgas järgitakse demokraatia, inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtteid;

| 2. | taunib endise peaministri Julija Tõmošenko süüdimõistmist, pidades seda inimõiguste rikkumiseks ja kohtuvõimu kuritarvitamiseks Tõmošenko kui Ukraina juhtiva opositsioonipoliitiku poliitilise allasurumise eesmärgil; rõhutab, et seadus, mida valikuliselt kohaldati Tõmošenko suhtes, pärineb nõukogude ajast ning selles nähakse ette kriminaalvastutusele võtmine poliitiliste otsuste eest; arvestades, et praegu Ülemraadas läbivaatamisel oleva seaduse artiklid 364 ja 365 ei vasta Euroopa ega ÜRO standarditele; |
| --- | --- |

2.

taunib endise peaministri Julija Tõmošenko süüdimõistmist, pidades seda inimõiguste rikkumiseks ja kohtuvõimu kuritarvitamiseks Tõmošenko kui Ukraina juhtiva opositsioonipoliitiku poliitilise allasurumise eesmärgil; rõhutab, et seadus, mida valikuliselt kohaldati Tõmošenko suhtes, pärineb nõukogude ajast ning selles nähakse ette kriminaalvastutusele võtmine poliitiliste otsuste eest; arvestades, et praegu Ülemraadas läbivaatamisel oleva seaduse artiklid 364 ja 365 ei vasta Euroopa ega ÜRO standarditele;

| 3. | kutsub Ukraina ametiasutusi üles tagama õiglane, läbipaistev ja sõltumatu õigusemõistmine, juhul kui Julia Tõmošenko peaks süüdimõistva otsuse edasi kaebama, ning õiglane, läbipaistev ja sõltumatu õigusemõistmine teistes eelmise valitsuse liikmete kohtuprotsessides; nõuab, et Julija Tõmošenkol võimaldataks nüüdsest peale täiel määral kasutada oma õigust osaleda poliitilises tegevuses ja Ukraina eelseisvatel valimistel; |
| --- | --- |

3.

kutsub Ukraina ametiasutusi üles tagama õiglane, läbipaistev ja sõltumatu õigusemõistmine, juhul kui Julia Tõmošenko peaks süüdimõistva otsuse edasi kaebama, ning õiglane, läbipaistev ja sõltumatu õigusemõistmine teistes eelmise valitsuse liikmete kohtuprotsessides; nõuab, et Julija Tõmošenkol võimaldataks nüüdsest peale täiel määral kasutada oma õigust osaleda poliitilises tegevuses ja Ukraina eelseisvatel valimistel;

| 4. | on mures, kuna Tõmošenko kohtuprotsess on vastuolus Ukraina valitsuse tõotusega austada demokraatia põhimõtteid ja euroopalikke väärtusi; |
| --- | --- |

4.

on mures, kuna Tõmošenko kohtuprotsess on vastuolus Ukraina valitsuse tõotusega austada demokraatia põhimõtteid ja euroopalikke väärtusi;

| 5. | väljendab tõsist muret selle pärast, et endine siseminister Juri Lutsenko, kelle kohtuasjas ei ole veel otsust langetatud, on endiselt vahi all, ning väljendab tõsist muret seoses muude samalaadsete juhtumitega; |
| --- | --- |

5.

väljendab tõsist muret selle pärast, et endine siseminister Juri Lutsenko, kelle kohtuasjas ei ole veel otsust langetatud, on endiselt vahi all, ning väljendab tõsist muret seoses muude samalaadsete juhtumitega;

| 6. | nõuab, et kõik kohtumenetlused endiste ja praeguste kõrgete valitsusametnike vastu viidaks läbi kooskõlas euroopalike õigluse, erapooletuse, läbipaistvuse ja sõltumatuse normidega; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et kõik kohtumenetlused endiste ja praeguste kõrgete valitsusametnike vastu viidaks läbi kooskõlas euroopalike õigluse, erapooletuse, läbipaistvuse ja sõltumatuse normidega;

| 7. | on seisukohal, et juhul kui Julia Tõmošenkot süüdimõistev otsus jääb läbi vaatamata, satub ohtu assotsieerimislepingu sõlmimine ja ratifitseerimine ning sellega lükkub Ukraina jaoks edasi ka Euroopa Liiduga ühinemise väljavaade; peab murettekitavaks mõningaid demokraatlike vabaduste piiramisele viitavaid märke ning riiklike institutsioonide võimalikku ärakasutamist isiklikes huvides või poliitilise kättemaksu vahendina; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et juhul kui Julia Tõmošenkot süüdimõistev otsus jääb läbi vaatamata, satub ohtu assotsieerimislepingu sõlmimine ja ratifitseerimine ning sellega lükkub Ukraina jaoks edasi ka Euroopa Liiduga ühinemise väljavaade; peab murettekitavaks mõningaid demokraatlike vabaduste piiramisele viitavaid märke ning riiklike institutsioonide võimalikku ärakasutamist isiklikes huvides või poliitilise kättemaksu vahendina;

| 8. | rõhutab, et õigusriigi tugevdamine ja siseriiklikud reformid, sh usaldusväärne võitlus korruptsiooni vastu, ei ole olulised mitte üksnes assotsieerimislepingu sõlmimise ja ratifitseerimise ning ELi ja Ukraina sidemete tihendamise huvides, vaid ka demokraatia kindlustamiseks Ukrainas; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et õigusriigi tugevdamine ja siseriiklikud reformid, sh usaldusväärne võitlus korruptsiooni vastu, ei ole olulised mitte üksnes assotsieerimislepingu sõlmimise ja ratifitseerimise ning ELi ja Ukraina sidemete tihendamise huvides, vaid ka demokraatia kindlustamiseks Ukrainas;

| 9. | väljendab heameelt, et on saavutatud kokkulepe põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kohta; on seisukohal, et see kokkulepe annab tugeva aluse Euroopa Liidu ja Ukraina assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste võimalikuks lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt, et on saavutatud kokkulepe põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kohta; on seisukohal, et see kokkulepe annab tugeva aluse Euroopa Liidu ja Ukraina assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste võimalikuks lõpuleviimiseks;

| 10. | väljendab rahutust seoses teadetega, et Ukrainas piiratakse massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust; kutsub ametivõime üles rakendama kõiki vajalikke meetmeid, et kaitsta neid demokraatliku ühiskonna olulisi aspekte, ning hoiduma igasugustest katsetest kontrollida otseselt või kaudselt oma riigi massiteabevahendites esitatava teabe sisu; |
| --- | --- |

10.

väljendab rahutust seoses teadetega, et Ukrainas piiratakse massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust; kutsub ametivõime üles rakendama kõiki vajalikke meetmeid, et kaitsta neid demokraatliku ühiskonna olulisi aspekte, ning hoiduma igasugustest katsetest kontrollida otseselt või kaudselt oma riigi massiteabevahendites esitatava teabe sisu;

| 11. | toetab kindlalt Veneetsia komisjoni ja OSCE/ODIHRi ühises arvamuses esitatud soovitusi parlamendivalimiste seaduse eelnõu kohta; peab oluliseks, et need soovitused võetaks vastu ja neid rakendataks otstarbekalt, kaasavalt ning terviklikult, nii opositsiooni kui ka kodanikuühiskonna osalusel; |
| --- | --- |

11.

toetab kindlalt Veneetsia komisjoni ja OSCE/ODIHRi ühises arvamuses esitatud soovitusi parlamendivalimiste seaduse eelnõu kohta; peab oluliseks, et need soovitused võetaks vastu ja neid rakendataks otstarbekalt, kaasavalt ning terviklikult, nii opositsiooni kui ka kodanikuühiskonna osalusel;

| 12. | kutsub kõiki Ukraina poliitilisi jõude üles ausale ja läbipaistvale mõttevahetusele poliitilise otsustusprotsessi üle; nõuab, et poliitilise otsustusprotsessi võimalikke vigu uuriks parlamendi uurimiskomisjon; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõiki Ukraina poliitilisi jõude üles ausale ja läbipaistvale mõttevahetusele poliitilise otsustusprotsessi üle; nõuab, et poliitilise otsustusprotsessi võimalikke vigu uuriks parlamendi uurimiskomisjon;

| 13. | on seisukohal, et kohtumine president Janukovõtšiga, mis äsja edasi lükati, oleks andnud suurepärase võimaluse käsitleda Ukraina valitsusele esitatud tõsiseid küsimusi ning taastada konstruktiivne dialoog, mis võiks viia assotsieerimislepingu parafeerimiseni, tingimusel et allesjäänud tehniliste ja oluliste poliitiliste takistuste kõrvaldamisel saavutatakse arvestatavat edu; palub nõukogul ja komisjonil määrata kohtumiseks president Janukovõtšiga uus kuupäev, nii et see toimuks enne 2011. aasta detsembris ette nähtud ELi ja Ukraina tippkohtumist; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kohtumine president Janukovõtšiga, mis äsja edasi lükati, oleks andnud suurepärase võimaluse käsitleda Ukraina valitsusele esitatud tõsiseid küsimusi ning taastada konstruktiivne dialoog, mis võiks viia assotsieerimislepingu parafeerimiseni, tingimusel et allesjäänud tehniliste ja oluliste poliitiliste takistuste kõrvaldamisel saavutatakse arvestatavat edu; palub nõukogul ja komisjonil määrata kohtumiseks president Janukovõtšiga uus kuupäev, nii et see toimuks enne 2011. aasta detsembris ette nähtud ELi ja Ukraina tippkohtumist;

| 14. | kutsub komisjoni üles toetama Ukraina kohtusüsteemi reformi ja kasutama paremini ELi suutlikkuse suurendamise programmi ning kaaluma kõrgetasemelise ELi nõustajate rühma moodustamist, et toetada Ukraina jõupingutusi oma õigusaktide, sealhulgas kohtusüsteemi puudutavate õigusaktide vastavusse viimisel ELi õigusaktidega; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles toetama Ukraina kohtusüsteemi reformi ja kasutama paremini ELi suutlikkuse suurendamise programmi ning kaaluma kõrgetasemelise ELi nõustajate rühma moodustamist, et toetada Ukraina jõupingutusi oma õigusaktide, sealhulgas kohtusüsteemi puudutavate õigusaktide vastavusse viimisel ELi õigusaktidega;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ukraina valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ja OSCE Parlamentaarsele Assambleele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ukraina valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ja OSCE Parlamentaarsele Assambleele.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/116 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/116

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Antimikroobsest resistentsusest tulenev oht rahvatervisele

P7_TA(2011)0473

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon ravimiresistentsusest tuleneva ohu kohta rahvatervisele

2013/C 131 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni antibiootikumiresistentsuse kohta, milles keskendutakse loomatervisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni antibiootikumiresistentsuse kohta, milles keskendutakse loomatervisele,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2011. aasta augustis esitatud teaduslikku arvamust tervishoiuohtude kohta seoses laiendatud spektriga β-laktamaase ja/või ampC tüüpi β-laktamaase tootvate bakteritüvedega toidus ja toiduloomades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2011. aasta augustis esitatud teaduslikku arvamust tervishoiuohtude kohta seoses laiendatud spektriga β-laktamaase ja/või ampC tüüpi β-laktamaase tootvate bakteritüvedega toidus ja toiduloomades,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. novembri 2009. aasta töödokumenti ravimiresistentsuse kohta (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. novembri 2009. aasta töödokumenti ravimiresistentsuse kohta (SANCO/6876/2009r6),

| — | võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning Euroopa Ravimiameti 2009. aasta septembris avaldatud ühist tehnilist aruannet „Bakteriaalne väljakutse: aeg reageerida”, milles kutsutakse üles vähendama lõhet ELis levinud multiresistentsete bakterite ja uute antibakteriaalsete toimeainete väljatöötamise vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning Euroopa Ravimiameti 2009. aasta septembris avaldatud ühist tehnilist aruannet „Bakteriaalne väljakutse: aeg reageerida”, milles kutsutakse üles vähendama lõhet ELis levinud multiresistentsete bakterite ja uute antibakteriaalsete toimeainete väljatöötamise vahel,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitust 2002/77/EÜ, mis käsitleb antimikroobsete toimeainete arukat kasutamist inimmeditsiinis (1) ja Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni eespool nimetatud nõukogu soovituse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitust 2002/77/EÜ, mis käsitleb antimikroobsete toimeainete arukat kasutamist inimmeditsiinis (1) ja Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni eespool nimetatud nõukogu soovituse kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2001. aasta teatist, milles käsitletakse ühenduse strateegiat antimikroobse resistentsuse vastu (KOM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2001. aasta teatist, milles käsitletakse ühenduse strateegiat antimikroobse resistentsuse vastu (KOM(2001)0333),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et antimikroobsed toimeained hävitavad baktereid, viiruseid ja muid mikroorganisme ja pärsivad nende kasvu (antibiootikumid on mikroobsed ained, mis pärsivad ainult bakterite paljunemist) ning on seetõttu mänginud tähtsat rolli rahvatervise parandamises, aidates vähendada suremist haigustesse ja nakkustesse, mis olid varem ravimatud või surmavad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et antimikroobsed toimeained hävitavad baktereid, viiruseid ja muid mikroorganisme ja pärsivad nende kasvu (antibiootikumid on mikroobsed ained, mis pärsivad ainult bakterite paljunemist) ning on seetõttu mänginud tähtsat rolli rahvatervise parandamises, aidates vähendada suremist haigustesse ja nakkustesse, mis olid varem ravimatud või surmavad;

| B. | arvestades, et nende kasutamine on põhjustanud selle, et mõnedel antimikroobsetele toimeainetele varem reageerinud mikroorganismidel on kujunenud nende suhtes välja resistentsus ehk ravimiresistentsus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nende kasutamine on põhjustanud selle, et mõnedel antimikroobsetele toimeainetele varem reageerinud mikroorganismidel on kujunenud nende suhtes välja resistentsus ehk ravimiresistentsus;

| C. | arvestades, et seda loomulikku protsessi kiirendab eespool nimetatud antimikroobsete toimeainete ülemäärane ja kontrollimatu kasutamine, misläbi kahjustatakse saavutatud meditsiinilisi edusamme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seda loomulikku protsessi kiirendab eespool nimetatud antimikroobsete toimeainete ülemäärane ja kontrollimatu kasutamine, misläbi kahjustatakse saavutatud meditsiinilisi edusamme;

| D. | arvestades, et iga uue antibiootikumi kasutuselevõtu tulemuseks on olnud ja saab alati olema sihtmärgiks oleva bakteri resistentsuse teke; arvestades, et säilitamaks võimet nakkushaigustega tõhusalt toime tulla, on vaja nii uute antimikroobsete toimeainete väljatöötamist kui ka olemasolevate antibiootiliste ressursside paremat säilitamist, mis viitab sellele, kui tähtis on tagada antibiootikumide kasutuse tõhus kontrollimine ja piirdumine ainult vajaliku raviga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et iga uue antibiootikumi kasutuselevõtu tulemuseks on olnud ja saab alati olema sihtmärgiks oleva bakteri resistentsuse teke; arvestades, et säilitamaks võimet nakkushaigustega tõhusalt toime tulla, on vaja nii uute antimikroobsete toimeainete väljatöötamist kui ka olemasolevate antibiootiliste ressursside paremat säilitamist, mis viitab sellele, kui tähtis on tagada antibiootikumide kasutuse tõhus kontrollimine ja piirdumine ainult vajaliku raviga;

| E. | arvestades, et farmaatsiatööstus tõi umbes 40 aasta jooksul (1940.–1970. aastad) järjepidevalt turule uusi antibiootikume, sealhulgas mitmeid uute toimemehhanismidega antibiootikume, mis vältisid paljusid varasemaid toimeainete resistentsusega seotud probleeme; arvestades, et pärast seda on välja töötatud ja loa saanud vähesed uued antimikroobikumid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et farmaatsiatööstus tõi umbes 40 aasta jooksul (1940.–1970. aastad) järjepidevalt turule uusi antibiootikume, sealhulgas mitmeid uute toimemehhanismidega antibiootikume, mis vältisid paljusid varasemaid toimeainete resistentsusega seotud probleeme; arvestades, et pärast seda on välja töötatud ja loa saanud vähesed uued antimikroobikumid;

| F. | arvestades, et ravimiresistentsus on tähtis ja suures osas lahendamata probleem, mis ohustab tõsiselt rahvatervist nii Euroopas kui ka maailmas, põhjustades pikemat ja keerulisemat ravi, elukvaliteedi langust, suuremat surmaohtu (igal aastal sureb Euroopa Liidus u 25 000 patsienti resistentsete mikroorganismide põhjustatud nakkushaiguste kätte), täiendavaid tervishoiukulusid ning tööviljakuse langust vähemalt 1,5 miljardi euro suuruses summas aastas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ravimiresistentsus on tähtis ja suures osas lahendamata probleem, mis ohustab tõsiselt rahvatervist nii Euroopas kui ka maailmas, põhjustades pikemat ja keerulisemat ravi, elukvaliteedi langust, suuremat surmaohtu (igal aastal sureb Euroopa Liidus u 25 000 patsienti resistentsete mikroorganismide põhjustatud nakkushaiguste kätte), täiendavaid tervishoiukulusid ning tööviljakuse langust vähemalt 1,5 miljardi euro suuruses summas aastas;

| G. | arvestades, et suure osa haiglanakkustest põhjustavad väga resistentsed bakterid, nagu metitsilliinresistentne Staphylococcus aureus (MRSA) ja C. difficile, mis on tõsiseks ohuks patsientide tervisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suure osa haiglanakkustest põhjustavad väga resistentsed bakterid, nagu metitsilliinresistentne Staphylococcus aureus (MRSA) ja C. difficile, mis on tõsiseks ohuks patsientide tervisele;

| H. | arvestades, et ravimiresistentsus on muutunud nii tähtsaks probleemiks, et Maailma Tervishoiuorganisatsioon võttis selle oma sel aastal 7. aprillil 2011 toimuva ülemaailmse tervisepäeva teemaks, ning arvestades, et Euroopa Liit korraldab alates 2008. aastast iga aasta 18. novembril Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päeva; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ravimiresistentsus on muutunud nii tähtsaks probleemiks, et Maailma Tervishoiuorganisatsioon võttis selle oma sel aastal 7. aprillil 2011 toimuva ülemaailmse tervisepäeva teemaks, ning arvestades, et Euroopa Liit korraldab alates 2008. aastast iga aasta 18. novembril Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päeva;

| I. | arvestades, et antibiootikumide ebakohane ja väär kasutamine loob soodsad tingimused resistentsete mikroorganismide tekkeks, levikuks ja püsimiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et antibiootikumide ebakohane ja väär kasutamine loob soodsad tingimused resistentsete mikroorganismide tekkeks, levikuks ja püsimiseks;

| J. | arvestades, et ravimiresistentsust põhjustab inimestel sageli ebapiisav antibiootikumide annus, vale ravi ja patogeenide pidev kokkupuude antimikroobsete ainetega haiglates; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ravimiresistentsust põhjustab inimestel sageli ebapiisav antibiootikumide annus, vale ravi ja patogeenide pidev kokkupuude antimikroobsete ainetega haiglates;

| K. | arvestades, et vajadust antibiootikumide ja antimikroobsete toimeainete järele võib aidata vähendada hea hügieen tõhusa kätepesu ja –kuivatuse näol; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vajadust antibiootikumide ja antimikroobsete toimeainete järele võib aidata vähendada hea hügieen tõhusa kätepesu ja –kuivatuse näol;

| L. | arvestades, et vaatamata antibiootikumide kasvukiirendajatena kasutamise keelustamisele ja soovile vähendada antibiootikumide ebakohast kasutamist veterinaaria valdkonnas profülaktilistel eesmärkidel mõjutab ravimiresistentsus nii loomi kui ka inimesi ning võib üle kanduda inimestelt loomadele ja vastupidi, mis muudab selle tõeliselt valdkondadevahelise probleemiks, millele peab lähenema koordineeritult liidu tasandil; arvestades, et seetõttu tuleb teha täiendavaid jõupingutusi parandamaks põllumajandustavasid, et aidata vähendada võimalikku ohtu, mis on seotud antibiootikumide kasutamisega veterinaarsetel eesmärkidel ja resistentsuse tekkimisega inimestel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaatamata antibiootikumide kasvukiirendajatena kasutamise keelustamisele ja soovile vähendada antibiootikumide ebakohast kasutamist veterinaaria valdkonnas profülaktilistel eesmärkidel mõjutab ravimiresistentsus nii loomi kui ka inimesi ning võib üle kanduda inimestelt loomadele ja vastupidi, mis muudab selle tõeliselt valdkondadevahelise probleemiks, millele peab lähenema koordineeritult liidu tasandil; arvestades, et seetõttu tuleb teha täiendavaid jõupingutusi parandamaks põllumajandustavasid, et aidata vähendada võimalikku ohtu, mis on seotud antibiootikumide kasutamisega veterinaarsetel eesmärkidel ja resistentsuse tekkimisega inimestel;

| M. | arvestades, et head loomapidamistavad vähendavad vajadust antibiootikumide järele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et head loomapidamistavad vähendavad vajadust antibiootikumide järele;

| N. | arvestades, et meetmeid antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu inimmeditsiinis saab ainult võtta koos meetmetega võitluseks antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu veterinaarravimites, loomasöödas ja põllukultuuride kasvatuses; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et meetmeid antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu inimmeditsiinis saab ainult võtta koos meetmetega võitluseks antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu veterinaarravimites, loomasöödas ja põllukultuuride kasvatuses;

| O. | arvestades, et EPRUMA (3) on Euroopa algatus, milles osalevad mitmed sidusrühmad ja millega edendatakse veterinaarravimite vastutustundlikku kasutamist; arvestades, et ühtse tervise (One-Health) kontseptsioon hõlmab nii inim- kui ka veterinaarravimeid ning et EPRUMA peab antimikroobseid aineid ühtse tervise teemaks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EPRUMA (3) on Euroopa algatus, milles osalevad mitmed sidusrühmad ja millega edendatakse veterinaarravimite vastutustundlikku kasutamist; arvestades, et ühtse tervise (One-Health) kontseptsioon hõlmab nii inim- kui ka veterinaarravimeid ning et EPRUMA peab antimikroobseid aineid ühtse tervise teemaks;

| P. | arvestades, et ravimiresistentsus on seega nähtus, millel on selgelt piiriülene mõju, ning ei saa välistada ka muid mõjusid, millega võitlemiseks praegustest vahenditest ja teadmistest suure tõenäosusega ei piisa ja mis võivad anda ettenägematuid meditsiinilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke tagasilööke; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ravimiresistentsus on seega nähtus, millel on selgelt piiriülene mõju, ning ei saa välistada ka muid mõjusid, millega võitlemiseks praegustest vahenditest ja teadmistest suure tõenäosusega ei piisa ja mis võivad anda ettenägematuid meditsiinilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke tagasilööke;

| 1. | võtab murega teadmiseks, et ravimiresistentsus ohustab Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil võetud meetmetele vaatamata järjest rohkem rahvatervist nii Euroopas kui ka mujal maailmas; |
| --- | --- |

1.

võtab murega teadmiseks, et ravimiresistentsus ohustab Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil võetud meetmetele vaatamata järjest rohkem rahvatervist nii Euroopas kui ka mujal maailmas;

| 2. | nõuab, et veelgi tugevdataks võitlust antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu inimmeditsiinis, keskendudes järgmistele prioriteetidele:






  — | antimikroobsete toimeainete ettevaatlik kasutamine nii inimeste kui ka loomade puhul, tagades, et neid kasutatakse ainult haiguse tegelikuks raviks õige annuse, annuste vahemiku ja annustamise kestusega; |
| --- | --- | --- |

2.

nõuab, et veelgi tugevdataks võitlust antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu inimmeditsiinis, keskendudes järgmistele prioriteetidele:

—

antimikroobsete toimeainete ettevaatlik kasutamine nii inimeste kui ka loomade puhul, tagades, et neid kasutatakse ainult haiguse tegelikuks raviks õige annuse, annuste vahemiku ja annustamise kestusega;

| — | ravimiresistentsuse kontroll ja järelevalve; |
| --- | --- |

—

ravimiresistentsuse kontroll ja järelevalve;

| — | vajadus teha teadusuuringuid ja välja töötada uued antimikroobsed toimeained ja nende alternatiivid; |
| --- | --- |

—

vajadus teha teadusuuringuid ja välja töötada uued antimikroobsed toimeained ja nende alternatiivid;

| — | seotus meetmetega võitluseks antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu veterinaarravimites, loomasöödas ja põllukultuuride kasvatuses; |
| --- | --- |

—

seotus meetmetega võitluseks antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu veterinaarravimites, loomasöödas ja põllukultuuride kasvatuses;

| 3. | kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ettepanekut ravimiresistentsuse vastaste meetmete õigusraamistiku kohta, edendades vastutustundliku kasutamise algatusi ja toetades nende levikut ning teabe levitamist selliste algatuste kohta; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ettepanekut ravimiresistentsuse vastaste meetmete õigusraamistiku kohta, edendades vastutustundliku kasutamise algatusi ja toetades nende levikut ning teabe levitamist selliste algatuste kohta;

Antimikroobsete toimeainete ettevaatlik kasutamine

| 4. | kinnitab taas, et on vaja kiiresti meetmeid resistentsete mikroorganismide jätkuva tekkimise vältimiseks või isegi selle protsessi ümberpööramiseks, vähendades antimikroobsete toimeainete tarbetut ja väärkasutust; |
| --- | --- |

4.

kinnitab taas, et on vaja kiiresti meetmeid resistentsete mikroorganismide jätkuva tekkimise vältimiseks või isegi selle protsessi ümberpööramiseks, vähendades antimikroobsete toimeainete tarbetut ja väärkasutust;

| 5. | rõhutab, et peamine eesmärk on hoida antimikroobseid aineid tõhusa vahendina haiguste vastu võitlemisel nii loomade kui ka inimeste puhul, kasutades samas antimikroobseid aineid ainult juhtudel, kui see on hädavajalik; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et peamine eesmärk on hoida antimikroobseid aineid tõhusa vahendina haiguste vastu võitlemisel nii loomade kui ka inimeste puhul, kasutades samas antimikroobseid aineid ainult juhtudel, kui see on hädavajalik;

| 6. | märgib, et komisjoni aruandes nõukogu 2001. soovituse rakendamise kohta (4) ja 2010. aasta Eurobaromeetri uuringus loetleti mitmed puudused, mis esinevad antimikroobsete toimeainete ettevaatliku kasutamise edendamises; |
| --- | --- |

6.

märgib, et komisjoni aruandes nõukogu 2001. soovituse rakendamise kohta (4) ja 2010. aasta Eurobaromeetri uuringus loetleti mitmed puudused, mis esinevad antimikroobsete toimeainete ettevaatliku kasutamise edendamises;

| 7. | märgib, et ravimiresistentsust puudutava teabe kättesaadavus ja mõju kodanike tarbijakäitumisele on liidus endiselt ebaühtlane, eelkõige seoses selliste õigusaktide jõustamisega, mis reguleerivad antibiootikumide kasutamist ainult retsepti alusel, sest 2008. aastal erines ilma retseptita müüdud antibiootikumide protsent liikmesriigiti tugevalt; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ravimiresistentsust puudutava teabe kättesaadavus ja mõju kodanike tarbijakäitumisele on liidus endiselt ebaühtlane, eelkõige seoses selliste õigusaktide jõustamisega, mis reguleerivad antibiootikumide kasutamist ainult retsepti alusel, sest 2008. aastal erines ilma retseptita müüdud antibiootikumide protsent liikmesriigiti tugevalt;

| 8. | märgib sellega seoses, et Euroopa on nii nõrk, kui on tema nõrgim lüli, seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata riikidele, kus ravimiresistentsuse tase on kõrge; |
| --- | --- |

8.

märgib sellega seoses, et Euroopa on nii nõrk, kui on tema nõrgim lüli, seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata riikidele, kus ravimiresistentsuse tase on kõrge;

| 9. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut antibiootikumide kasutamise märkimisväärse vähendamise ja antimikroobsete toimeainete ettevaatliku kasutamise alaste üldiste põhimõtete ja parimate tavade kindlaksmääramise ning täpsustamise kohta, et arendada edasi nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitust ning tagada eespool nimetatud põhimõtete ja meetodite nõuetekohane rakendamine Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut antibiootikumide kasutamise märkimisväärse vähendamise ja antimikroobsete toimeainete ettevaatliku kasutamise alaste üldiste põhimõtete ja parimate tavade kindlaksmääramise ning täpsustamise kohta, et arendada edasi nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitust ning tagada eespool nimetatud põhimõtete ja meetodite nõuetekohane rakendamine Euroopa Liidus;

| 10. | tunnistab, et antibiootikumide ja nende mõju kohta on palju väärarvamusi ja et komisjoni tellitud uuringu kohaselt usub 53 % eurooplastest siiani, et antibiootikumid tapavad viiruseid, ja 47 % eurooplastest usub, et antibiootikumid aitavad tulemuslikult külmetuse ja gripi vastu (Eurobaromeetri 2010. aasta aprilli eriuuring 338 ravimiresistentsuse kohta); |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et antibiootikumide ja nende mõju kohta on palju väärarvamusi ja et komisjoni tellitud uuringu kohaselt usub 53 % eurooplastest siiani, et antibiootikumid tapavad viiruseid, ja 47 % eurooplastest usub, et antibiootikumid aitavad tulemuslikult külmetuse ja gripi vastu (Eurobaromeetri 2010. aasta aprilli eriuuring 338 ravimiresistentsuse kohta);

| 11. | tunnistab, et kui patsiendid ei järgi ettekirjutusi, näiteks ei vii ravikuuri lõpuni või ei võta ravimit soovitatud annustes, suurendab see oluliselt ravimiresistentsuse teket; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et kui patsiendid ei järgi ettekirjutusi, näiteks ei vii ravikuuri lõpuni või ei võta ravimit soovitatud annustes, suurendab see oluliselt ravimiresistentsuse teket;

| 12. | kutsub komisjoni üles uurima retsepti alusel või retseptita müüdavate antimikroobsete toimeainete tarbetut kasutust ja müüki ning kõigi asjaosaliste käitumist kogu ahelas, st arstist ja apteekrist kuni patsiendini, ja rakendama ulatuslikku pikaajalist strateegiat kõigi osaliste teadlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles uurima retsepti alusel või retseptita müüdavate antimikroobsete toimeainete tarbetut kasutust ja müüki ning kõigi asjaosaliste käitumist kogu ahelas, st arstist ja apteekrist kuni patsiendini, ja rakendama ulatuslikku pikaajalist strateegiat kõigi osaliste teadlikkuse suurendamiseks;

| 13. | rõhutab, et antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise tagamiseks peavad asjaomased pooled pöörama tähelepanu saadaolevate antibiootikumide paremale kasutamisele, uurides hoolikalt annuseid, ravi kestust ja ravimite kombineerimist; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise tagamiseks peavad asjaomased pooled pöörama tähelepanu saadaolevate antibiootikumide paremale kasutamisele, uurides hoolikalt annuseid, ravi kestust ja ravimite kombineerimist;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama põhjalikku kätepesu ja –kuivatust – eelkõige haiglates – et hoida ära nakkuste levikut ja vähendada vajadust antibiootikumide järele; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama põhjalikku kätepesu ja –kuivatust – eelkõige haiglates – et hoida ära nakkuste levikut ja vähendada vajadust antibiootikumide järele;

| 15. | tunneb seepärast heameelt 18. novembril toimuva iga-aastase Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päeva üle, mille eesmärk on liikmesriikides mitmesuguste meetmetega suurendada avalikkuse teadlikkust ravimiresistentsusega seonduvatest terviseohtudest ja kutsuda üles antibiootikumide vastutustundlikumale kasutusele; |
| --- | --- |

15.

tunneb seepärast heameelt 18. novembril toimuva iga-aastase Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päeva üle, mille eesmärk on liikmesriikides mitmesuguste meetmetega suurendada avalikkuse teadlikkust ravimiresistentsusega seonduvatest terviseohtudest ja kutsuda üles antibiootikumide vastutustundlikumale kasutusele;

Ravimiresistentsuse kontroll ja järelevalve

| 16. | rõhutab hästi toimiva kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tähtsust, mis aitaks koguda usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid patogeenide vastuvõtlikkuse kohta antimikroobsete toimeainete suhtes ja nende põhjustatud nakkuste kohta ning võimaldaks analüüsida resistentsuse levikuga seotud suundumusi ja teha selleteemalisi varaseid hoiatusi ning teostada järelevalvet selle üle nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning koguda andmeid antimikroobsete toimeainete määramise ja kasutuse üle, et jälgida nende üldist kasutust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab hästi toimiva kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tähtsust, mis aitaks koguda usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid patogeenide vastuvõtlikkuse kohta antimikroobsete toimeainete suhtes ja nende põhjustatud nakkuste kohta ning võimaldaks analüüsida resistentsuse levikuga seotud suundumusi ja teha selleteemalisi varaseid hoiatusi ning teostada järelevalvet selle üle nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning koguda andmeid antimikroobsete toimeainete määramise ja kasutuse üle, et jälgida nende üldist kasutust;

| 17. | tunneb seetõttu heameelt, et Euroopa antimikroobse resistentsuse seire süsteem (EARSS) ja Euroopa antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopaline seire (ESVAC) alustasid kvaliteetsete ja võrreldavate andmete kogumist ravimiresistentsuse kohta kogu ELis ja et seda jätkab nüüd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, kuid tunnistab samas, et mõnedes riikides on jätkuvalt palju probleeme seoses andmetele juurdepääsuga ja nende kvaliteediga; tunneb heameelt ka antimikroobsete ainete tarbimise üleeuroopalise seire projekti alustatud töö üle, mida jätkab nüüd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, kogudes kvaliteetseid ja võrreldavaid andmeid antimikroobsete ainete tarbimise kohta kogu ELis; |
| --- | --- |

17.

tunneb seetõttu heameelt, et Euroopa antimikroobse resistentsuse seire süsteem (EARSS) ja Euroopa antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopaline seire (ESVAC) alustasid kvaliteetsete ja võrreldavate andmete kogumist ravimiresistentsuse kohta kogu ELis ja et seda jätkab nüüd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, kuid tunnistab samas, et mõnedes riikides on jätkuvalt palju probleeme seoses andmetele juurdepääsuga ja nende kvaliteediga; tunneb heameelt ka antimikroobsete ainete tarbimise üleeuroopalise seire projekti alustatud töö üle, mida jätkab nüüd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, kogudes kvaliteetseid ja võrreldavaid andmeid antimikroobsete ainete tarbimise kohta kogu ELis;

| 18. | rõhutab diagnostika tähtsust võitluses ravimiresistentsuse vastu ja nõuab suuremaid investeeringuid sellesse valdkonda, samuti olemasolevate diagnostikavahendite tõhusamat ja paremat kasutamist; |
| --- | --- |

18.

rõhutab diagnostika tähtsust võitluses ravimiresistentsuse vastu ja nõuab suuremaid investeeringuid sellesse valdkonda, samuti olemasolevate diagnostikavahendite tõhusamat ja paremat kasutamist;

| 19. | kutsub komisjoni, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust ning teisi asjaomaseid ELi ameteid üles töötama üheskoos viivitamata välja Euroopa ravimiresistentsuse ja antimikroobsete ainete kasutamise ühtlustatud ja integreeritud seiresüsteemi, sealhulgas uute resistentsusmehhanismide ja resistentsete tüvede varase hoiatuse ja reageerimise süsteemi; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust ning teisi asjaomaseid ELi ameteid üles töötama üheskoos viivitamata välja Euroopa ravimiresistentsuse ja antimikroobsete ainete kasutamise ühtlustatud ja integreeritud seiresüsteemi, sealhulgas uute resistentsusmehhanismide ja resistentsete tüvede varase hoiatuse ja reageerimise süsteemi;

Vajadus teha teadusuuringuid ja välja töötada uued antimikroobsed toimeained ja nende alternatiivid

| 20. | tunnistab, et järjest suurenev lõhe resistentsete mikroorganismide põhjustatud nakkuste sageduse ja uute antimikroobsete toimeainete alase teadus- ja arendustegevuse vähenemise vahel ähvardab viia rahvatervise valdkonna tagasi antibiootikumide-eelsesse aega; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et järjest suurenev lõhe resistentsete mikroorganismide põhjustatud nakkuste sageduse ja uute antimikroobsete toimeainete alase teadus- ja arendustegevuse vähenemise vahel ähvardab viia rahvatervise valdkonna tagasi antibiootikumide-eelsesse aega;

| 21. | on seisukohal, et teadus- ja arendustegevuse vähenemist põhjustab turutõrge, ja kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid stiimulite loomise või täiustamise kohta regulatiivsete vahendite ja muude meetmetega, et innustada farmaatsiatööstust suurendama investeeringuid uute antimikroobsete toimeainete ja nende võimalike alternatiivide alasesse teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et teadus- ja arendustegevuse vähenemist põhjustab turutõrge, ja kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid stiimulite loomise või täiustamise kohta regulatiivsete vahendite ja muude meetmetega, et innustada farmaatsiatööstust suurendama investeeringuid uute antimikroobsete toimeainete ja nende võimalike alternatiivide alasesse teadus- ja arendustegevusse;

| 22. | tuletab meelde vajadust viia ELi teadusuuringute raamprogrammide raames läbi täiendavaid teadusuuringuid uute antimikroobsete toimeainete ja nende võimalike alternatiivide vallas ja julgustab teadusuuringute alast koostööd ELi tasandil, mis võib pakkuda võimalusi tõhususe suurendamiseks; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde vajadust viia ELi teadusuuringute raamprogrammide raames läbi täiendavaid teadusuuringuid uute antimikroobsete toimeainete ja nende võimalike alternatiivide vallas ja julgustab teadusuuringute alast koostööd ELi tasandil, mis võib pakkuda võimalusi tõhususe suurendamiseks;

| 23. | märgib, et kiire diagnostika puudumine on soodustanud antibiootikumide liigset kasutamist ja nende väljatöötamise kulude kasvu; |
| --- | --- |

23.

märgib, et kiire diagnostika puudumine on soodustanud antibiootikumide liigset kasutamist ja nende väljatöötamise kulude kasvu;

| 24. | tunnistab, et on vaja edendada täiendavaid meetmeid, näiteks tõhusate vaktsiinide kasutamine infektsioonide ennetamiseks, nagu on märgitud nõukogu 1. detsembri 2009. aasta järeldustes innovatiivsete stiimulite kohta mõjusate antibiootikumide väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et on vaja edendada täiendavaid meetmeid, näiteks tõhusate vaktsiinide kasutamine infektsioonide ennetamiseks, nagu on märgitud nõukogu 1. detsembri 2009. aasta järeldustes innovatiivsete stiimulite kohta mõjusate antibiootikumide väljatöötamiseks;

Terviklik lähenemisviis

| 25. | kutsub komisjoni üles tagama, et ravimiresistentsuse ja rahvatervise alased meetmed oleksid osa terviklikust lähenemisviisist ravimiresistentsusele, mille puhul võetakse arvesse seost meetmetega võitluseks antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu veterinaarravimites, loomasöödas ja põllukultuuride kasvatuses, pidades eriti silmas rist-ülekandumise ohtu; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles tagama, et ravimiresistentsuse ja rahvatervise alased meetmed oleksid osa terviklikust lähenemisviisist ravimiresistentsusele, mille puhul võetakse arvesse seost meetmetega võitluseks antimikroobsete toimeainete resistentsuse vastu veterinaarravimites, loomasöödas ja põllukultuuride kasvatuses, pidades eriti silmas rist-ülekandumise ohtu;

| 26. | kutsub komisjoni üles tegelema teabe puudumisega antibiootikumide kasutamise kohta veterinaarravimites kogu ELis ja koguma selleks kõikidelt liikmesriikidelt kvaliteetseid, võrreldavaid ja liigispetsiifilisi andmeid; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles tegelema teabe puudumisega antibiootikumide kasutamise kohta veterinaarravimites kogu ELis ja koguma selleks kõikidelt liikmesriikidelt kvaliteetseid, võrreldavaid ja liigispetsiifilisi andmeid;

| 27. | tunneb heameelt jõupingutuste üle ühtlustada ja täiendada uute antibiootikumide regulatiivset hindamist; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt jõupingutuste üle ühtlustada ja täiendada uute antibiootikumide regulatiivset hindamist;

| 28. | kutsub komisjoni üles toetama jätkuvalt Euroopa antimikroobse resistentsuse seire süsteemi (EARSS) ja Euroopa antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopalise seire (ESVAC) tegevust andmete kogumisel antibiootikumide kasutamise kohta, et võtta nende alusel tulevasi meetmeid vastutustundliku kasutamise tagamiseks; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles toetama jätkuvalt Euroopa antimikroobse resistentsuse seire süsteemi (EARSS) ja Euroopa antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopalise seire (ESVAC) tegevust andmete kogumisel antibiootikumide kasutamise kohta, et võtta nende alusel tulevasi meetmeid vastutustundliku kasutamise tagamiseks;

| 29. | kutsub komisjoni esitama seadusandlikke ettepanekuid, et lõpetada järk-järgult antibiootikumide profülaktiline kasutamine loomakasvatuses; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni esitama seadusandlikke ettepanekuid, et lõpetada järk-järgult antibiootikumide profülaktiline kasutamine loomakasvatuses;

| 30. | rõhutab, et loomakasvatuse ja intensiivse kalakasvatuse sektoris tuleks keskenduda haiguste ennetamisele hügieeni, heade laudatingimiste ja heade loomakasvatustavade abil, samuti rangete bio-ohutusmeetmetega, mitte aga antibiootikumide profülaktilise kasutamisega; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et loomakasvatuse ja intensiivse kalakasvatuse sektoris tuleks keskenduda haiguste ennetamisele hügieeni, heade laudatingimiste ja heade loomakasvatustavade abil, samuti rangete bio-ohutusmeetmetega, mitte aga antibiootikumide profülaktilise kasutamisega;

| 31. | nõuab eelkõige, et loomakasvatuses võetaks kasutusele head tavad, et vähendada ravimiresistentsuse ohtu; rõhutab, et neid tavasid tuleks eelkõige kohaldada noorloomadele, kes tuuakse kokku erinevatelt tõuloomapidajatelt, mille tõttu suureneb nakkushaiguste oht; |
| --- | --- |

31.

nõuab eelkõige, et loomakasvatuses võetaks kasutusele head tavad, et vähendada ravimiresistentsuse ohtu; rõhutab, et neid tavasid tuleks eelkõige kohaldada noorloomadele, kes tuuakse kokku erinevatelt tõuloomapidajatelt, mille tõttu suureneb nakkushaiguste oht;

| 32. | märgib, et kui ravimijäätmeid ei kõrvaldata õigesti, satuvad nad vette, mis suurendab tahtmatut kokkupuudet mitmesuguste ainetega, mis on seotud ravimiresistentsusega; palub, et komisjon edendaks teadusuuringuid selle kohta, missugust mõju avaldab pikaajaline kokkupuude ravimijäätmetega vee ja pinnase kaudu; |
| --- | --- |

32.

märgib, et kui ravimijäätmeid ei kõrvaldata õigesti, satuvad nad vette, mis suurendab tahtmatut kokkupuudet mitmesuguste ainetega, mis on seotud ravimiresistentsusega; palub, et komisjon edendaks teadusuuringuid selle kohta, missugust mõju avaldab pikaajaline kokkupuude ravimijäätmetega vee ja pinnase kaudu;

| 33. | nõuab vahetegemist inimmeditsiinis ja veterinaarias kasutatavate aktiivsete toimeainete ja mõjumehhanismide vahel võimalikult suures ulatuses, et vähendada antibiootikumide resistentsuse loomadelt inimestele ülekandumise ohtu, kuid märgib, et see ei tohi siiski kaasa tuua olemasolevate tõhusate ravivõimaluste piiramist; |
| --- | --- |

33.

nõuab vahetegemist inimmeditsiinis ja veterinaarias kasutatavate aktiivsete toimeainete ja mõjumehhanismide vahel võimalikult suures ulatuses, et vähendada antibiootikumide resistentsuse loomadelt inimestele ülekandumise ohtu, kuid märgib, et see ei tohi siiski kaasa tuua olemasolevate tõhusate ravivõimaluste piiramist;

| 34. | on seisukohal, et problemaatiliste inimpatogeenide ravis nn viimase ravivormina kasutatavate antibiootikumide kasutamist põllumajanduses tuleks lubada ainult loa alusel ning sellega peaks kaasnema eelistatavalt üksikjuhtumite põhine resistentsuse seire; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et problemaatiliste inimpatogeenide ravis nn viimase ravivormina kasutatavate antibiootikumide kasutamist põllumajanduses tuleks lubada ainult loa alusel ning sellega peaks kaasnema eelistatavalt üksikjuhtumite põhine resistentsuse seire;

Rahvusvaheline koostöö

| 35. | kutsub komisjoni üles tugevdama tihedat koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga, Maailma Loomatervise Organisatsiooniga ja muude asjaomaste osaliste ja organisatsioonidega rahvusvahelisel tasandil, et tegeleda ülemaailmsel tasandil tulemuslikumalt ravimiresistentsusega; tunneb sellega seoses heameelt ELi ja USA Atlandi-ülese kiireloomulise ravimiresistentsuse töörühma (TATFAR) loomise üle; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles tugevdama tihedat koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga, Maailma Loomatervise Organisatsiooniga ja muude asjaomaste osaliste ja organisatsioonidega rahvusvahelisel tasandil, et tegeleda ülemaailmsel tasandil tulemuslikumalt ravimiresistentsusega; tunneb sellega seoses heameelt ELi ja USA Atlandi-ülese kiireloomulise ravimiresistentsuse töörühma (TATFAR) loomise üle;

| 36. | kutsub komisjoni üles tagama, et asjaomaste strateegiate rakendamiseks oleks kasutada piisavalt rahalisi ja inimressursse; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles tagama, et asjaomaste strateegiate rakendamiseks oleks kasutada piisavalt rahalisi ja inimressursse;

*

* *

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 34, 5.2.2002, lk 13.

(2)  EÜT C 112 E, 9.5.2002, lk 106.

(3)  European Platform for the Responsible Use of Medicines in Animals (Loomakasvatuses vastutustundliku ravimite kasutuse Euroopa platvorm).

(4)  Komisjoni töödokument. Komisjoni teise aruande saatedokument nõukogule aruannete alusel, mille liikmesriigid on esitanud nõukogu soovituse (2002/77/EÜ) kohta, mis käsitleb antimikroobsete ainete arukat kasutamist inimmeditsiinis.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/121 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/121

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Tiibet ning eelkõige nunnade ja munkade enesesüütamise juhtumid

P7_TA(2011)0474

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Tiibeti, eelkõige nunnade ja munkade enesepõletamiste kohta

2013/C 131 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina ja Tiibeti kohta, eelkõige oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina ja Tiibeti kohta, eelkõige oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõikidele kodanikele õigus usuliste veendumuste vabadusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõikidele kodanikele õigus usuliste veendumuste vabadusele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et inimõiguste ning usu- ja ühinemisvabaduse austamine on ELi aluspõhimõtted ja liidu välispoliitika üks prioriteete; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste ning usu- ja ühinemisvabaduse austamine on ELi aluspõhimõtted ja liidu välispoliitika üks prioriteete;

| B. | arvestades, et Hiina valitsus on kehtestanud Sichuani provintsi Aba/Ngaba maakonnaprefektuuris ja muudes Tiibeti kiltmaa osades asuvatele Tiibeti budistlikele kloostritele üliranged piirangud, mis hõlmavad muu hulgas vägivaldseid politseihaaranguid, munkade meelevaldset kinnipidamist, suurendatud järelevalvet kloostrites ja usulist tegevust kontrolliva politsei pidevat viibimist kloostrites; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hiina valitsus on kehtestanud Sichuani provintsi Aba/Ngaba maakonnaprefektuuris ja muudes Tiibeti kiltmaa osades asuvatele Tiibeti budistlikele kloostritele üliranged piirangud, mis hõlmavad muu hulgas vägivaldseid politseihaaranguid, munkade meelevaldset kinnipidamist, suurendatud järelevalvet kloostrites ja usulist tegevust kontrolliva politsei pidevat viibimist kloostrites;

| C. | arvestades, et julgestusmeetmetega püütakse piirata õigust vabale eneseväljendusele ning ühinemis- ja usuliste veendumuste vabadust Tiibeti budistlikes kloostrites; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et julgestusmeetmetega püütakse piirata õigust vabale eneseväljendusele ning ühinemis- ja usuliste veendumuste vabadust Tiibeti budistlikes kloostrites;

| D. | arvestades, et 20-aastane Phuntsog ja 29-aastane Tsewang Norbu surid 16. märtsil ja 15. augustil 2011 pärast enda põlema süütamist protestina Hiina piirava poliitika vastu Tiibetis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 20-aastane Phuntsog ja 29-aastane Tsewang Norbu surid 16. märtsil ja 15. augustil 2011 pärast enda põlema süütamist protestina Hiina piirava poliitika vastu Tiibetis;

| E. | arvestades, et Phuntsogi noorem vend Lobsang Kelsang ja Lobsang Kunchok, kes mõlemad olid 18-aastased, süütasid end 26. septembril Aba/Ngaba maakonnaturul põlema, ja kuigi nad jäid ellu, on nende praegune seisund teadmata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Phuntsogi noorem vend Lobsang Kelsang ja Lobsang Kunchok, kes mõlemad olid 18-aastased, süütasid end 26. septembril Aba/Ngaba maakonnaturul põlema, ja kuigi nad jäid ellu, on nende praegune seisund teadmata;

| F. | arvestades, et Kardze kloostri 38-aastane munk Dawa Tsering süütas end 25. oktoobril 2011 põlema; arvestades, et kuigi Hiina julgeolekutöötajad kustutasid leegid ja püüdsid teda ära viia, viibib kõnealune isik praegu kloostris teiste munkade kaitse all ja tema seisund on kriitiline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kardze kloostri 38-aastane munk Dawa Tsering süütas end 25. oktoobril 2011 põlema; arvestades, et kuigi Hiina julgeolekutöötajad kustutasid leegid ja püüdsid teda ära viia, viibib kõnealune isik praegu kloostris teiste munkade kaitse all ja tema seisund on kriitiline;

| G. | arvestades, et Kirti kloostri 17-aastane munk Kelsang Wangchuk süütas end 3. oktoobril 2011 põlema ja Hiina sõdurid, kes kustutasid leegid ja peksid teda tugevalt, viisid ta seejärel ära, mistõttu tema praegune seisund ja asukoht on teadmata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kirti kloostri 17-aastane munk Kelsang Wangchuk süütas end 3. oktoobril 2011 põlema ja Hiina sõdurid, kes kustutasid leegid ja peksid teda tugevalt, viisid ta seejärel ära, mistõttu tema praegune seisund ja asukoht on teadmata;

| H. | arvestades, et kaks Kirti kloostri endist munka, 19-aastane Choepel ja 18-aastane Kayang, kes võtsid kätest kinni ja süütasid end põlema, nõudes samal ajal dalai-laama naasmist ja usuvabadust, surid oma protesti tagajärjel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaks Kirti kloostri endist munka, 19-aastane Choepel ja 18-aastane Kayang, kes võtsid kätest kinni ja süütasid end põlema, nõudes samal ajal dalai-laama naasmist ja usuvabadust, surid oma protesti tagajärjel;

| I. | arvestades, et endine Kirti kloostri 19-aastane munk Norbu Damdrul süütas end 15. oktoobril 2011 kaheksanda tiibetlasena põlema ning et tema praegune asukoht ja seisund on teadmata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et endine Kirti kloostri 19-aastane munk Norbu Damdrul süütas end 15. oktoobril 2011 kaheksanda tiibetlasena põlema ning et tema praegune asukoht ja seisund on teadmata;

| J. | arvestades, et 17. oktoobril 2011 suri Ngaba Mamae Dechen Choekorlingu nunnakloostri 20-aastane nunn Tenzin Wangmo, kes oli esimene end põlema süüdanud naine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 17. oktoobril 2011 suri Ngaba Mamae Dechen Choekorlingu nunnakloostri 20-aastane nunn Tenzin Wangmo, kes oli esimene end põlema süüdanud naine;

| K. | arvestades, et enesepõletamist saab pidada noorte tiibetlaste protesti üheks vormiks ja märgiks järjest suurenevast meeleheitest, eelkõige Kirti kloostri kogukonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et enesepõletamist saab pidada noorte tiibetlaste protesti üheks vormiks ja märgiks järjest suurenevast meeleheitest, eelkõige Kirti kloostri kogukonnas;

| L. | arvestades, et isiklikest põhjustest hoolimata tuleb neid juhtusid hinnata Aba/Ngaba maakonnas juba aastaid toimunud usulise ja poliitilise represseerimise laiemas kontekstis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et isiklikest põhjustest hoolimata tuleb neid juhtusid hinnata Aba/Ngaba maakonnas juba aastaid toimunud usulise ja poliitilise represseerimise laiemas kontekstis;

| M. | arvestades, et Hiina valitsuse poolt 2007. aastal vastu võetud arvukate määruste abil saavutatud riikliku kontrolli tugevdamine usutavade praktiseerimise üle on suurendanud Tiibeti kiltmaal elavate tiibetlaste meeleheidet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Hiina valitsuse poolt 2007. aastal vastu võetud arvukate määruste abil saavutatud riikliku kontrolli tugevdamine usutavade praktiseerimise üle on suurendanud Tiibeti kiltmaal elavate tiibetlaste meeleheidet;

| N. | arvestades, et praeguste määrustega on märkimisväärselt suurendatud riiklikku kontrolli usuelu üle, rakendades paljude usulise identiteedi väljenduste, muu hulgas taassündinud laamade tunnustamise suhtes riiklikku heakskiitu ja kontrolli; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et praeguste määrustega on märkimisväärselt suurendatud riiklikku kontrolli usuelu üle, rakendades paljude usulise identiteedi väljenduste, muu hulgas taassündinud laamade tunnustamise suhtes riiklikku heakskiitu ja kontrolli;

| O. | arvestades, et Hiina kohus mõistis kolmele Tiibeti mungale, kelle kaasmunk Phuntsog süütas end 16. märtsil 2011 põlema, vanglakaristuse tema varjamise ja meditsiiniabist ilmajätmise pärast, süüdistades neid tahtlikus mõrvas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Hiina kohus mõistis kolmele Tiibeti mungale, kelle kaasmunk Phuntsog süütas end 16. märtsil 2011 põlema, vanglakaristuse tema varjamise ja meditsiiniabist ilmajätmise pärast, süüdistades neid tahtlikus mõrvas;

| P. | arvestades, et pärast esimese enesepõletamise juhtu piirasid julgeolekujõud 2011. aasta märtsis Kirti kloostri ümber ja lõikasid mitmeks päevaks ära juurdepääsu toidule ja veele; arvestades, et kloostrisse määratud uued julgeolekuametnikud kehtestasid uue kohustusliku nn patriootilise kasvatuse kampaania, mille käigus viidi sõjaväeautodega minema rohkem kui 300 munka, keda peeti kinni salastatud asukohtades ja allutati mitmeks nädalaks poliitilisele ajupesule; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast esimese enesepõletamise juhtu piirasid julgeolekujõud 2011. aasta märtsis Kirti kloostri ümber ja lõikasid mitmeks päevaks ära juurdepääsu toidule ja veele; arvestades, et kloostrisse määratud uued julgeolekuametnikud kehtestasid uue kohustusliku nn patriootilise kasvatuse kampaania, mille käigus viidi sõjaväeautodega minema rohkem kui 300 munka, keda peeti kinni salastatud asukohtades ja allutati mitmeks nädalaks poliitilisele ajupesule;

| Q. | arvestades, et Hiina valitsus on süüdistanud Kirti kloostri munki osalemises ühiskondliku korra rikkumisele suunatud tegudes, muu hulgas vandalismis ja enesepõletamises; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Hiina valitsus on süüdistanud Kirti kloostri munki osalemises ühiskondliku korra rikkumisele suunatud tegudes, muu hulgas vandalismis ja enesepõletamises;

| R. | arvestades, et viimastel kuudel on Hiina ametivõimud tugevdanud julgeolekut Tiibetis, eelkõige Kirti kloostri ümbruses; arvestades, et ajakirjanikel ja välismaalastel on keelatud piirkonda külastada ja politsei patrullib kloostris täieliku märulivarustusega; arvestades, et välismeedial on keelatud siseneda Tiibeti rahututesse osadesse ja Hiina riiklik televisioon ei anna teavet protestide kohta ning munkadel on keelatud protestidest rääkida; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et viimastel kuudel on Hiina ametivõimud tugevdanud julgeolekut Tiibetis, eelkõige Kirti kloostri ümbruses; arvestades, et ajakirjanikel ja välismaalastel on keelatud piirkonda külastada ja politsei patrullib kloostris täieliku märulivarustusega; arvestades, et välismeedial on keelatud siseneda Tiibeti rahututesse osadesse ja Hiina riiklik televisioon ei anna teavet protestide kohta ning munkadel on keelatud protestidest rääkida;

| 1. | mõistab hukka Hiina ametivõimude ranged meetmed Tiibeti kloostrite vastu ja kutsub neid üles lõpetama piirangud ja kaotama kloostrite ja ilmaliku kogukonna suhtes kehtestatud julgestusmeetmed ning taastama teabevahetuse Kirti kloostri munkadega; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Hiina ametivõimude ranged meetmed Tiibeti kloostrite vastu ja kutsub neid üles lõpetama piirangud ja kaotama kloostrite ja ilmaliku kogukonna suhtes kehtestatud julgestusmeetmed ning taastama teabevahetuse Kirti kloostri munkadega;

| 2. | väljendab sügavat muret seoses aruannetega selle kohta, et alates selle aasta aprillist on Hiina Sichuani provintsis asuva Ngaba Kirti kloostri lähedal end põlema süüdanud kaheksa Tiibeti buda munka ja üks nunn; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret seoses aruannetega selle kohta, et alates selle aasta aprillist on Hiina Sichuani provintsis asuva Ngaba Kirti kloostri lähedal end põlema süüdanud kaheksa Tiibeti buda munka ja üks nunn;

| 3. | nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud kaotaks Kirti kloostri suhtes kehtestatud piirangud ja karmid julgestusmeetmed ning annaksid teavet kloostrist sunniviisiliselt ära viidud munkade asukoha kohta; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud lubaksid sõltumatul rahvusvahelisel ajakirjandusel ja inimõiguste järelevalveorganisatsioonidel piirkonda külastada; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud kaotaks Kirti kloostri suhtes kehtestatud piirangud ja karmid julgestusmeetmed ning annaksid teavet kloostrist sunniviisiliselt ära viidud munkade asukoha kohta; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud lubaksid sõltumatul rahvusvahelisel ajakirjandusel ja inimõiguste järelevalveorganisatsioonidel piirkonda külastada;

| 4. | kutsub Hiina ametivõime üles tagama inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 18 kohaselt kõikidele oma kodanikele usuvabaduse ja kaotama usuga seotud kriminaal- või halduskaristused, mida kasutatakse oma usuvabaduse õigust kasutanud kodanike karistamiseks; |
| --- | --- |

4.

kutsub Hiina ametivõime üles tagama inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 18 kohaselt kõikidele oma kodanikele usuvabaduse ja kaotama usuga seotud kriminaal- või halduskaristused, mida kasutatakse oma usuvabaduse õigust kasutanud kodanike karistamiseks;

| 5. | kutsub Hiina ametivõime üles austama tiibetlaste õigusi kõikides Hiina provintsides ja tegutsema ennetavalt, et lahendada Hiina tiibetlastest elanikkonna põhimured; |
| --- | --- |

5.

kutsub Hiina ametivõime üles austama tiibetlaste õigusi kõikides Hiina provintsides ja tegutsema ennetavalt, et lahendada Hiina tiibetlastest elanikkonna põhimured;

| 6. | kutsub Hiina ametivõime üles lõpetama sellise poliitika propageerimise, millega ohustatakse tiibeti keelt, kultuuri, usku, pärandit ja keskkonda ning mis on vastuolus Hiina põhiseadusega ja etniliste vähemuste autonoomia seadusega; |
| --- | --- |

6.

kutsub Hiina ametivõime üles lõpetama sellise poliitika propageerimise, millega ohustatakse tiibeti keelt, kultuuri, usku, pärandit ja keskkonda ning mis on vastuolus Hiina põhiseadusega ja etniliste vähemuste autonoomia seadusega;

| 7. | nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariigi valitsus esitaks üksikasjalikud andmed nende 300 munga olukorra kohta, kes viidi 2011. aasta aprillis Kirti kloostrist minema ja kellega seoses on algatatud mitmeid EL inimõiguste nõukogu erimenetlusi, mis hõlmavad ka ÜRO inimõiguste komisjoni isikute sunniviisilise kadumise töörühma sekkumist; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariigi valitsus esitaks üksikasjalikud andmed nende 300 munga olukorra kohta, kes viidi 2011. aasta aprillis Kirti kloostrist minema ja kellega seoses on algatatud mitmeid EL inimõiguste nõukogu erimenetlusi, mis hõlmavad ka ÜRO inimõiguste komisjoni isikute sunniviisilise kadumise töörühma sekkumist;

| 8. | nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariigi valitsus annaks aru nende tiibetlaste olukorrast, kes on saadetud pärast enesesüütamist haiglaravile, muu hulgas seoses nende juurdepääsuga ravile; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariigi valitsus annaks aru nende tiibetlaste olukorrast, kes on saadetud pärast enesesüütamist haiglaravile, muu hulgas seoses nende juurdepääsuga ravile;

| 9. | mõistab hukka Kirti munkade süüdimõistmise ja nõuab, et kogu nimetatud kohtuprotsessi jooksul peetaks kinni nende õigusest õiglasele kohtupidamisele ja piisavale õigusabile; nõuab, et sõltumatutel vaatlejatel võimaldataks kohtuda vangistatud Kirti munkadega; |
| --- | --- |

9.

mõistab hukka Kirti munkade süüdimõistmise ja nõuab, et kogu nimetatud kohtuprotsessi jooksul peetaks kinni nende õigusest õiglasele kohtupidamisele ja piisavale õigusabile; nõuab, et sõltumatutel vaatlejatel võimaldataks kohtuda vangistatud Kirti munkadega;

| 10. | kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegema avaldust, milles väljendatakse Euroopa Liidu muret järjest halveneva olukorra pärast Aba/Ngaba maakonnas ning nõutakse inimõigustest ja põhivabadustest kinnipidamist ning kaitsepolitsei ohjeldamist; |
| --- | --- |

10.

kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegema avaldust, milles väljendatakse Euroopa Liidu muret järjest halveneva olukorra pärast Aba/Ngaba maakonnas ning nõutakse inimõigustest ja põhivabadustest kinnipidamist ning kaitsepolitsei ohjeldamist;

| 11. | kutsub Hiina ametivõime üle hoiduma negatiivse mõjuga poliitika ja patriootilise kasvatuse agressiivsete programmide rakendamisest tiibetlastega asustatud piirkondades, nagu Sichuan, Gansu ja Qinghai, kus inimõiguste rikkumised on põhjustanud pingeid; |
| --- | --- |

11.

kutsub Hiina ametivõime üle hoiduma negatiivse mõjuga poliitika ja patriootilise kasvatuse agressiivsete programmide rakendamisest tiibetlastega asustatud piirkondades, nagu Sichuan, Gansu ja Qinghai, kus inimõiguste rikkumised on põhjustanud pingeid;

| 12. | kutsub Hiina ametivõime üles austama Tiibeti traditsioonilisi matuseriituseid ja tagastama säilmed kooskõlas budistlike rituaalidega ning võimalikult kiiresti ja takistusteta; |
| --- | --- |

12.

kutsub Hiina ametivõime üles austama Tiibeti traditsioonilisi matuseriituseid ja tagastama säilmed kooskõlas budistlike rituaalidega ning võimalikult kiiresti ja takistusteta;

| 13. | kutsub Euroopa Liitu ja tema liikmesriike üles pöörduma Hiina valitsuse poole üleskutsetega, et jätkata dialoogi dalai-laama ja tema esindajatega, et saavutata tiibetlaste tegelik autonoomia Hiina Rahvavabariigis ja lõpetada kampaania, mis on suunatud dalai-laama kui usujuhi maine kahjustamisele; |
| --- | --- |

13.

kutsub Euroopa Liitu ja tema liikmesriike üles pöörduma Hiina valitsuse poole üleskutsetega, et jätkata dialoogi dalai-laama ja tema esindajatega, et saavutata tiibetlaste tegelik autonoomia Hiina Rahvavabariigis ja lõpetada kampaania, mis on suunatud dalai-laama kui usujuhi maine kahjustamisele;

| 14. | kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning komisjoni asepresidenti tõstatama järgmisel ELi ja Hiina tippkohtumisel inimõigustealaseid küsimusi ning kutsub komisjoni presidenti ning Euroopa Ülemkogu eesistujat toetama oma tippkohtumise avamise ja lõpetamise puhul peetavates ametlikes kõnedes selgesõnaliselt Tiibeti ainulaadset usulist, kultuurilist ja keelelist identiteeti, juhul kui see teema ei ole arutatavate päevakorrapunktide hulgas; |
| --- | --- |

14.

kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning komisjoni asepresidenti tõstatama järgmisel ELi ja Hiina tippkohtumisel inimõigustealaseid küsimusi ning kutsub komisjoni presidenti ning Euroopa Ülemkogu eesistujat toetama oma tippkohtumise avamise ja lõpetamise puhul peetavates ametlikes kõnedes selgesõnaliselt Tiibeti ainulaadset usulist, kultuurilist ja keelelist identiteeti, juhul kui see teema ei ole arutatavate päevakorrapunktide hulgas;

| 15. | palub Euroopa välisteenistusel ja ELi Hiina delegatsioonil jälgida pidevalt inimõiguste olukorda Hiinas ja tõstatada korrapäraselt Hiina ametiisikutega peetavatel kohtumistel ja toimuvas suhtluses usuvabaduse rahumeelse kasutamise eest vangistatud tiibetlaste konkreetsed juhtumid ning esitada parlamendile järgmise 12 kuu jooksul aruanne, milles tehakse soovitus meetmete võtmiseks või poliitika rakendamiseks; |
| --- | --- |

15.

palub Euroopa välisteenistusel ja ELi Hiina delegatsioonil jälgida pidevalt inimõiguste olukorda Hiinas ja tõstatada korrapäraselt Hiina ametiisikutega peetavatel kohtumistel ja toimuvas suhtluses usuvabaduse rahumeelse kasutamise eest vangistatud tiibetlaste konkreetsed juhtumid ning esitada parlamendile järgmise 12 kuu jooksul aruanne, milles tehakse soovitus meetmete võtmiseks või poliitika rakendamiseks;

| 16. | tuletab meelde oma üleskutset nõukogule nimetada ametisse ELi eriesindaja Tiibetis, et lihtsustada dialoogi taastamist Hiina ametivõimude ja dalai-laama saadikute vahel seoses Tiibeti tegeliku autonoomse staatuse kindlaksmääramisega Hiina Rahvavabariigis; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde oma üleskutset nõukogule nimetada ametisse ELi eriesindaja Tiibetis, et lihtsustada dialoogi taastamist Hiina ametivõimude ja dalai-laama saadikute vahel seoses Tiibeti tegeliku autonoomse staatuse kindlaksmääramisega Hiina Rahvavabariigis;

| 17. | kutsub G-20 liikmeks olevaid liikmesriike ja komisjoni presidenti ning nõukogu eesistujat üles arutama Tiibeti inimõiguste olukorra küsimust Hiina Rahvavabariigi presidendi Hu Jintaoga Cannes' 3. ja 4. novembril 2011 toimuval G-20 tippkohtumisel; |
| --- | --- |

17.

kutsub G-20 liikmeks olevaid liikmesriike ja komisjoni presidenti ning nõukogu eesistujat üles arutama Tiibeti inimõiguste olukorra küsimust Hiina Rahvavabariigi presidendi Hu Jintaoga Cannes' 3. ja 4. novembril 2011 toimuval G-20 tippkohtumisel;

| 18. | nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariik austaks Ngaba kloostri- ja ilmikute kogukonna usulisi vabadusi ja põhilisi inimõigusi ning peataks usulise kontrolli alaste määruste rakendamine, et võimaldada Tiibeti budistidel määrata kindlaks ja koolitada usuõpetajaid Tiibeti traditsioonidele vastaval viisil, vaataks läbi Ngabas alates 2008. aastast rakendatava usu- ja julgeolekupoliitika ning alustaks läbipaistvat dialoogi Tiibeti budistlike koolide juhtidega; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariik austaks Ngaba kloostri- ja ilmikute kogukonna usulisi vabadusi ja põhilisi inimõigusi ning peataks usulise kontrolli alaste määruste rakendamine, et võimaldada Tiibeti budistidel määrata kindlaks ja koolitada usuõpetajaid Tiibeti traditsioonidele vastaval viisil, vaataks läbi Ngabas alates 2008. aastast rakendatava usu- ja julgeolekupoliitika ning alustaks läbipaistvat dialoogi Tiibeti budistlike koolide juhtidega;

| 19. | nõuab, et Hiina Rahvavabariik austaks rahvusvaheliselt kokku lepitud inimõiguste norme ja täidaks oma usu- ja veendumuste vabadusega seotud kohustusi rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonide raames; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et Hiina Rahvavabariik austaks rahvusvaheliselt kokku lepitud inimõiguste norme ja täidaks oma usu- ja veendumuste vabadusega seotud kohustusi rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonide raames;

| 20. | väljendab vajadust võtta Hiina vähemuskogukondade õiguste küsimus ELi ja Hiina inimõiguste dialoogi tulevastel ümarlaudadel arutlusele; |
| --- | --- |

20.

väljendab vajadust võtta Hiina vähemuskogukondade õiguste küsimus ELi ja Hiina inimõiguste dialoogi tulevastel ümarlaudadel arutlusele;

| 21. | nõuab tungivalt, et Hiina valitsus ratifitseeriks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti protokollid; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et Hiina valitsus ratifitseeriks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti protokollid;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0449.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/125

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Bahrein

P7_TA(2011)0475

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Bahreini kohta

2013/C 131 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria, Jeemeni ja Bahreini kohta, eriti 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Bahreinis ja Jeemenis (1) ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria, Jeemeni ja Bahreini kohta, eriti 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Bahreinis ja Jeemenis (1) ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal (2),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (3),

| — | võttes arvesse parlamendi presidendi 12. aprilli 2011. aasta avaldust kahe Bahreini kodanikuaktivisti surma kohta ning 28. aprilli 2011. aasta avaldust, milles mõisteti hukka surmanuhtluse määramine neljale Bahreini kodanikule rahumeelsetel meeleavaldustel osalemise eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi presidendi 12. aprilli 2011. aasta avaldust kahe Bahreini kodanikuaktivisti surma kohta ning 28. aprilli 2011. aasta avaldust, milles mõisteti hukka surmanuhtluse määramine neljale Bahreini kodanikule rahumeelsetel meeleavaldustel osalemise eest,

| — | võttes arvesse 3. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonis toimunud kuulamist Bahreini teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonis toimunud kuulamist Bahreini teemal,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 10., 12. ja 18. märtsi, 3. mai, 1. juuli, 31. augusti ning 8. ja 30. septembri 2011. aasta avaldusi Bahreini kohta ning komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 12. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendis tehtud avaldusi olukorra kohta Egiptuses, Süürias, Jeemenis ja Bahreinis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 10., 12. ja 18. märtsi, 3. mai, 1. juuli, 31. augusti ning 8. ja 30. septembri 2011. aasta avaldusi Bahreini kohta ning komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 12. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendis tehtud avaldusi olukorra kohta Egiptuses, Süürias, Jeemenis ja Bahreinis,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. mai, 12. aprilli ja 21. märtsi 2011. aasta järeldusi Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. mai, 12. aprilli ja 21. märtsi 2011. aasta järeldusi Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. juuni ja 30. septembri 2011. aasta avaldusi 21 Bahreini poliitilise aktivisti, inimõiguste kaitsja ja opositsioonijuhi kohtuotsuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. juuni ja 30. septembri 2011. aasta avaldusi 21 Bahreini poliitilise aktivisti, inimõiguste kaitsja ja opositsioonijuhi kohtuotsuste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgu 29. septembri 2011. aasta avaldust Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgu 29. septembri 2011. aasta avaldust Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse Bahreini Kuningriigi välisministri 5. oktoobri 2011. aasta pressiteadet ning Bahreini tervishoiuministri 30. septembri 2011. aasta avaldust arstidele, meditsiiniõdedele ja meedikutele määratud karistuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini Kuningriigi välisministri 5. oktoobri 2011. aasta pressiteadet ning Bahreini tervishoiuministri 30. septembri 2011. aasta avaldust arstidele, meditsiiniõdedele ja meedikutele määratud karistuste kohta,

| — | võttes arvesse Bahreini prokuröri 23. oktoobri 2011. aasta avaldust uue kohtumõistmise kohta arstide üle, kelle üle varem sõjatribunalis õigust mõisteti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini prokuröri 23. oktoobri 2011. aasta avaldust uue kohtumõistmise kohta arstide üle, kelle üle varem sõjatribunalis õigust mõisteti,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud,

| — | võttes arvesse Bahreini põhiseaduse artikli 19 punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini põhiseaduse artikli 19 punkti d,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ning mida ajakohastati 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ning mida ajakohastati 2008. aastal;

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni;

| — | võttes arvesse Human Rights Watchi 2010. aasta veebruari aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Human Rights Watchi 2010. aasta veebruari aruannet;

| — | võttes arvesse arstide avalikku teabedokumenti „Halvatud tervishoiuteenused: Bahreini sõjaväe rünnak patsientide vastu 2011. aasta aprillis”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arstide avalikku teabedokumenti „Halvatud tervishoiuteenused: Bahreini sõjaväe rünnak patsientide vastu 2011. aasta aprillis”,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5;

| A. | arvestades, Bahreinis on alates veebruarist regulaarselt toimunud Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida rahvaliikumistest inspireeritud meeleavaldused, kus väljendatakse nõudmist institutsionaalsete, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete reformide järele, mille eesmärk on tõelise demokraatia saavutamine, võitlus korruptsiooni ja onupojapoliitika vastu, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste järgimise tagamine, sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamine ning paremate majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste loomine; arvestades, et Bahreini ametivõimud surusid need rahumeelsed meeleavaldused ülemäärast jõudu kasutades maha, tappes kümneid meeleavaldajaid, ning arvestades, et rahvusvahelise üldsuse reaktsioon oli liiga aeglane ja nõrk; |
| --- | --- |

A.

arvestades, Bahreinis on alates veebruarist regulaarselt toimunud Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida rahvaliikumistest inspireeritud meeleavaldused, kus väljendatakse nõudmist institutsionaalsete, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete reformide järele, mille eesmärk on tõelise demokraatia saavutamine, võitlus korruptsiooni ja onupojapoliitika vastu, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste järgimise tagamine, sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamine ning paremate majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste loomine; arvestades, et Bahreini ametivõimud surusid need rahumeelsed meeleavaldused ülemäärast jõudu kasutades maha, tappes kümneid meeleavaldajaid, ning arvestades, et rahvusvahelise üldsuse reaktsioon oli liiga aeglane ja nõrk;

| B. | arvestades, et Bahreini valitsuse taotlusel on Pärsia lahe koostöönõukogu egiidi all saadetud Bahreini tuhandeid välisriikide sõdureid Saudi Araabiast ja Araabia Ühendemiraatidest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bahreini valitsuse taotlusel on Pärsia lahe koostöönõukogu egiidi all saadetud Bahreini tuhandeid välisriikide sõdureid Saudi Araabiast ja Araabia Ühendemiraatidest;

| C. | arvestades, et 29. septembril 2011 taaskinnitas sõjatribunal vähemalt 20 arstile ja parameedikule määratud 5–15 aasta pikkused vanglakaristused väidetava valitsusevastase tegevuse eest, kui nad sel aastal ametikohustusi täites ja eetikakoodeksit järgides ravisid viga saanud meeleavaldajaid võrdselt ja diskrimineerimata; arvestades, et rahvusvahelise surve tõttu teatas Bahreini peaprokurör Ali Alboainain kolmapäeval, 5. oktoobril 2011, et 20 meditsiinitöötaja üle tuleks uuesti kohut mõista tsiviilkohtus ning kohtumenetlused jätkusid 23. oktoobril 2011; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29. septembril 2011 taaskinnitas sõjatribunal vähemalt 20 arstile ja parameedikule määratud 5–15 aasta pikkused vanglakaristused väidetava valitsusevastase tegevuse eest, kui nad sel aastal ametikohustusi täites ja eetikakoodeksit järgides ravisid viga saanud meeleavaldajaid võrdselt ja diskrimineerimata; arvestades, et rahvusvahelise surve tõttu teatas Bahreini peaprokurör Ali Alboainain kolmapäeval, 5. oktoobril 2011, et 20 meditsiinitöötaja üle tuleks uuesti kohut mõista tsiviilkohtus ning kohtumenetlused jätkusid 23. oktoobril 2011;

| D. | arvestades, et mitu süüdi mõistetud arsti on õppinud ELi liikmesriikides, nad kuuluvad ELi meditsiiniorganisatsioonidesse ning neil on rahvusvaheliste kolleegide hulgas hea maine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitu süüdi mõistetud arsti on õppinud ELi liikmesriikides, nad kuuluvad ELi meditsiiniorganisatsioonidesse ning neil on rahvusvaheliste kolleegide hulgas hea maine;

| E. | arvestades, et arstide ja parameedikute vastu suunatud rünnakul on rasked tagajärjed rahvusvaheliste humanitaarorganisatsioonide tööle; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik taunis meditsiiniasutuste ülevõtmist julgeolekujõudude poolt ning meditsiinitöötajate meelevaldset vahistamist ja väärkohtlemist kui šokeerivat ja ebaseaduslikku tegevust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et arstide ja parameedikute vastu suunatud rünnakul on rasked tagajärjed rahvusvaheliste humanitaarorganisatsioonide tööle; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik taunis meditsiiniasutuste ülevõtmist julgeolekujõudude poolt ning meditsiinitöötajate meelevaldset vahistamist ja väärkohtlemist kui šokeerivat ja ebaseaduslikku tegevust;

| F. | arvestades, et 6. septembril 2011 kinnitas sõjaväeline riikliku julgeoleku apellatsioonikohus vähemalt 21 silmapaistva tsiviilisikust Bahreini inimõiguste aktivisti ja valitseva režiimi oponendi (teiste seas blogipidajad ja inimõiguste aktivistid dr Abduljalil Al-Singace ja Abdulhadi Al-Khawaja) kohtuotsused, kuna nad väidetavalt osalesid vandenõus valitsuse kukutamiseks; arvestades, et sel aastal on riikliku julgeoleku kohtutes kohut mõistetud ligikaudu 60 tsiviilisiku üle; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 6. septembril 2011 kinnitas sõjaväeline riikliku julgeoleku apellatsioonikohus vähemalt 21 silmapaistva tsiviilisikust Bahreini inimõiguste aktivisti ja valitseva režiimi oponendi (teiste seas blogipidajad ja inimõiguste aktivistid dr Abduljalil Al-Singace ja Abdulhadi Al-Khawaja) kohtuotsused, kuna nad väidetavalt osalesid vandenõus valitsuse kukutamiseks; arvestades, et sel aastal on riikliku julgeoleku kohtutes kohut mõistetud ligikaudu 60 tsiviilisiku üle;

| G. | arvestades, et hiljutiste reformimeelsete meeleavalduste ajal pidasid julgeolekujõud kinni palju teisi poliitilisi aktiviste, inimõiguste kaitsjaid ja ajakirjanikke; arvestades, et inimõiguste organisatsioonide teatel on julgeolekujõud neid piinanud, väärkohelnud ja ahistanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hiljutiste reformimeelsete meeleavalduste ajal pidasid julgeolekujõud kinni palju teisi poliitilisi aktiviste, inimõiguste kaitsjaid ja ajakirjanikke; arvestades, et inimõiguste organisatsioonide teatel on julgeolekujõud neid piinanud, väärkohelnud ja ahistanud;

| H. | arvestades, et Inimõiguste Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDH) asepeasekretäril ning Bahreini inimõiguste keskuse presidendil Nabeel Rajabil ei lastud riigist lahkuda ning ta on endiselt julgeolekujõudude poolt ohustatud ja taga kiusatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Inimõiguste Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDH) asepeasekretäril ning Bahreini inimõiguste keskuse presidendil Nabeel Rajabil ei lastud riigist lahkuda ning ta on endiselt julgeolekujõudude poolt ohustatud ja taga kiusatud;

| I. | arvestades, et Bahreini õpetajate ühenduse endine asepresident Jalila al-Salman vahistati 18. oktoobril 2011 oma kodus teist korda; arvestades, et 23. septembril 2011 peeti kinni 16 naist ja neli tüdrukut, keda süüdistati ebaseaduslikus avalikus kogunemises, mässamises ja režiimi vastu vaenu õhutamises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bahreini õpetajate ühenduse endine asepresident Jalila al-Salman vahistati 18. oktoobril 2011 oma kodus teist korda; arvestades, et 23. septembril 2011 peeti kinni 16 naist ja neli tüdrukut, keda süüdistati ebaseaduslikus avalikus kogunemises, mässamises ja režiimi vastu vaenu õhutamises;

| J. | arvestades, et 22. mail 2011. aastal jättis riikliku julgeoleku apellatsioonikohus jõusse Ali Abdullah Hassan al-Sankisele ja Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussainile Bahreinis toimunud valitsusvastase meeleavalduse ajal toimunud kahe politseiniku väidetava tapmise eest määratud surmanuhtluse; arvestades, et meeste juhtumi kohta edastati apellatsioon Bahreini kassatsioonikohtule ning otsus peaks langetatama 28. novembril 2011; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 22. mail 2011. aastal jättis riikliku julgeoleku apellatsioonikohus jõusse Ali Abdullah Hassan al-Sankisele ja Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussainile Bahreinis toimunud valitsusvastase meeleavalduse ajal toimunud kahe politseiniku väidetava tapmise eest määratud surmanuhtluse; arvestades, et meeste juhtumi kohta edastati apellatsioon Bahreini kassatsioonikohtule ning otsus peaks langetatama 28. novembril 2011;

| K. | arvestades, et meeleavalduste järel vallandati ja vahistati sadu inimesi, sh õpetajaid ja meditsiinitöötajaid, ning neile esitati sõjatribunalides toimunud kollektiivsetel kohtuprotsessidel valesüüdistusi, ning arvestades, et paljusid neist pole pärast meeleavalduste toetamise eest vallandamist ametisse ennistatud, ehkki kuningas lubas, et enamik neist saab oma töökoha tagasi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et meeleavalduste järel vallandati ja vahistati sadu inimesi, sh õpetajaid ja meditsiinitöötajaid, ning neile esitati sõjatribunalides toimunud kollektiivsetel kohtuprotsessidel valesüüdistusi, ning arvestades, et paljusid neist pole pärast meeleavalduste toetamise eest vallandamist ametisse ennistatud, ehkki kuningas lubas, et enamik neist saab oma töökoha tagasi;

| L. | arvestades, et pärast valitsusevastaste meeleavalduste algust on tapetud enam kui 40 inimest, teiste seas Ahmed al-Jaber al-Qatan, kes lasti väidetavalt maha 6. oktoobril 2011 pealinna Manama lähedal toimunud valitsusevastasel meeleavaldusel osalemise ajal, ning arvestades, et selle juhtumi kohta on nüüd käivitatud juurdlus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast valitsusevastaste meeleavalduste algust on tapetud enam kui 40 inimest, teiste seas Ahmed al-Jaber al-Qatan, kes lasti väidetavalt maha 6. oktoobril 2011 pealinna Manama lähedal toimunud valitsusevastasel meeleavaldusel osalemise ajal, ning arvestades, et selle juhtumi kohta on nüüd käivitatud juurdlus;

| M. | arvestades, et eriolukord Bahreinis lõpetati 1. juunil 2011 ja kuningas Hamad Bin Isa al-Khalifa käivitas 2. juulil 2011 riikliku arutelu, et käsitleda Bahreini kodanike muresid seoses hiljutiste sündmustega; arvestades, et arutelu põhjal esitatud soovitused on kuningale üle antud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eriolukord Bahreinis lõpetati 1. juunil 2011 ja kuningas Hamad Bin Isa al-Khalifa käivitas 2. juulil 2011 riikliku arutelu, et käsitleda Bahreini kodanike muresid seoses hiljutiste sündmustega; arvestades, et arutelu põhjal esitatud soovitused on kuningale üle antud;

| N. | arvestades, et kuningas Hamad kutsus 29. juunil 2011 kokku Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni, kuhu kuuluvad ka rahvusvahelised sõltumatud liikmed, et uurida inimõiguste rikkumisi, mis leidsid aset hiljutiste meeleavaldajate vastu suunatud valitsuse rünnakute käigus, ning komisjon esitab oma järeldused 23. novembril 2011; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kuningas Hamad kutsus 29. juunil 2011 kokku Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni, kuhu kuuluvad ka rahvusvahelised sõltumatud liikmed, et uurida inimõiguste rikkumisi, mis leidsid aset hiljutiste meeleavaldajate vastu suunatud valitsuse rünnakute käigus, ning komisjon esitab oma järeldused 23. novembril 2011;

| O. | arvestades, et 24. septembril 2011 toimusid parlamendi alamkoja valimised, et täita opositsioonierakonnast Al-Wefaq vabaks jäänud 18 kohta, kuna nimetatud erakond loobus osalemast Lähis-Ida riigi seadusandlikus kogus protestiks meeleavaldajate kohtlemise vastu sel aastal toimunud rahutuste ajal; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 24. septembril 2011 toimusid parlamendi alamkoja valimised, et täita opositsioonierakonnast Al-Wefaq vabaks jäänud 18 kohta, kuna nimetatud erakond loobus osalemast Lähis-Ida riigi seadusandlikus kogus protestiks meeleavaldajate kohtlemise vastu sel aastal toimunud rahutuste ajal;

| 1. | mõistab hukka kodanike represseerimise Bahreinis, mis tõi kaasa kümnete inimeste surma ja vigastused, nõuab tungivalt kõigi rahumeelsete meeleavaldajate, poliitiliste aktivistide, inimõiguste kaitsjate, arstide, parameedikute, blogipidajate ja ajakirjanike viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ning väljendab solidaarsust ohvrite perekondadega; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka kodanike represseerimise Bahreinis, mis tõi kaasa kümnete inimeste surma ja vigastused, nõuab tungivalt kõigi rahumeelsete meeleavaldajate, poliitiliste aktivistide, inimõiguste kaitsjate, arstide, parameedikute, blogipidajate ja ajakirjanike viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ning väljendab solidaarsust ohvrite perekondadega;

| 2. | palub Bahreini julgeolekujõududel ja ametivõimudel lõpetada vägivald, repressioonid ja rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamine ning olla meeleavalduste kontrollimisel äärmiselt vaoshoitud; nõuab tungivalt, et ametivõimud tegutseksid rangelt kooskõlas riigi seaduste ja rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

2.

palub Bahreini julgeolekujõududel ja ametivõimudel lõpetada vägivald, repressioonid ja rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamine ning olla meeleavalduste kontrollimisel äärmiselt vaoshoitud; nõuab tungivalt, et ametivõimud tegutseksid rangelt kooskõlas riigi seaduste ja rahvusvaheliste kohustustega;

| 3. | kordab oma seisukohta, et meeleavaldajad väljendasid õiguspäraseid demokraatlikke püüdlusi, ning palub Bahreini valitsusel alustada viivitamata ja lisatingimusi esitamata tõelist, sisulist ja konstruktiivset dialoogi opositsiooniga, et viia läbi vajalikud reformid, edendada rahvuslikku leppimist ning taastada riigis ühiskondlik konsensus; |
| --- | --- |

3.

kordab oma seisukohta, et meeleavaldajad väljendasid õiguspäraseid demokraatlikke püüdlusi, ning palub Bahreini valitsusel alustada viivitamata ja lisatingimusi esitamata tõelist, sisulist ja konstruktiivset dialoogi opositsiooniga, et viia läbi vajalikud reformid, edendada rahvuslikku leppimist ning taastada riigis ühiskondlik konsensus;

| 4. | väljendab sügavat muret Pärsia lahe koostöönõukogu egiidi all tegutsevate võõrvägede kohalolu pärast Bahreinis ning nõuab nende viivitamatut lahkumist; kordab oma üleskutset Pärsia lahe koostöönõukogule tegutseda konstruktiivselt ja olla vahendaja rahumeelsete reformide läbiviimisel Bahreinis; |
| --- | --- |

4.

väljendab sügavat muret Pärsia lahe koostöönõukogu egiidi all tegutsevate võõrvägede kohalolu pärast Bahreinis ning nõuab nende viivitamatut lahkumist; kordab oma üleskutset Pärsia lahe koostöönõukogule tegutseda konstruktiivselt ja olla vahendaja rahumeelsete reformide läbiviimisel Bahreinis;

| 5. | taunib sõjatribunalide kasutamist tsiviilisikute üle kohtumõistmisel, sest see on vastuolus õiglase kohtumõistmise rahvusvaheliste standarditega, ning rõhutab, et tsiviilisikute üle tuleb kohut mõista tsiviilkohtus ning et igale kinnipeetud isikule peab olema tagatud õiglane kohtumõistmine, õigusabi kättesaadavus ning piisavalt aega kaitse ettevalmistamiseks; nõuab tsiviilisikute üle sõjatribunalis peetavate kollektiivsete kohtuprotsesside kohest lõpetamist; |
| --- | --- |

5.

taunib sõjatribunalide kasutamist tsiviilisikute üle kohtumõistmisel, sest see on vastuolus õiglase kohtumõistmise rahvusvaheliste standarditega, ning rõhutab, et tsiviilisikute üle tuleb kohut mõista tsiviilkohtus ning et igale kinnipeetud isikule peab olema tagatud õiglane kohtumõistmine, õigusabi kättesaadavus ning piisavalt aega kaitse ettevalmistamiseks; nõuab tsiviilisikute üle sõjatribunalis peetavate kollektiivsete kohtuprotsesside kohest lõpetamist;

| 6. | väljendab heameelt otsuse üle mõista arstide ja meditsiiniõdede üle uuesti kohut tsiviilkohtus, kuid on seisukohal, et kõik nende vastu esitatud süüdistused tuleks tagasi võtta, ning palub tsiviilkohtutel arstid ja meditsiinitöötajad tingimusteta ja viivitamata vabastada, sest nad täitsid ametikohustusi ning neid on süüdistatud valitseva režiimi vastu olevate inimeste meditsiiniliste vajaduste rahuldamises, samuti rasketes kriminaalkuritegudes, mis tunduvad olevat poliitilist laadi süüdistused ja mille kohta ei ole esitatud veenvaid tõendeid; samuti palub vabastada kõik teised poliitilised aktivistid, ajakirjanikud, õpetajad, blogipidajad ja inimõiguste kaitsjad, kuna nende vastu esitatud süüdistused ja nende üle peetud kohtuprotsessid on meelevaldsed; väljendab sügavat muret vähemalt kaheksale opositsiooniaktivistile määratud eluaegse vangistuse ja vähemalt 13 isikule määratud 15-aastase vanglakaristuse pärast; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt otsuse üle mõista arstide ja meditsiiniõdede üle uuesti kohut tsiviilkohtus, kuid on seisukohal, et kõik nende vastu esitatud süüdistused tuleks tagasi võtta, ning palub tsiviilkohtutel arstid ja meditsiinitöötajad tingimusteta ja viivitamata vabastada, sest nad täitsid ametikohustusi ning neid on süüdistatud valitseva režiimi vastu olevate inimeste meditsiiniliste vajaduste rahuldamises, samuti rasketes kriminaalkuritegudes, mis tunduvad olevat poliitilist laadi süüdistused ja mille kohta ei ole esitatud veenvaid tõendeid; samuti palub vabastada kõik teised poliitilised aktivistid, ajakirjanikud, õpetajad, blogipidajad ja inimõiguste kaitsjad, kuna nende vastu esitatud süüdistused ja nende üle peetud kohtuprotsessid on meelevaldsed; väljendab sügavat muret vähemalt kaheksale opositsiooniaktivistile määratud eluaegse vangistuse ja vähemalt 13 isikule määratud 15-aastase vanglakaristuse pärast;

| 7. | rõhutab, et haavatute erapooletu aitamine on humanitaarõigusest tulenev õiguslik kohustus, ning nõuab tungivalt, et Bahrein kui Genfi konventsiooni osaline täidaks oma kohustusi seoses haigetele ja vigastatutele arstiabi osutamisega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et haavatute erapooletu aitamine on humanitaarõigusest tulenev õiguslik kohustus, ning nõuab tungivalt, et Bahrein kui Genfi konventsiooni osaline täidaks oma kohustusi seoses haigetele ja vigastatutele arstiabi osutamisega;

| 8. | palub Bahreini Kuningriigil võimaldada kõigil meditsiinitöötajatel oma töökohale naasta ning võimaldada neile ja nende kaitsemeeskondadele juurdepääsu Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni kinnipeetavate arstide arstliku läbivaatuse aruannetele; |
| --- | --- |

8.

palub Bahreini Kuningriigil võimaldada kõigil meditsiinitöötajatel oma töökohale naasta ning võimaldada neile ja nende kaitsemeeskondadele juurdepääsu Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni kinnipeetavate arstide arstliku läbivaatuse aruannetele;

| 9. | hoiatab riiklike julgeolekuseaduste kuritarvitamise eest; |
| --- | --- |

9.

hoiatab riiklike julgeolekuseaduste kuritarvitamise eest;

| 10. | palub ametivõimudel austada kõiki inimõigusi ja põhivabadusi – sh meedia pluralismi nii internetis kui mujal, sõna- ja kogunemisvabadust, usuvabadust, naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust – võidelda diskrimineerimise vastu ja teha lõpp tsensuurile; palub Bahreini ametivõimudel kiita heaks ÜRO inimõiguste ülemvoliniku külastustaotlus; |
| --- | --- |

10.

palub ametivõimudel austada kõiki inimõigusi ja põhivabadusi – sh meedia pluralismi nii internetis kui mujal, sõna- ja kogunemisvabadust, usuvabadust, naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust – võidelda diskrimineerimise vastu ja teha lõpp tsensuurile; palub Bahreini ametivõimudel kiita heaks ÜRO inimõiguste ülemvoliniku külastustaotlus;

| 11. | märgib, et tuhanded töötajad on kaotanud töö osalemise tõttu rahumeelsetel valitsusevastastel meeleavaldustel; palub riiklikel ametivõimudel ja asjaga seotud Euroopa ettevõtetel need isikud viivitamata tööle ennistada ning tagada, et neile hüvitataks saama jäänud sissetulek; |
| --- | --- |

11.

märgib, et tuhanded töötajad on kaotanud töö osalemise tõttu rahumeelsetel valitsusevastastel meeleavaldustel; palub riiklikel ametivõimudel ja asjaga seotud Euroopa ettevõtetel need isikud viivitamata tööle ennistada ning tagada, et neile hüvitataks saama jäänud sissetulek;

| 12. | võtab rahuloluga teadmiseks kuningas Hamadi otsuse moodustada sõltumatu komisjon, mis hakkab uurima reformimeelsete meeleavaldajate vastu suunatud valitsuse rünnakute käigus toimunud inimõiguste rikkumisi julgeolekujõudude poolt; nõuab tungivalt, et komisjon oleks täiesti erapooletu ja läbipaistev, ning palub Bahreini valitsusel mitte sekkuda komisjoni töösse ja tagada, et kuritegude toimepanijad ning kõik vägivaldsete rünnakute eest vastutavad isikud kohtu ette tuuakse ja nende üle nõuetekohaselt õigust mõistetakse; |
| --- | --- |

12.

võtab rahuloluga teadmiseks kuningas Hamadi otsuse moodustada sõltumatu komisjon, mis hakkab uurima reformimeelsete meeleavaldajate vastu suunatud valitsuse rünnakute käigus toimunud inimõiguste rikkumisi julgeolekujõudude poolt; nõuab tungivalt, et komisjon oleks täiesti erapooletu ja läbipaistev, ning palub Bahreini valitsusel mitte sekkuda komisjoni töösse ja tagada, et kuritegude toimepanijad ning kõik vägivaldsete rünnakute eest vastutavad isikud kohtu ette tuuakse ja nende üle nõuetekohaselt õigust mõistetakse;

| 13. | tunneb heameelt inimõiguste ja sotsiaalarengu ministeeriumi loomise üle Bahreinis ning kutsub seda ministeeriumi üles tegutsema vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste standarditele ja kohustustele; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt inimõiguste ja sotsiaalarengu ministeeriumi loomise üle Bahreinis ning kutsub seda ministeeriumi üles tegutsema vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste standarditele ja kohustustele;

| 14. | nõuab, et rahvusvahelised vaatlejad lastaks poliitvangide kohtuprotsessidele ning et nad saaksid jälgida inimõiguste rikkumisi uuriva sõltumatu komisjoni tööd, et tagada selle objektiivsus vastavalt rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et rahvusvahelised vaatlejad lastaks poliitvangide kohtuprotsessidele ning et nad saaksid jälgida inimõiguste rikkumisi uuriva sõltumatu komisjoni tööd, et tagada selle objektiivsus vastavalt rahvusvahelistele standarditele;

| 15. | kutsub Bahreini ametivõime ja kuningat üles Ali Abdullah Hassan al-Sankisele ja Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussainile määratud surmanuhtlust muu karistusega asendama; kordab, et on kindlalt vastu surmanuhtluse kasutamisele, ning nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud kuulutaksid viivitamata välja moratooriumi; |
| --- | --- |

15.

kutsub Bahreini ametivõime ja kuningat üles Ali Abdullah Hassan al-Sankisele ja Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussainile määratud surmanuhtlust muu karistusega asendama; kordab, et on kindlalt vastu surmanuhtluse kasutamisele, ning nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud kuulutaksid viivitamata välja moratooriumi;

| 16. | on seisukohal, et valitsusevastasel meeleavaldusel hukkunud 16-aastase Ahmed al-Jaber al-Qatani surma kohta käivitatud juurdlus peab olema sõltumatu, juurdluse tulemused tuleb avalikustada ja vastutavad isikud kohtu alla anda; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et valitsusevastasel meeleavaldusel hukkunud 16-aastase Ahmed al-Jaber al-Qatani surma kohta käivitatud juurdlus peab olema sõltumatu, juurdluse tulemused tuleb avalikustada ja vastutavad isikud kohtu alla anda;

| 17. | rõhutab, et ilma leppimiseta ei ole võimalik ellu viia reforme ega saavutada stabiilsust Bahreini mitmekesises ühiskonnas, kus peaks olema võrdselt tagatud iga kodaniku õigused nii seadustes kui ka praktikas; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et ilma leppimiseta ei ole võimalik ellu viia reforme ega saavutada stabiilsust Bahreini mitmekesises ühiskonnas, kus peaks olema võrdselt tagatud iga kodaniku õigused nii seadustes kui ka praktikas;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0148.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0333.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0109.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/129

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Rafah Nachedi juhtum Süürias

P7_TA(2011)0476

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Rafah Nashedi juhtumi kohta Süürias

2013/C 131 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18 ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti (mille osalisriik Süüria on) artiklit 18, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18 ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti (mille osalisriik Süüria on) artiklit 18,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 30. augusti 2011. aasta avaldust inimõiguste olukorra halvenemise kohta Süürias ja 23. septembri 2011. aasta avaldust Rafah Nashedi olukorra kohta Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 30. augusti 2011. aasta avaldust inimõiguste olukorra halvenemise kohta Süürias ja 23. septembri 2011. aasta avaldust Rafah Nashedi olukorra kohta Süürias,

| — | võttes arvesse 14., 15. ja 29. septembri 2011. aasta täiskogul Euroopa Parlamendi asepresidentide Isabelle Duranti ja Libor Roučeki ning fraktsiooni S&D aseesimehe Veronique de Keyseri poolt tehtud avaldusi, milles nõuti Rafah Nashedi vabastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14., 15. ja 29. septembri 2011. aasta täiskogul Euroopa Parlamendi asepresidentide Isabelle Duranti ja Libor Roučeki ning fraktsiooni S&D aseesimehe Veronique de Keyseri poolt tehtud avaldusi, milles nõuti Rafah Nashedi vabastamist,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. ja 23. oktoobri 2011. aasta järeldusi ning 13. oktoobril 2011 vastu võetud sanktsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. ja 23. oktoobri 2011. aasta järeldusi ning 13. oktoobril 2011 vastu võetud sanktsioone,

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta (1) ja 7. juuli 2011. aasta (2) resolutsioone olukorra kohta Süürias, Bahreinis ja Jeemenis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta (1) ja 7. juuli 2011. aasta (2) resolutsioone olukorra kohta Süürias, Bahreinis ja Jeemenis,

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Süüria esimene praktiseeriv psühhoanalüütik ja Damaskuse psühhoanalüüsi kooli asutaja Rafah Nashed peeti 10. septembril 2011 Damaskuse lennujaamas luureteenistuse ametnike poolt meelevaldselt kinni ja võeti vahi alla; arvestades, et ta on tuntud psühholoogilise trauma ohvrite ravijana ning oma aktiivse tegevuse tõttu kõigi süürlaste vahelise dialoogi edendamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Süüria esimene praktiseeriv psühhoanalüütik ja Damaskuse psühhoanalüüsi kooli asutaja Rafah Nashed peeti 10. septembril 2011 Damaskuse lennujaamas luureteenistuse ametnike poolt meelevaldselt kinni ja võeti vahi alla; arvestades, et ta on tuntud psühholoogilise trauma ohvrite ravijana ning oma aktiivse tegevuse tõttu kõigi süürlaste vahelise dialoogi edendamisel;

| B. | arvestades, et pr Nashed on 66-aastane ja tema tervislik seisund on ebastabiilne, kuna ta põeb südamehaigust, on vähist toibumas, tal on kõrge vererõhk ja ta peab korrapäraselt ravimeid võtma; arvestades, et vanglas on tema tervis halvenemas ja see süvendab tema südamehaigust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pr Nashed on 66-aastane ja tema tervislik seisund on ebastabiilne, kuna ta põeb südamehaigust, on vähist toibumas, tal on kõrge vererõhk ja ta peab korrapäraselt ravimeid võtma; arvestades, et vanglas on tema tervis halvenemas ja see süvendab tema südamehaigust;

| C. | arvestades, et pr Nashed oli teel Pariisi, et külastada last ootavat tütart, kui ta vangistati ilma süüdistust esitamata ning hoiti esialgu kinni salaja; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pr Nashed oli teel Pariisi, et külastada last ootavat tütart, kui ta vangistati ilma süüdistust esitamata ning hoiti esialgu kinni salaja;

| D. | arvestades, et 14. septembril 2011 esitati talle süüdistus „riiki destabiliseerida võivas tegevuses” ning kohtunik keeldus teda kautsjoni vastu vabastamast; arvestades, et süüdistuse olemus ja režiimi viimase kuue kuu jooksul haaranud paranoia tekitavad kartusi, et kinnipidamine võib kujuneda pikaajaliseks, eesmärgiga hirmutada kõiki Süüria intellektuaale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 14. septembril 2011 esitati talle süüdistus „riiki destabiliseerida võivas tegevuses” ning kohtunik keeldus teda kautsjoni vastu vabastamast; arvestades, et süüdistuse olemus ja režiimi viimase kuue kuu jooksul haaranud paranoia tekitavad kartusi, et kinnipidamine võib kujuneda pikaajaliseks, eesmärgiga hirmutada kõiki Süüria intellektuaale;

| E. | arvestades, et loetud tundide jooksul käivitati ulatuslik rahvusvaheline kampaania, sealhulgas koostati petitsioon, milles nõutakse tema viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et loetud tundide jooksul käivitati ulatuslik rahvusvaheline kampaania, sealhulgas koostati petitsioon, milles nõutakse tema viivitamatut ja tingimusteta vabastamist;

| 1. | mõistab teravalt hukka Rafah Nashedi meelevaldse kinnipidamise ja vahistamise Süüria ametivõimude poolt; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka Rafah Nashedi meelevaldse kinnipidamise ja vahistamise Süüria ametivõimude poolt;

| 2. | väljendab sügavat muret pr Nashedi olukorra pärast, pidades silmas tema ebastabiilset tervislikku seisundit; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret pr Nashedi olukorra pärast, pidades silmas tema ebastabiilset tervislikku seisundit;

| 3. | palub Süüria ametivõimudel pr Nashed meditsiinilistel ja humanitaarsetel kaalutlustel viivitamatult ja tingimusteta vabastada ning tagada tema füüsiline turvalisus ja võimaldada tal viivitamatult oma pere juurde tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

3.

palub Süüria ametivõimudel pr Nashed meditsiinilistel ja humanitaarsetel kaalutlustel viivitamatult ja tingimusteta vabastada ning tagada tema füüsiline turvalisus ja võimaldada tal viivitamatult oma pere juurde tagasi pöörduda;

| 4. | nõuab, et Süüria ametivõimud lubaksid humanitaarabiorganisatsioonidel ja arstidel vägivalla ohvreid ravida ning võimaldaksid neile juurdepääsu kõigile riigi osadele ja laseksid neil teha oma seaduslikku ja rahumeelset tööd, kartmata repressioone ja ilma igasuguste piiranguteta, sealhulgas kohtuliku tagakiusamiseta; kutsub Süüria ametivõime üles järgima rahvusvahelisi inimõiguste norme ning rahvusvahelisi kohustusi, mis tagavad arvamus- ja sõnavabaduse; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et Süüria ametivõimud lubaksid humanitaarabiorganisatsioonidel ja arstidel vägivalla ohvreid ravida ning võimaldaksid neile juurdepääsu kõigile riigi osadele ja laseksid neil teha oma seaduslikku ja rahumeelset tööd, kartmata repressioone ja ilma igasuguste piiranguteta, sealhulgas kohtuliku tagakiusamiseta; kutsub Süüria ametivõime üles järgima rahvusvahelisi inimõiguste norme ning rahvusvahelisi kohustusi, mis tagavad arvamus- ja sõnavabaduse;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Araabia Liiga peasekretärile ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Araabia Liiga peasekretärile ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0148.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0333.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0387.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 25. oktoober 2011

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/131

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Paranduseelarve projekt nr 5/2011, IX jagu - Euroopa Andmekaitseinspektor ja X jagu - Euroopa välisteenistus

P7_TA(2011)0445

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor ja X jagu – Euroopa välisteenistus (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

2013/C 131 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 314 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 314 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010. aastal (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juunil 2011. aastal esitatud 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5/2011 (KOM(2011)0374), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juunil 2011. aastal esitatud 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5/2011 (KOM(2011)0374),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. septembri 2011. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta (13991/2011– C7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. septembri 2011. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta (13991/2011– C7-0244/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75b,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0346/2011),

| A. | arvestades, et paranduseelarve nr 5/2011, millega muudetakse 2011. aasta eelarvet, hõlmab Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa välisteenistuse töökohtade loetelu muutmist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve nr 5/2011, millega muudetakse 2011. aasta eelarvet, hõlmab Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa välisteenistuse töökohtade loetelu muutmist;

| B. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse loomisel 2010. aastal seati eesmärgiks eelarvemõju puudumine ning usaldusväärne ja tõhus juhtimine, võttes igakülgselt arvesse majanduskriisi mõju eelarvele ja eelarvelise ranguse vajadust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse loomisel 2010. aastal seati eesmärgiks eelarvemõju puudumine ning usaldusväärne ja tõhus juhtimine, võttes igakülgselt arvesse majanduskriisi mõju eelarvele ja eelarvelise ranguse vajadust;

| C. | arvestades, et algusest peale on võetud seisukoht, et teenistus tuleb üles ehitada järk-järgult ning et rahaliste vahendite eraldamisel tuleb arvestada institutsiooni loomiseks tehtut ja vahendite kasutamise suutlikkust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et algusest peale on võetud seisukoht, et teenistus tuleb üles ehitada järk-järgult ning et rahaliste vahendite eraldamisel tuleb arvestada institutsiooni loomiseks tehtut ja vahendite kasutamise suutlikkust;

| D. | arvestades, et oma 12. septembri 2011. aasta seisukohas nõustus nõukogu komisjoni ettepanekuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et oma 12. septembri 2011. aasta seisukohas nõustus nõukogu komisjoni ettepanekuga;

| 1. | võtab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta teadmiseks;

| 2. | otsustab nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta alltoodud kujul muuta; |
| --- | --- |

2.

otsustab nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2011 kohta alltoodud kujul muuta;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos parlamendi muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, muudele institutsioonidele ja asjaomastele organitele ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos parlamendi muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, muudele institutsioonidele ja asjaomastele organitele ja liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

JAGU: IX:   Euroopa Andmekaitseinspektor

LISA:   AMETIKOHTADE LOETELU

| Tegevusüksus ja palgaaste | | 2011 |
| --- | --- | --- |
| Nõukogu seisukoht (= paranduseelarve projekt 5/2011) | Parlamendi muudatusettepanek |
| Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad | Alalised ametikohad | Ajutised ametikohad |
| AD 16 | | | | |
| AD 15 | +1 | | -1 | |
| AD 14 | -1 | | +1 | |
| AD 13 | | | | |
| AD 12 | | | | |
| AD 11 | 3 | | 3 | |
| AD 10 | 1 | | 1 | |
| AD 9 | 5 | | 5 | |
| AD 8 | 7 | | 7 | |
| AD 7 | 3 | | 3 | |
| AD 6 | 5 | | 5 | |
| AD 5 | 1 | | 1 | |
| AD ametikohti kokku | 26 | | 26 | |
| AST 11 | | | | |
| AST 10 | | | | |
| AST 9 | 1 | | 1 | |
| AST 8 | 1 | | 1 | |
| AST 7 | 1 | | 1 | |
| AST 6 | 1 | | 1 | |
| AST 5 | 3 | | 3 | |
| AST 4 | 2 | | 2 | |
| AST 3 | 3 | | 3 | |
| AST 2 | 3 | | 3 | |
| AST 1 | | | | |
| AST ametikohti kokku | 15 | | 15 | |
| Kokku | 41 | | 41 | |

Tegevusüksus ja palgaaste

2011

Nõukogu seisukoht (= paranduseelarve projekt 5/2011)

Parlamendi muudatusettepanek

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

Alalised ametikohad

Ajutised ametikohad

AD 16

AD 15

+1

-1

AD 14

-1

+1

AD 13

AD 12

AD 11

3

3

AD 10

1

1

AD 9

5

5

AD 8

7

7

AD 7

3

3

AD 6

5

5

AD 5

1

1

AD ametikohti kokku

26

26

AST 11

AST 10

AST 9

1

1

AST 8

1

1

AST 7

1

1

AST 6

1

1

AST 5

3

3

AST 4

2

2

AST 3

3

3

AST 2

3

3

AST 1

AST ametikohti kokku

15

15

Kokku

41

41

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 64, 12.3.2010.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/133

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Mootorsõidukite ja nende haagiste rehvid ***I

P7_TA(2011)0448

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

2013/C 131 E/19

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0120), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0120),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0071/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0071/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0349/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 153.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011P7_TC1-COD(2011)0053

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

pärast ettepaneku edastamist riiklikele parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 92/23/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiividest, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (raamdirektiiv) (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse tehnilised näitajad, millele mootorsõidukid ja nende haagised peavad vastama, kehtides muu hulgas ka õhkrehvide kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2007/46/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi mootorsõidukile ja selle haagisele. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivis 2007/46/EÜ kehtestatud mootorsõidukite ja nende haagiste süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 92/23/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiividest, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (raamdirektiiv) (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse tehnilised näitajad, millele mootorsõidukid ja nende haagised peavad vastama, kehtides muu hulgas ka õhkrehvide kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2007/46/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi mootorsõidukile ja selle haagisele. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivis 2007/46/EÜ kehtestatud mootorsõidukite ja nende haagiste süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid.

| (3) | Tingimused rehvidele peavad kehtestama üldised nõuded, mis puudutavad mitte ainult nende omadusi, vaid samuti ka nõudmisi sõidukite ja nende haagiste varustusele, mis puudutavad nende rehve. |
| --- | --- |

(3)

Tingimused rehvidele peavad kehtestama üldised nõuded, mis puudutavad mitte ainult nende omadusi, vaid samuti ka nõudmisi sõidukite ja nende haagiste varustusele, mis puudutavad nende rehve.

| (4) | Arvestades, et on soovitav võtta arvesse tehnilisi nõudeid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni poolt tema eeskirjas nr 30 (“Ühtsed sätted, mis puudutavad mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvide heakskiitmist”), koos täiendustega (6), tema eeskirjas nr 54 (“Ühtsed sätted, mis puudutavad kommertsveokite ja nende haagiste õhkrehvide heakskiitmist”) (7), tema eeskirjas nr 64 (“Ühtsed sätted, mis puudutavad ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuvelgede/rehvidega varustatud sõidukite heakskiitmist”), koos täiendustega (8), ja tema eeskirjas nr 117 („Ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega“), koos täiendustega (9), mis on lisatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega vastu võetud tehnilistele näitajatele, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (1958. aasta muudetud kokkulepe) (10). |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et on soovitav võtta arvesse tehnilisi nõudeid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni poolt tema eeskirjas nr 30 (“Ühtsed sätted, mis puudutavad mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvide heakskiitmist”), koos täiendustega (6), tema eeskirjas nr 54 (“Ühtsed sätted, mis puudutavad kommertsveokite ja nende haagiste õhkrehvide heakskiitmist”) (7), tema eeskirjas nr 64 (“Ühtsed sätted, mis puudutavad ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuvelgede/rehvidega varustatud sõidukite heakskiitmist”), koos täiendustega (8), ja tema eeskirjas nr 117 („Ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega“), koos täiendustega (9), mis on lisatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega vastu võetud tehnilistele näitajatele, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (1958. aasta muudetud kokkulepe) (10).

| (5) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   rehv– mis tahes uus originaalvarustusse kuuluv või varu-õhkrehv, kaasa arvatud naastuaukudega talverehv, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, mille kohta kehtib direktiiv 2007/46/EÜ. Käesolev mõiste ei hõlma naastudega talverehve,

b)   sõiduk– iga sõiduk, mille kohta kehtib direktiiv 2007/46/EÜ,

c)   tootja– sõiduki või rehvide kaubanime või -märgi omanik.

Artikkel 2

1.   V lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse rehvidele, mis on ette nähtud paigaldamiseks alates 1. oktoobrist 1980 esmaselt kasutusele võetavatele sõidukitele.

2.   V lisas sätestatud nõudeid ei kohaldata:

| a) | rehvidele, mille nimikiirus on alla 80 km/h; |
| --- | --- |

a)

rehvidele, mille nimikiirus on alla 80 km/h;

| b) | rehvidele, mille nominaalne veljediameeter on alla 254 mm (või kood 10) või vähemalt 635 mm (kood 25); |
| --- | --- |

b)

rehvidele, mille nominaalne veljediameeter on alla 254 mm (või kood 10) või vähemalt 635 mm (kood 25);

| c) | II lisa punktis 2.3.6 määratletud T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehvidele; |
| --- | --- |

c)

II lisa punktis 2.3.6 määratletud T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehvidele;

| d) | rehvidele, mis on konstrueeritud vaid nendele sõidukitele paigaldamiseks, mis on esmaselt registreeritud enne 1. oktoobrit 1980. |
| --- | --- |

d)

rehvidele, mis on konstrueeritud vaid nendele sõidukitele paigaldamiseks, mis on esmaselt registreeritud enne 1. oktoobrit 1980.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid annavad I lisas sätestatud tingimustel EÜ tüübikinnituse kõigile rehvitüüpidele, mis vastavad II lisa nõuetele ja määravad neile tüübikinnitusnumbri, nagu I lisas määratletud.

2.   Liikmesriigid annavad I lisas sätestatud tingimustel EÜ tüübikinnituse kõigile rehvitüüpidele, mis vastavad V lisa nõuetele ja määravad neile tüübikinnitusnumbri, nagu I lisas määratletud.

3.   Liikmesriigid annavad EÜ tüübikinnituse kõigile sõidukitele seoses nende rehvidega III lisas sätestatud tingimustel, kui kõnesolevad rehvid (kaasa arvatud varurehvid, kui see on vajalik) vastavad II lisa nõuetele ja IV lisa nõuetele sõidukite kohta, ja määravad kõigile sellistele sõidukitele tüübikinnitusnumbri, nagu III lisas määratletud.

Artikkel 4

Liikmesriigi tüübikinnitusasutus saadab ühe kuu jooksul alates osa (rehvi) või sõiduki EÜ tüübikinnituse väljaandmisest või tagasilükkamisest vastava tunnistuse koopia, mille näidised on toodud I ja III lisa liidetes, teistele liikmesriikidele ja nõudmise korral saadab EÜ tüübikinnituse saanud rehvi kohta katseprotokolli.

Artikkel 5

Ükski liikmesriik ei tohi keelata või piirata osa EÜ tüübikinnituse märki kandvate rehvide turuletoomist.

Artikkel 6

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest rehvidega seotud põhjustel, kui need rehvid kannavad EÜ tüübikinnitust ja on paigaldatud IV lisas ettenähtud nõuete kohaselt.

Artikkel 7

Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki kasutamisest keelduda sõiduki rehvidega seotud põhjustel, kui rehvidel on EÜ tüübikinnitus ning need on paigaldatud IV lisas ettenähtud nõuete kohaselt.

Artikkel 8

1.   Kui liikmesriik olulise põhjenduse alusel arvab, et rehvitüüp või sõidukitüüp on ohtlik, kuigi vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega, võib ta oma territooriumil ajutiselt keelata selle toote turustamise või allutada selle eritingimustele. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.

2.   Komisjon konsulteerib kuue nädala jooksul asjaomaste liikmesriikidega ning esitab seejärel viivitamata oma arvamuse ja võtab asjakohased meetmed.

3.   Kui komisjon on arvamusel, et käesoleva direktiivi tehnilised kohandused on vajalikud, võetakse need kohandused vastu artiklis 11 sätestatud korras. Sel juhul võib kaitsemeetmed võtnud liikmesriik säilitada need meetmed kuni kohanduste jõustumiseni.

Artikkel 9

1.   Osale (rehvile) või sõidukile EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile selleks vajalikus ulatuses. Sel otstarbel võib see liikmesriik igal ajal kontrollida rehvide või sõidukite vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Selline kontrollimine piirdub pistelise kontrolliga.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust tüübikinnitusmärki kandvaid rehve või sõidukeid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Järjekindla nõuetest kõrvalekaldumise korral võib neid meetmeid laiendada kuni EÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Asutused, olles saanud teise liikmesriigi tüübikinnitusasutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.

3.   Liikmesriikide tüübikinnitusasutused teavitavad üksteist ühe kuu jooksul igast EÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest, kasutades I ja III lisa liidetes toodud vastavat vormi.

Artikkel 10

Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus rehvi osa või sõiduki EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise või selle tühistamise kohta seoses selle rehvide paigaldusega, mis tähendab ka turustamise või kasutamise keeldu, peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi. Igast sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis on liikmesriikides kehtivate seaduste alusel tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 11

Kõik muudatused, mis on vajalikud lisades I – IV esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 2007/46/EÜ artikli 40 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 12

1.   Liikmesriigid ei tohi:

| a) | keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõiduki või rehvi tüübile ega |
| --- | --- |

a)

keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõiduki või rehvi tüübile ega

| b) | keelduda sõidukite registreerimisest, keelata sõiduki müüki või kasutuselevõtmist ja rehvide müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist |
| --- | --- |

b)

keelduda sõidukite registreerimisest, keelata sõiduki müüki või kasutuselevõtmist ja rehvide müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist

rehvide ja nende paigaldusega uutele sõidukitele seotud põhjustel, kui sõidukid ja rehvid vastavad käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.

2.   Liikmesriigid ei tohi anda EÜ tüübikinnitust ja peavad keelduma siseriikliku tüübikinnituse andmisest rehvitüüpidele, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ja mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.

3.   Liikmesriigid ei tohi anda EÜ tüübikinnitust ega siseriiklikku tüübikinnitust sõidukitüüpidele rehvide ega nende paigaldusega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.

4.   Liikmesriigid:

| a) | loevad direktiivi 2007/46/EÜ sätete kohased uute sõidukitega kaasasolevad vastavustunnistused mainitud direktiivi artikli 26 lõike 1 kohaldamisel kehtetuks, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud, ja |
| --- | --- |

a)

loevad direktiivi 2007/46/EÜ sätete kohased uute sõidukitega kaasasolevad vastavustunnistused mainitud direktiivi artikli 26 lõike 1 kohaldamisel kehtetuks, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud, ja

| b) | keelduvad nende uute sõidukite registreerimisest või keelavad nende müügi või kasutuselevõtu, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele. |
| --- | --- |

b)

keelduvad nende uute sõidukite registreerimisest või keelavad nende müügi või kasutuselevõtu, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.

5.   Käesoleva direktiivi sätted kehtivad direktiivi 2007/46/EÜ artikli 28 kohaldamisel kõigi rehvide kohta, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, välja arvatud C1e klassi rehvid, mille kohta hakkavad sätted kehtima alates 1. oktoobrist 2011.

Artikkel 13

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 14

Direktiiv 92/23/EMÜ, mida on muudetud VII lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas VIII lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 15

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

president

---

(1)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 153.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95.

3

(4)  Vt VII lisa A osa.

4

(5)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

5

(6)  Euroopa Majanduskomisjoni dokument E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 29 1. aprillist 1975 ja selle muudatused 01, 02 ning täiendused.

6

(7)  Euroopa Majanduskomisjoni dokument E/ECE/324 (E/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 53 ning täiendused.

7

(8)  Euroopa Majanduskomisjoni dokument E/ECE/324 (E/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 63 ning täiendused.

8

(9)  Euroopa Majanduskomisjoni dokument E/ECE/324 (E/ECE/TRANS/505) REV 2 - ADD 116 ja selle muudatus 01 ning täiendused.

9

(10)  Avaldatud nõukogu otsuse 97/836/EÜ I lisas (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

10

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011LISADE LOETELU

| I LISA | EÜ tüübikinnituse rakendussätted rehvidele |
| --- | --- |
| 1. liide | Teatis seoses rehvitüübi EÜ tüübikinnitusega |
| 2. liide | EÜ tüübikinnitustunnistus (rehvid) |
| 3. liide | Teatis seoses rehvitüübi EÜ tüübikinnitusega rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra suhtes |
| 4. liide | EÜ tüübikinnitustunnistus (rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müra) |
| II LISA (1) | Nõuded rehvidele |
| 1. liide | Selgitav joonis |
| 2. liide | Nimekiri koormusindeksite sümbolitest (LI) ja vastavatest lubatud koormuse maksimummassidest (KG) |
| 3. liide | Rehvi märgiste paigutus |
| 4. liide | Seos rõhuindeksi ja rõhuühikute vahel |
| 5. liide | Mõõtevelg, välisläbimõõt ja ristlõike laius teatud mõõdutähistusega rehvidele |
| 6. liide | Rehvi mõõtmete mõõtmise meetod |
| 7. liide | Koormuse/kiiruse katse protseduur |
| 8. liide | Kandevõime muutus sõltuvalt kiirusest, kommertsveoki rehvid radiaal- ja diagonaalrehvid |
| III LISA | Sõidukite EÜ tüübikinnituse rakendussätted seoses nende rehvide paigaldamisega |
| 1. liide | Teatis (sõiduk) |
| 2. liide | EÜ tüübikinnitustunnistus (sõiduk) |
| IV LISA | Nõuded sõidukitele nende rehvide paigaldamise suhtes |
| V LISA | Rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müra |
| 1. liide | Katsemeetod rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra mõõtmiseks. Vabakäigul veeremise meetod |
| 2. liide | Katseprotokoll |
| VI LISA | Katsekoha tehnilised andmed |
| VII LISA | Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga/siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevade loetelu |
| VIII LISA | Vastavustabel |

I LISA

EÜ tüübikinnituse rakendussätted rehvidele

1. liide

Teatis seoses rehvitüübi EÜ tüübikinnitusega

2. liide

EÜ tüübikinnitustunnistus (rehvid)

3. liide

Teatis seoses rehvitüübi EÜ tüübikinnitusega rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra suhtes

4. liide

EÜ tüübikinnitustunnistus (rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müra)

II LISA (1)

Nõuded rehvidele

1. liide

Selgitav joonis

2. liide

Nimekiri koormusindeksite sümbolitest (LI) ja vastavatest lubatud koormuse maksimummassidest (KG)

3. liide

Rehvi märgiste paigutus

4. liide

Seos rõhuindeksi ja rõhuühikute vahel

5. liide

Mõõtevelg, välisläbimõõt ja ristlõike laius teatud mõõdutähistusega rehvidele

6. liide

Rehvi mõõtmete mõõtmise meetod

7. liide

Koormuse/kiiruse katse protseduur

8. liide

Kandevõime muutus sõltuvalt kiirusest, kommertsveoki rehvid radiaal- ja diagonaalrehvid

III LISA

Sõidukite EÜ tüübikinnituse rakendussätted seoses nende rehvide paigaldamisega

1. liide

Teatis (sõiduk)

2. liide

EÜ tüübikinnitustunnistus (sõiduk)

IV LISA

Nõuded sõidukitele nende rehvide paigaldamise suhtes

V LISA

Rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müra

1. liide

Katsemeetod rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra mõõtmiseks. Vabakäigul veeremise meetod

2. liide

Katseprotokoll

VI LISA

Katsekoha tehnilised andmed

VII LISA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga/siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevade loetelu

VIII LISA

Vastavustabel

(Lisa teksti ei ole siin tehnilistel põhjustel esitatud. See on esitatud komisjoni ettepanekus KOM(2011)0120).

---

(1)  Tehnilised nõuded rehvidele on sarnased Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskirjades nr 30 ja 54 esitatutele.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/139

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Heitkoguste etappide kohaldamine kitsarööpmeliste traktorite suhtes ***I

P7_TA(2011)0451

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/25/EÜ seoses heitkoguste etappide kohaldamisega kitsarööpmeliste traktorite suhtes (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

2013/C 131 E/20

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0001); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0001);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0018/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0018/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. septembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. septembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0282/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0282/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 53.

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011P7_TC1-COD(2011)0002

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2000/25/EÜ seoses heitkoguste etappide kohaldamisega kitsarööpmeliste traktorite suhtes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/87/EL) lõplikule kujule.)

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/140

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011Kohanduskava alusel turule viidavad mootorid ***I

P7_TA(2011)0452

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

2013/C 131 E/21

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0362); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0362);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0171/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0171/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. septembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. septembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0080/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0080/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 134.

---

Teisipäev, 25. oktoober 2011P7_TC1-COD(2010)0195

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/88/EL) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2011

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/142

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2011Parlamendi seisukoht 2012. aasta eelarve nõukogu muudatustega projekti kohta

P7_TA(2011)0461

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekti (kõik jaod) (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) ning Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti kirjalike muutmisettepanekute nr 1/2012 (KOM(2011)0372) ja 2/2012 (KOM(2011)0576) kohta

2013/C 131 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üldsuuniste kohta 2012. aasta eelarve koostamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üldsuuniste kohta 2012. aasta eelarve koostamiseks (4),

| — | võttes arvesse 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2012. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta, I jagu – Euroopa Parlament (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2012. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta, I jagu – Euroopa Parlament (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. mail 2011. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti (KOM(2011)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. mail 2011. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti (KOM(2011)0300),

| — | võttes arvesse 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni volituse kohta 2012. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni volituse kohta 2012. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuli 2011. aasta seisukohta Euroopa Liidu eelarveprojekti kohta (13110/2011 – C7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 2011. aasta seisukohta Euroopa Liidu eelarveprojekti kohta (13110/2011 – C7-0247/2011),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juunil 2011. aastal ja 16. septembril 2011. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1/2012 ja nr 2/2012; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juunil 2011. aastal ja 16. septembril 2011. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1/2012 ja nr 2/2012;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75b,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0354/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0354/2011),

III
     
  JAGU

Üldkaalutlused

| 1. | tuletab meelde, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava, töökohti loova ning kvaliteetse tööhõive tagava majanduse edendamine Euroopa 2020. aasta strateegia seitsme juhtalgatuse elluviimise abil on 27 liikmesriigi ja ELi institutsioonide ühiselt toetatav eesmärk; tuletab meelde, et kõnealuse strateegia rakendamine eeldab kuni 2020. aastani väga suuri tulevikku suunatud investeeringuid, mille hinnanguline maht on komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatise „ELi eelarve läbivaatamine” (KOM(2010)0700) kohaselt vähemalt 1 800 miljardit eurot; toonitab seetõttu, et vajalikke investeeringuid – nii ELi kui liikmesriikide tasandil – on vaja teha praegu ning neid ei tohi enam edasi lükata; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava, töökohti loova ning kvaliteetse tööhõive tagava majanduse edendamine Euroopa 2020. aasta strateegia seitsme juhtalgatuse elluviimise abil on 27 liikmesriigi ja ELi institutsioonide ühiselt toetatav eesmärk; tuletab meelde, et kõnealuse strateegia rakendamine eeldab kuni 2020. aastani väga suuri tulevikku suunatud investeeringuid, mille hinnanguline maht on komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatise „ELi eelarve läbivaatamine” (KOM(2010)0700) kohaselt vähemalt 1 800 miljardit eurot; toonitab seetõttu, et vajalikke investeeringuid – nii ELi kui liikmesriikide tasandil – on vaja teha praegu ning neid ei tohi enam edasi lükata;

| 2. | tuletab meelde, et arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitlev Euroopa 2020. aasta strateegia peab olema ELi 2012. aasta eelarve strateegia keskmes, et aidata Euroopal kriisist taastuda ja väljuda sellest tugevamana; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitlev Euroopa 2020. aasta strateegia peab olema ELi 2012. aasta eelarve strateegia keskmes, et aidata Euroopal kriisist taastuda ja väljuda sellest tugevamana;

| 3. | tunneb selle taustal sügavat muret asjaolu pärast, et praeguse kriisi tõttu on avaliku sektori investeeringud mõnes kõnealuses valdkonnas liikmesriikide eelarvetes tehtud kohandustest tulenevalt vähenenud; nõuab selle suundumuse muutmist ja usub kindlalt, et investeeringud tuleb tagada nii ELi kui ka riikide tasandil, kui EL tervikuna soovib Euroopa 2020. aasta strateegia ellu viia; on arvamusel, et ELi eelarve toimib liikmesriikide majanduse elavdamise poliitika olulise võimendusvahendina, algatades ja toetades riiklikke investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks, ning seda tuleks nimetatud otstarbel kasutada; toonitab, et see on täielikult kooskõlas Euroopa poolaasta dünaamikaga, kusjuures Euroopa poolaasta kui Euroopa majanduse edendatud juhtimise uue mehhanismi eesmärk on suurendada ELi ja riikide eelarvete vahelist kooskõla, koostoimet ja vastastikust täiendavust ühiselt kokkulepitud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

3.

tunneb selle taustal sügavat muret asjaolu pärast, et praeguse kriisi tõttu on avaliku sektori investeeringud mõnes kõnealuses valdkonnas liikmesriikide eelarvetes tehtud kohandustest tulenevalt vähenenud; nõuab selle suundumuse muutmist ja usub kindlalt, et investeeringud tuleb tagada nii ELi kui ka riikide tasandil, kui EL tervikuna soovib Euroopa 2020. aasta strateegia ellu viia; on arvamusel, et ELi eelarve toimib liikmesriikide majanduse elavdamise poliitika olulise võimendusvahendina, algatades ja toetades riiklikke investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks, ning seda tuleks nimetatud otstarbel kasutada; toonitab, et see on täielikult kooskõlas Euroopa poolaasta dünaamikaga, kusjuures Euroopa poolaasta kui Euroopa majanduse edendatud juhtimise uue mehhanismi eesmärk on suurendada ELi ja riikide eelarvete vahelist kooskõla, koostoimet ja vastastikust täiendavust ühiselt kokkulepitud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmisel;

| 4. | tuletab veel kord meelde, et ELi eelarvet ei tohiks mingil juhul näha ja hinnata selliselt, nagu oleks see lihtsalt liikmesriikide eelarvetele koormana lisatav finantsvahend, vaid seda tuleb mõista kui võimalust tugevdada neid algatusi ja investeeringuid, mis pakuvad huvi ja annavad lisandväärtust ELile tervikuna ning millest enamus võetakse vastu kaasotsustamismenetluses Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ning seeläbi seadustatakse ka liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

4.

tuletab veel kord meelde, et ELi eelarvet ei tohiks mingil juhul näha ja hinnata selliselt, nagu oleks see lihtsalt liikmesriikide eelarvetele koormana lisatav finantsvahend, vaid seda tuleb mõista kui võimalust tugevdada neid algatusi ja investeeringuid, mis pakuvad huvi ja annavad lisandväärtust ELile tervikuna ning millest enamus võetakse vastu kaasotsustamismenetluses Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ning seeläbi seadustatakse ka liikmesriikide tasandil;

| 5. | kordab, et ELi eelarve on mõeldud liikmesriikide eelarvete täiendamiseks ja see annab impulsi majanduskasvu ja tööhõive edendamisele, ning rõhutab, et eelarve olemuse ja piiratud suuruse tõttu ei tohiks seda ohjeldada ega piirata meelevaldsete kärbetega, vaid teatavates valdkondades on vaja assigneeringuid hoopis suurendada; |
| --- | --- |

5.

kordab, et ELi eelarve on mõeldud liikmesriikide eelarvete täiendamiseks ja see annab impulsi majanduskasvu ja tööhõive edendamisele, ning rõhutab, et eelarve olemuse ja piiratud suuruse tõttu ei tohiks seda ohjeldada ega piirata meelevaldsete kärbetega, vaid teatavates valdkondades on vaja assigneeringuid hoopis suurendada;

| 6. | tunnistab rahaliste vahendite teravat nappust ELis nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil; rõhutab, et kõiki programme ja kulutusi tuleks tasuvuse, tõhususe ja tulemuslikkuse seisukohast hoolikalt analüüsida, pöörates erilist tähtsust kulutustele vastava tulu kontseptsioonile; |
| --- | --- |

6.

tunnistab rahaliste vahendite teravat nappust ELis nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil; rõhutab, et kõiki programme ja kulutusi tuleks tasuvuse, tõhususe ja tulemuslikkuse seisukohast hoolikalt analüüsida, pöörates erilist tähtsust kulutustele vastava tulu kontseptsioonile;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud varud ei jäta tegelikult manööverdusruumi, eriti alamrubriigis 1a ja rubriigis 4, ja vähendavad ELi võimet reageerida poliitilistele muutustele ja ettenägematutele vajadustele oma prioriteetide juurde jäädes; juhib tähelepanu sellele, et ELi ees seisvad ulatuslikud ülesanded eeldaksid vahendeid, mis ületavad tunduvalt mitmeaastase finantsraamistiku praegu kehtivaid ülemmäärasid; tuletab sellega seoses meelde, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud vahendite kasutuselevõtmine on muutunud vältimatuks paljude probleemide ja uute prioriteetide, nt araabia kevade tõttu ning vajaduse tõttu anda tugev tõuge Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisele, mis aitaks kooskõlastatud viisil võidelda praeguse majandus- ja sotsiaalkriisiga; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud varud ei jäta tegelikult manööverdusruumi, eriti alamrubriigis 1a ja rubriigis 4, ja vähendavad ELi võimet reageerida poliitilistele muutustele ja ettenägematutele vajadustele oma prioriteetide juurde jäädes; juhib tähelepanu sellele, et ELi ees seisvad ulatuslikud ülesanded eeldaksid vahendeid, mis ületavad tunduvalt mitmeaastase finantsraamistiku praegu kehtivaid ülemmäärasid; tuletab sellega seoses meelde, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud vahendite kasutuselevõtmine on muutunud vältimatuks paljude probleemide ja uute prioriteetide, nt araabia kevade tõttu ning vajaduse tõttu anda tugev tõuge Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisele, mis aitaks kooskõlastatud viisil võidelda praeguse majandus- ja sotsiaalkriisiga;

Nõukogu seisukoht

| 8. | väljendab kahetsust selle üle, et nõukogu kärpis komisjoni koostatud eelarveprojektis kulukohustusi 1,59 miljardi euro võrra (– 1,08 %) ja makseid 3,65 miljardi euro võrra (– 2,75 %), mis teeb kulukohustuste üldsummaks 146,25 miljardit eurot (st 2011. aasta eelarvega (7) võrreldes + 2,91 %) ja maksete üldsummaks 129,09 miljardit eurot (+ 2,02 %); komisjoni koostatud eelarveprojektis (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1/2012) oli kulukohustusi ette nähtud suurendada 4,03 % ja makseid 4,91 %; |
| --- | --- |

8.

väljendab kahetsust selle üle, et nõukogu kärpis komisjoni koostatud eelarveprojektis kulukohustusi 1,59 miljardi euro võrra (– 1,08 %) ja makseid 3,65 miljardi euro võrra (– 2,75 %), mis teeb kulukohustuste üldsummaks 146,25 miljardit eurot (st 2011. aasta eelarvega (7) võrreldes + 2,91 %) ja maksete üldsummaks 129,09 miljardit eurot (+ 2,02 %); komisjoni koostatud eelarveprojektis (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1/2012) oli kulukohustusi ette nähtud suurendada 4,03 % ja makseid 4,91 %;

| 9. | märgib, et nõukogu tegi ettepanekud kärbeteks mitmesajal eelarvereal ega teinud ühtegi suurendamise ettepanekut; toonitab, et selliseid läbivaid kärpeid on - küll mitte samas mahus - tehtud kõigis mitmeaastase finantsraamistiku rubriikides; |
| --- | --- |

9.

märgib, et nõukogu tegi ettepanekud kärbeteks mitmesajal eelarvereal ega teinud ühtegi suurendamise ettepanekut; toonitab, et selliseid läbivaid kärpeid on - küll mitte samas mahus - tehtud kõigis mitmeaastase finantsraamistiku rubriikides;

| 10. | juhib tähelepanu nende kärbete mõningatele vastuoludele nõukogu enda hiljutiste seisukohtadega, näiteks kärped, mida nõukogu 2012. aasta eelarveprojektis tegi eelarveridadel, mis puudutavad äsjaloodud finantsjärelevalveasutusi, mille loomist on nõukogu ise nõudnud, kuid mille rahuldava toimimise jaoks vajalikke rahalisi vahendeid ei näi ta soovivat anda; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu nende kärbete mõningatele vastuoludele nõukogu enda hiljutiste seisukohtadega, näiteks kärped, mida nõukogu 2012. aasta eelarveprojektis tegi eelarveridadel, mis puudutavad äsjaloodud finantsjärelevalveasutusi, mille loomist on nõukogu ise nõudnud, kuid mille rahuldava toimimise jaoks vajalikke rahalisi vahendeid ei näi ta soovivat anda;

| 11. | mõistab nõukogu muret majandus- ja eelarvepiirangute pärast riikide tasandil; on veendunud, et Euroopa Liit peaks näitama eelarveküsimustes üles vastutustundlikkust, kuid tuletab meelde, et aluslepingu sätete kohaselt ei tohi ELi eelarve olla puudujäägis; ning et ELi eelarve moodustab 2 % avaliku sektori kogukuludest ELis; |
| --- | --- |

11.

mõistab nõukogu muret majandus- ja eelarvepiirangute pärast riikide tasandil; on veendunud, et Euroopa Liit peaks näitama eelarveküsimustes üles vastutustundlikkust, kuid tuletab meelde, et aluslepingu sätete kohaselt ei tohi ELi eelarve olla puudujäägis; ning et ELi eelarve moodustab 2 % avaliku sektori kogukuludest ELis;

| 12. | taunib asjaolu, et eespool nimetatut arvestades ja Euroopa Parlamendi varasematele nõudmistele vaatamata on nõukogu teinud eelarves horisontaalseid kärpeid, otsustades assigneeringute üldise taseme üle a priori, võtmata nõuetekohaselt arvesse täpset hinnangut tegelike vajaduste kohta, et saavutada ELi kokkulepitud eesmärgid ja pidada kinni poliitilistest kohustustest, ega Euroopa Parlamendi prioriteete, mis on esitatud ülalnimetatud 23. juuni 2011. aasta resolutsioonis volituse kohta kolmepoolseks kohtumiseks; |
| --- | --- |

12.

taunib asjaolu, et eespool nimetatut arvestades ja Euroopa Parlamendi varasematele nõudmistele vaatamata on nõukogu teinud eelarves horisontaalseid kärpeid, otsustades assigneeringute üldise taseme üle a priori, võtmata nõuetekohaselt arvesse täpset hinnangut tegelike vajaduste kohta, et saavutada ELi kokkulepitud eesmärgid ja pidada kinni poliitilistest kohustustest, ega Euroopa Parlamendi prioriteete, mis on esitatud ülalnimetatud 23. juuni 2011. aasta resolutsioonis volituse kohta kolmepoolseks kohtumiseks;

| 13. | rõhutab, et pelgalt varasemate täitmismäärade ja eelnenud aasta eelarve kasvumäärade arvestamine kärbitavate eelarveridade ja summade valikul on tagurlik ega võimalda mitmeaastase programmitööga seoses täitmise kiirendamist aastate jooksul nõuetekohaselt kajastada; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et pelgalt varasemate täitmismäärade ja eelnenud aasta eelarve kasvumäärade arvestamine kärbitavate eelarveridade ja summade valikul on tagurlik ega võimalda mitmeaastase programmitööga seoses täitmise kiirendamist aastate jooksul nõuetekohaselt kajastada;

| 14. | märgib, et nõukogu kavandatav maksete madal tase tekitaks maksete assigneeringute ja kulukohustuste assigneeringute vahel veel suurema lõhe, mis viib automaatselt selleni, et aasta lõpus on eelkõige alamrubriikides 1a ja 1b täitmata kulukohustusi veel rohkem; teatab sellega seoses hoiatavalt, et olles niivõrd lähedal käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku lõppemiseni, on täitmata kulukohustuste summa juba niigi äärmiselt suureks kuhjunud; |
| --- | --- |

14.

märgib, et nõukogu kavandatav maksete madal tase tekitaks maksete assigneeringute ja kulukohustuste assigneeringute vahel veel suurema lõhe, mis viib automaatselt selleni, et aasta lõpus on eelkõige alamrubriikides 1a ja 1b täitmata kulukohustusi veel rohkem; teatab sellega seoses hoiatavalt, et olles niivõrd lähedal käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku lõppemiseni, on täitmata kulukohustuste summa juba niigi äärmiselt suureks kuhjunud;

Euroopa Parlamendi ettepanek eelarve kohta

| 15. | määrab kulukohustuste assigneeringute üldsummaks 147 763,82 miljonit eurot ja maksete assigneeringute üldsummaks 133 143,18 miljonit eurot; |
| --- | --- |

15.

määrab kulukohustuste assigneeringute üldsummaks 147 763,82 miljonit eurot ja maksete assigneeringute üldsummaks 133 143,18 miljonit eurot;

| 16. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on seadnud Euroopa 2020. aasta strateegiaga seotud poliitikavaldkonnad üheks 2012. aasta eelarve olulisemaks prioriteediks (8), sest need on ELi majanduse elavdamise strateegia üliolulised ja vajalikud osad; rõhutab, et teatavate eelarveridade assigneeringute kavandatud suurendamine on hea nii lühi- kui ka pikaajaliste ELi tulevikku kujundavate strateegiate seisukohalt; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on seadnud Euroopa 2020. aasta strateegiaga seotud poliitikavaldkonnad üheks 2012. aasta eelarve olulisemaks prioriteediks (8), sest need on ELi majanduse elavdamise strateegia üliolulised ja vajalikud osad; rõhutab, et teatavate eelarveridade assigneeringute kavandatud suurendamine on hea nii lühi- kui ka pikaajaliste ELi tulevikku kujundavate strateegiate seisukohalt;

| 17. | on arvamusel, et komisjoni kavandatud maksete assigneeringute maht vastab vaid miinimumile, mida on mitmes avalduses märkinud ka komisjoni president Barroso ja volinik Lewandowski; ei ole kindel, et maksete assigneeringuid käsitleva nõukogu avalduse nr 1 kavandist, mille eesmärk on käsitleda võimalike täiendavate maksete vajadust, on selles osas abi, eriti arvestades 2011. aasta alguse kogemust, kui nõukogu näitas üles vastumeelsust pidada kinni 2011. aasta eelarve osas algatatud sarnasest avaldusest; otsustab seetõttu taastada enamuse maksete assigneeringuid eelarveprojekti tasemel, eriti kuna nõukogu tehtud maksete kärped puudutavad Euroopa 2020. aasta eesmärkidega hõlmatud valdkondi ja eelarveridasid, eriti alamrubriikides 1a ja 1b; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et komisjoni kavandatud maksete assigneeringute maht vastab vaid miinimumile, mida on mitmes avalduses märkinud ka komisjoni president Barroso ja volinik Lewandowski; ei ole kindel, et maksete assigneeringuid käsitleva nõukogu avalduse nr 1 kavandist, mille eesmärk on käsitleda võimalike täiendavate maksete vajadust, on selles osas abi, eriti arvestades 2011. aasta alguse kogemust, kui nõukogu näitas üles vastumeelsust pidada kinni 2011. aasta eelarve osas algatatud sarnasest avaldusest; otsustab seetõttu taastada enamuse maksete assigneeringuid eelarveprojekti tasemel, eriti kuna nõukogu tehtud maksete kärped puudutavad Euroopa 2020. aasta eesmärkidega hõlmatud valdkondi ja eelarveridasid, eriti alamrubriikides 1a ja 1b;

Alamrubriik 1a

| 18. | tuletab meelde, et alamrubriik 1a on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise seisukohast mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) tähtsaim alamrubriik, sest sellest rahastatakse otse või kaudselt strateegia kõiki viit peamist eesmärki ja seitset juhtalgatust; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et alamrubriik 1a on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise seisukohast mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) tähtsaim alamrubriik, sest sellest rahastatakse otse või kaudselt strateegia kõiki viit peamist eesmärki ja seitset juhtalgatust;

| 19. | väljendab seetõttu kahetsust, et komisjon ja nõukogu ei ole teinud üldist ettepanekut seitsme juhtalgatuse elluviimiseks hädavajalikke investeeringuid (lisaks algselt kavandatule) rohkem toetada, ning märgib, et kahjuks soovivad komisjon ja nõukogu ühiste finantsalaste pingutuste vajaliku suurendamise pigem 2013. aasta järgsesse mitmeaastasesse finantsraamistikku edasi lükata; on veendunud, et niisugune suhtumine seab peaeesmärkide saavutamise 2020. aastaks suurde ohtu; teeb seetõttu ettepaneku komisjoni koostatud eelarveprojektis teatavates võtmetähtsusega valdkondades, nagu konkurentsivõime ja ettevõtlus, teadustegevus ja innovatsioon ning haridus ja elukestev õpe, mõnesid assigneeringuid sihipäraselt suurendada; |
| --- | --- |

19.

väljendab seetõttu kahetsust, et komisjon ja nõukogu ei ole teinud üldist ettepanekut seitsme juhtalgatuse elluviimiseks hädavajalikke investeeringuid (lisaks algselt kavandatule) rohkem toetada, ning märgib, et kahjuks soovivad komisjon ja nõukogu ühiste finantsalaste pingutuste vajaliku suurendamise pigem 2013. aasta järgsesse mitmeaastasesse finantsraamistikku edasi lükata; on veendunud, et niisugune suhtumine seab peaeesmärkide saavutamise 2020. aastaks suurde ohtu; teeb seetõttu ettepaneku komisjoni koostatud eelarveprojektis teatavates võtmetähtsusega valdkondades, nagu konkurentsivõime ja ettevõtlus, teadustegevus ja innovatsioon ning haridus ja elukestev õpe, mõnesid assigneeringuid sihipäraselt suurendada;

| 20. | tuletab meelde, et ITERi rahastamiseks peavad eelarvepädevad institutsioonid aastaid 2007–2013 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamises kokkuleppele jõudma; võtab teadmiseks komisjoni 20. aprilli 2011. aasta ettepaneku eraldada ITERile 2012. ja 2013. aastaks puuduvad 1,3 miljardit eurot, kuid kooskõlas nõukogu otsusega ITERile lisavahendite eraldamist eelarve lugemisel mitte käsitleda nõuab, et ITERi lisakulude üle peetavad läbirääkimised hoitaks 2012. aasta eelarvemenetlusest lahus; väljendab aga valmisolekut ITERi lisarahastamise küsimus 2011. aasta lõpuks lahendada, tagamaks, et otsuse tegematajätmine ei kahjustaks tuumasünteesiga tegelevaid olemasolevaid ELi struktuure; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et ITERi rahastamiseks peavad eelarvepädevad institutsioonid aastaid 2007–2013 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamises kokkuleppele jõudma; võtab teadmiseks komisjoni 20. aprilli 2011. aasta ettepaneku eraldada ITERile 2012. ja 2013. aastaks puuduvad 1,3 miljardit eurot, kuid kooskõlas nõukogu otsusega ITERile lisavahendite eraldamist eelarve lugemisel mitte käsitleda nõuab, et ITERi lisakulude üle peetavad läbirääkimised hoitaks 2012. aasta eelarvemenetlusest lahus; väljendab aga valmisolekut ITERi lisarahastamise küsimus 2011. aasta lõpuks lahendada, tagamaks, et otsuse tegematajätmine ei kahjustaks tuumasünteesiga tegelevaid olemasolevaid ELi struktuure;

| 21. | kinnitab veel kord kindlat vastuseisu mis tahes ümberpaigutamistele teadusuuringute ning tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist (RP7), nagu komisjon ITERi rahastamispaketi raames soovitab, kuna see ohustaks RP7 edukat rakendamist ja vähendaks märkimisväärselt selle panust Euroopa 2020. aasta strateegia peaeesmärkide saavutamisse ja juhtalgatuste elluviimisse; taastab seetõttu RP7 assigneeringud finantsplaneeringu tasemel, lisades komisjoni kärbitud eelarveridadele 100 miljonit eurot; taastab ühtlasi suurema osa maksete assigneeringutest (492 miljonit eurot), mida RP7 eelarveridadel kärpis nõukogu, sest nii välditakse ohtu, et võetud õiguslikud kohustused jäävad täitmata, mis võib tasumisele kuuluvate viiviste tõttu lisakulu tekitada; |
| --- | --- |

21.

kinnitab veel kord kindlat vastuseisu mis tahes ümberpaigutamistele teadusuuringute ning tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist (RP7), nagu komisjon ITERi rahastamispaketi raames soovitab, kuna see ohustaks RP7 edukat rakendamist ja vähendaks märkimisväärselt selle panust Euroopa 2020. aasta strateegia peaeesmärkide saavutamisse ja juhtalgatuste elluviimisse; taastab seetõttu RP7 assigneeringud finantsplaneeringu tasemel, lisades komisjoni kärbitud eelarveridadele 100 miljonit eurot; taastab ühtlasi suurema osa maksete assigneeringutest (492 miljonit eurot), mida RP7 eelarveridadel kärpis nõukogu, sest nii välditakse ohtu, et võetud õiguslikud kohustused jäävad täitmata, mis võib tasumisele kuuluvate viiviste tõttu lisakulu tekitada;

| 22. | otsustab mõnede RP7 alla kuuluvate eelarveridade („Võimekus – VKEde huvides tehtavad teadusuuringud”, „Koostöö – Energeetika”, „Ideed”, „Inimesed”, „Energiaalane uurimistegevus”) kulukohustuste assigneeringuid veelgi suurendada; on seisukohal, et need eelarveread aitavad tagada majanduskasvu ja Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes olevatesse olulistesse valdkondadesse investeeringute tegemist; on veendunud, et RP7 praeguse rakendamise määraga tagatakse, et need täiendavad summad saab tulemuslikult asjaomaste programmide finantsplaneerimisse integreerida; |
| --- | --- |

22.

otsustab mõnede RP7 alla kuuluvate eelarveridade („Võimekus – VKEde huvides tehtavad teadusuuringud”, „Koostöö – Energeetika”, „Ideed”, „Inimesed”, „Energiaalane uurimistegevus”) kulukohustuste assigneeringuid veelgi suurendada; on seisukohal, et need eelarveread aitavad tagada majanduskasvu ja Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes olevatesse olulistesse valdkondadesse investeeringute tegemist; on veendunud, et RP7 praeguse rakendamise määraga tagatakse, et need täiendavad summad saab tulemuslikult asjaomaste programmide finantsplaneerimisse integreerida;

| 23. | suurendab peale selle konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (arukas energeetika ning ettevõtlus ja uuendustegevus) kulukohustuste üldsummat Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste elluviimiseks algselt kavandatuga võrreldes; loodab, et suurem summa aitab parandada VKEde juurdepääsu kõnealusele programmile ning töötada välja eriprogramme ja uuenduslikke finantsmehhanisme; tuletab siinkohal meelde, et VKEdel on ELi majanduse elavdamisel keskne roll, ning toetab eriti konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi (CIP-EIP), sest see on kriisist taastumiseks asendamatu vahend; |
| --- | --- |

23.

suurendab peale selle konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (arukas energeetika ning ettevõtlus ja uuendustegevus) kulukohustuste üldsummat Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste elluviimiseks algselt kavandatuga võrreldes; loodab, et suurem summa aitab parandada VKEde juurdepääsu kõnealusele programmile ning töötada välja eriprogramme ja uuenduslikke finantsmehhanisme; tuletab siinkohal meelde, et VKEdel on ELi majanduse elavdamisel keskne roll, ning toetab eriti konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi (CIP-EIP), sest see on kriisist taastumiseks asendamatu vahend;

| 24. | otsustab elukestva õppe programmi kulukohustuste assigneeringuid oluliselt suurendada, arvestades selle suurt Euroopa lisandväärtust ning olulist panust juhtalgatustesse „Noorte liikuvus” ja „Innovatiivne liit”; on veendunud, et nende assigneeringute suurendamine on täiesti teostatav, sest asjaomasele programmile ette nähtud täiendavaid rahalisi vahendeid, mille kohta Euroopa Parlament ettepaneku tegi ja mille eelarvepädevad institutsioonid 2011. aasta eelarves heaks kiitsid, on siiani edukalt kasutatud, tänu millele on programmis osalevate inimeste arv märgatavalt suurenenud; kordab, et on kindlalt pühendunud noorsoo- ja haridusvaldkonnaga seotud ELi programmide toetamisele, sest need võivad aidata vähendada noorte tööpuudust; teeb ühtlasi ettepaneku programmi „Erasmus Mundus” kulukohustuste assigneeringuid veelgi suurendada; |
| --- | --- |

24.

otsustab elukestva õppe programmi kulukohustuste assigneeringuid oluliselt suurendada, arvestades selle suurt Euroopa lisandväärtust ning olulist panust juhtalgatustesse „Noorte liikuvus” ja „Innovatiivne liit”; on veendunud, et nende assigneeringute suurendamine on täiesti teostatav, sest asjaomasele programmile ette nähtud täiendavaid rahalisi vahendeid, mille kohta Euroopa Parlament ettepaneku tegi ja mille eelarvepädevad institutsioonid 2011. aasta eelarves heaks kiitsid, on siiani edukalt kasutatud, tänu millele on programmis osalevate inimeste arv märgatavalt suurenenud; kordab, et on kindlalt pühendunud noorsoo- ja haridusvaldkonnaga seotud ELi programmide toetamisele, sest need võivad aidata vähendada noorte tööpuudust; teeb ühtlasi ettepaneku programmi „Erasmus Mundus” kulukohustuste assigneeringuid veelgi suurendada;

| 25. | otsustab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereal eelarveprojektis kavandatud maksete assigneeringud taastada ja kordab oma nõudmist asjaomase fondi kasutuselevõtmise menetlust kohapealse abi andmise kiirendamiseks veelgi parandada; |
| --- | --- |

25.

otsustab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereal eelarveprojektis kavandatud maksete assigneeringud taastada ja kordab oma nõudmist asjaomase fondi kasutuselevõtmise menetlust kohapealse abi andmise kiirendamiseks veelgi parandada;

| 26. | teeb sellega seoses teisele eelarvepädevale institutsioonile ettepaneku võtta alamrubriigi 1a alla kuuluvast paindlikkusinstrumendist kasutusele 30,75 miljonit eurot; |
| --- | --- |

26.

teeb sellega seoses teisele eelarvepädevale institutsioonile ettepaneku võtta alamrubriigi 1a alla kuuluvast paindlikkusinstrumendist kasutusele 30,75 miljonit eurot;

Alamrubriik 1b

| 27. | märgib, et nõukogu seisukohaga komisjoni ettepanekut kulukohustuste osas ei muudeta, ja toonitab, et nõukogu seisukoht on kulukohustuste assigneeringute osas mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud eraldistega igati kooskõlas, võttes arvesse 2012. aasta finantsraamistiku tehnilist kohandamist, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17; |
| --- | --- |

27.

märgib, et nõukogu seisukohaga komisjoni ettepanekut kulukohustuste osas ei muudeta, ja toonitab, et nõukogu seisukoht on kulukohustuste assigneeringute osas mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud eraldistega igati kooskõlas, võttes arvesse 2012. aasta finantsraamistiku tehnilist kohandamist, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17;

| 28. | tuletab meelde, kui olulised on regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja Euroopa piirkondade majanduse taastumise seisukohast; mõistab hukka, et 2012. aasta maksete vajadust käsitleva komisjoni prognoosiga võrreldes kärpis nõukogu makseid ligikaudu 1,3 miljardi euro võrra; märgib, et nõukogu jättis kärped tegemata ainult lähenemiseesmärgi ja tehnilise abi eelarveridadel; tuletab meelde, et nõukogu kärpis eelarveeraldisi, mis olid niigi kaugelt väiksemad kui liikmesriikide endi prognoosid (61 miljardit eurot 2012. aastal ehk ligikaudu 50 % üle eelarveprojektis kavandatud mahu) ja mida üldiselt peetakse pelgalt miinimumiks, mida on vaja tulevaste maksenõuete täitmiseks ning programmitöö perioodi lõpus kiirema täitmise võimaldamiseks; on veendunud, et nõukogu sellist suhtumist on veelgi raskem aktsepteerida seetõttu, et komisjon on hiljuti teinud konkreetseid ettepanekuid struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide maksete suurendamiseks riikides, mis on praeguse finants- ja majanduskriisi tõttu kõige enam kannatanud; nõuab regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamise hindamist koos konkreetsete ettepanekutega selle kohta, kuidas täitmata kulukohustuste summat vähendada; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, kui olulised on regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja Euroopa piirkondade majanduse taastumise seisukohast; mõistab hukka, et 2012. aasta maksete vajadust käsitleva komisjoni prognoosiga võrreldes kärpis nõukogu makseid ligikaudu 1,3 miljardi euro võrra; märgib, et nõukogu jättis kärped tegemata ainult lähenemiseesmärgi ja tehnilise abi eelarveridadel; tuletab meelde, et nõukogu kärpis eelarveeraldisi, mis olid niigi kaugelt väiksemad kui liikmesriikide endi prognoosid (61 miljardit eurot 2012. aastal ehk ligikaudu 50 % üle eelarveprojektis kavandatud mahu) ja mida üldiselt peetakse pelgalt miinimumiks, mida on vaja tulevaste maksenõuete täitmiseks ning programmitöö perioodi lõpus kiirema täitmise võimaldamiseks; on veendunud, et nõukogu sellist suhtumist on veelgi raskem aktsepteerida seetõttu, et komisjon on hiljuti teinud konkreetseid ettepanekuid struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide maksete suurendamiseks riikides, mis on praeguse finants- ja majanduskriisi tõttu kõige enam kannatanud; nõuab regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamise hindamist koos konkreetsete ettepanekutega selle kohta, kuidas täitmata kulukohustuste summat vähendada;

| 29. | kutsub komisjoni üles tunnistama kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustavat tähtsust võitluses kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles tunnistama kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustavat tähtsust võitluses kliimamuutuste vastu;

| 30. | taastab seetõttu nõukogu kärbitud maksete assigneeringud eelarveprojektis esitatud mahus; |
| --- | --- |

30.

taastab seetõttu nõukogu kärbitud maksete assigneeringud eelarveprojektis esitatud mahus;

Rubriik 2

| 31. | üldiselt tühistab rubriigis 2 nõukogu tehtud kärped ja taastab assigneeringud 60 457,76 miljoni euro suuruses summas, mis on 3,07 % enam kui 2011. aasta eelarves; on seisukohal, et komisjoni hinnangud eelarveliste vajaduste kohta on nõukogu ettepanekutest realistlikumad, eriti praegust suurt majanduslikku ebakindlust ja turgude ebastabiilsust arvestades; |
| --- | --- |

31.

üldiselt tühistab rubriigis 2 nõukogu tehtud kärped ja taastab assigneeringud 60 457,76 miljoni euro suuruses summas, mis on 3,07 % enam kui 2011. aasta eelarves; on seisukohal, et komisjoni hinnangud eelarveliste vajaduste kohta on nõukogu ettepanekutest realistlikumad, eriti praegust suurt majanduslikku ebakindlust ja turgude ebastabiilsust arvestades;

| 32. | juhib tähelepanu sellele, et 2011. aasta sügisel esitatava traditsioonilise põllumajandust käsitleva kirjaliku muutmisettepanekuga viiakse praegune eelarvestus tegelike vajaduste täpsema hinnanguga paremini kooskõlla; juhib selle taustal tähelepanu 2012. aastal kasutada olevate sihtotstarbeliste tulude lõplikule mahule (nõuetekohasuse kontroll, eeskirjade eiramine ja piimamaks), mis lõppkokkuvõttes määrab 2012. aasta eelarves vastuvõetavate uute assigneeringute mahu; peab praegust järelejäänud varu (352,24 miljonit eurot) ettenägematute asjaolude puudumisel kõnealuse rubriigi vajaduste täitmiseks piisavaks; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu sellele, et 2011. aasta sügisel esitatava traditsioonilise põllumajandust käsitleva kirjaliku muutmisettepanekuga viiakse praegune eelarvestus tegelike vajaduste täpsema hinnanguga paremini kooskõlla; juhib selle taustal tähelepanu 2012. aastal kasutada olevate sihtotstarbeliste tulude lõplikule mahule (nõuetekohasuse kontroll, eeskirjade eiramine ja piimamaks), mis lõppkokkuvõttes määrab 2012. aasta eelarves vastuvõetavate uute assigneeringute mahu; peab praegust järelejäänud varu (352,24 miljonit eurot) ettenägematute asjaolude puudumisel kõnealuse rubriigi vajaduste täitmiseks piisavaks;

| 33. | kutsub komisjoni üles rohkem pingutama, et määrata selles rubriigis selgeks prioriteediks säästva põllumajandusliku tootmise süsteemid, millega säilitatakse bioloogiline mitmekesisus, kaitstakse veevarusid ja mulla viljakust ning arvestatakse tööhõive ja loomade heaoluga; usub, et sellel poliitikal võiks olla positiivne kõrvalmõju – kriiside, nagu E. coli bakteri puhangu ärahoidmine; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles rohkem pingutama, et määrata selles rubriigis selgeks prioriteediks säästva põllumajandusliku tootmise süsteemid, millega säilitatakse bioloogiline mitmekesisus, kaitstakse veevarusid ja mulla viljakust ning arvestatakse tööhõive ja loomade heaoluga; usub, et sellel poliitikal võiks olla positiivne kõrvalmõju – kriiside, nagu E. coli bakteri puhangu ärahoidmine;

| 34. | lükkab nn negatiivsete kulude rea (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) suurendamise tagasi, sest see tundub olevat rubriigi 2 assigneeringute üldmahu kunstlik vähendamine; on aga seisukohal, et liikmesriigid võivad suuta paremini hinnata riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülehinnatuna mõjuvat mõjusust ja usaldusväärsust ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

lükkab nn negatiivsete kulude rea (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) suurendamise tagasi, sest see tundub olevat rubriigi 2 assigneeringute üldmahu kunstlik vähendamine; on aga seisukohal, et liikmesriigid võivad suuta paremini hinnata riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülehinnatuna mõjuvat mõjusust ja usaldusväärsust ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) valdkonnas;

| 35. | toonitab, et puu- ja köögiviljasektori kriiside vältimise ja lahendamise mehhanismid on selgelt ebapiisavad ja seetõttu tuleb sellele probleemile enne uue ÜPP kehtestamist kohe lahendus leida; nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule konkreetse ettepaneku, millega tagada tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kriisifondi tehtava ELi osamakse piisav kasv; nõuab, et seda lisasummat kasutataks E. coli bakteri puhangust tingitud kriisi tõttu kannatanud tootjate huvides erimeetmete võtmiseks ja tulevaste kriiside ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

35.

toonitab, et puu- ja köögiviljasektori kriiside vältimise ja lahendamise mehhanismid on selgelt ebapiisavad ja seetõttu tuleb sellele probleemile enne uue ÜPP kehtestamist kohe lahendus leida; nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule konkreetse ettepaneku, millega tagada tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kriisifondi tehtava ELi osamakse piisav kasv; nõuab, et seda lisasummat kasutataks E. coli bakteri puhangust tingitud kriisi tõttu kannatanud tootjate huvides erimeetmete võtmiseks ja tulevaste kriiside ärahoidmiseks;

| 36. | näeb ette koolipiima programmi ulatuslikuma toetamise ja koolidele puuvilja jagamise programmi jätkuva toetamise; |
| --- | --- |

36.

näeb ette koolipiima programmi ulatuslikuma toetamise ja koolidele puuvilja jagamise programmi jätkuva toetamise;

| 37. | säilitab eelarveeraldised, mis on mõeldud ELis enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks, millega toetatakse ELis 18 miljonit alatoitumise all kannatavat inimest; avaldab heameelt komisjoni hiljutiste pingutuse üle (vt komisjoni 3. oktoobri 2011. aasta muudetud ettepanekut võtta selles küsimuses vastu määrus (KOM(2011)0634)) poliitilise ja õigusliku lahenduse leidmiseks, et hoida ära ulatuslike kärbete tegemine programmi täitmisel 2012. ja 2013. aastal; kutsub nõukogu eelkõige paljudes liikmesriikides finants- ja majanduskriisi järel valitsevat rasket sotsiaalset olukorda arvestades tungivalt üles seda ettepanekut viivitusteta kinnitama; |
| --- | --- |

37.

säilitab eelarveeraldised, mis on mõeldud ELis enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks, millega toetatakse ELis 18 miljonit alatoitumise all kannatavat inimest; avaldab heameelt komisjoni hiljutiste pingutuse üle (vt komisjoni 3. oktoobri 2011. aasta muudetud ettepanekut võtta selles küsimuses vastu määrus (KOM(2011)0634)) poliitilise ja õigusliku lahenduse leidmiseks, et hoida ära ulatuslike kärbete tegemine programmi täitmisel 2012. ja 2013. aastal; kutsub nõukogu eelkõige paljudes liikmesriikides finants- ja majanduskriisi järel valitsevat rasket sotsiaalset olukorda arvestades tungivalt üles seda ettepanekut viivitusteta kinnitama;

| 38. | jätkab samaväärses mahus programmi LIFE+ toetamist, millega antakse selge prioriteet keskkonna- ja kliimameetmete projektidele; tuletab veel kord meelde, et keskkonnaprobleemid ja nende lahendused ei sõltu riigipiiridest, mistõttu on selle küsimusega tegelemine ELi tasandil iseenesestmõistetav; kutsub sellega seoses liikmesriike üles ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist oluliselt parandama; |
| --- | --- |

38.

jätkab samaväärses mahus programmi LIFE+ toetamist, millega antakse selge prioriteet keskkonna- ja kliimameetmete projektidele; tuletab veel kord meelde, et keskkonnaprobleemid ja nende lahendused ei sõltu riigipiiridest, mistõttu on selle küsimusega tegelemine ELi tasandil iseenesestmõistetav; kutsub sellega seoses liikmesriike üles ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist oluliselt parandama;

| 39. | toonitab, et ühine kalanduspoliitika on jätkuvalt tähtis poliitiline prioriteet ja poliitika eelseisvat reformimist silmas pidades säilitab selle assigneeringud eelarveprojektis kavandatud tasemel; on arvamusel, et integreeritud merenduspoliitikat ei tohiks rahastada muude kalandusmeetmete ega rubriigi 2 programmide arvel; peab kalavarude tõhusat majandamist kalavarude säilitamisel ja ülepüügi takistamisel võtmeküsimuseks; väljendab heameelt uutele rahvusvahelistele kalandusorganisatsioonidele antava lisatoetuse üle; |
| --- | --- |

39.

toonitab, et ühine kalanduspoliitika on jätkuvalt tähtis poliitiline prioriteet ja poliitika eelseisvat reformimist silmas pidades säilitab selle assigneeringud eelarveprojektis kavandatud tasemel; on arvamusel, et integreeritud merenduspoliitikat ei tohiks rahastada muude kalandusmeetmete ega rubriigi 2 programmide arvel; peab kalavarude tõhusat majandamist kalavarude säilitamisel ja ülepüügi takistamisel võtmeküsimuseks; väljendab heameelt uutele rahvusvahelistele kalandusorganisatsioonidele antava lisatoetuse üle;

Alamrubriik 3a

| 40. | tuletab meelde, et on tungivalt nõudnud praegustele rände- ja solidaarsusprobleemidele asjakohast ja tasakaalustatud lahendust seadusliku rände juhtimise ja ebaseadusliku rände ärahoidmise ning sellega võitlemise teel; rõhutab, et kuna ELi liikmesriigid peavad järgima kehtivat liidu õigust, tuleb sisekaitse eeskirjadest ja inimõigustest täielikult kinni pidades ning liikmesriikide vahelist solidaarsust tagades eraldada piisavalt rahalisi vahendeid ja abivahendeid, et tulla toime hädaolukordadega; nõuab seetõttu, et eelarveprojektiga võrreldes suurendataks tasakaalustatult ühelt poolt nende ulatuslikumaid ülesandeid silmas pidades nii Frontexi kui ka Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja teiselt poolt Euroopa Pagulasfondi assigneeringuid; ühtlasi taastab eelarveprojekti tasemel nii Euroopa Tagasipöördumisfondi kui Välispiirifondi kulukohustuste assigneeringud; usub kindlalt, et arvestades eelkõige Vahemere piirkonnas toimuvaid sündmusi ja sellest tulenevaid probleeme ELi välispiiride turvalisusele ning rändevoogude juhtimisele, on nendele fondidele piisavate vahendite eraldamine vältimatu; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et on tungivalt nõudnud praegustele rände- ja solidaarsusprobleemidele asjakohast ja tasakaalustatud lahendust seadusliku rände juhtimise ja ebaseadusliku rände ärahoidmise ning sellega võitlemise teel; rõhutab, et kuna ELi liikmesriigid peavad järgima kehtivat liidu õigust, tuleb sisekaitse eeskirjadest ja inimõigustest täielikult kinni pidades ning liikmesriikide vahelist solidaarsust tagades eraldada piisavalt rahalisi vahendeid ja abivahendeid, et tulla toime hädaolukordadega; nõuab seetõttu, et eelarveprojektiga võrreldes suurendataks tasakaalustatult ühelt poolt nende ulatuslikumaid ülesandeid silmas pidades nii Frontexi kui ka Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja teiselt poolt Euroopa Pagulasfondi assigneeringuid; ühtlasi taastab eelarveprojekti tasemel nii Euroopa Tagasipöördumisfondi kui Välispiirifondi kulukohustuste assigneeringud; usub kindlalt, et arvestades eelkõige Vahemere piirkonnas toimuvaid sündmusi ja sellest tulenevaid probleeme ELi välispiiride turvalisusele ning rändevoogude juhtimisele, on nendele fondidele piisavate vahendite eraldamine vältimatu;

| 41. | taunib suuri kärpeid, mida nõukogu tegi Frontexi, Välispiirifondi ja Euroopa Tagasipöördumisfondi assigneeringutes; usub kindlalt, et arvestades eelkõige Vahemere piirkonnas toimuvaid sündmusi ja sellest tulenevaid probleeme ELi välispiiride turvalisusele ning rändevoogude juhtimisele, on nende fondide tugevdamine vältimatu; |
| --- | --- |

41.

taunib suuri kärpeid, mida nõukogu tegi Frontexi, Välispiirifondi ja Euroopa Tagasipöördumisfondi assigneeringutes; usub kindlalt, et arvestades eelkõige Vahemere piirkonnas toimuvaid sündmusi ja sellest tulenevaid probleeme ELi välispiiride turvalisusele ning rändevoogude juhtimisele, on nende fondide tugevdamine vältimatu;

| 42. | kavatseb kuritegevuse- ja terrorismivastase võitluse osas sellega, et taastab kooskõlas finantsplaneeringuga eelarveprojektis ette nähtud assigneeringud sellistes valdkondades, nagu Euroopa küberjulgeoleku strateegia ja kuritegelike organisatsioonide vara konfiskeerimine, järjest vajalikumat koostööd veelgi tihendada; |
| --- | --- |

42.

kavatseb kuritegevuse- ja terrorismivastase võitluse osas sellega, et taastab kooskõlas finantsplaneeringuga eelarveprojektis ette nähtud assigneeringud sellistes valdkondades, nagu Euroopa küberjulgeoleku strateegia ja kuritegelike organisatsioonide vara konfiskeerimine, järjest vajalikumat koostööd veelgi tihendada;

| 43. | on seisukohal, et programm „Daphne” on seni olnud alarahastatud, ja kavatseb sellele tagada piisavate vahendite eraldamise, et katta naistevastase vägivallaga võitlemise vajadusi; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et programm „Daphne” on seni olnud alarahastatud, ja kavatseb sellele tagada piisavate vahendite eraldamise, et katta naistevastase vägivallaga võitlemise vajadusi;

Alamrubriik 3b

| 44. | kordab, et haridusega seotud programmidele, algatustele ja asutustele eraldatavaid rahalisi vahendeid tuleks suurendada, sest need aitavad Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi „Noorte liikuvus” ja „Innovaatiline liit” ellu viia; kavatseb suurendada eelkõige programmi „Aktiivsed noored” assigneeringuid; |
| --- | --- |

44.

kordab, et haridusega seotud programmidele, algatustele ja asutustele eraldatavaid rahalisi vahendeid tuleks suurendada, sest need aitavad Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi „Noorte liikuvus” ja „Innovaatiline liit” ellu viia; kavatseb suurendada eelkõige programmi „Aktiivsed noored” assigneeringuid;

| 45. | mõistab, kui oluline on kaasata kodanikke kodanikuühiskonna ja poliitilise elu, sh Euroopa Liidu tulevikuväljavaadete kujundamisse, ning peab kodanikkonnaga seotud kulude vähendamist nõukogu poolt kahetsusväärseks; |
| --- | --- |

45.

mõistab, kui oluline on kaasata kodanikke kodanikuühiskonna ja poliitilise elu, sh Euroopa Liidu tulevikuväljavaadete kujundamisse, ning peab kodanikkonnaga seotud kulude vähendamist nõukogu poolt kahetsusväärseks;

| 46. | ei nõustu kodanikukaitse rahastamisvahendi assigneeringuid rohkem kärpima, sest eelarveprojekti assigneeringud on niigi finantsplaneeringus kavandatust väiksemad; peale selle on kodanikukaitse ELi uus pädevus; sellega seoses taastab eelarveprojekti summad; |
| --- | --- |

46.

ei nõustu kodanikukaitse rahastamisvahendi assigneeringuid rohkem kärpima, sest eelarveprojekti assigneeringud on niigi finantsplaneeringus kavandatust väiksemad; peale selle on kodanikukaitse ELi uus pädevus; sellega seoses taastab eelarveprojekti summad;

| 47. | on seisukohal, et Euroopa avaliku ruumi kohta tuleb eelarvepädevatele institutsioonidele aegsasti esitada hindamisaruanne ja tööprogramm, mida eelarvemenetluses arvesse võtta; otsustab osa teabevahetuse assigneeringutest reservi paigutada, kuni komisjon on valmis institutsioonidevahelist koostööd selles vallas parandama; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et Euroopa avaliku ruumi kohta tuleb eelarvepädevatele institutsioonidele aegsasti esitada hindamisaruanne ja tööprogramm, mida eelarvemenetluses arvesse võtta; otsustab osa teabevahetuse assigneeringutest reservi paigutada, kuni komisjon on valmis institutsioonidevahelist koostööd selles vallas parandama;

| 48. | paigutab mitmed assigneeringud reservi, et nõuda hindamisaruandeid ja institutsioonidevahelise koostöö parandamiseks ametliku kohustuse võtmist; |
| --- | --- |

48.

paigutab mitmed assigneeringud reservi, et nõuda hindamisaruandeid ja institutsioonidevahelise koostöö parandamiseks ametliku kohustuse võtmist;

| 49. | väljendab heameelt assigneeringute üle rahvatervise programmile, mis täiendab ja annab lisandväärtust liikmesriikide tegevusele tervishoiu edendamise ja haiguste ennetamise valdkonnas; toetab komisjoni pingutusi jätkata tubakavaba elu edendavat Help-kampaaniat rahvatervise programmi raames; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt assigneeringute üle rahvatervise programmile, mis täiendab ja annab lisandväärtust liikmesriikide tegevusele tervishoiu edendamise ja haiguste ennetamise valdkonnas; toetab komisjoni pingutusi jätkata tubakavaba elu edendavat Help-kampaaniat rahvatervise programmi raames;

Rubriik 4

| 50. | kordab, et ELi 2012. aasta eelarves on rubriik 4 varasemast veelgi enam alarahastatud ja rubriigi varu on liiga väike, et nii ELi naabruses kui ka mujal maailmas järjest suuremaks muutuvaid poliitilisi probleeme lahendada; |
| --- | --- |

50.

kordab, et ELi 2012. aasta eelarves on rubriik 4 varasemast veelgi enam alarahastatud ja rubriigi varu on liiga väike, et nii ELi naabruses kui ka mujal maailmas järjest suuremaks muutuvaid poliitilisi probleeme lahendada;

| 51. | pooldab kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2012 kavandatud naabrusinstrumendi assigneeringute suurendamist, sest see on kooskõlas parlamendi sooviga asuda Vahemere lõunapiirkonna riikides toimunud hiljutiste poliitiliste ja ühiskondlike sündmuste suhtes ELis selgele ja ühtsele seisukohale ja anda lisandväärtust ELi sisepoliitika välismõõtmele ning makropiirkondlikele strateegiatele; kordab aga väga kindlalt, et seda finantsabi ei tohi mingil juhul anda praeguste prioriteetide arvelt; |
| --- | --- |

51.

pooldab kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2012 kavandatud naabrusinstrumendi assigneeringute suurendamist, sest see on kooskõlas parlamendi sooviga asuda Vahemere lõunapiirkonna riikides toimunud hiljutiste poliitiliste ja ühiskondlike sündmuste suhtes ELis selgele ja ühtsele seisukohale ja anda lisandväärtust ELi sisepoliitika välismõõtmele ning makropiirkondlikele strateegiatele; kordab aga väga kindlalt, et seda finantsabi ei tohi mingil juhul anda praeguste prioriteetide arvelt;

| 52. | on seisukohal, et lepitusmenetluse käigus teise eelarvepädeva institutsiooniga hõlpsamini kokkuleppele jõudmiseks on võimalik kokku leppida mitme eelarverea, eelkõige ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarveridade kulukohustuste assigneeringute vähendamises; viimase osas peab piisavaks 2011. aasta eelarves kokku lepitud assigneeringuid ja otsustab nõukogu seisukoha summasid vastavalt muuta; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et lepitusmenetluse käigus teise eelarvepädeva institutsiooniga hõlpsamini kokkuleppele jõudmiseks on võimalik kokku leppida mitme eelarverea, eelkõige ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarveridade kulukohustuste assigneeringute vähendamises; viimase osas peab piisavaks 2011. aasta eelarves kokku lepitud assigneeringuid ja otsustab nõukogu seisukoha summasid vastavalt muuta;

| 53. | on seisukohal, et Palestiinale ja UNRWA-le eraldatavaid vahendeid tuleb suurendada, sest see aitab paremini tagada pagulaste ohutust ja ülalpidamist ning jätkata jõupingutusi elujõulise Palestiina riigi kindlustamiseks; nõuab veel kord selget Palestiina-strateegiat, mille kohaselt peab kummalegi konflikti osapoolele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema seotud ELi suurenenud poliitilise rolliga rahuprotsessis; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et Palestiinale ja UNRWA-le eraldatavaid vahendeid tuleb suurendada, sest see aitab paremini tagada pagulaste ohutust ja ülalpidamist ning jätkata jõupingutusi elujõulise Palestiina riigi kindlustamiseks; nõuab veel kord selget Palestiina-strateegiat, mille kohaselt peab kummalegi konflikti osapoolele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema seotud ELi suurenenud poliitilise rolliga rahuprotsessis;

| 54. | tuletab meelde, et 2012. aasta eelarves tuleks arvesse võtta Aasia ja Ladina-Ameerikaga tehtava koostööga seoses suurenevaid vajadusi; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde, et 2012. aasta eelarves tuleks arvesse võtta Aasia ja Ladina-Ameerikaga tehtava koostööga seoses suurenevaid vajadusi;

| 55. | peab kahetsusväärseks, et kõiki parlamendi erikomisjonide kindlaks tehtud vajadusi ja hoolikalt valitud prioriteete ei ole olnud võimalik mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmäära piires rahastada, ning seetõttu peab seda miinimumiks, mida EL tõsiseltvõetava ülemaailmse partneri positsiooni kindlustamiseks vajab; |
| --- | --- |

55.

peab kahetsusväärseks, et kõiki parlamendi erikomisjonide kindlaks tehtud vajadusi ja hoolikalt valitud prioriteete ei ole olnud võimalik mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmäära piires rahastada, ning seetõttu peab seda miinimumiks, mida EL tõsiseltvõetava ülemaailmse partneri positsiooni kindlustamiseks vajab;

| 56. | teeb sellega seoses teisele eelarvepädevale institutsioonile ettepaneku võtta rubriigi 4 all paindlikkusinstrumendist kasutusele 208,67 miljonit eurot; |
| --- | --- |

56.

teeb sellega seoses teisele eelarvepädevale institutsioonile ettepaneku võtta rubriigi 4 all paindlikkusinstrumendist kasutusele 208,67 miljonit eurot;

Rubriik 5

| 57. | lükkab tagasi rubriigi 5 kulusid puudutava nõukogu üldise seisukoha, mille kohaselt tuleks kõikide institutsioonide eelarvetes teha kokku umbes 74 miljoni euro suurune kärbe, sh 33 miljoni euro suurune kärbe komisjoni eelarves; |
| --- | --- |

57.

lükkab tagasi rubriigi 5 kulusid puudutava nõukogu üldise seisukoha, mille kohaselt tuleks kõikide institutsioonide eelarvetes teha kokku umbes 74 miljoni euro suurune kärbe, sh 33 miljoni euro suurune kärbe komisjoni eelarves;

| 58. | rõhutab, et sellise piiramisega saavutataks ELi eelarves ja liikmesriikides küll lühiajaline kokkuhoid, kuid seataks ohtu ELi poliitika ja programmide rakendamine, mis lõpptulemusena on kahjulik kodanikele ja omab edaspidi negatiivset mõju riikide eelarvetele; rõhutab ühtlasi, et komisjonile ja teistele institutsioonidele tuleks anda nende ülesannete täitmiseks piisavad vahendid, eriti pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et sellise piiramisega saavutataks ELi eelarves ja liikmesriikides küll lühiajaline kokkuhoid, kuid seataks ohtu ELi poliitika ja programmide rakendamine, mis lõpptulemusena on kahjulik kodanikele ja omab edaspidi negatiivset mõju riikide eelarvetele; rõhutab ühtlasi, et komisjonile ja teistele institutsioonidele tuleks anda nende ülesannete täitmiseks piisavad vahendid, eriti pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumist;

| 59. | märgib, et kärbe saavutati seeläbi, et personali (rahastamata ametikohtade) puhul kasutati suuremat kindlamääralist vähendust, mis välistab eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiidetud ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade täitmise määra parandamise (värbamistele avalduva otsese mõju tõttu); imestab sellega seoses, kuidas on võimalik, et nõukogu suudab komisjoni talituste võimalikku töötajate arvu täpsemini hinnata kui komisjoni talitused ise; lükkab tagasi ka nendes kuluartiklites tehtud kärped, mille puhul komisjon on netosäästu juba kavandanud eelarveprojektis (nt väljaannete talituse, uuringute ja konsultatsioonide, seadmete ja mööbli puhul); |
| --- | --- |

59.

märgib, et kärbe saavutati seeläbi, et personali (rahastamata ametikohtade) puhul kasutati suuremat kindlamääralist vähendust, mis välistab eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiidetud ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade täitmise määra parandamise (värbamistele avalduva otsese mõju tõttu); imestab sellega seoses, kuidas on võimalik, et nõukogu suudab komisjoni talituste võimalikku töötajate arvu täpsemini hinnata kui komisjoni talitused ise; lükkab tagasi ka nendes kuluartiklites tehtud kärped, mille puhul komisjon on netosäästu juba kavandanud eelarveprojektis (nt väljaannete talituse, uuringute ja konsultatsioonide, seadmete ja mööbli puhul);

| 60. | tunnustades märkimisväärseid jõupingutusi, mida komisjon juba eelarveprojektis oma halduskulude netosummade külmutamiseks tegi, otsustab taastada III jaos kõik rubriigi 5 kulud sellel tasemel; |
| --- | --- |

60.

tunnustades märkimisväärseid jõupingutusi, mida komisjon juba eelarveprojektis oma halduskulude netosummade külmutamiseks tegi, otsustab taastada III jaos kõik rubriigi 5 kulud sellel tasemel;

| 61. | paigutab aga teatavate halduskulude ridade assigneeringud reservi, kuni komisjon võtab konkreetseid meetmeid, järelmeetmeid või esitab ettepanekud või täiendava teabe; |
| --- | --- |

61.

paigutab aga teatavate halduskulude ridade assigneeringud reservi, kuni komisjon võtab konkreetseid meetmeid, järelmeetmeid või esitab ettepanekud või täiendava teabe;

Ametid

| 62. | jagab üldiselt komisjoni hinnangut ametite eelarvevajaduste kohta ja lükkab tagasi põhimõtted, mille alusel nõukogu on kogu eelarves teinud 2011. aastaga võrreldes meelevaldseid kärpeid; |
| --- | --- |

62.

jagab üldiselt komisjoni hinnangut ametite eelarvevajaduste kohta ja lükkab tagasi põhimõtted, mille alusel nõukogu on kogu eelarves teinud 2011. aastaga võrreldes meelevaldseid kärpeid;

| 63. | on seisukohal, et kõik ametite eelarves eelarvemenetluse käigus tehtavad kärped peaksid olema tihedamalt seotud ametite töökava ja ülesannetega, v.a juhul, kui on võimalik kindlaks teha konkreetsed kokkuhoiuallikad; on sellega seoses seisukohal, et Frontexi - kelle pädevust just äsja muudeti - eelarves tehtud kärped on tüüpiline näide selle kohta, kuidas nõukogu jätab ametile eelarvevahendite eraldamisel täielikult arvesse võtmata ülesanded ja tegevused, mis ametile on õigusaktide ja kohustustega ette nähtud; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et kõik ametite eelarves eelarvemenetluse käigus tehtavad kärped peaksid olema tihedamalt seotud ametite töökava ja ülesannetega, v.a juhul, kui on võimalik kindlaks teha konkreetsed kokkuhoiuallikad; on sellega seoses seisukohal, et Frontexi - kelle pädevust just äsja muudeti - eelarves tehtud kärped on tüüpiline näide selle kohta, kuidas nõukogu jätab ametile eelarvevahendite eraldamisel täielikult arvesse võtmata ülesanded ja tegevused, mis ametile on õigusaktide ja kohustustega ette nähtud;

| 64. | on üldiselt nõus, et ametite eelarveülejääki tuleks eelarveprojekti koostamisel arvestada ja see peaks olema esitatud selgelt ning läbipaistvalt; kordab samas, et üldreeglist tuleks teha erand osaliselt isemajandavate ametite eelarve ülejäägi suhtes, et kompenseerida nende tulude ebakindlus; |
| --- | --- |

64.

on üldiselt nõus, et ametite eelarveülejääki tuleks eelarveprojekti koostamisel arvestada ja see peaks olema esitatud selgelt ning läbipaistvalt; kordab samas, et üldreeglist tuleks teha erand osaliselt isemajandavate ametite eelarve ülejäägi suhtes, et kompenseerida nende tulude ebakindlus;

| 65. | otsustab ühtlasi suurendada kolme uue finantsjärelevalveasutuse 2012. aasta eelarvet, sest see on praegust majandus- ja finantsolukorda ning asutuste ülesehitusprotsessi arvestades äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

65.

otsustab ühtlasi suurendada kolme uue finantsjärelevalveasutuse 2012. aasta eelarvet, sest see on praegust majandus- ja finantsolukorda ning asutuste ülesehitusprotsessi arvestades äärmiselt oluline;

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 66. | rõhutab, et katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid, mida võeti vastu piiratud arvul, on muu hulgas 2011. aasta juulis esitatud komisjoni esmast hinnangut arvestades põhjalikult kaalutud ja hinnatud, et vältida kattumist olemasolevates ELi programmides juba sisalduvate meetmetega; tuletab meelde, et katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete eesmärk on kujundada poliitilisi prioriteete ning juurutada uusi algatusi, millest võivad kujuneda tulevased ELi meetmed ja programmid; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid, mida võeti vastu piiratud arvul, on muu hulgas 2011. aasta juulis esitatud komisjoni esmast hinnangut arvestades põhjalikult kaalutud ja hinnatud, et vältida kattumist olemasolevates ELi programmides juba sisalduvate meetmetega; tuletab meelde, et katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete eesmärk on kujundada poliitilisi prioriteete ning juurutada uusi algatusi, millest võivad kujuneda tulevased ELi meetmed ja programmid;

I, II, IV, V, VI, VII, VIII JA IX JAGU

Üldine raamistik

| 67. | tuletab meelde ülalnimetatud 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis vastu võetud seisukohta, mille kohaselt peavad kõik institutsioonid koostama oma eelarve usaldusväärse ja tõhusa juhtimise põhimõtte alusel ja hoides kokku, kus võimalik, mis on kooskõlas volinik Lewandowski 3. veebruari 2011. aasta kirjaga, milles kõiki institutsioone kutsuti üles tegema kõik selleks, et kulude kasv jääks 2011. aastaga võrreldes alla 1 %; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde ülalnimetatud 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis vastu võetud seisukohta, mille kohaselt peavad kõik institutsioonid koostama oma eelarve usaldusväärse ja tõhusa juhtimise põhimõtte alusel ja hoides kokku, kus võimalik, mis on kooskõlas volinik Lewandowski 3. veebruari 2011. aasta kirjaga, milles kõiki institutsioone kutsuti üles tegema kõik selleks, et kulude kasv jääks 2011. aastaga võrreldes alla 1 %;

| 68. | tunnustab kõiki institutsioone eelarvetes tehtud reaalsete kärbete eest; Lissaboni lepingu jõustumisest tulenenud uutele pädevustele, ametikohtadele, meetmetele ja tegevustele vaatamata on kõigi institutsioonide eelarvete kasv tegelikult negatiivne; |
| --- | --- |

68.

tunnustab kõiki institutsioone eelarvetes tehtud reaalsete kärbete eest; Lissaboni lepingu jõustumisest tulenenud uutele pädevustele, ametikohtadele, meetmetele ja tegevustele vaatamata on kõigi institutsioonide eelarvete kasv tegelikult negatiivne;

| 69. | märgib, et kõigi institutsioonide haldus- ja tegevuskulude eelarve moodustab ELi üldeelarvest 5,59 % ja rubriigi 5 varu on 497,9 miljonit eurot; |
| --- | --- |

69.

märgib, et kõigi institutsioonide haldus- ja tegevuskulude eelarve moodustab ELi üldeelarvest 5,59 % ja rubriigi 5 varu on 497,9 miljonit eurot;

| 70. | kinnitab, et kokkuhoiumeetmed ei tohi ohtu seada töötasude ja pensionide maksmist, hoonete hooldust ega turvalisust, sest institutsioonide tööks tuleb tagada vajalik miinimum, ning et kärped on asjakohased, kuivõrd nendega ei karistata institutsioone, kes on maksimaalseid kärpeid teinud, ka peavad kärped olema seaduslikud ja 2012. aastal mõjusad; |
| --- | --- |

70.

kinnitab, et kokkuhoiumeetmed ei tohi ohtu seada töötasude ja pensionide maksmist, hoonete hooldust ega turvalisust, sest institutsioonide tööks tuleb tagada vajalik miinimum, ning et kärped on asjakohased, kuivõrd nendega ei karistata institutsioone, kes on maksimaalseid kärpeid teinud, ka peavad kärped olema seaduslikud ja 2012. aastal mõjusad;

I jagu –
     
  Euroopa Parlament

Üldine raamistik

| 71. | juhib tähelepanu sellele, et 2012. aasta eelarve praegune heaks kiidetud kasv 2011. aastaga võrreldes on 1,44 % (Horvaatiat käsitleva kirjaliku muutmisettepanekuta); arvestades, et Horvaatiat käsitlevat kirjalikku muutmisettepanekut arutatakse nõukoguga lepituskomitees, ootab, et Horvaatiaga seotud vajalikud kulud lisatakse; ootab sellest tulenevalt, et 2012. aasta eelarvet suurendatakse pärast lepituskomitee kohtumist kokkuvõttes 1,9 % (Horvaatia kaasa arvatud), ja tõdeb, et 1,9 % on 12 aasta väikseim kasv; kui mitte arvestada kulusid, mis tulenevad Horvaatia ühinemisest ja 18 Euroopa Parlamendi liikme lisandumisest Lissaboni lepingust tulenevalt, on juurdekasv vaid 0,8 %; tõdeb, et 0,8 % on vähemalt 15 aasta madalaim kasvumäär; viimasel 15 aastal oli keskmine kasvumäär 4,5 %; praegust 2,9 %-list inflatsioonimäära arvestades on 2012. aasta eelarve tegelikult vähenenud; vaatamata Lissaboni lepingust tulenevatele uutele pädevustele, uutele ametikohtadele, meetmetele ja tegevusaladele on Euroopa Parlament teinud reaalseid kärpeid; |
| --- | --- |

71.

juhib tähelepanu sellele, et 2012. aasta eelarve praegune heaks kiidetud kasv 2011. aastaga võrreldes on 1,44 % (Horvaatiat käsitleva kirjaliku muutmisettepanekuta); arvestades, et Horvaatiat käsitlevat kirjalikku muutmisettepanekut arutatakse nõukoguga lepituskomitees, ootab, et Horvaatiaga seotud vajalikud kulud lisatakse; ootab sellest tulenevalt, et 2012. aasta eelarvet suurendatakse pärast lepituskomitee kohtumist kokkuvõttes 1,9 % (Horvaatia kaasa arvatud), ja tõdeb, et 1,9 % on 12 aasta väikseim kasv; kui mitte arvestada kulusid, mis tulenevad Horvaatia ühinemisest ja 18 Euroopa Parlamendi liikme lisandumisest Lissaboni lepingust tulenevalt, on juurdekasv vaid 0,8 %; tõdeb, et 0,8 % on vähemalt 15 aasta madalaim kasvumäär; viimasel 15 aastal oli keskmine kasvumäär 4,5 %; praegust 2,9 %-list inflatsioonimäära arvestades on 2012. aasta eelarve tegelikult vähenenud; vaatamata Lissaboni lepingust tulenevatele uutele pädevustele, uutele ametikohtadele, meetmetele ja tegevusaladele on Euroopa Parlament teinud reaalseid kärpeid;

| 72. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi 2012. aasta eelarve üldmaht on 1,7101 miljardit eurot (kaasa arvatud Lissaboni lepingu kohaselt lisanduvad 18 parlamendiliiget); seda on 14,5 miljonit eurot vähem kui eelarvestuse summa ja 74,08 miljonit eurot vähem kui enne juhatusega peetud lepituskohtumist esialgsetes eelarveettepanekutes sisaldunud summa; |
| --- | --- |

72.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi 2012. aasta eelarve üldmaht on 1,7101 miljardit eurot (kaasa arvatud Lissaboni lepingu kohaselt lisanduvad 18 parlamendiliiget); seda on 14,5 miljonit eurot vähem kui eelarvestuse summa ja 74,08 miljonit eurot vähem kui enne juhatusega peetud lepituskohtumist esialgsetes eelarveettepanekutes sisaldunud summa;

| 73. | juhib tähelepanu sellele, et 2012. aasta eelarve on kokku tõmmatud eelarve, milles Euroopa Parlament tegi maksimaalseid pingutusi kokkuhoiu saavutamiseks töö kvaliteeti ja kõrgetasemelist õigusloomet ohtu seadmata; käesolev 2012. aasta eelarve ja järgnev 2013. aasta eelarve annavad suuna järgmisele mitmeaastasele finantsraamistikule; |
| --- | --- |

73.

juhib tähelepanu sellele, et 2012. aasta eelarve on kokku tõmmatud eelarve, milles Euroopa Parlament tegi maksimaalseid pingutusi kokkuhoiu saavutamiseks töö kvaliteeti ja kõrgetasemelist õigusloomet ohtu seadmata; käesolev 2012. aasta eelarve ja järgnev 2013. aasta eelarve annavad suuna järgmisele mitmeaastasele finantsraamistikule;

| 74. | kordab, et kirjaliku ja suulise tõlke eelarveridadelt oodatav kokkuhoid ei tohi ohtu seada mitmekeelsuse põhimõtet Euroopa Parlamendis ega institutsioonidevahelistes dialoogides; kordab, et kokkuhoid rakendatakse selliselt, et see ei ohusta ühegi parlamendiliikme õigust kõnelda oma emakeeles täiskogul, komisjonides, koordinaatorite koosolekutel ja kolmepoolsetel kohtumistel; parlamendiliikmetel peaks säilima ka õigus kirjutada ning lugeda oma emakeeles; |
| --- | --- |

74.

kordab, et kirjaliku ja suulise tõlke eelarveridadelt oodatav kokkuhoid ei tohi ohtu seada mitmekeelsuse põhimõtet Euroopa Parlamendis ega institutsioonidevahelistes dialoogides; kordab, et kokkuhoid rakendatakse selliselt, et see ei ohusta ühegi parlamendiliikme õigust kõnelda oma emakeeles täiskogul, komisjonides, koordinaatorite koosolekutel ja kolmepoolsetel kohtumistel; parlamendiliikmetel peaks säilima ka õigus kirjutada ning lugeda oma emakeeles;

| 75. | on seisukohal, et ajal, mil paljudel eurooplastel on järjest suuremaid rahalisi raskusi ja mil võetakse pidevalt kokkuhoiumeetmeid, peaks parlament sõidukulude vähendamisega kulude piiramisel eeskujuks olema; palub juhatusel luua tingimused, mis võimaldaksid kõigilt sõidukuludelt, sealhulgas komisjonide delegatsioonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide sõidukuludelt 5 % kokku hoida, järgides täielikult parlamendiliikmete põhimäärust ja selle rakendusmeetmeid; on seisukohal, et parlamendiliikmete äriklassi lendude vähendamine aitaks sellise kokkuhoiu saavutamisele kaasa; nõuab, et 15 % sõidukulude assigneeringutest paigutataks reservi, kuni Euroopa Parlamendi peasekretär esitab juhatusele ja eelarvekomisjonile aruande, mille tähtaeg on 31. märts 2012; nõuab, et aruandes kaalutaks selliste meetmete teostatavust, millega tagatakse parlamendiliikmete sõidukulude ülim tõhusus eesmärgiga esitada soovitused võimaliku kokkuhoiu saavutamiseks eelarves, võttes arvesse kõiki ettepanekuid ja resolutsioone, mis Euroopa Parlament selles küsimuses juba vastu on võtnud, ning esitataks ettepanekud vähendada oma äriklassi lendude arvu, ergutataks ostma turismiklassi / paindliku turismiklassi lennupileteid, tagataks püsilennureisija preemiapunktide asjakohane käsitlus ja vaadataks läbi parlamendiliikmete registri tööaega, eriti reedest lahtiolekuaega puudutavad eeskirjad; ootab sõidukulude assigneeringute vähendamist 2012. aastal ning järgnevatel aastatel kuni parlamendi ametiaja lõpuni; teeb ettepaneku, et institutsioonidevaheliste külastustega seotud kokkuhoiu osas tuleb võtta delegatsioonide koosseisude määramisel arvesse pluralismi esmatähtsust proportsionaalsusega võrreldes; |
| --- | --- |

75.

on seisukohal, et ajal, mil paljudel eurooplastel on järjest suuremaid rahalisi raskusi ja mil võetakse pidevalt kokkuhoiumeetmeid, peaks parlament sõidukulude vähendamisega kulude piiramisel eeskujuks olema; palub juhatusel luua tingimused, mis võimaldaksid kõigilt sõidukuludelt, sealhulgas komisjonide delegatsioonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide sõidukuludelt 5 % kokku hoida, järgides täielikult parlamendiliikmete põhimäärust ja selle rakendusmeetmeid; on seisukohal, et parlamendiliikmete äriklassi lendude vähendamine aitaks sellise kokkuhoiu saavutamisele kaasa; nõuab, et 15 % sõidukulude assigneeringutest paigutataks reservi, kuni Euroopa Parlamendi peasekretär esitab juhatusele ja eelarvekomisjonile aruande, mille tähtaeg on 31. märts 2012; nõuab, et aruandes kaalutaks selliste meetmete teostatavust, millega tagatakse parlamendiliikmete sõidukulude ülim tõhusus eesmärgiga esitada soovitused võimaliku kokkuhoiu saavutamiseks eelarves, võttes arvesse kõiki ettepanekuid ja resolutsioone, mis Euroopa Parlament selles küsimuses juba vastu on võtnud, ning esitataks ettepanekud vähendada oma äriklassi lendude arvu, ergutataks ostma turismiklassi / paindliku turismiklassi lennupileteid, tagataks püsilennureisija preemiapunktide asjakohane käsitlus ja vaadataks läbi parlamendiliikmete registri tööaega, eriti reedest lahtiolekuaega puudutavad eeskirjad; ootab sõidukulude assigneeringute vähendamist 2012. aastal ning järgnevatel aastatel kuni parlamendi ametiaja lõpuni; teeb ettepaneku, et institutsioonidevaheliste külastustega seotud kokkuhoiu osas tuleb võtta delegatsioonide koosseisude määramisel arvesse pluralismi esmatähtsust proportsionaalsusega võrreldes;

| 76. | juhib tähelepanu sellele, et 2012. aasta eelarve hõlmab kulusid, mis tulenevad Lissaboni lepingu jõustumise tõttu 18 uue parlamendiliikme lisandumisest (10,6 miljonit eurot); |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu sellele, et 2012. aasta eelarve hõlmab kulusid, mis tulenevad Lissaboni lepingu jõustumise tõttu 18 uue parlamendiliikme lisandumisest (10,6 miljonit eurot);

| 77. | on endiselt seisukohal, et kokkuhoiuvõimaluste selgitamine ja olemasolevate ressursside jätkuv ümberkorraldamine ja ümberpaigutamine kuulub eelkõige praeguse majanduskriisi ajal igal juhul parlamendi eelarvepoliitika oluliste põhimõtete hulka; on seetõttu seisukohal, et kokkuhoid 2012. aasta eelarves tuleks saavutada laiemas, pikaajalist mõju omavate struktuursete muutuste kontekstis; kärbete tõttu, millega parlament nõustus, tuleb teha struktuurseid muutusi, mis ei tohi ohtu seada parlamendi kõrgetasemelist õigusloomet; leiab, et eesmärk on keskenduda Euroopa Parlamendi põhitegevusele; leiab, et kokkuhoid suulise ja kirjaliku tõlke arvelt ei sea mitmekeelsuse põhimõtet ohtu, vaid see on tänu innovatsioonile, struktuuride ümberkorraldamisele ja uutele töömeetoditele saavutatav; |
| --- | --- |

77.

on endiselt seisukohal, et kokkuhoiuvõimaluste selgitamine ja olemasolevate ressursside jätkuv ümberkorraldamine ja ümberpaigutamine kuulub eelkõige praeguse majanduskriisi ajal igal juhul parlamendi eelarvepoliitika oluliste põhimõtete hulka; on seetõttu seisukohal, et kokkuhoid 2012. aasta eelarves tuleks saavutada laiemas, pikaajalist mõju omavate struktuursete muutuste kontekstis; kärbete tõttu, millega parlament nõustus, tuleb teha struktuurseid muutusi, mis ei tohi ohtu seada parlamendi kõrgetasemelist õigusloomet; leiab, et eesmärk on keskenduda Euroopa Parlamendi põhitegevusele; leiab, et kokkuhoid suulise ja kirjaliku tõlke arvelt ei sea mitmekeelsuse põhimõtet ohtu, vaid see on tänu innovatsioonile, struktuuride ümberkorraldamisele ja uutele töömeetoditele saavutatav;

| 78. | tunneb heameelt selle üle, et eelarvekomisjoni ja juhatuse vahel toimub vastastikusele usaldusele ja austusele tuginev hea koostöö; on seisukohal, et 22. septembril 2011. aastal toimunud lepituskohtumisel ja eelarvestuse raames sõlmitud kokkulepet (479 poolthäälega 6. aprillil 2011. aastal täiskogul vastu võetud Euroopa Parlamendi resolutsioon) ei tohiks kahtluse alla seada ja ühtki selle kokkuleppe punkti ei tohiks ilma uute asjaolude ilmnemiseta uuesti arutama hakata; |
| --- | --- |

78.

tunneb heameelt selle üle, et eelarvekomisjoni ja juhatuse vahel toimub vastastikusele usaldusele ja austusele tuginev hea koostöö; on seisukohal, et 22. septembril 2011. aastal toimunud lepituskohtumisel ja eelarvestuse raames sõlmitud kokkulepet (479 poolthäälega 6. aprillil 2011. aastal täiskogul vastu võetud Euroopa Parlamendi resolutsioon) ei tohiks kahtluse alla seada ja ühtki selle kokkuleppe punkti ei tohiks ilma uute asjaolude ilmnemiseta uuesti arutama hakata;

| 79. | märgib, et üldkulude hüvitis on külmutatud 2011. aasta tasemel; kutsub juhatust üles parlamendiliikmete hüvitisi (sealhulgas päevaraha) mitte indekseerima; |
| --- | --- |

79.

märgib, et üldkulude hüvitis on külmutatud 2011. aasta tasemel; kutsub juhatust üles parlamendiliikmete hüvitisi (sealhulgas päevaraha) mitte indekseerima;

| 80. | kordab, et parlamendi eelarveläbirääkimiste ajal tehti arvukalt ettepanekuid reservide moodustamise kohta; nõuab eelarvekomisjoni ja juhatuse vahel toimunud lepituskohtumisel saavutatud kompromissile vaatamata nende reservide aluseks olevatele parlamendi eelarvet puudutavatele küsimustele vastuseid ja nende läbipaistvat esitamist, andes selget teavet suulise ja kirjaliku tõlke vajaduse, toitlustus-, puhastus-, hooldus- ja reisiteenuste ja seadmete, muude sisseostetavate teenuste kohta ning nende teenuste hinnakujunduse või nende suhtes kohaldatavate toetuste kohta; |
| --- | --- |

80.

kordab, et parlamendi eelarveläbirääkimiste ajal tehti arvukalt ettepanekuid reservide moodustamise kohta; nõuab eelarvekomisjoni ja juhatuse vahel toimunud lepituskohtumisel saavutatud kompromissile vaatamata nende reservide aluseks olevatele parlamendi eelarvet puudutavatele küsimustele vastuseid ja nende läbipaistvat esitamist, andes selget teavet suulise ja kirjaliku tõlke vajaduse, toitlustus-, puhastus-, hooldus- ja reisiteenuste ja seadmete, muude sisseostetavate teenuste kohta ning nende teenuste hinnakujunduse või nende suhtes kohaldatavate toetuste kohta;

Inimressursid

| 81. | kiidab heaks järgmised ametikohtade loetelus tehtavad muudatused:






  — | meditsiiniteenistuses kahe ajutise AST3 ametikoha muutmine kaheks alaliseks AST1 ametikohaks; |
| --- | --- | --- |

81.

kiidab heaks järgmised ametikohtade loetelus tehtavad muudatused:

—

meditsiiniteenistuses kahe ajutise AST3 ametikoha muutmine kaheks alaliseks AST1 ametikohaks;

| — | 30 AD5 ametikoha muutmine parlamendisiseste AD7 konkursside tulemuste tõttu AD7 ametikohtadeks; |
| --- | --- |

—

30 AD5 ametikoha muutmine parlamendisiseste AD7 konkursside tulemuste tõttu AD7 ametikohtadeks;

| — | 15 AST ametikoha (viie AST3, viie AST5 ja viie AST7 ametikoha) muutmine AD5 ametikohaks; |
| --- | --- |

—

15 AST ametikoha (viie AST3, viie AST5 ja viie AST7 ametikoha) muutmine AD5 ametikohaks;

| 82. | otsustab kirjalikus muutmisettepanekus esitatud soovituse kohaselt kiita heaks turvateenistuse koosseisuliseks muutmine ja luua selleks ametikohtade loetelus 29 uut ametikohta (26 AST1 ja kolm AD5 ametikohta); |
| --- | --- |

82.

otsustab kirjalikus muutmisettepanekus esitatud soovituse kohaselt kiita heaks turvateenistuse koosseisuliseks muutmine ja luua selleks ametikohtade loetelus 29 uut ametikohta (26 AST1 ja kolm AD5 ametikohta);

| 83. | kiidab heaks järgmised kirjalikus muutmisettepanekus sisaldunud meetmed, mida kompenseerivad muud kärped:






  — | uue turvapoliitika jaoks ette nähtud assigneeringute vabastamine reservist; |
| --- | --- | --- |

83.

kiidab heaks järgmised kirjalikus muutmisettepanekus sisaldunud meetmed, mida kompenseerivad muud kärped:

—

uue turvapoliitika jaoks ette nähtud assigneeringute vabastamine reservist;

| — | haldustegevuse tagajärjel tekkiva süsinikuheite hüvitamine; |
| --- | --- |

—

haldustegevuse tagajärjel tekkiva süsinikuheite hüvitamine;

| — | lepinguliste teenistujate jaoks ette nähtud assigneeringute suurendamine, et toetada parlamendi kinnisvarapoliitika elluviimist; |
| --- | --- |

—

lepinguliste teenistujate jaoks ette nähtud assigneeringute suurendamine, et toetada parlamendi kinnisvarapoliitika elluviimist;

| — | EPAle antava iga-aastase toetuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

EPAle antava iga-aastase toetuse suurendamine;

Kinnisvara-, teabevahetus- ja teavituspoliitika

| 84. | on seisukohal, et parlamendi kinnisvarapoliitika vajab põhjalikku analüüsi ja administratsioon peaks kinnisvarapoliitikat ka edaspidi kujundama eelarvekomisjoniga koostöös; soovib sellest tulenevalt, et teda hoitaks pidevalt kursis uute arengutega, mis puudutavad eelarvele suurt finantsmõju avaldavaid kinnisvaraprojekte, nt Konrad Adenaueri hoone, Euroopa Ajaloo Maja ja ehitus/ostuprojektid parlamendi töökohtades; palub, et talle antaks teada kõigist loodavatest uutest ametikohtadest, mis on seotud infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi kolmeaastase kavaga, enne kui administratsioon need ettepanekud heaks kiidab; palub administratsioonil sõlmida komisjoni ja kõigi teiste institutsioonidega, kes võivad soovida kasutada Euroopa Ajaloo Maja, teenuseleping jooksvate kulude jagamiseks; kutsub ELi institutsioone üles kooskõlastama paremini külastajatele suunatud programme, et kasutada paremini ära sünergiat, suurendada külastajate rahulolu ja jagada kulusid; palub administratsioonil institutsioonidevaheliste projektide haldust parandada; |
| --- | --- |

84.

on seisukohal, et parlamendi kinnisvarapoliitika vajab põhjalikku analüüsi ja administratsioon peaks kinnisvarapoliitikat ka edaspidi kujundama eelarvekomisjoniga koostöös; soovib sellest tulenevalt, et teda hoitaks pidevalt kursis uute arengutega, mis puudutavad eelarvele suurt finantsmõju avaldavaid kinnisvaraprojekte, nt Konrad Adenaueri hoone, Euroopa Ajaloo Maja ja ehitus/ostuprojektid parlamendi töökohtades; palub, et talle antaks teada kõigist loodavatest uutest ametikohtadest, mis on seotud infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi kolmeaastase kavaga, enne kui administratsioon need ettepanekud heaks kiidab; palub administratsioonil sõlmida komisjoni ja kõigi teiste institutsioonidega, kes võivad soovida kasutada Euroopa Ajaloo Maja, teenuseleping jooksvate kulude jagamiseks; kutsub ELi institutsioone üles kooskõlastama paremini külastajatele suunatud programme, et kasutada paremini ära sünergiat, suurendada külastajate rahulolu ja jagada kulusid; palub administratsioonil institutsioonidevaheliste projektide haldust parandada;

| 85. | märgib, et järgmistel eelarveaastatel tuleb tagada parlamendi kinnisvarapoliitika rakendamise toetamiseks töölevõetavate uute lepinguliste töötajate rahastamise läbipaistvus; lisaks palub, et parlamendile antaks kõikidest kavatsustest luua uusi ametikohti ning infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi poliitikaga seotud assigneeringute suurendamisest teada enne, kui administratsioon need heaks kiidab; |
| --- | --- |

85.

märgib, et järgmistel eelarveaastatel tuleb tagada parlamendi kinnisvarapoliitika rakendamise toetamiseks töölevõetavate uute lepinguliste töötajate rahastamise läbipaistvus; lisaks palub, et parlamendile antaks kõikidest kavatsustest luua uusi ametikohti ning infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi poliitikaga seotud assigneeringute suurendamisest teada enne, kui administratsioon need heaks kiidab;

| 86. | on seisukohal, et Euroopa Ajaloo Maja projekt eeldab teistelt institutsioonidelt aktiivset koostööd ja rahalist panust; tunneb heameelt selle üle, et oma 28. septembri 2011. aasta kirjas andis komisjoni president lubaduse anda projekti märkimisväärne panus ja tagada toetus Euroopa Ajaloo Maja tööle; tuletab meelde 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni, milles nõudis Euroopa Ajaloo Maja pikaajalist majandamisstrateegiat hõlmavat äriplaani, ja märgib, et administratsioon on nõutud teabe esitanud; kordab, et projektiga seonduvaid otsuseid tuleks avalikult ja tulemuslikult arutada ning need peaksid tagama otsustusprotsessi läbipaistvuse; nõuab, et talle antakse vastavalt finantsmääruse artikli 179 lõikele 3 ehitusprojekti kohta võimalikult kiiresti teavet; palub juhatusel tagada, et äriplaanis sisalduvast kulueelarvest peetaks rangelt kinni; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et Euroopa Ajaloo Maja projekt eeldab teistelt institutsioonidelt aktiivset koostööd ja rahalist panust; tunneb heameelt selle üle, et oma 28. septembri 2011. aasta kirjas andis komisjoni president lubaduse anda projekti märkimisväärne panus ja tagada toetus Euroopa Ajaloo Maja tööle; tuletab meelde 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni, milles nõudis Euroopa Ajaloo Maja pikaajalist majandamisstrateegiat hõlmavat äriplaani, ja märgib, et administratsioon on nõutud teabe esitanud; kordab, et projektiga seonduvaid otsuseid tuleks avalikult ja tulemuslikult arutada ning need peaksid tagama otsustusprotsessi läbipaistvuse; nõuab, et talle antakse vastavalt finantsmääruse artikli 179 lõikele 3 ehitusprojekti kohta võimalikult kiiresti teavet; palub juhatusel tagada, et äriplaanis sisalduvast kulueelarvest peetaks rangelt kinni;

| 87. | on seisukohal, et pikaajalise kokkuhoiu saavutamiseks ning organisatsiooni ajakohastamiseks ja tõhustamiseks tuleks Euroopa Parlamendi eelarvet võrrelda liikmesriikide representatiivse valimi eelarvetega ja USA Kongressi eelarvega; |
| --- | --- |

87.

on seisukohal, et pikaajalise kokkuhoiu saavutamiseks ning organisatsiooni ajakohastamiseks ja tõhustamiseks tuleks Euroopa Parlamendi eelarvet võrrelda liikmesriikide representatiivse valimi eelarvetega ja USA Kongressi eelarvega;

Keskkonnaküsimused

| 88. | tunneb heameelt konkreetsete stiimulite kasutuselevõtmise üle, millega püütakse edendada vähem saastavaid transpordivahendeid, nt 50 % Jobcardi süsteemi Brüsselis; juhib tähelepanu sellele, et assigneeringute reservi paigutamine eri sõidukulude ridadel sõltub ka sellest, millised tulemused on juhatuse tellitud raportil, mille raames uuritakse võimalikke meetmeid võimalikult kulutõhusate sõitude tagamiseks ja antakse eelarvevahendite kokkuhoiuvõimaluste kohta soovitusi; |
| --- | --- |

88.

tunneb heameelt konkreetsete stiimulite kasutuselevõtmise üle, millega püütakse edendada vähem saastavaid transpordivahendeid, nt 50 % Jobcardi süsteemi Brüsselis; juhib tähelepanu sellele, et assigneeringute reservi paigutamine eri sõidukulude ridadel sõltub ka sellest, millised tulemused on juhatuse tellitud raportil, mille raames uuritakse võimalikke meetmeid võimalikult kulutõhusate sõitude tagamiseks ja antakse eelarvevahendite kokkuhoiuvõimaluste kohta soovitusi;

| 89. | nõuab, et parlamendi eelarvevahendite kokkuhoidmiseks võetaks täiendavaid meetmeid energia-, vee- ja paberitarbimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

89.

nõuab, et parlamendi eelarvevahendite kokkuhoidmiseks võetaks täiendavaid meetmeid energia-, vee- ja paberitarbimise vähendamiseks;

IV jagu -
     
  Euroopa Liidu Kohus

| 90. | juhib tähelepanu sellele, et nõukogu tehtud kärped asetaksid kohtu olukorda, kus tal ei oleks võimalik kohtuasjadega seotud suureneva töökoormuse juures oma põhikohustusi nõuetekohaselt täita; on seetõttu otsustanud eelarveprojekti osaliselt taastada ja seda eelkõige liikmete, töötajate ja infotehnoloogiaga seotud assigneeringute osas; |
| --- | --- |

90.

juhib tähelepanu sellele, et nõukogu tehtud kärped asetaksid kohtu olukorda, kus tal ei oleks võimalik kohtuasjadega seotud suureneva töökoormuse juures oma põhikohustusi nõuetekohaselt täita; on seetõttu otsustanud eelarveprojekti osaliselt taastada ja seda eelkõige liikmete, töötajate ja infotehnoloogiaga seotud assigneeringute osas;

V jagu -
     
  Euroopa Kontrollikoda

| 91. | märgib, et kontrollikoda on teinud suuri pingutusi oma töötajaid tugiteenistustest auditeerimisvaldkonda ümber paigutades institutsiooni suurenevate vajaduste täitmiseks ning leidnud halduskulude osas märkimisväärseid kokkuhoiuvõimalusi; märgib, et 2010. aasta madala täitmismäära tõttu tegi nõukogu töötasude assigneeringutes kärpeid; eeldab, et 2011. aasta täitmismäär on kõrgem ning on seetõttu otsustanud eelarveprojekti assigneeringud osaliselt taastada; |
| --- | --- |

91.

märgib, et kontrollikoda on teinud suuri pingutusi oma töötajaid tugiteenistustest auditeerimisvaldkonda ümber paigutades institutsiooni suurenevate vajaduste täitmiseks ning leidnud halduskulude osas märkimisväärseid kokkuhoiuvõimalusi; märgib, et 2010. aasta madala täitmismäära tõttu tegi nõukogu töötasude assigneeringutes kärpeid; eeldab, et 2011. aasta täitmismäär on kõrgem ning on seetõttu otsustanud eelarveprojekti assigneeringud osaliselt taastada;

VI jagu -
     
  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 92. | juhib tähelepanu sellele, et mõned nõukogu tehtud kärped seaksid ohtu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee põhitegevuse ja võime täita õigusaktidest tulenevaid kohustusi töötajate ees; otsustab seetõttu taastada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete käsutusse antavad assigneeringud eelarveprojekti tasemel institutsiooni põhitegevuse tarbeks, mis seisneb liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonidele Euroopa tasandil arvamuse väljendamiseks võimaluse andmises, kusjuures ettevaatliku inflatsiooniprognoosi juures tähendab see tegelikult assigneeringute külmutamist; otsustab ühtlasi töötajate töötasudeks ja hüvitisteks ettenähtud assigneeringud osaliselt eelarveprojekti tasemel taastada, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel oleks võimalik täita kohustusi töötajate ees, ning taastada suulise tõlke assigneeringud osaliselt eelarveprojekti tasemel, et need vastaksid 2009. aasta täitmise tasemele, mis tähendaks suulise tõlke hindade tõusu arvestades tegelikult ikkagi assigneeringute vähenemist; |
| --- | --- |

92.

juhib tähelepanu sellele, et mõned nõukogu tehtud kärped seaksid ohtu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee põhitegevuse ja võime täita õigusaktidest tulenevaid kohustusi töötajate ees; otsustab seetõttu taastada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete käsutusse antavad assigneeringud eelarveprojekti tasemel institutsiooni põhitegevuse tarbeks, mis seisneb liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonidele Euroopa tasandil arvamuse väljendamiseks võimaluse andmises, kusjuures ettevaatliku inflatsiooniprognoosi juures tähendab see tegelikult assigneeringute külmutamist; otsustab ühtlasi töötajate töötasudeks ja hüvitisteks ettenähtud assigneeringud osaliselt eelarveprojekti tasemel taastada, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel oleks võimalik täita kohustusi töötajate ees, ning taastada suulise tõlke assigneeringud osaliselt eelarveprojekti tasemel, et need vastaksid 2009. aasta täitmise tasemele, mis tähendaks suulise tõlke hindade tõusu arvestades tegelikult ikkagi assigneeringute vähenemist;

VII jagu -
     
  Regioonide Komitee

| 93. | lükkab nõukogu kärped osaliselt tagasi; suurendab enamiku asjaomaste eelarveridade assigneeringuid, sest nõukogu kärpis assigneeringuid selliselt, et need jäid oluliselt alla 2010. ja 2011. aasta täitmise taset; otsustab seetõttu eelarveprojekti assigneeringud taastada, et institutsioonil oleks võimalik poliitilist tegevust 2011. aasta tasemel hoida; |
| --- | --- |

93.

lükkab nõukogu kärped osaliselt tagasi; suurendab enamiku asjaomaste eelarveridade assigneeringuid, sest nõukogu kärpis assigneeringuid selliselt, et need jäid oluliselt alla 2010. ja 2011. aasta täitmise taset; otsustab seetõttu eelarveprojekti assigneeringud taastada, et institutsioonil oleks võimalik poliitilist tegevust 2011. aasta tasemel hoida;

VIII jagu -
     
  Euroopa Ombudsman

| 94. | on seisukohal, et selle institutsiooni assigneeringuid on kahel viimasel aastal juba väga palju vähendatud; seetõttu taastab enamikul eelarveridadel eelarveprojekti assigneeringud; |
| --- | --- |

94.

on seisukohal, et selle institutsiooni assigneeringuid on kahel viimasel aastal juba väga palju vähendatud; seetõttu taastab enamikul eelarveridadel eelarveprojekti assigneeringud;

IX jagu –
     
  Euroopa Andmekaitseinspektor

| 95. | on nõukogust erineval seisukohal ning nõustub kahe uue alalise ametikoha (üks AD9 ja üks AD6 ametikoht) loomisega Euroopa Andmekaitseinspektori ametikohtade loetelus uute ülesannete tõttu, mis institutsioonile on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16 antud, nimelt ülesanne jälgida ja tagada, et kõik ELi institutsioonid ja organid austavad eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse põhiõigust; nõustub õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks Euroopa Andmekaitseinspektori direktorit edutama AD14 ametikohalt AD15 ametikohale, kuigi institutsioonis on kokku ainult 43 ametikohta; |
| --- | --- |

95.

on nõukogust erineval seisukohal ning nõustub kahe uue alalise ametikoha (üks AD9 ja üks AD6 ametikoht) loomisega Euroopa Andmekaitseinspektori ametikohtade loetelus uute ülesannete tõttu, mis institutsioonile on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16 antud, nimelt ülesanne jälgida ja tagada, et kõik ELi institutsioonid ja organid austavad eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse põhiõigust; nõustub õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks Euroopa Andmekaitseinspektori direktorit edutama AD14 ametikohalt AD15 ametikohale, kuigi institutsioonis on kokku ainult 43 ametikohta;

| 96. | on samal põhjusel otsustanud ka teiste eelarveridade assigneeringud eelarveprojekti tasemel taastada; |
| --- | --- |

96.

on samal põhjusel otsustanud ka teiste eelarveridade assigneeringud eelarveprojekti tasemel taastada;

X jagu -
     
  Euroopa välisteenistus

| 97. | märgib, et Euroopa välisteenistusele kui uuele organisatsioonile, mis täidab üliolulist Euroopa eesmärki, tuleb eraldada piisavad vahendid; see tähendab seda, et 2012. aasta töötasude assigneeringute puhul tuleb arvesse võtta 2011. aasta sügisel täitmata ametikohtade arvu; kutsub Euroopa välisteenistust üles kõrgete ametikohtade loomist edaspidi piirama; on seisukohal, et selleks võiks riikide lähetatud ekspertide ametikohad asendada järk-järgult liikmesriikide avalikele teenistujatele ette nähtud alaliste ametikohtadega; märgib, et riikide lähetatud eksperdid ei ole Euroopa välisteenistuse AD-tasandi töötajate 1/3 osa sisse arvestatud; tuletab aga meelde nõukogu otsust, millega kehtestatakse Euroopa välisteenistuse struktuur ja ülesanded ja milles on sätestatud, et „kui Euroopa välisteenistusse artikli 7 alusel lähetatud riikliku eksperdi leping lõpeb, saab tema ametikohast juhul, kui riigi lähetatud eksperdi ülesanded vastavad AD tasandi töötaja ametiülesannetele, ajutise töötaja ametikoht, kui selline koht on ametikohtade loetelus”; rõhutab peale selle, et rahalisi vahendeid tuleb eraldada ka operatiivsete vajaduste katmiseks, mille eesmärk on varustada Euroopa välisteenistus uues hoones oma enda infotehnoloogiasüsteemidega; |
| --- | --- |

97.

märgib, et Euroopa välisteenistusele kui uuele organisatsioonile, mis täidab üliolulist Euroopa eesmärki, tuleb eraldada piisavad vahendid; see tähendab seda, et 2012. aasta töötasude assigneeringute puhul tuleb arvesse võtta 2011. aasta sügisel täitmata ametikohtade arvu; kutsub Euroopa välisteenistust üles kõrgete ametikohtade loomist edaspidi piirama; on seisukohal, et selleks võiks riikide lähetatud ekspertide ametikohad asendada järk-järgult liikmesriikide avalikele teenistujatele ette nähtud alaliste ametikohtadega; märgib, et riikide lähetatud eksperdid ei ole Euroopa välisteenistuse AD-tasandi töötajate 1/3 osa sisse arvestatud; tuletab aga meelde nõukogu otsust, millega kehtestatakse Euroopa välisteenistuse struktuur ja ülesanded ja milles on sätestatud, et „kui Euroopa välisteenistusse artikli 7 alusel lähetatud riikliku eksperdi leping lõpeb, saab tema ametikohast juhul, kui riigi lähetatud eksperdi ülesanded vastavad AD tasandi töötaja ametiülesannetele, ajutise töötaja ametikoht, kui selline koht on ametikohtade loetelus”; rõhutab peale selle, et rahalisi vahendeid tuleb eraldada ka operatiivsete vajaduste katmiseks, mille eesmärk on varustada Euroopa välisteenistus uues hoones oma enda infotehnoloogiasüsteemidega;

| 98. | võtab arvesse eelarvekomisjoni esimehele 30. septembril 2011. aastal saadetud Euroopa välisteenistuse kirjas antud selgitusi ELi ametnike osakaalu kohta ametikohtade loetelus kooskõlas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi võetud kohustustega; seetõttu otsustab Euroopa välisteenistuse ametikohtade loetelu komisjoni eelarveprojektis kavandatud kujul taastada ja on seisukohal, et kõik reservi paigutatud assigneeringud, mis on seotud värbamise ja ELi delegatsiooni loomisega Araabia Ühendemiraatides, tuleks vabastada; |
| --- | --- |

98.

võtab arvesse eelarvekomisjoni esimehele 30. septembril 2011. aastal saadetud Euroopa välisteenistuse kirjas antud selgitusi ELi ametnike osakaalu kohta ametikohtade loetelus kooskõlas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi võetud kohustustega; seetõttu otsustab Euroopa välisteenistuse ametikohtade loetelu komisjoni eelarveprojektis kavandatud kujul taastada ja on seisukohal, et kõik reservi paigutatud assigneeringud, mis on seotud värbamise ja ELi delegatsiooni loomisega Araabia Ühendemiraatides, tuleks vabastada;

| 99. | on mures nõukogu seisukoha pärast vähendada Euroopa välisteenistuse 2012. aasta eelarve kasvumäär 2,25 %-le; on otsustanud assigneeringute suurendamisse üldise finantsolukorra tõttu ettevaatlikult suhtuda ja kiidab Euroopa välisteenistuse taotlused heaks ainult osaliselt; |
| --- | --- |

99.

on mures nõukogu seisukoha pärast vähendada Euroopa välisteenistuse 2012. aasta eelarve kasvumäär 2,25 %-le; on otsustanud assigneeringute suurendamisse üldise finantsolukorra tõttu ettevaatlikult suhtuda ja kiidab Euroopa välisteenistuse taotlused heaks ainult osaliselt;

| 100. | kiidab heaks taotletud muudatused Euroopa välisteenistuse ametikohtade loetelus, eelkõige delegatsioonide suurendamise eesmärgil; säilitab aga Euroopa välisteenistuse personali koosseisu suhtes valvsuse ja jälgib, kas täidetakse õigusaktidest tulenevat kohustust, mille kohaselt peavad ELi ametnikud moodustama Euroopa välisteenistuse AD-ametikohtadest vähemalt 60 %; nõuab, et Euroopa välisteenistus annaks selle kohta korrapäraselt aru; märgib, et Euroopa välisteenistuste eelarve suurendamise vajadus tuleneb sellest, et varem nõukogu ja komisjoni poolt täidetud ülesanded jaotati ümber ja vajadusi, mis on seotud käivituskulude, uute kohustuste ning praegu nõukogu ja komisjoni poolt täidetavate ülesannetega, hinnati esialgu väiksemaks; |
| --- | --- |

100.

kiidab heaks taotletud muudatused Euroopa välisteenistuse ametikohtade loetelus, eelkõige delegatsioonide suurendamise eesmärgil; säilitab aga Euroopa välisteenistuse personali koosseisu suhtes valvsuse ja jälgib, kas täidetakse õigusaktidest tulenevat kohustust, mille kohaselt peavad ELi ametnikud moodustama Euroopa välisteenistuse AD-ametikohtadest vähemalt 60 %; nõuab, et Euroopa välisteenistus annaks selle kohta korrapäraselt aru; märgib, et Euroopa välisteenistuste eelarve suurendamise vajadus tuleneb sellest, et varem nõukogu ja komisjoni poolt täidetud ülesanded jaotati ümber ja vajadusi, mis on seotud käivituskulude, uute kohustuste ning praegu nõukogu ja komisjoni poolt täidetavate ülesannetega, hinnati esialgu väiksemaks;

*

* *

| 101. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele. |
| --- | --- |

101.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele.

---

(1)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0114.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0140.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0296.

(7)  sh paranduseelarved 1–3/2011.

(8)  Vt nt Euroopa Parlamendi 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni volituse kohta kolmepoolseks kohtumiseks.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/155

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2011Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelise satelliitnavigatsiooni käsitleva koostöölepingu sõlmimine ja ajutine kohaldamine ***

P7_TA(2011)0462

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelise satelliitnavigatsiooni käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

2013/C 131 E/23

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11114/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11114/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelise satelliitnavigatsiooni käsitleva koostöölepingu eelnõu (06647/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahelise satelliitnavigatsiooni käsitleva koostöölepingu eelnõu (06647/2010),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 171 ja 172, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõikele 8 (C7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 171 ja 172, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõikele 8 (C7-0184/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 õiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 õiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0316/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0316/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Norra Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Norra Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/156

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2011USA ja EÜ vaheline GALILEO ja GPS satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0463

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu GALILEO ja GPS satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahel (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

2013/C 131 E/24

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11117/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11117/2011),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise GALILEO ja GPS satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu eelnõu (11575/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise GALILEO ja GPS satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu eelnõu (11575/2011),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 171 ja 172, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõikele 8 (C7-0185/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 171 ja 172, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõikele 8 (C7-0185/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0332/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0332/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/156

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2011Eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem *

P7_TA(2011)0464

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

2013/C 131 E/25

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0784), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0784),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0030/2011),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 25. märtsi 2011. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 25. märtsi 2011. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0314/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 9 |
| (9) | Seoses alaliste üksuste käsitlemisega võib liikmesriikidel olla vaja määrata kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega ja rahvusvaheliselt aktsepteeritud maksureeglitega arvestades tingimused ja õigusaktid siseriikliku maksude laekumise tagamiseks ja siseriiklike seaduste täitmisest kõrvalehoidmise takistamiseks. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

(9)

Seoses alaliste üksuste käsitlemisega võib liikmesriikidel olla vaja määrata kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega ja rahvusvaheliselt aktsepteeritud maksureeglitega arvestades tingimused ja õigusaktid siseriikliku maksude laekumise tagamiseks ja siseriiklike seaduste täitmisest kõrvalehoidmise takistamiseks.

| (9) | Seoses alaliste üksuste käsitlemisega võib liikmesriikidel olla vaja määrata kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega ja rahvusvaheliselt aktsepteeritud maksureeglitega arvestades tingimused ja õigusaktid siseriikliku maksude laekumise tagamiseks ja siseriiklike seaduste täitmisest kõrvalehoidmise takistamiseks
  ning alamaksustamise ja maksustamata jätmise äärmuslike vormide ärahoidmiseks
  . |
| --- | --- |

(9)

Seoses alaliste üksuste käsitlemisega võib liikmesriikidel olla vaja määrata kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega ja rahvusvaheliselt aktsepteeritud maksureeglitega arvestades tingimused ja õigusaktid siseriikliku maksude laekumise tagamiseks ja siseriiklike seaduste täitmisest kõrvalehoidmise takistamiseks
  ning alamaksustamise ja maksustamata jätmise äärmuslike vormide ärahoidmiseks
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a

| a) | ei maksusta sellist kasumit või |
| --- | --- |

a)

ei maksusta sellist kasumit või

| a) | ei maksusta sellist kasumit,
  kui see on maksustatud tütarettevõtja asukohariigi seaduses sätestatud ettevõtte tulumaksu määraga, mis ei ole madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega sätestatud ettevõtte tulumaksu määrast,
  või |
| --- | --- |

a)

ei maksusta sellist kasumit,
  kui see on maksustatud tütarettevõtja asukohariigi seaduses sätestatud ettevõtte tulumaksu määraga, mis ei ole madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega sätestatud ettevõtte tulumaksu määrast,
  või

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

| b) | maksustab sellist kasumit, lubades samal ajal emaettevõtjal ja alalisel üksusel tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud selle kasumiga ning makstud tütarettevõtja ja mis tahes neile alluva tütarettevõtja poolt tingimusel, et äriühing ja tema allühing vastavad igal tasandil artiklis 2 toodud määratlusele ning vastavad tasumisele kuuluva maksusumma piires artiklis 3 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

maksustab sellist kasumit, lubades samal ajal emaettevõtjal ja alalisel üksusel tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud selle kasumiga ning makstud tütarettevõtja ja mis tahes neile alluva tütarettevõtja poolt tingimusel, et äriühing ja tema allühing vastavad igal tasandil artiklis 2 toodud määratlusele ning vastavad tasumisele kuuluva maksusumma piires artiklis 3 sätestatud nõuetele.

| b) | maksustab sellist kasumit
  seaduses sätestatud ettevõtte tulumaksu määraga, mis ei ole madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega sätestatud ettevõtte tulumaksu määrast,
  lubades samal ajal emaettevõtjal ja alalisel üksusel tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud selle kasumiga ning makstud tütarettevõtja ja mis tahes neile alluva tütarettevõtja poolt tingimusel, et äriühing ja tema allühing vastavad igal tasandil artiklis 2 toodud määratlusele ning vastavad tasumisele kuuluva maksusumma piires artiklis 3 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

maksustab sellist kasumit
  seaduses sätestatud ettevõtte tulumaksu määraga, mis ei ole madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega sätestatud ettevõtte tulumaksu määrast,
  lubades samal ajal emaettevõtjal ja alalisel üksusel tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud selle kasumiga ning makstud tütarettevõtja ja mis tahes neile alluva tütarettevõtja poolt tingimusel, et äriühing ja tema allühing vastavad igal tasandil artiklis 2 toodud määratlusele ning vastavad tasumisele kuuluva maksusumma piires artiklis 3 sätestatud nõuetele.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/158

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2011Aastaeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***I

P7_TA(2011)0465

Euroopa Parlamendi 26. oktoobril 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) (1)

2013/C 131 E/26

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 1 |
| (1) | Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, sealhulgas selleks, et võtta arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid muudatusi, tuleks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 selguse huvides asendada käesoleva määrusega. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

(1)

Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, sealhulgas selleks, et võtta arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid muudatusi, tuleks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 selguse huvides asendada käesoleva määrusega.

| (1) | Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, sealhulgas selleks, et võtta arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid muudatusi, tuleks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
  Lissaboni lepingu kohaselt
  selguse huvides asendada käesoleva määrusega
  , mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt seadusandliku tavamenetluse kohaselt ühiselt vastu võetud
  . |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, sealhulgas selleks, et võtta arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid muudatusi, tuleks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
  Lissaboni lepingu kohaselt
  selguse huvides asendada käesoleva määrusega
  , mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt seadusandliku tavamenetluse kohaselt ühiselt vastu võetud
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| (2) | Määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestati eelarvepõhimõtted ja finantseeskirjad, mida tuleb järgida kõigis seadusandlikes aktides ja kõigi institutsioonide poolt. Kõnealuse määruse aluspõhimõtted, kontseptsioon ja struktuur, samuti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aluspõhimõtted tuleks säilitada. Neist aluspõhimõtetest tehtavad erandid tuleks läbi vaadata ja neid kus vähegi võimalik lihtsustada, võttes arvesse seda, kas need on endiselt asjakohased ja annavad Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) jaoks lisaväärtust, samuti seda, millist koormust need sidusrühmade jaoks põhjustavad. Finantsreformi põhielemendid, milleks on finantsjuhtimises osalejate roll, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseaudiitorid, tegevuspõhine eelarvestamine, raamatupidamispõhimõtete ja -eeskirjade moderniseerimine ning toetuste aluspõhimõtted, tuleb säilitada ja neid tugevdada. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestati eelarvepõhimõtted ja finantseeskirjad, mida tuleb järgida kõigis seadusandlikes aktides ja kõigi institutsioonide poolt. Kõnealuse määruse aluspõhimõtted, kontseptsioon ja struktuur, samuti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aluspõhimõtted tuleks säilitada. Neist aluspõhimõtetest tehtavad erandid tuleks läbi vaadata ja neid kus vähegi võimalik lihtsustada, võttes arvesse seda, kas need on endiselt asjakohased ja annavad Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) jaoks lisaväärtust, samuti seda, millist koormust need sidusrühmade jaoks põhjustavad. Finantsreformi põhielemendid, milleks on finantsjuhtimises osalejate roll, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseaudiitorid, tegevuspõhine eelarvestamine, raamatupidamispõhimõtete ja -eeskirjade moderniseerimine ning toetuste aluspõhimõtted, tuleb säilitada ja neid tugevdada.

| (2) | Määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestati eelarvepõhimõtted ja finantseeskirjad,
  millega reguleeritakse üldeelarve koostamist ja täitmist, tagatakse usaldusväärne ja tõhus haldamine, kontroll ja liidu finantshuvide kaitse, samuti suurendatakse läbipaistvust,
  mida tuleb järgida kõigis seadusandlikes aktides ja kõigi institutsioonide poolt. Kõnealuse määruse aluspõhimõtted, kontseptsioon ja struktuur, samuti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aluspõhimõtted tuleks säilitada. Neist aluspõhimõtetest tehtavad erandid tuleks läbi vaadata ja neid kus vähegi võimalik lihtsustada, võttes arvesse seda, kas need on endiselt asjakohased ja annavad Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) jaoks lisaväärtust, samuti seda, millist koormust need sidusrühmade jaoks põhjustavad. Finantsreformi põhielemendid, milleks on finantsjuhtimises osalejate roll, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseaudiitorid, tegevuspõhine eelarvestamine, raamatupidamispõhimõtete ja -eeskirjade moderniseerimine ning toetuste aluspõhimõtted, tuleb säilitada ja neid tugevdada. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestati eelarvepõhimõtted ja finantseeskirjad,
  millega reguleeritakse üldeelarve koostamist ja täitmist, tagatakse usaldusväärne ja tõhus haldamine, kontroll ja liidu finantshuvide kaitse, samuti suurendatakse läbipaistvust,
  mida tuleb järgida kõigis seadusandlikes aktides ja kõigi institutsioonide poolt. Kõnealuse määruse aluspõhimõtted, kontseptsioon ja struktuur, samuti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aluspõhimõtted tuleks säilitada. Neist aluspõhimõtetest tehtavad erandid tuleks läbi vaadata ja neid kus vähegi võimalik lihtsustada, võttes arvesse seda, kas need on endiselt asjakohased ja annavad Euroopa Liidu aastaeelarve (edaspidi „eelarve”) jaoks lisaväärtust, samuti seda, millist koormust need sidusrühmade jaoks põhjustavad. Finantsreformi põhielemendid, milleks on finantsjuhtimises osalejate roll, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseaudiitorid, tegevuspõhine eelarvestamine, raamatupidamispõhimõtete ja -eeskirjade moderniseerimine ning toetuste aluspõhimõtted, tuleb säilitada ja neid tugevdada.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4a (uus)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

MUUDATUSETTEPANEK

| (4a) | liidu teadusuuringute raamprogrammide eeskirju ja menetlusi tuleks veelgi lihtsustada ja ühtlustada, nagu märgitakse Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (2) ning seitsmenda raamprogrammi vahehinnangu ekspertrühma lõpparuandes, mis avaldati 12. novembril 2010 otsuse nr 1982/2006/EÜ artikli 7 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(4a)

liidu teadusuuringute raamprogrammide eeskirju ja menetlusi tuleks veelgi lihtsustada ja ühtlustada, nagu märgitakse Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (2) ning seitsmenda raamprogrammi vahehinnangu ekspertrühma lõpparuandes, mis avaldati 12. novembril 2010 otsuse nr 1982/2006/EÜ artikli 7 lõike 2 kohaselt.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 piirduti aluslepingutega hõlmatud kogu eelarvevaldkonda käsitlevate üldpõhimõtete ja põhieeskirjade sätestamisega, samal ajal kui rakendussätted sätestati komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad),11 et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 oleks hõlpsamini loetav. Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel võib komisjonile delegeerida õiguse võtta vastu
  üldkohaldatavaid
  akte,
  mis täiendavad või muudavad
  seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Seda arvestades peaks mõned määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud sätted inkorporeerima käesolevasse määrusesse.
  Komisjoni vastuvõetavad käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad peaksid piirduma tehniliste ja rakendamise üksikasjadega |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 piirduti aluslepingutega hõlmatud kogu eelarvevaldkonda käsitlevate üldpõhimõtete ja põhieeskirjade sätestamisega, samal ajal kui rakendussätted sätestati komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad),11 et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 oleks hõlpsamini loetav. Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel võib komisjonile delegeerida õiguse võtta vastu
  üldkohaldatavaid
  akte,
  mis täiendavad või muudavad
  seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Seda arvestades peaks mõned määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud sätted inkorporeerima käesolevasse määrusesse.
  Komisjoni vastuvõetavad käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad peaksid piirduma tehniliste ja rakendamise üksikasjadega

| (5) | Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 piirduti aluslepingutega hõlmatud kogu eelarvevaldkonda käsitlevate üldpõhimõtete ja põhieeskirjade sätestamisega, samal ajal kui rakendussätted sätestati komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad),11 et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 oleks hõlpsamini loetav. Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artikli 290
  alusel võib
  seadusandliku aktiga
  komisjonile delegeerida õiguse võtta vastu
  muid kui seadusandlikke
  akte
  üksnes selleks
  ,
  et täiendada või muuta
  seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Seda arvestades peaks mõned määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud sätted inkorporeerima käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 piirduti aluslepingutega hõlmatud kogu eelarvevaldkonda käsitlevate üldpõhimõtete ja põhieeskirjade sätestamisega, samal ajal kui rakendussätted sätestati komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad),11 et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 oleks hõlpsamini loetav. Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artikli 290
  alusel võib
  seadusandliku aktiga
  komisjonile delegeerida õiguse võtta vastu
  muid kui seadusandlikke
  akte
  üksnes selleks
  ,
  et täiendada või muuta
  seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Seda arvestades peaks mõned määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud sätted inkorporeerima käesolevasse määrusesse.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| (8) | Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitlevaid eeskirju tuleks lihtsustada, sest need tekitavad ülemäärast halduskoormust nii Euroopa Liidu vahendite saajatele kui ka komisjoni talitustele ja põhjustavad komisjoni talituste ning ettevõtjate ja partnerite vahel arusaamatusi. Selleks et eeskirju eelkõige toetusesaajate jaoks lihtsustada ja viia need kooskõlla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, tuleks kaotada kohustus eelmaksetelt intresse arvestada ja need sisse nõuda. Siiski peaks olema võimalik lisada see kohustus delegeerimislepingusse, et eelmaksetelt kogunenud intresse saaks uuesti kasutusse võtta programmide jaoks, mille haldamine on delegeeritud, või et need intressid saaks sisse nõuda. |
| --- | --- |

(8)

Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitlevaid eeskirju tuleks lihtsustada, sest need tekitavad ülemäärast halduskoormust nii Euroopa Liidu vahendite saajatele kui ka komisjoni talitustele ja põhjustavad komisjoni talituste ning ettevõtjate ja partnerite vahel arusaamatusi. Selleks et eeskirju eelkõige toetusesaajate jaoks lihtsustada ja viia need kooskõlla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, tuleks kaotada kohustus eelmaksetelt intresse arvestada ja need sisse nõuda. Siiski peaks olema võimalik lisada see kohustus delegeerimislepingusse, et eelmaksetelt kogunenud intresse saaks uuesti kasutusse võtta programmide jaoks, mille haldamine on delegeeritud, või et need intressid saaks sisse nõuda.

| (8) | Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitlevaid eeskirju tuleks lihtsustada, sest need tekitavad ülemäärast halduskoormust nii Euroopa Liidu vahendite saajatele kui ka komisjoni talitustele ja põhjustavad komisjoni talituste ning ettevõtjate ja partnerite vahel arusaamatusi. Selleks et eeskirju eelkõige toetusesaajate jaoks lihtsustada ja viia need kooskõlla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, tuleks
  viivitamatult
  kaotada kohustus eelmaksetelt intresse arvestada ja need sisse nõuda. Siiski peaks olema võimalik lisada see kohustus delegeerimislepingusse, et eelmaksetelt kogunenud intresse saaks uuesti kasutusse võtta programmide jaoks, mille haldamine on delegeeritud, või et need intressid saaks sisse nõuda. |
| --- | --- |

(8)

Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitlevaid eeskirju tuleks lihtsustada, sest need tekitavad ülemäärast halduskoormust nii Euroopa Liidu vahendite saajatele kui ka komisjoni talitustele ja põhjustavad komisjoni talituste ning ettevõtjate ja partnerite vahel arusaamatusi. Selleks et eeskirju eelkõige toetusesaajate jaoks lihtsustada ja viia need kooskõlla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, tuleks
  viivitamatult
  kaotada kohustus eelmaksetelt intresse arvestada ja need sisse nõuda. Siiski peaks olema võimalik lisada see kohustus delegeerimislepingusse, et eelmaksetelt kogunenud intresse saaks uuesti kasutusse võtta programmide jaoks, mille haldamine on delegeeritud, või et need intressid saaks sisse nõuda.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| (11) | Aluslepinguga on ette nähtud, et
  mitmeaastane finantsraamistik
  tuleb kehtestada
  määruse vormis
  . Seepärast
  tuleb käesolevasse määrusesse inkorporeerida teatavad sätted
  2007.–2013
  .
  aasta mitmeaastasest finantsraamistikust.
  Eelarvedistsipliini tagamiseks tuleb eelkõige luua seos mitmeaastase finantsraamistiku ja iga-aastase eelarvemenetluse vahel. Lisada tuleb ka sätted selle kohta, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on ette nähtud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides. |
| --- | --- |

(11)

Aluslepinguga on ette nähtud, et
  mitmeaastane finantsraamistik
  tuleb kehtestada
  määruse vormis
  . Seepärast
  tuleb käesolevasse määrusesse inkorporeerida teatavad sätted
  2007.–2013
  .
  aasta mitmeaastasest finantsraamistikust.
  Eelarvedistsipliini tagamiseks tuleb eelkõige luua seos mitmeaastase finantsraamistiku ja iga-aastase eelarvemenetluse vahel. Lisada tuleb ka sätted selle kohta, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on ette nähtud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides.

| (11) | Kuna aluslepingu kohaselt kehtestatakse
  mitmeaastane finantsraamistik
  tulevikus
  määruse vormis
  ning institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
  tuleb
  vastavalt muuta, on loogiline
  käesolevasse määrusesse inkorporeerida teatavad sätted
  institutsioonidevahelisest kokkuleppest
  . Eelarvedistsipliini tagamiseks tuleb eelkõige luua seos mitmeaastase finantsraamistiku ja iga-aastase eelarvemenetluse vahel. Lisada tuleb ka sätted selle kohta, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on ette nähtud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides. |
| --- | --- |

(11)

Kuna aluslepingu kohaselt kehtestatakse
  mitmeaastane finantsraamistik
  tulevikus
  määruse vormis
  ning institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
  tuleb
  vastavalt muuta, on loogiline
  käesolevasse määrusesse inkorporeerida teatavad sätted
  institutsioonidevahelisest kokkuleppest
  . Eelarvedistsipliini tagamiseks tuleb eelkõige luua seos mitmeaastase finantsraamistiku ja iga-aastase eelarvemenetluse vahel. Lisada tuleb ka sätted selle kohta, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on ette nähtud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13a (uus)

| (13a) | Mitteriiklike kolmandate isikute liidu õiguspäraste eesmärkide kohasest tegevusest, näiteks sigarettide salakaubaveo ja võltsimise vastasest võitlusest (nt kokkulepe Philip Morrisega) saadud tulu tuleks käsitleda sihtotstarbelise tuluna, eriti juhul, kui see tuleneb alternatiivse vaidluste lahendamise protsessi raames sõlmitud lepingutest. |
| --- | --- |

(13a)

Mitteriiklike kolmandate isikute liidu õiguspäraste eesmärkide kohasest tegevusest, näiteks sigarettide salakaubaveo ja võltsimise vastasest võitlusest (nt kokkulepe Philip Morrisega) saadud tulu tuleks käsitleda sihtotstarbelise tuluna, eriti juhul, kui see tuleneb alternatiivse vaidluste lahendamise protsessi raames sõlmitud lepingutest.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| (16) | Proportsionaalsuse põhimõttega seoses tuleks sätestada aktsepteeritava
  vigade esinemise riski
  mõiste
  ,
  mida eelarvevahendite käsutaja kasutab riskianalüüsi tegemisel. Institutsioonidel peaks olema võimalik kalduda kõrvale üldisest 2 % olulisuse künnisest, mida kontrollikoda kasutab järelduste tegemiseks raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Lähtumine aktsepteeritava vigade esinemise riski ettenähtud tasemest võimaldab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil komisjoni riskijuhtimise kvaliteeti asjakohasemalt hinnata. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid seega määrama iga poliitikavaldkonna puhul kindlaks aktsepteeritava vigade esinemise riski taseme,
  võttes arvesse
  kontrollikulusid ja -tulusid
  . |
| --- | --- |

(16)

Proportsionaalsuse põhimõttega seoses tuleks sätestada aktsepteeritava
  vigade esinemise riski
  mõiste
  ,
  mida eelarvevahendite käsutaja kasutab riskianalüüsi tegemisel. Institutsioonidel peaks olema võimalik kalduda kõrvale üldisest 2 % olulisuse künnisest, mida kontrollikoda kasutab järelduste tegemiseks raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Lähtumine aktsepteeritava vigade esinemise riski ettenähtud tasemest võimaldab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil komisjoni riskijuhtimise kvaliteeti asjakohasemalt hinnata. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid seega määrama iga poliitikavaldkonna puhul kindlaks aktsepteeritava vigade esinemise riski taseme,
  võttes arvesse
  kontrollikulusid ja -tulusid
  .

| (16) | Vigade esinemise riski
  hindamiseks
  , võttes arvesse
  usaldusväärse finantsjuhtimise ja nõuetekohase kontrolli põhimõtet, ja asjakohaseks reageerimiseks tuleks kasutada juhtimisvahendit, mis näitab vigade esinemist
  . |
| --- | --- |

(16)

Vigade esinemise riski
  hindamiseks
  , võttes arvesse
  usaldusväärse finantsjuhtimise ja nõuetekohase kontrolli põhimõtet, ja asjakohaseks reageerimiseks tuleks kasutada juhtimisvahendit, mis näitab vigade esinemist
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16a (uus)

| (16a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 15 sätestatud läbipaistvuse põhimõte, mille kohaselt peavad institutsioonid tegema oma tööd võimalikult avalikult, näeb liidu eelarve täitmise valdkonnas ette, et kodanikel peab olema võimalik teada saada, kus ja mis eesmärgil liidu rahalisi vahendeid kasutatakse. Selline teave soodustab demokraatlikku arutelu, aitab kodanikel osaleda liidu otsustusprotsessis ning tugevdab institutsioonilist kontrolli ja järelevalvet liidu kulude üle. See eesmärk tuleks saavutada, avaldades soovitatavalt moodsaid kommunikatsioonivahendeid kasutades asjakohase teabe lõplike töövõtjate ja liidu vahenditest abisaajate kohta, võttes arvesse nende õiguspäraseid huve konfidentsiaalsuse ja turvalisusega seoses ning füüsiliste isikute puhul nende õigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Institutsioonid peaksid seetõttu kohaldama valikulist lähenemisviisi proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt. Avaldamisega seotud otsused peaksid põhinema asjakohastel kriteeriumidel, et anda sisulist teavet. |
| --- | --- |

(16a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 15 sätestatud läbipaistvuse põhimõte, mille kohaselt peavad institutsioonid tegema oma tööd võimalikult avalikult, näeb liidu eelarve täitmise valdkonnas ette, et kodanikel peab olema võimalik teada saada, kus ja mis eesmärgil liidu rahalisi vahendeid kasutatakse. Selline teave soodustab demokraatlikku arutelu, aitab kodanikel osaleda liidu otsustusprotsessis ning tugevdab institutsioonilist kontrolli ja järelevalvet liidu kulude üle. See eesmärk tuleks saavutada, avaldades soovitatavalt moodsaid kommunikatsioonivahendeid kasutades asjakohase teabe lõplike töövõtjate ja liidu vahenditest abisaajate kohta, võttes arvesse nende õiguspäraseid huve konfidentsiaalsuse ja turvalisusega seoses ning füüsiliste isikute puhul nende õigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Institutsioonid peaksid seetõttu kohaldama valikulist lähenemisviisi proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt. Avaldamisega seotud otsused peaksid põhinema asjakohastel kriteeriumidel, et anda sisulist teavet.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23a (uus)

| (23a) | Väga madala ja madala maksumusega toetuste suhtes võib kohaldada raamatupidamise ja lubade andmisega seotud lihtsustatud menetlusi, et luua toetusesaajast lähtuv lähenemisviis. |
| --- | --- |

(23a)

Väga madala ja madala maksumusega toetuste suhtes võib kohaldada raamatupidamise ja lubade andmisega seotud lihtsustatud menetlusi, et luua toetusesaajast lähtuv lähenemisviis.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23b (uus)

| (23b) | Loa võib anda ka toetuste andmiseks alusuuringute valdkonnas, mille puhul ei ole pärast teadustegevuse toimumist võimalik tulemusi ette näidata. |
| --- | --- |

(23b)

Loa võib anda ka toetuste andmiseks alusuuringute valdkonnas, mille puhul ei ole pärast teadustegevuse toimumist võimalik tulemusi ette näidata.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| (24) | Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt Euroopa Liidu asutustena institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks lisada täiendavaid alternatiive, kaasates asutused, mille eeskirjad on Euroopa Liidu institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad. Sellised alternatiivid peaksid toimima kaudse eelarve täitmise raames. Üheks alternatiiviks peaks olema asutus, mis on asutatud alusaktiga ja millel on oma finantseeskirjad, milles tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis on vajalikud Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Need põhimõtted tuleks vastu võtta delegeeritud määrusega ja peaksid tuginema põhimõtetele, mida peavad järgima kolmandest isikutest üksused, kellele on delegeeritud eelarve täitmise ülesanded.
  Teiseks alternatiiviks peaks olema avaliku ja erasektori partnerluste rakendamine liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutuste poolt. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt Euroopa Liidu asutustena institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks lisada täiendavaid alternatiive, kaasates asutused, mille eeskirjad on Euroopa Liidu institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad. Sellised alternatiivid peaksid toimima kaudse eelarve täitmise raames. Üheks alternatiiviks peaks olema asutus, mis on asutatud alusaktiga ja millel on oma finantseeskirjad, milles tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis on vajalikud Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Need põhimõtted tuleks vastu võtta delegeeritud määrusega ja peaksid tuginema põhimõtetele, mida peavad järgima kolmandest isikutest üksused, kellele on delegeeritud eelarve täitmise ülesanded.
  Teiseks alternatiiviks peaks olema avaliku ja erasektori partnerluste rakendamine liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutuste poolt.

| (24) | Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt Euroopa Liidu asutustena institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks lisada täiendavaid alternatiive, kaasates asutused, mille eeskirjad on Euroopa Liidu institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad. Sellised alternatiivid peaksid toimima kaudse eelarve täitmise raames. Üheks alternatiiviks peaks olema asutus, mis on asutatud alusaktiga ja millel on oma finantseeskirjad, milles tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis on vajalikud Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Need põhimõtted tuleks vastu võtta delegeeritud määrusega
  , mille suhtes tuleks konsulteerida kontrollikojaga,
  ja
  need
  peaksid tuginema põhimõtetele, mida peavad järgima kolmandest isikutest üksused, kellele on delegeeritud eelarve täitmise ülesanded. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt Euroopa Liidu asutustena institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks lisada täiendavaid alternatiive, kaasates asutused, mille eeskirjad on Euroopa Liidu institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad. Sellised alternatiivid peaksid toimima kaudse eelarve täitmise raames. Üheks alternatiiviks peaks olema asutus, mis on asutatud alusaktiga ja millel on oma finantseeskirjad, milles tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis on vajalikud Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Need põhimõtted tuleks vastu võtta delegeeritud määrusega
  , mille suhtes tuleks konsulteerida kontrollikojaga,
  ja
  need
  peaksid tuginema põhimõtetele, mida peavad järgima kolmandest isikutest üksused, kellele on delegeeritud eelarve täitmise ülesanded.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| (25) | Põhilised kontrolli- ja auditeerimiskohustused, mida liikmesriigid peavad täitma, kui eelarvet täidetakse kaudselt koostöös liikmesriikidega, ning mis on praegu ette nähtud üksnes valdkondlikes määrustes, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artikli
  317 kohaldamiseks kaasata käesolevasse määrusesse. Seetõttu on vaja lisada sätted, millega kehtestatakse sidus raamistik kõigile asjaomastele poliitikavaldkondadele
  ,
  liikmesriigi tasandil ühtne haldusstruktuur, nende struktuuride ühised juhtimis- ja kontrollikohustused, iga-aastane Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus koos selle suhtes antava sõltumatu auditiarvamusega ning liikmesriikide iga-aastane kinnitus, millega nad võtavad vastutuse neile delegeeritud Euroopa Liidu vahendite haldamise eest, ning komisjoni rakendatavad finantskontrolli ja heakskiitmise, maksete peatamise ja parandusmeetmete mehhanismid. Üksikasjalikud sätted peaksid jääma valdkondlikesse määrustesse. |
| --- | --- |

(25)

Põhilised kontrolli- ja auditeerimiskohustused, mida liikmesriigid peavad täitma, kui eelarvet täidetakse kaudselt koostöös liikmesriikidega, ning mis on praegu ette nähtud üksnes valdkondlikes määrustes, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artikli
  317 kohaldamiseks kaasata käesolevasse määrusesse. Seetõttu on vaja lisada sätted, millega kehtestatakse sidus raamistik kõigile asjaomastele poliitikavaldkondadele
  ,
  liikmesriigi tasandil ühtne haldusstruktuur, nende struktuuride ühised juhtimis- ja kontrollikohustused, iga-aastane Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus koos selle suhtes antava sõltumatu auditiarvamusega ning liikmesriikide iga-aastane kinnitus, millega nad võtavad vastutuse neile delegeeritud Euroopa Liidu vahendite haldamise eest, ning komisjoni rakendatavad finantskontrolli ja heakskiitmise, maksete peatamise ja parandusmeetmete mehhanismid. Üksikasjalikud sätted peaksid jääma valdkondlikesse määrustesse.

| (25) | Põhilised kontrolli- ja auditeerimiskohustused, mida liikmesriigid peavad täitma, kui eelarvet täidetakse kaudselt koostöös liikmesriikidega, ning mis on praegu ette nähtud üksnes valdkondlikes määrustes, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklite
  317
  ja 290
  kohaldamiseks kaasata käesolevasse määrusesse. Seetõttu on vaja lisada sätted, millega kehtestatakse sidus raamistik kõigile asjaomastele poliitikavaldkondadele
  ja
  liikmesriigi tasandil ühtne haldusstruktuur,
  millega ei looda täiendavaid kontrollistruktuure, vaid võimaldatakse liikmesriikidel akrediteerida asutusi, kellele on usaldatud liidu rahaliste vahendite rakendamine. Liikmesriikide pädevusse peaks kuuluma akrediteeriva asutuse ülesandeid täitva üksuse või organisatsiooni määramine, mis võib olla akrediteeritud asutusega samal haldustasandil või juba praegu vastutada muude asutuste järelevalve eest; see ei tohiks takistada liikmesriike valimast mis tahes muud struktuuri, kui see on kooskõlas käesoleva määruse sätetega. Lisaks peaksid käesolevas määruses sisalduma
  nende struktuuride ühised juhtimis- ja kontrollikohustused, iga-aastane Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus koos selle suhtes antava sõltumatu auditiarvamusega ning liikmesriikide iga-aastane kinnitus, millega nad võtavad vastutuse neile delegeeritud Euroopa Liidu vahendite haldamise eest, ning komisjoni rakendatavad finantskontrolli ja heakskiitmise, maksete peatamise ja parandusmeetmete mehhanismid
  , et luua ühtne õigusraamistik, millega parandatakse ka üldist õiguskindlust ning kontrolli- ja parandusmeetmete tõhusust, samuti liidu finantshuvide kaitset
  . Üksikasjalikud sätted peaksid jääma valdkondlikesse määrustesse. |
| --- | --- |

(25)

Põhilised kontrolli- ja auditeerimiskohustused, mida liikmesriigid peavad täitma, kui eelarvet täidetakse kaudselt koostöös liikmesriikidega, ning mis on praegu ette nähtud üksnes valdkondlikes määrustes, tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklite
  317
  ja 290
  kohaldamiseks kaasata käesolevasse määrusesse. Seetõttu on vaja lisada sätted, millega kehtestatakse sidus raamistik kõigile asjaomastele poliitikavaldkondadele
  ja
  liikmesriigi tasandil ühtne haldusstruktuur,
  millega ei looda täiendavaid kontrollistruktuure, vaid võimaldatakse liikmesriikidel akrediteerida asutusi, kellele on usaldatud liidu rahaliste vahendite rakendamine. Liikmesriikide pädevusse peaks kuuluma akrediteeriva asutuse ülesandeid täitva üksuse või organisatsiooni määramine, mis võib olla akrediteeritud asutusega samal haldustasandil või juba praegu vastutada muude asutuste järelevalve eest; see ei tohiks takistada liikmesriike valimast mis tahes muud struktuuri, kui see on kooskõlas käesoleva määruse sätetega. Lisaks peaksid käesolevas määruses sisalduma
  nende struktuuride ühised juhtimis- ja kontrollikohustused, iga-aastane Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus koos selle suhtes antava sõltumatu auditiarvamusega ning liikmesriikide iga-aastane kinnitus, millega nad võtavad vastutuse neile delegeeritud Euroopa Liidu vahendite haldamise eest, ning komisjoni rakendatavad finantskontrolli ja heakskiitmise, maksete peatamise ja parandusmeetmete mehhanismid
  , et luua ühtne õigusraamistik, millega parandatakse ka üldist õiguskindlust ning kontrolli- ja parandusmeetmete tõhusust, samuti liidu finantshuvide kaitset
  . Üksikasjalikud sätted peaksid jääma valdkondlikesse määrustesse.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33a (uus)

| (33a) | Kõik seadusandjale esitatud ettepanekute projektid peaksid võimaldama kasutajasõbralike infotehnoloogiate („e-halduse”) rakendamist ja eelarve haldamisel tuleks tagada töödeldavate andmete koostoimimisvõime, mis peaks suurendama tõhusust. Elektrooniliste andmete jaoks tuleks ette näha ühtsed andmeedastusstandardid. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleks võimaldada kahe aasta pikkust üleminekuperioodi alates käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(33a)

Kõik seadusandjale esitatud ettepanekute projektid peaksid võimaldama kasutajasõbralike infotehnoloogiate („e-halduse”) rakendamist ja eelarve haldamisel tuleks tagada töödeldavate andmete koostoimimisvõime, mis peaks suurendama tõhusust. Elektrooniliste andmete jaoks tuleks ette näha ühtsed andmeedastusstandardid. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleks võimaldada kahe aasta pikkust üleminekuperioodi alates käesoleva määruse jõustumisest.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38a (uus)

| (38a) | Ühekordseid makseid ja kindlamääralisi makseid tuleks kasutada vabatahtlikult ja üksnes vajaduse korral. Ühekordsete maksete ja kindlamääraliste maksete kohta kasutatavat terminoloogiat tuleks täpsustada. |
| --- | --- |

(38a)

Ühekordseid makseid ja kindlamääralisi makseid tuleks kasutada vabatahtlikult ja üksnes vajaduse korral. Ühekordsete maksete ja kindlamääraliste maksete kohta kasutatavat terminoloogiat tuleks täpsustada.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38b (uus)

| (38b) | Abikõlblike kulude mõistet tuleks täpsustada või mõistlikult defineerida, kuna see aitaks järgida kogumaksumuse põhimõtet, mis hõlmab otseseid ja kaudseid kulusid ning eel- ja järeluuringuid. |
| --- | --- |

(38b)

Abikõlblike kulude mõistet tuleks täpsustada või mõistlikult defineerida, kuna see aitaks järgida kogumaksumuse põhimõtet, mis hõlmab otseseid ja kaudseid kulusid ning eel- ja järeluuringuid.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43a (uus)

| (43a) | Selleks et anda auditeeritavatele piisavalt aega käsitleda kontrollikoja leide, millel võiks olla mõju lõplikule raamatupidamise aastaaruandele või aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja/või korrektsusele, tagab kontrollikoda selle, et kõik sellised leiud edastatakse aegsasti asjaomasele institutsioonile või asutusele. |
| --- | --- |

(43a)

Selleks et anda auditeeritavatele piisavalt aega käsitleda kontrollikoja leide, millel võiks olla mõju lõplikule raamatupidamise aastaaruandele või aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja/või korrektsusele, tagab kontrollikoda selle, et kõik sellised leiud edastatakse aegsasti asjaomasele institutsioonile või asutusele.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| (44) | Esialgset ja lõplikku raamatupidamise aastaaruannet käsitlevaid sätteid peaks ajakohastama eelkõige selleks, et näha ette, milline aruandlusteave tuleb esitada koos komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks saadetava raamatupidamise aastaaruandega. Osutama peaks ka esitiskirjale, mille eelarvest rahastatavad institutsioonid ja asutused lisavad oma kontrollikojale edastatavale lõplikule raamatupidamise aastaaruandele, ja samuti esitiskirjale, mis lisatakse edastatavale lõplikule Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele. Lisaks tuleks sätestada kontrollikojale lühem tähtaeg tähelepanekute tegemiseks teiste institutsioonide kui komisjoni ja eelarvest rahastatavate asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, et nad saaksid oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamisel kontrollikoja märkusi arvesse võtta. |
| --- | --- |

(44)

Esialgset ja lõplikku raamatupidamise aastaaruannet käsitlevaid sätteid peaks ajakohastama eelkõige selleks, et näha ette, milline aruandlusteave tuleb esitada koos komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks saadetava raamatupidamise aastaaruandega. Osutama peaks ka esitiskirjale, mille eelarvest rahastatavad institutsioonid ja asutused lisavad oma kontrollikojale edastatavale lõplikule raamatupidamise aastaaruandele, ja samuti esitiskirjale, mis lisatakse edastatavale lõplikule Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele. Lisaks tuleks sätestada kontrollikojale lühem tähtaeg tähelepanekute tegemiseks teiste institutsioonide kui komisjoni ja eelarvest rahastatavate asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, et nad saaksid oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamisel kontrollikoja märkusi arvesse võtta.

| (44) | Esialgset ja lõplikku raamatupidamise aastaaruannet käsitlevaid sätteid peaks ajakohastama eelkõige selleks, et näha ette, milline aruandlusteave tuleb esitada koos komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks saadetava raamatupidamise aastaaruandega. Osutama peaks ka esitiskirjale, mille eelarvest rahastatavad institutsioonid ja asutused lisavad oma kontrollikojale edastatavale lõplikule raamatupidamise aastaaruandele, ja samuti esitiskirjale, mis lisatakse edastatavale lõplikule Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele. Lisaks tuleks sätestada kontrollikojale lühem tähtaeg tähelepanekute tegemiseks teiste institutsioonide kui komisjoni ja eelarvest rahastatavate asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, et nad saaksid oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamisel kontrollikoja märkusi arvesse võtta.
  Selleks et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse võiks kontrollitavale aastale järgneval aastal lõpule viia, luuakse töörühm, mille ülesanne on teha ettepanekuid asjaomase menetluse kestuse lühendamiseks. |
| --- | --- |

(44)

Esialgset ja lõplikku raamatupidamise aastaaruannet käsitlevaid sätteid peaks ajakohastama eelkõige selleks, et näha ette, milline aruandlusteave tuleb esitada koos komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks saadetava raamatupidamise aastaaruandega. Osutama peaks ka esitiskirjale, mille eelarvest rahastatavad institutsioonid ja asutused lisavad oma kontrollikojale edastatavale lõplikule raamatupidamise aastaaruandele, ja samuti esitiskirjale, mis lisatakse edastatavale lõplikule Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele. Lisaks tuleks sätestada kontrollikojale lühem tähtaeg tähelepanekute tegemiseks teiste institutsioonide kui komisjoni ja eelarvest rahastatavate asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, et nad saaksid oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande koostamisel kontrollikoja märkusi arvesse võtta.
  Selleks et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse võiks kontrollitavale aastale järgneval aastal lõpule viia, luuakse töörühm, mille ülesanne on teha ettepanekuid asjaomase menetluse kestuse lühendamiseks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45

| (45) | Seoses teabega, mille komisjon peab esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, peaks komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 318 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rahanduse hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel. Seepärast tuleks kooskõlas olemasolevate aruandlust käsitlevate sätetega lisada käesolevasse määrusesse kõnealust aruannet käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(45)

Seoses teabega, mille komisjon peab esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, peaks komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 318 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rahanduse hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel. Seepärast tuleks kooskõlas olemasolevate aruandlust käsitlevate sätetega lisada käesolevasse määrusesse kõnealust aruannet käsitlevad sätted.

| (45) | Seoses teabega, mille komisjon peab esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, peaks komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 318 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rahanduse hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel. Seepärast tuleks kooskõlas olemasolevate aruandlust käsitlevate sätetega lisada käesolevasse määrusesse kõnealust aruannet käsitlevad sätted.
  Aruanne peaks sisaldama eelkõige teavet saavutuste kohta personalipoliitika soolise aspekti seisukohast. |
| --- | --- |

(45)

Seoses teabega, mille komisjon peab esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, peaks komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 318 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rahanduse hindamisaruande, mis põhineb saavutatud tulemustel. Seepärast tuleks kooskõlas olemasolevate aruandlust käsitlevate sätetega lisada käesolevasse määrusesse kõnealust aruannet käsitlevad sätted.
  Aruanne peaks sisaldama eelkõige teavet saavutuste kohta personalipoliitika soolise aspekti seisukohast.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| (48) | Välistegevuse rakendamist käsitlevaid erisätteid on vaja kohandada eelarve täitmise viiside puhul kavandatavate muudatustega. |
| --- | --- |

(48)

Välistegevuse rakendamist käsitlevaid erisätteid on vaja kohandada eelarve täitmise viiside puhul kavandatavate muudatustega.

| (48) | Välistegevuse rakendamist käsitlevaid erisätteid on vaja kohandada eelarve täitmise viiside puhul kavandatavate muudatustega
  ja teha eraldi ettepanek seoses olukordadega, kus Euroopa Liidul tuleb meetmeid võtta seoses humanitaarhädaolukordade, rahvusvahelistele kriiside või kolmandate riikidega, kus on toimumas üleminek demokratiseerimisele
  . |
| --- | --- |

(48)

Välistegevuse rakendamist käsitlevaid erisätteid on vaja kohandada eelarve täitmise viiside puhul kavandatavate muudatustega
  ja teha eraldi ettepanek seoses olukordadega, kus Euroopa Liidul tuleb meetmeid võtta seoses humanitaarhädaolukordade, rahvusvahelistele kriiside või kolmandate riikidega, kus on toimumas üleminek demokratiseerimisele
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54a (uus)

| (54a) | On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktidega seotud ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.




  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(54a)

On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktidega seotud ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 55

| (55) | Käesolev määrus tuleks läbi vaadata ainult vajaduse korral. Käesoleva määruse liiga sage läbivaatamine toob kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulusid seoses haldusstruktuuride ja -menetluste kohandamisega uutele eeskirjadele. Lisaks sellele võib vahepealne aeg olla liiga lühike, et teha põhjendatud järeldusi kehtivate eeskirjade kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(55)

Käesolev määrus tuleks läbi vaadata ainult vajaduse korral. Käesoleva määruse liiga sage läbivaatamine toob kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulusid seoses haldusstruktuuride ja -menetluste kohandamisega uutele eeskirjadele. Lisaks sellele võib vahepealne aeg olla liiga lühike, et teha põhjendatud järeldusi kehtivate eeskirjade kohaldamise kohta.

välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56a (uus)

| (56a) | Käesoleva määruse loetavust tuleks parandada, lisades selle registri, mis sisaldab ka iga artikli pealkirja, samuti finantsterminite seletused; |
| --- | --- |

(56a)

Käesoleva määruse loetavust tuleks parandada, lisades selle registri, mis sisaldab ka iga artikli pealkirja, samuti finantsterminite seletused;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Liidu
  aastaeelarve
  (edaspidi „eelarve”) koostamise ja täitmise ning raamatupidamise aastaaruande esitamise ja auditeerimise eeskirjad.

1.
     Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Liidu
  üldeelarve
  (edaspidi „eelarve”) koostamise ja täitmise ning raamatupidamise aastaaruande esitamise ja auditeerimise eeskirjad.

2.
     
  Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „institutsioon” – Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsman, Euroopa andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus; |
| --- | --- |

—

„institutsioon” – Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsman, Euroopa andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus;

| — | Euroopa Keskpanka ei käsitata liidu institutsioonina. |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpanka ei käsitata liidu institutsioonina.

Mõistet „liit” kasutatakse tähenduses „Euroopa Liit ja Euroopa Aatomienergiaühendus”.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2

Kõik mõnes muus seadusandlikus aktis sisalduvad sätted, mis käsitlevad eelarve täitmist tulude ja kuludena, peavad olema kooskõlas
  II jaotises sätestatud eelarvepõhimõtetega
  .

Kõik mõnes muus seadusandlikus aktis sisalduvad sätted, mis käsitlevad eelarve täitmist tulude ja kuludena, peavad olema kooskõlas
  käesoleva määruse ja käesoleva määruse üksikasjalike rakenduseeskirjadega vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusele
  .

Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa välisteenistuse (edaspidi „institutsioonid”) suhtes
  .

Igas seadusandjale esitatud ettepanekus või ettepaneku muudatuses näidatakse selgelt kõik sätted, mis sisaldavad erandeid käesolevast määrusest või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud määrustest, nimetades iga sellise ettepaneku seletuskirjas konkreetsed põhjused, mis õigustavad kõnealuseid erandeid
  .

Käesolevat määrust ei kohaldata Euroopa Keskpanga suhtes.

Käesolevat määrust kohaldatakse eelarves Euratomi Tarneagentuuri jaoks ettenähtud assigneeringutega seotud halduskulude kandmise suhtes.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2a (uus)

Artikkel 2a

Isikuandmete kaitse

Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) sätestatud nõuete kohaldamist.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

1.   
  Eelarve on dokument, milles prognoositakse ja kiidetakse igaks eelarveaastaks heaks
  kõik Euroopa Liidu
  ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
  vajalikuks peetavad tulud ja kulud.

1.   
  Eelarvesse ja selle lisadesse tuleb kanda
  kõik
  tulud ja kulud, sealhulgas iga eelarveaastat käsitlevad prognoosid ning kõik
  Euroopa Liidu vajalikuks peetavad tulud ja kulud
  , mis on heaks kiidetud
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

2.   Euroopa Liidu tulude ja kulude hulka kuuluvad:

2.   Euroopa Liidu tulude ja kulude hulka kuuluvad:

| a) | Euroopa
  Liidu tulud ja kulud
  , sealhulgas halduskulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevatest sätetest, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest
  ; |
| --- | --- |

a)

Euroopa
  Liidu tulud ja kulud
  , sealhulgas halduskulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevatest sätetest, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest
  ;

| a) | liidu tulud ja kulud; |
| --- | --- |

a)

liidu tulud ja kulud;

| b) | Euroopa
  Aatomienergiaühenduse kulud ja tulud
  . |
| --- | --- |

b)

Euroopa
  Aatomienergiaühenduse kulud ja tulud
  .

| b) | tulud ja kulud, mis tulenevad vastava
  Euroopa
  Arengufondi rakendamisest
  . |
| --- | --- |

b)

tulud ja kulud, mis tulenevad vastava
  Euroopa
  Arengufondi rakendamisest
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Euroopa Liidu lõikes 2 osutatud kulud hõlmavad järgmist:

| a) | halduskulud, sealhulgas kulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevatest sätetest, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest; ning |
| --- | --- |

a)

halduskulud, sealhulgas kulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevatest sätetest, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest; ning

| b) | nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest, sealhulgas asjaomased toetuskulud. |
| --- | --- |

b)

nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulud kantakse eelarvest, sealhulgas asjaomased toetuskulud.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2b (uus)

2b.
     
  Eelarvesse kirjendatakse liidu poolt Euroopa finantsstabiilsusvahendi ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi haldamisel sõlmitud laenutehingutega seotud garantiid ning välistegevuse tagatisfondi tehtavad maksed.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4

4.   Euroopa Liidule kuuluvatelt vahenditelt kogunenud intresse ei tasuta Euroopa Liidule, kui lepingust, mis on sõlmitud artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides ii–viii loetletud volitatud üksustega,
  või toetuse andmise otsusest või toetusesaajaga sõlmitud toetuslepingust
  ei tulene teisiti. Viimasena nimetatud juhtudel antakse intressid uuesti asjaomase programmi kasutusse või nõutakse sisse.

4.   Euroopa Liidule kuuluvatelt vahenditelt kogunenud intresse ei tasuta Euroopa Liidule, kui lepingust, mis on sõlmitud artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides ii–viii loetletud volitatud üksustega, ei tulene teisiti. Viimasena nimetatud juhtudel antakse intressid uuesti asjaomase programmi kasutusse
  ja tasaarveldatakse asjaomase saaja nõuetega
  või
  – juhul, kui see ei ole võimalik, praktiline või tõhus –
  nõutakse sisse.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5a (uus)

Artikkel 5a

Tähtaja möödumine

1.
     
  Päevades väljendatav tähtaeg lõpeb asjaomase perioodi viimase päeva lõppemisel.

2.
     
  Nädalates, kuudes või üle ühe kuu kestva perioodina – aasta, pool aastat, kvartal – väljendatav tähtaeg lõpeb viimase nädala või viimase kuu viimase päeva lõppemisel, mis vastab nimetusega või arvuliselt päevale, mil sündmus või ajahetk aset leiab.

3.
     
  Kui kuudes väljendatava tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus seda päeva, millal tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg kõnealuse kuu viimase päevaga.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5b (uus)

Artikkel 5b

Perioodi pikendamine

Kui tähtaega pikendatakse, arvutatakse uus tähtaeg eelmise tähtaja möödumisest alates.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5c (uus)

Artikkel 5c

Pühapäevad ja puhkepäevad; laupäevad

Kui tegevus tuleb teostada konkreetsel päeval või kindlaksmääratud tähtaja jooksul ja kui see konkreetne päev või tähtaja viimane päev on pühapäev, üldine ja ametlik riigipüha või laupäev, asendatakse see järgmise tööpäevaga.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt aa (uus)

| aa) | või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel summad, mis on eraldatud artikli 195 lõikes 3 osutatud kinnisvaraprojektidele, mida ei ole veel lõpule viidud, kui kulukohustustega sidumise menetluse ettevalmistusjärgud ei ole 31. detsembriks läbitud ja asjaomaseid summasid on vaja selleks, et töid kiirendada või võlga varem tagasi maksta. Seejärel tohib need summad kulukohustustega siduda järgneva eelarveaasta 31. detsembrini; ning |
| --- | --- |

aa)

või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel summad, mis on eraldatud artikli 195 lõikes 3 osutatud kinnisvaraprojektidele, mida ei ole veel lõpule viidud, kui kulukohustustega sidumise menetluse ettevalmistusjärgud ei ole 31. detsembriks läbitud ja asjaomaseid summasid on vaja selleks, et töid kiirendada või võlga varem tagasi maksta. Seejärel tohib need summad kulukohustustega siduda järgneva eelarveaasta 31. detsembrini; ning

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt ba (uus)

| ba) | omavahendite süsteemile vastavad summad. |
| --- | --- |

ba)

omavahendite süsteemile vastavad summad.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4

4.   Liigendamata assigneeringud, mis vastavad eelarveaasta lõpu seisuga nõuetekohaselt lepingute alusel võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgnevasse eelarveaastasse.

4.   Liigendamata assigneeringud, mis vastavad eelarveaasta lõpu seisuga nõuetekohaselt lepingute alusel võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgnevasse eelarveaastasse.
  Sama reeglit kohaldatakse ka vabastatud ja kasutamata assigneeringutele (kulukohustused ja maksed), mida lõiked 2 ja 3 ei hõlma, samuti mitmeaastase finantsraamistiku üldise ülemmäära all olevale kasutamata varule, mis moodustab mitmeaastase finantsraamistiku üldise varu ja mis määratakse järgmisel eelarveaastal eri rubriikidesse nende vajaduste kohaselt.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 6

6.   Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei või reservi arvatud assigneeringuid ja personalikuludeks mõeldud assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda.

6.   Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei või reservi arvatud assigneeringuid ja personalikuludeks mõeldud assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda.
  Käesoleva artikli tähenduses hõlmavad personalikulud nende institutsioonide liikmete ja töötajate töötasusid ja lisatasusid, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9a (uus)

Artikkel 9a

Aastal N kasutamata kulukohustuste ja maksete assigneeringud ning vabastatud assigneeringud võib eelarvepädevate institutsioonide otsusega kanda iga-aastase eelarvemenetluse raames üle aasta N+1 eelarvesse või mõnda tulevasse eelarvesse.

Komisjon esitab enne 1. oktoobrit aastal N eelarvepädevatele institutsioonidele prognoosi kasutamata ja vabastatud assigneeringute kohta aastal N, nii kulukohustuste kui ka maksete osas.

Kumbki eelarvepädev institutsioon määrab kokkuvõttes kindlaks selle, kuidas kasutamata assigneeringuid tuleb aasta N+1 või järgnevate aastate eelarves eraldada.

Eelarvepädevad institutsioonid langetavad otsuse ühiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud menetluse kohaselt.

Kasutamata ja vabastatud assigneeringud kantakse ühte eelarvetest ja ületatakse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära.

Kasutamata ja vabastatud assigneeringud võib eraldada kas konkreetsele programmile või kanda määratlemata otstarbega assigneeringute peatükki. Sellisel juhul nõutakse liikmesriikidelt rahalisi vahendeid alles pärast eelarvepädevate institutsioonide otsust konkreetse sihtrubriigi kohta.

Kui pärast aastaeelarve vastuvõtmist jääb finantsraamistiku rubriikide ülemmäärade alla varu, võivad eelarvepädevad institutsioonid otsustada enne eelarveaasta lõppu kanda kasutamata varu üle mitmeaastase finantsraamistiku mistahes järgneva aasta ülemmäära alla. Mitmeaastase finantsraamistiku kogusummat ei muudeta.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

3.   Kui Euroopa Liidu tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda nõuavad, võib nõukogu komisjoni ettepanekule tuginedes anda kvalifitseeritud häälteenamusega loa kasutada nii kulukohustuste kui ka maksete puhul
  kahte või enamat
  ajutist kaheteistkümnendikku lisaks nendele, mis muutuvad automaatselt kättesaadavaks lõigete 1 ja 2 alusel. Nõukogu edastab loa andmise otsuse viivitamata Euroopa Parlamendile.

3.   Kui Euroopa Liidu tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda nõuavad, võib nõukogu komisjoni ettepanekule tuginedes anda kvalifitseeritud häälteenamusega loa kasutada nii kulukohustuste kui ka maksete puhul
  ühte
  ajutist kaheteistkümnendikku
  ületavaid kuid kokku mitte rohkem kui kahe ajutise kaheteistkümnendiku suuruseid kulusid
  lisaks nendele, mis muutuvad automaatselt kättesaadavaks lõigete 1 ja 2 alusel. Nõukogu edastab loa andmise otsuse viivitamata Euroopa Parlamendile.

Otsus jõustub kolmkümmend päeva pärast selle vastuvõtmist, kui Euroopa Parlament ei ole selle aja jooksul oma liikmete häälteenamusega otsustanud asjaomast kulu vähendada.

Otsus jõustub kolmkümmend päeva pärast selle vastuvõtmist, kui Euroopa Parlament ei ole selle aja jooksul oma liikmete häälteenamusega otsustanud asjaomast kulu vähendada.

Kui aga Euroopa Parlament otsustab seda kulu vähendada,
  vaatab nõukogu loa andmise otsuse läbi, arvestades Euroopa Parlamendis heakskiidetud summa suurust
  .

Kui aga Euroopa Parlament otsustab seda kulu vähendada,
  kohaldatakse vähendatud summat
  .

Täiendavad kaheteistkümnendikud kiidetakse heaks tervikuna ja need ei ole jagatavad
  .

Kui teatava peatüki puhul ei piisa kahest esimese lõigu kohaselt kinnitatud ajutisest kaheteistkümnendikust asjaomase peatükiga hõlmatud valdkonnas liidu tegevuse järjepidevuse katkemise vältimiseks vajalike kulude katmiseks, võib erandkorras anda loa ületada eelnenud eelarveaastal vastavasse eelarvepeatükki kantud assigneeringute summat
  .
  Eelarvepädevad institutsioonid toimivad käesolevas lõikes sätestatud korras. Siiski ei või ühelgi juhul ületada eelnenud eelarveaastal kasutada olnud assigneeringute kogusummat.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

Eelarveaasta saldo

Eelarveaasta saldo ülekandmine

1.   Iga eelarveaasta saldo kantakse järgneva eelarveaasta eelarvesse tuluna või maksete assigneeringutena
  olenevalt sellest, kas
  tegu on
  eelarve ülejäägi või
  puudujäägiga.

1.   Iga eelarveaasta saldo kantakse
  pärast artiklite 9 ja 10 kohaseid ülekandmisi
  järgneva eelarveaasta eelarvesse
  täiendava
  tuluna
  , kui tegu on eelarve ülejäägiga,
  või maksete assigneeringutena
  , kui
  tegu on puudujäägiga
  , järgides rangelt omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse artiklit 7, võtmata arvesse liidu eelarvesse tehtavate liikmesriikide osamaksete poolautomaatset kohandamist
  .

2.   Selliste tulude ja maksete assigneeringute eelarvestused kantakse eelarvemenetluse käigus ja artikli 35 kohaselt esitatava kirjaliku muutmisettepaneku abil.
  Need koostatakse kooskõlas nõukogu määrusega, millega rakendatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.

2.   Selliste tulude ja maksete assigneeringute eelarvestused kantakse eelarvemenetluse käigus ja artikli 35 kohaselt esitatava kirjaliku muutmisettepaneku abil.

3.   Pärast raamatupidamise aastaaruande esitamist kantakse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused järgmise eelarveaasta eelarvesse paranduseelarve abil, mis käsitleb
  üksnes
  neid lahknevusi.
  Sel juhul
  peab
  komisjon
  esitama paranduseelarve projekti
  15 päeva
  jooksul esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamisest arvates.

3.   Pärast raamatupidamise aastaaruande esitamist kantakse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused järgmise eelarveaasta eelarvesse paranduseelarve abil, mis käsitleb neid lahknevusi
  ning ülejäägi korral vastavaid lisaassigneeringuid
  .
  Komisjon
  peab esitama paranduseelarve projekti
  45 päeva
  jooksul esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamisest arvates.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15a (uus)

Artikkel 15a

Maksete ja kulukohustuste reserv

Kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku alla kuuluvate eelnevate eelarveaastate ülejääk ja kasutamata kulukohustused ning vabastatud assigneeringud kantakse maksete ja kulukohustuste reservi.

Asjaomast reservi kasutatakse eeskätt igasuguste täiendavate ja/või ettenägematute vajaduste täitmiseks ning võimalike negatiivsete reservide kompenseerimiseks artiklis 44 sätestatud menetluse kohaselt.

Komisjoni ettepaneku põhjal langetavad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt kõnealuse reservi kasutuselevõttu käsitleva otsuse.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16

Mitmeaastane finantsraamistik ja eelarve koostatakse ja neid täidetakse ning raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes.

Mitmeaastane finantsraamistik ja eelarve koostatakse ja neid täidetakse ning raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes.

Artiklis 65 osutatud rahavoogude juhtimiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse haldusjuhtimise vajaduste täitmiseks vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringus, nagu on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.

Artiklis 65 osutatud rahavoogude juhtimiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse haldusjuhtimise vajaduste täitmiseks vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringus, nagu on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.

Selliste valuutatehingute tulemused esitatakse iga institutsiooni raamatupidamise aastaaruande eraldi rubriigis; seda sätet kohaldatakse mutatis mutandis artiklis 196b osutatud asutuste suhtes.

Komisjon tagab asjakohaste vahenditega selle, et liidu töötajate töötasu ja hüvitistega seotud vahetuskursi erinevusi tasandatakse vähemalt kord kuus, et tagada eurodes tehtavate tehingute ja nende palkade, mis tuleb tingimata maksta muudes vääringutes, kohtlemine võrdsetel alustel. Komisjoni arvutuste aluseks on InforEURuro vahetuskurss.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt ea (uus)

| ea) | konkurentsi valdkonnas määratud trahvid, muud saadaolevad trahvid ja summad, mis tulenevad kohtuvälistest lahenditest, kokkulepetest või muudest samalaadsetest lepingutest, mis on sõlmitud mis tahes mitteriiklike kolmandate isikutega, või nende isikute poolt tehtud maksetest; |
| --- | --- |

ea)

konkurentsi valdkonnas määratud trahvid, muud saadaolevad trahvid ja summad, mis tulenevad kohtuvälistest lahenditest, kokkulepetest või muudest samalaadsetest lepingutest, mis on sõlmitud mis tahes mitteriiklike kolmandate isikutega, või nende isikute poolt tehtud maksetest;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 2 (uus)

Punktis b sätestatud juhul võib kulukohustuste assigneeringud teha siiski kättesaadavaks pärast seda, kui liikmesriik on kirjutanud alla eurodes väljendatud rahalist osalust käsitlevale lepingule. Seda ei kohaldata artikli 173 lõikes 2 ja artikli 175 lõikes 2 sätestatud juhtudel.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3

3.   Sihtotstarbeliste sisetulude hulka kuuluvad:

3.   Sihtotstarbeliste sisetulude hulka kuuluvad:

| a) | tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest; |
| --- | --- |

a)

tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest;

| a) | tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest; |
| --- | --- |

a)

tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest;

| b) | tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud; |
| --- | --- |

b)

tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;

| b) | tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud; |
| --- | --- |

b)

tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;

| c) | tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest; |
| --- | --- |

c)

tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest;

| c) | tulu
  artikli 77 kohasest
  ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest; |
| --- | --- |

c)

tulu
  artikli 77 kohasest
  ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest;

| ca) | tulu artikli 5 kohastest eelmaksete intressidest; |
| --- | --- |

ca)

tulu artikli 5 kohastest eelmaksete intressidest;

| d) | tulu teistele talitustele, institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud ehitustööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste tagasimaksed päevaraha eest, mis on makstud nende nimel; |
| --- | --- |

d)

tulu teistele talitustele, institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud ehitustööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste tagasimaksed päevaraha eest, mis on makstud nende nimel;

| d) | tulu teistele talitustele, institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud ehitustööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste tagasimaksed päevaraha eest, mis on makstud nende nimel; |
| --- | --- |

d)

tulu teistele talitustele, institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud ehitustööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste tagasimaksed päevaraha eest, mis on makstud nende nimel;

| e) | laekunud kindlustusmaksed; |
| --- | --- |

e)

laekunud kindlustusmaksed;

| e) | laekunud kindlustusmaksed; |
| --- | --- |

e)

laekunud kindlustusmaksed;

| f) | müügi-, rendi- ja muude kinnisvaraga seotud õigusi käsitlevate lepingute alusel saadud tulu; |
| --- | --- |

f)

müügi-, rendi- ja muude kinnisvaraga seotud õigusi käsitlevate lepingute alusel saadud tulu;

| f) | müügi-, rendi-
  , hüvitamis-
  ja muude kinnisvaraga seotud õigusi käsitlevate lepingute alusel saadud tulu; |
| --- | --- |

f)

müügi-, rendi-
  , hüvitamis-
  ja muude kinnisvaraga seotud õigusi käsitlevate lepingute alusel saadud tulu;

| g) | väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu. |
| --- | --- |

g)

väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu.

| g) | väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu. |
| --- | --- |

g)

väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Kõik komisjonile tehtavad üksikannetused, mis on suuremad kui 999 eurot, või ühe annetaja tehtud annetused, mille kogusumma ühe aasta jooksul ületab nimetatud summat, on jälgitavad selleks otstarbeks loodud veebisaidi kaudu.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1

1.   
  Artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses võidakse täpsustada juhtumid, mil teatavad tulud võib maha arvata maksetaotlustest, mis seejärel kinnitatakse maksmiseks netosumma alusel.

1.   
  Maksetaotlustest, mis seejärel kinnitatakse maksmiseks netosummas, võib maha arvata:

| a) | hankelepingu pooltele või toetusesaajatele määratud rahalised karistused; |
| --- | --- |

a)

hankelepingu pooltele või toetusesaajatele määratud rahalised karistused;

| b) | konkreetsetes arvetes ja kuluaruannetes sisalduvad allahindlused, tagasimaksed ja hinnavähendid; |
| --- | --- |

b)

konkreetsetes arvetes ja kuluaruannetes sisalduvad allahindlused, tagasimaksed ja hinnavähendid;

| c) | eelmaksetelt saadud intressid; |
| --- | --- |

c)

eelmaksetelt saadud intressid;

| d) | alusetult makstud summade korrigeerimine. |
| --- | --- |

d)

alusetult makstud summade korrigeerimine.

Lõike 1 punktis d nimetatud korrigeerimisi võib teha otsese mahaarvamisena samale maksesaajale tehtavatest sama liiki uuest maksest, mis tehakse sellel eelarveaastal ning sellest peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse tehti ja mille alusel tuleb teha vahe- või lõppmakse.

Lõike 1 punktides c ja d osutatu suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirju.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1

1.   Assigneeringud kantakse eelarvesse sihtotstarbelistena jaotiste ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.

1.   Assigneeringud kantakse eelarvesse sihtotstarbelistena jaotiste ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.
  Tegevusassigneeringud ja investeeringud esitatakse eraldi.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

2.   Komisjon võib artiklis 23 ettenähtud viisil oma eelarvejao piires
  iseseisvalt
  assigneeringuid ümber paigutada või
  taotleda
  artiklis 24 ettenähtud juhtudel assigneeringute ümberpaigutamiseks eelarvepädevate institutsioonide heakskiitu.

2.   Komisjon võib artiklis 23 ettenähtud viisil oma eelarvejao piires assigneeringuid ümber paigutada
  ; teise võimalusena taotleb komisjon
  või
  taotlevad teised institutsioonid
  artiklis 24 ettenähtud juhtudel assigneeringute ümberpaigutamiseks eelarvepädevate institutsioonide heakskiitu.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 3

3.
     
  Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „pro memoria”.

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 4

4.
     
  Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui sellist tulu kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 3

3.   Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib eelarvepädevatele institutsioonidele teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on
  10 %
  eelarveaasta assigneeringutest eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.

3.   Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib eelarvepädevatele institutsioonidele teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on
  15 %
  eelarveaasta assigneeringutest eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.

Muudatusettepanekud 54, 262, 267 ja 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23

1.   Komisjon võib oma eelarvejao piires
  iseseisvalt
  :

1.   Komisjon võib oma eelarvejao piires:

| a) | kulukohustuste assigneeringuid ümber paigutada iga peatüki piires; |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste assigneeringuid ümber paigutada iga peatüki piires;

| a) | kulukohustuste assigneeringuid ümber paigutada iga peatüki piires; |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste assigneeringuid ümber paigutada iga peatüki piires;

| b) | maksete assigneeringuid ümber paigutada iga jaotise piires; |
| --- | --- |

b)

maksete assigneeringuid ümber paigutada iga jaotise piires;

| b) | maksete assigneeringuid ümber paigutada iga jaotise piires
  , teavitades sellest eelnevalt Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning eeldusel, et kumbki neist ei esita ümberpaigutamise suhtes kolme nädala jooksul vastuväiteid
  ; |
| --- | --- |

b)

maksete assigneeringuid ümber paigutada iga jaotise piires
  , teavitades sellest eelnevalt Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning eeldusel, et kumbki neist ei esita ümberpaigutamise suhtes kolme nädala jooksul vastuväiteid
  ;

| c) | mitme jaotise vahel jagunevate
  personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise; |
| --- | --- |

c)

mitme jaotise vahel jagunevate
  personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise;

| c) | personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise
  kuni 15 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse, ning kuni 30 % ulatuses selle aasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millele ümberpaigutus tehakse
  ; |
| --- | --- |

c)

personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise
  kuni 15 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse, ning kuni 30 % ulatuses selle aasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millele ümberpaigutus tehakse
  ;

| d) | tegevuskulude puhul paigutada sama jaotise piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kokku kuni
  10 %
  ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse
  . |
| --- | --- |

d)

tegevuskulude puhul paigutada sama jaotise piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kokku kuni
  10 %
  ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse
  .

| d) | tegevuskulude puhul paigutada sama jaotise piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kokku kuni
  15 %
  ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse
  ; |
| --- | --- |

d)

tegevuskulude puhul paigutada sama jaotise piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kokku kuni
  15 %
  ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse
  ;

Kolm nädalat enne esimese lõigu punktis b osutatud ümberpaigutuste tegemist teatab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest niimoodi toimida. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse kolmenädalase perioodi jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.

2.   
  Tingimusel et ta teavitab sellest viivitamata eelarvepädevaid institutsioone,
  võib
  komisjon otsustada teha
  oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise
  järgmisi ümberpaigutusi:

2.   
  Komisjon
  võib oma eelarvejao piires
  otsustada paigutada ümber
  ühest jaotisest teise

| a) | paigutada ümber
  assigneeringuid artiklis 43 nimetatud „kindlaksmääramata otstarbega assigneeringute” jaotisest, kui assigneeringute reservist vabastamise ainsaks tingimuseks on alusakti vastuvõtmine Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras; |
| --- | --- |

a)

paigutada ümber
  assigneeringuid artiklis 43 nimetatud „kindlaksmääramata otstarbega assigneeringute” jaotisest, kui assigneeringute reservist vabastamise ainsaks tingimuseks on alusakti vastuvõtmine Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras;

assigneeringuid artiklis 43 nimetatud „kindlaksmääramata otstarbega assigneeringute” jaotisest, kui assigneeringute reservist vabastamise ainsaks tingimuseks on alusakti vastuvõtmine Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse korras;
  tingimusel et ta teavitab viivitamata oma kavatsusest niimoodi toimida eelarvepädevaid institutsioone.

| b) | rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevate nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtude korral, mis tekivad eelarveaastal pärast 1. detsembrit, võib komisjon paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigile vastavates eelarvejaotistes veel kättesaadavad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud ümber eelarvejaotistesse, mis käsitlevad kriisi- ja humanitaarabi meetmeid. |
| --- | --- |

b)

rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevate nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtude korral, mis tekivad eelarveaastal pärast 1. detsembrit, võib komisjon paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigile vastavates eelarvejaotistes veel kättesaadavad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud ümber eelarvejaotistesse, mis käsitlevad kriisi- ja humanitaarabi meetmeid.

2a.
     Rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevate nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtude korral, mis tekivad eelarveaastal pärast 1. detsembrit, võib komisjon paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigile vastavates eelarvejaotistes veel kättesaadavad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud ümber eelarvejaotistesse, mis käsitlevad kriisi- ja humanitaarabi meetmeid.

Komisjon teavitab viivitamata mõlemat eelarvepädevat institutsiooni pärast assigneeringute sellist ümberpaigutamist või nende kasutamist järgneval aastal.

2b.
     
  Komisjon võib esitada ümberpaigutamist põhjendava teabe komisjoni talituste töödokumendina.

2c.
     
  Komisjon võib oma eelarvejao piires teha eelarvepädevatele institutsioonidele ettepanekuid muude kui lõikes 1 osutatud ümberpaigutuste tegemiseks.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – pealkiri

Komisjoni
  ümberpaigutusettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele

Institutsioonide
  ümberpaigutusettepanekud eelarvepädevatele institutsioonidele

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

1.   
  Komisjon esitab ümberpaigutusi käsitleva ettepaneku
  korraga
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  .

1.   
  Institutsioonid esitavad oma ettepanekud
  korraga
  mõlemale eelarvepädevale institutsioonile
  .

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2

2.   Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta
  lõigetes 3–6
  sätestatu kohaselt, kui teise osa I jaotises ei ole sätestatud teisiti.

2.   Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta
  lõigetes 3, 4 ja 6
  sätestatu kohaselt, kui teise osa I jaotises ei ole sätestatud teisiti.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 3

3.   Otsuse
  komisjoni
  ettepaneku kohta teevad Euroopa Parlament ja kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu kuue nädala jooksul alates iga neile esitatud ümberpaigutusettepaneku kättesaamisest, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel.

3.   Otsuse
  institutsiooni
  ettepaneku kohta teevad Euroopa Parlament ja kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu kuue nädala jooksul alates iga neile esitatud ümberpaigutusettepaneku kättesaamisest, välja arvatud
  nõuetekohaselt põhjendatud
  kiireloomulistel juhtudel.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 4

4.   Ümberpaigutusettepanek kiidetakse heaks, kui kuue nädala jooksul
  leiab aset ükskõik milline järgnevatest sündmustest:

4.   Ümberpaigutusettepanek kiidetakse heaks, kui kuue nädala jooksul

| a) | Euroopa Parlament ja nõukogu
  kiidavad selle heaks; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlament ja nõukogu
  kiidavad selle heaks;

| — | kiidavad selle heaks
  mõlemad eelarvepädevad institutsioonid
  ; |
| --- | --- |

—

kiidavad selle heaks
  mõlemad eelarvepädevad institutsioonid
  ;

| b) | kas Euroopa Parlament või nõukogu
  kiidab selle heaks ja teine institutsioon ei tee selle kohta otsust; |
| --- | --- |

b)

kas Euroopa Parlament või nõukogu
  kiidab selle heaks ja teine institutsioon ei tee selle kohta otsust;

| — | kiidab
  üks eelarvepädev institutsioon
  selle heaks ja teine institutsioon ei tee selle kohta otsust; |
| --- | --- |

—

kiidab
  üks eelarvepädev institutsioon
  selle heaks ja teine institutsioon ei tee selle kohta otsust;

| c) | Euroopa Parlament ega nõukogu
  ei tee selle kohta otsust või ei tee
  komisjoni sellekohasele ettepanekule
  vastupidist otsust. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlament ega nõukogu
  ei tee selle kohta otsust või ei tee
  komisjoni sellekohasele ettepanekule
  vastupidist otsust.

| — | ei tee
  kumbki eelarvepädev institutsioon
  selle kohta otsust või ei tee
  ümberpaigutusettepanekule
  vastupidist otsust. |
| --- | --- |

—

ei tee
  kumbki eelarvepädev institutsioon
  selle kohta otsust või ei tee
  ümberpaigutusettepanekule
  vastupidist otsust.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 5

5.
     
  Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei nõua teisiti, lühendatakse lõikes 4 nimetatud kuuenädalane tähtaeg kolme nädalani ükskõik millisel järgmistest juhtudest:

| a) | ümber paigutatakse vähem kui 10 % selle eelarverea assigneeringutest, millelt ümberpaigutus tehakse, ning ümberpaigutuse summa ei ületa 5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

a)

ümber paigutatakse vähem kui 10 % selle eelarverea assigneeringutest, millelt ümberpaigutus tehakse, ning ümberpaigutuse summa ei ületa 5 miljonit eurot;

| b) | ümber paigutatakse üksnes maksete assigneeringuid ja ümberpaigutuse kogusumma ei ületa 100 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

ümber paigutatakse üksnes maksete assigneeringuid ja ümberpaigutuse kogusumma ei ületa 100 miljonit eurot.

välja jäetud

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 6

6.   Kui
  kas Euroopa Parlament või nõukogu
  muudab ümberpaigutusettepanekut, kuid teine institutsioon kiidab selle heaks või ei tee selle kohta otsust, või kui
  nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu
  muudavad ettepanekut, käsitatakse heaks kiidetuna väiksemat nendest summadest, mille Euroopa Parlament või nõukogu on heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui
  komisjon
  võtab ettepaneku tagasi.

6.   Kui
  üks kahest eelarvepädevast institutsioonist
  muudab ümberpaigutusettepanekut, kuid teine institutsioon kiidab selle heaks või ei tee selle kohta otsust, või kui
  mõlemad eelarvepädevad institutsioonid
  muudavad ettepanekut, käsitatakse heaks kiidetuna väiksemat nendest summadest, mille Euroopa Parlament või nõukogu on heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui
  institutsioon
  võtab ettepaneku tagasi.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24a (uus)

Artikkel 24a

Erisätted ümberpaigutamiste kohta

1.
     
  Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „pro memoria”.

2.
     
  Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui sellist tulu kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 2

2.   Ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist, otsustavad komisjoni ettepaneku põhjal eelarvepädevad institutsioonid
  ; kui ümberpaigutus ei ületa 10 % eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse, otsustab selle üle komisjon
  .

2.   Ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist, otsustavad komisjoni ettepaneku põhjal eelarvepädevad institutsioonid.
  Iga toimingu kohta tuleb esitada eraldi ettepanek.

Kohaldatakse artikli 24 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korda. Kui ei
  Euroopa Parlament ega nõukogu ei
  ole komisjoni ettepanekuga nõus ja selle reservi kasutamise suhtes ei jõuta ühisele seisukohale, ei tee
  Euroopa Parlament ja nõukogu
  komisjoni esitatud ümberpaigutamist käsitleva ettepaneku kohta otsust.

Kohaldatakse artikli 24 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korda. Kui
  mõlemad eelarvepädevad institutsioonid
  ei ole komisjoni ettepanekuga nõus ja selle reservi kasutamise suhtes ei jõuta ühisele seisukohale, ei tee
  kumbki eelarvepädev institutsioon
  komisjoni esitatud ümberpaigutamist käsitleva ettepaneku kohta otsust.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3

3.   Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse iga tegevuse jaoks ettenähtud tulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad eelarvepädevatele institutsioonidele vastava teabe. Selline teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt eelarveprojektile lisatavates dokumentides.

3.   Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse iga tegevuse jaoks ettenähtud tulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad eelarvepädevatele institutsioonidele vastava teabe. Selline
  artikli 34 lõike 2a punktis d osutatud
  teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt eelarveprojektile lisatavates dokumentides.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1a (uus)

1a.
     
  Eelarvemenetluse käigus esitab komisjon vajaliku teabe rahavajaduse muutumise võrdlemiseks finantsselgitustes sisalduvate esialgsete hinnangutega. See teave käsitleb muu hulgas tehtud edusamme ja seda, kui kaugele on seadusandja jõudnud esitatud ettepanekute menetlemisel. Vajaduse korral muudetakse rahavajadust sõltuvalt alusakti käsitleva arutelu edenemisest.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 2

2.   Pettuse ja rikkumiste ohu vähendamiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses teave loodud sisekontrollisüsteemi, asjaomase riskianalüüsi ning olemasolevate ja kavandatavate pettuse ärahoidmise ja kaitsemeetmete kohta.

2.   Pettuse ja rikkumiste ohu vähendamiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses teave loodud sisekontrollisüsteemi, asjaomase
  süsteemiga kaasneva kontrolli kulude ja sellest saadava kasu hinnangu, asjaomase
  riskianalüüsi ning olemasolevate ja kavandatavate pettuse ärahoidmise ja kaitsemeetmete kohta.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2 – punkt aa (uus)

| aa) | täpsed, ühtsed ja läbipaistvad kontrollieeskirjad seoses asjaosaliste õigustega; |
| --- | --- |

aa)

täpsed, ühtsed ja läbipaistvad kontrollieeskirjad seoses asjaosaliste õigustega;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2 – punkt d

| d) | pettuse ja rikkumiste ennetamine, tuvastamine
  ja kõrvaldamine
  ; |
| --- | --- |

d)

pettuse ja rikkumiste ennetamine, tuvastamine
  ja kõrvaldamine
  ;

| d) | pettuste ja rikkumiste ennetamine, tuvastamine
  ning järelevalve nende kõrvaldamise üle, olenemata 3. peatükis määratletud finantsjuhtimises osalejate vastutusest
  ; |
| --- | --- |

d)

pettuste ja rikkumiste ennetamine, tuvastamine
  ning järelevalve nende kõrvaldamise üle, olenemata 3. peatükis määratletud finantsjuhtimises osalejate vastutusest
  ;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Tulemuslik sisekontroll põhineb parimatel rahvusvahelistel tavadel ja hõlmab eelkõige järgmist:

| a) | ülesannete lahusus; |
| --- | --- |

a)

ülesannete lahusus;

| b) | asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia, sealhulgas kontroll abisaaja tasandil; |
| --- | --- |

b)

asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia, sealhulgas kontroll abisaaja tasandil;

| c) | huvide konfliktide vältimine; |
| --- | --- |

c)

huvide konfliktide vältimine;

| d) | piisavad kontrolljäljed ja andmete terviklikkus andmesüsteemides; |
| --- | --- |

d)

piisavad kontrolljäljed ja andmete terviklikkus andmesüsteemides;

| e) | tuvastatud sisekontrolli nõrkade külgede järelkontrolli ja tulemuste jälgimise menetlused ja erandid; |
| --- | --- |

e)

tuvastatud sisekontrolli nõrkade külgede järelkontrolli ja tulemuste jälgimise menetlused ja erandid;

| f) | sisekontrollisüsteemi korraliku toimimise regulaarne hindamine. |
| --- | --- |

f)

sisekontrollisüsteemi korraliku toimimise regulaarne hindamine.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2b (uus)

2b.
     
  Tõhus sisekontroll põhineb järgneval:

| a) | kõigi kontrolliahelasse kuuluvate asjaomaste isikute vahel koordineeritud asjakohase riskijuhtimise ja kontrolli strateegia rakendamine; |
| --- | --- |

a)

kõigi kontrolliahelasse kuuluvate asjaomaste isikute vahel koordineeritud asjakohase riskijuhtimise ja kontrolli strateegia rakendamine;

| b) | kontrolli tulemuste kättesaadavus kõigi kontrolliahelasse kuuluvate asjaomaste isikute jaoks; |
| --- | --- |

b)

kontrolli tulemuste kättesaadavus kõigi kontrolliahelasse kuuluvate asjaomaste isikute jaoks;

| c) | kui see on asjakohane, siis toetumine eelarvet täitvate partnerite halduslikele kinnitavatele avaldustele ja sõltumatutele auditiarvamustele, tingimusel et nende aluseks oleva töö kvaliteet on piisav ja vastuvõetav ning töö on tehtud kooskõlas kokkulepitud standarditega; |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, siis toetumine eelarvet täitvate partnerite halduslikele kinnitavatele avaldustele ja sõltumatutele auditiarvamustele, tingimusel et nende aluseks oleva töö kvaliteet on piisav ja vastuvõetav ning töö on tehtud kooskõlas kokkulepitud standarditega;

| d) | parandusmeetmete, sealhulgas vajaduse korral hoiatavate rahaliste karistuste õigeaegne rakendamine; |
| --- | --- |

d)

parandusmeetmete, sealhulgas vajaduse korral hoiatavate rahaliste karistuste õigeaegne rakendamine;

| e) | poliitika aluseks olevad selged ja üheselt mõistetavad õigusaktid; |
| --- | --- |

e)

poliitika aluseks olevad selged ja üheselt mõistetavad õigusaktid;

| f) | mitmekordse kontrolli kaotamine; |
| --- | --- |

f)

mitmekordse kontrolli kaotamine;

| g) | kontrolli kulude ja tulude suhte parandamise põhimõte, võttes arvesse finantsmääruse artiklis 29 nimetatud vigade esinemise riski. |
| --- | --- |

g)

kontrolli kulude ja tulude suhte parandamise põhimõte, võttes arvesse finantsmääruse artiklis 29 nimetatud vigade esinemise riski.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29

Aktsepteeritav
  vigade esinemise risk

Vigade esinemise risk

Seadusandja otsustab asjaomase eelarvevaldkonna puhul aktsepteeritava
  vigade esinemise riski
  üle vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 322 sätestatud menetlusele. Kõnealust otsust võetakse arvesse artikli 157 lõikega 2 ettenähtud iga-aastase eelarvele heakskiidu andmise menetluse käigus.

Muudetud või uute kulutusi käsitlevate ettepanekute esitamisel hindab komisjon haldus- ja kontrollisüsteemide kulusid ning kavandatavate õigusaktidega seotud
  vigade esinemise riski
  rahaliste vahendite ja liikmesriikide kaupa.

Aktsepteeritava
  vigade esinemise
  riski tase põhineb kontrollikulude ja -tulude analüüsil. Komisjoni taotluse korral annavad artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigid, üksused ja isikud talle aru oma kontrollikulude ning eelarvest rahastatavate meetmete arvu ja mahu kohta.

Kui
  vigade esinemise
  määr on programmi rakendamise jooksul püsivalt kõrge, tuvastab komisjon kontrollisüsteemide nõrkused, analüüsib võimalike parandusmeetmete kulu ja tulu ning võtab sobivad meetmed, nt lihtsustab kohaldatavaid sätteid, korraldab programmi ümber, tugevdab kontrolli või soovitab vajaduse korral tegevuse lõpetada.

Aktsepteeritava vigade esinemise riski taset jälgitakse tähelepanelikult ja kontrollitingimustes toimuvate suurte muutuste korral vaadatakse see läbi
  .

Riiklike haldus- ja kontrollisüsteemide täieliku tulemuslikkuse huvides tuleb liikmesriikide poolt akrediteeritud asutustel esitada nende süsteemide kohta haldusdeklaratsioonid
  .

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29a (uus)

Artikkel 29a

Ülesannete lahusus

Peaarvepidaja ja maksete tegija ülesanded hoitakse lahus.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 2 – lõik 3

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne avaldatakse
  viivitamata pärast nende vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 2

2.   Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks
  tema valduses oleva
  teabe eelarvest
  tulenevate vahendite saajate kohta
  , kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult
  ja otseselt tema talituste või Euroopa Liidu delegatsioonide poolt kooskõlas artikli 53 teise lõiguga
  , ning teabe
  vahendite saajate
  kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded.

2.   Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks teabe
  oma tööettevõtjate ja vahenditest abisaajate kohta, samuti
  eelarvest
  rahastatava meetme täpse olemuse ja eesmärgi
  , kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult, ning teabe
  vahenditega seotud tööettevõtjate ja neist vahenditest abisaajate
  kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded.

Seda kohustust kohaldatakse ka muudele institutsioonidele seoses nende tööettevõtjate ja vajaduse korral abisaajatega.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 3

3.   Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõudeid
  , eelkõige
  isikuandmete
  kaitset
  , nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) 45/2001
  , ning turvalisuse nõudeid, võttes arvesse iga artiklis 53 osutatud eelarve täitmise viisi eripärasid ning järgides vajaduse korral asjakohaseid valdkondlikke eeskirju
  .

3.   Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse
  ja turvalisusega seotud
  nõudeid
  ning füüsiliste isikute puhul nende õigusi eraelu puutumatusele ja
  isikuandmete
  kaitsele
  , nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) 45/2001.

Füüsiliste isikute puhul piirdub avalikustamine töövõtja või abisaaja nime, asukoha, antud summa ja selle eesmärgiga ning selliste andmete avalikustamine põhineb asjakohastel kriteeriumidel, nagu antud vahendite perioodilisus, liik või summa. Avaldatud üksikasjade arvu ja avaldamise kriteeriumide puhul võetakse arvesse asjaomase sektori ja iga artiklis 55 osutatud eelarve täitmise viisi eripärasid; üksikasjade arv ja kriteeriumid määratakse kindlaks artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusega ja vajaduse korral asjakohaste valdkondlike eeskirjadega.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1

Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Liidu Kohus, kontrollikoda, Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, ombudsman, Euroopa andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus teevad oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille nad saadavad komisjonile igal aastal enne 1. juulit.

Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, Euroopa Liidu Kohus, kontrollikoda, Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, ombudsman, Euroopa andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus teevad oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille nad saadavad komisjonile
  ja samal ajal ka infoks eelarvepädevatele institutsioonidele
  igal aastal enne 1. juulit.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 3

Igal aastal saadavad kõnealused institutsioonid hiljemalt 1. juulil oma eelarvestused teadmiseks ka eelarvepädevatele institutsioonidele.
  Komisjon teeb oma eelarvestused, mille ta saadab samuti eelarvepädevatele institutsioonidele
  samaks kuupäevaks
  .

Komisjon teeb oma eelarvestused, mille ta saadab samuti eelarvepädevatele institutsioonidele
  kohe pärast nende vastuvõtmist
  .

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33

Iga artiklis 200 osutatud asutus saadab oma asutamisakti kohaselt komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal 31. märtsiks oma tulude ja kulude eelarvestuse, sealhulgas ametikohtade loetelu, ja oma tööprogrammi kavandi.

Iga artiklis 200 osutatud asutus saadab oma asutamisakti kohaselt komisjonile ja
  samaaegselt ka
  eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal
  hiljemalt
  31. märtsiks oma tulude ja kulude eelarvestuse, sealhulgas ametikohtade loetelu, ja oma tööprogrammi kavandi.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1 – lõik 2

Eelarveprojektis esitatakse Euroopa Liidu kulude ja tulude koondarvestus ja selles konsolideeritakse artiklis 32 osutatud eelarvestused.

Eelarveprojektis esitatakse Euroopa Liidu kulude ja tulude koondarvestus
  , sealhulgas maksete
  ja
  kulukohustuste reservi koondarvestus, ja
  selles konsolideeritakse artiklis 32 osutatud eelarvestused.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2 – lõik 1

2.   
  Kui see on asjakohane,
  lisab
  komisjon
  eelarveprojektile järgnevate aastate finantsplaneeringu.

2.   
  Komisjon
  lisab eelarveprojektile järgnevate aastate finantsplaneeringu.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Komisjon lisab eelarveprojektile ka:

| a) | eelnenud aasta finantsjuhtimise analüüsi ja ülevaate täitmata kulukohustuste kohta; |
| --- | --- |

a)

eelnenud aasta finantsjuhtimise analüüsi ja ülevaate täitmata kulukohustuste kohta;

| b) | vajaduse korral arvamuse teiste institutsioonide eelarvestuste kohta, mis võib sisaldada teistsuguseid, nõuetekohaselt põhjendatud eelarvestusi; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral arvamuse teiste institutsioonide eelarvestuste kohta, mis võib sisaldada teistsuguseid, nõuetekohaselt põhjendatud eelarvestusi;

| c) | vajalikuks peetavad töödokumendid, mis on seotud institutsioonide ametikohtade loetelude ja toetustega, mida komisjon annab artiklis 196b osutatud asutustele ja Euroopa koolidele. Sellistes töödokumentides, kus on ära toodud viimane kinnitatud ametikohtade loetelu, esitatakse järgmine teave:










  i) | kõik liidu, sealhulgas tema õiguslikult eraldiseisvate üksuste teenistuses olevad töötajad lepingutüüpide kaupa; |
| --- | --- | --- |

c)

vajalikuks peetavad töödokumendid, mis on seotud institutsioonide ametikohtade loetelude ja toetustega, mida komisjon annab artiklis 196b osutatud asutustele ja Euroopa koolidele. Sellistes töödokumentides, kus on ära toodud viimane kinnitatud ametikohtade loetelu, esitatakse järgmine teave:

i)

kõik liidu, sealhulgas tema õiguslikult eraldiseisvate üksuste teenistuses olevad töötajad lepingutüüpide kaupa;

| ii) | selgitus ametikohtade ja koosseisuväliste töötajate ning soolise tasakaalu suhtes kohaldatava personalipoliitika kohta; |
| --- | --- |

ii)

selgitus ametikohtade ja koosseisuväliste töötajate ning soolise tasakaalu suhtes kohaldatava personalipoliitika kohta;

| iii) | nende ametikohtade arv, mis on tegelikult täidetud selle aasta alguses, mil eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse palgaastmete ja haldusüksuste kaupa; |
| --- | --- |

iii)

nende ametikohtade arv, mis on tegelikult täidetud selle aasta alguses, mil eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse palgaastmete ja haldusüksuste kaupa;

| iv) | ametikohtade loetelu poliitikavaldkondade kaupa; |
| --- | --- |

iv)

ametikohtade loetelu poliitikavaldkondade kaupa;

| v) | iga koosseisuväliste töötajate kategooria kohta asjaomaste töötajate algne hinnanguline arv täistööaja ekvivalendina, võttes aluseks heakskiidetud assigneeringud, ja nende isikute arv, kes tegelikult täidavad asjaomaseid ametikohti selle eelarveaasta alguses, mil eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse tegevusüksuste ja vajaduse korral palgaastmete kaupa; ning |
| --- | --- |

v)

iga koosseisuväliste töötajate kategooria kohta asjaomaste töötajate algne hinnanguline arv täistööaja ekvivalendina, võttes aluseks heakskiidetud assigneeringud, ja nende isikute arv, kes tegelikult täidavad asjaomaseid ametikohti selle eelarveaasta alguses, mil eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse tegevusüksuste ja vajaduse korral palgaastmete kaupa; ning

| d) | tegevusaruanded, mis sisaldavad:










  i) | teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

tegevusaruanded, mis sisaldavad:

i)

teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta;

| ii) | assigneeringute tasandil kavandatavate muudatuste igakülgset põhjendust ning kuludel ja tuludel põhinevat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

ii)

assigneeringute tasandil kavandatavate muudatuste igakülgset põhjendust ning kuludel ja tuludel põhinevat lähenemisviisi;

| iii) | selget põhjendust sekkumiseks liidu tasandil, muu hulgas vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

iii)

selget põhjendust sekkumiseks liidu tasandil, muu hulgas vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele;

| iv) | teavet eelarve täitmise määrade kohta eelmise aasta meetmete osas ning jooksva aasta täitmise määrade kohta. |
| --- | --- |

iv)

teavet eelarve täitmise määrade kohta eelmise aasta meetmete osas ning jooksva aasta täitmise määrade kohta.

Hindamistulemustega tutvutakse ja neid kasutatakse väljapakutud eelarvemuudatuse tõenäolise kasuteguri tõendamiseks.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2b (uus)

2b.
     
  Kui komisjon usaldab eelarve täitmise avaliku ja erasektori partnerluse hooleks, lisab ta eelarveprojektile töödokumendi, milles esitatakse:

| a) | aastaaruanne olemasolevate avaliku ja erasektori partnerluste tulemuste kohta eelnenud aastal; |
| --- | --- |

a)

aastaaruanne olemasolevate avaliku ja erasektori partnerluste tulemuste kohta eelnenud aastal;

| b) | eesmärgid aastaks, mida eelarveprojekt puudutab, näidates ära kõik konkreetsed eelarvega seotud vajadused nende eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

eesmärgid aastaks, mida eelarveprojekt puudutab, näidates ära kõik konkreetsed eelarvega seotud vajadused nende eesmärkide saavutamiseks;

| c) | halduskulud ja täidetud eelarve täies ulatuses ning artiklis 196a osutatud partnerluste liikide ja konkreetsete avaliku ja erasektori partnerluste kaupa eelnenud aastal; |
| --- | --- |

c)

halduskulud ja täidetud eelarve täies ulatuses ning artiklis 196a osutatud partnerluste liikide ja konkreetsete avaliku ja erasektori partnerluste kaupa eelnenud aastal;

| d) | liidu eelarvest makstud rahalise toetuse summa ja teiste partnerite poolt igale avaliku ja erasektori partnerlusele makstud mitterahaliste osamaksete väärtus; |
| --- | --- |

d)

liidu eelarvest makstud rahalise toetuse summa ja teiste partnerite poolt igale avaliku ja erasektori partnerlusele makstud mitterahaliste osamaksete väärtus;

| e) | selliste avaliku ja erasektori partnerluste ametikohtade loetelud, mille personalikulud kaetakse täielikult või osaliselt liidu vahenditest, kohaldades mutatis mutandis lõike 2a punkti c. Neid ametikohtade loetelusid võetakse arvesse lõike 2a punktis c osutatud töödokumendi koostamisel. |
| --- | --- |

e)

selliste avaliku ja erasektori partnerluste ametikohtade loetelud, mille personalikulud kaetakse täielikult või osaliselt liidu vahenditest, kohaldades mutatis mutandis lõike 2a punkti c. Neid ametikohtade loetelusid võetakse arvesse lõike 2a punktis c osutatud töödokumendi koostamisel.

Kui avaliku ja erasektori partnerlused kasutavad rahastamisvahendeid, esitatakse töödokumendis andmed nende kohaldamise kohta avaliku ja erasektori partnerluste ning rahastamisvahendite kaupa, olenemata artiklist 2c.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2c (uus)

2c.
     
  Kui komisjon kasutab rahastamisvahendeid, lisab ta eelarveprojektile töödokumendi, milles esitatakse järgmine teave:

| a) | rahastamisvahendite kujul emiteeritud ja liidu eelarvest rahastatud kapital ning iga rahastamisvahendi kohta investeeritud kogukapital, sealhulgas kolmandate isikute poolt, kokku ja finantsvõimenduse määrana iga rahastamisvahendi kohta, osalus omakapitalis ning kvaasiomakapitali investeeringud; |
| --- | --- |

a)

rahastamisvahendite kujul emiteeritud ja liidu eelarvest rahastatud kapital ning iga rahastamisvahendi kohta investeeritud kogukapital, sealhulgas kolmandate isikute poolt, kokku ja finantsvõimenduse määrana iga rahastamisvahendi kohta, osalus omakapitalis ning kvaasiomakapitali investeeringud;

| b) | eelnenud aastal saadud tulud ja tagasimaksed ning prognoos aastaks, mida eelarveprojekt puudutab; |
| --- | --- |

b)

eelnenud aastal saadud tulud ja tagasimaksed ning prognoos aastaks, mida eelarveprojekt puudutab;

| c) | eelnenud aastal rahastamisvahendite rakendamisest tulenevate liidu tingimuslike ja olemasolevate kohustuste kogusumma esitatuna eelkõige järgmiste elementide kaupa:










  i) | kõik tagatistest tulenevad võimalikud kohustused kolmandate isikute ees; |
| --- | --- | --- |

c)

eelnenud aastal rahastamisvahendite rakendamisest tulenevate liidu tingimuslike ja olemasolevate kohustuste kogusumma esitatuna eelkõige järgmiste elementide kaupa:

i)

kõik tagatistest tulenevad võimalikud kohustused kolmandate isikute ees;

| ii) | kõik võimalikud kohustused, mis tulenevad kolmandatele isikutele antud krediidiliinide maksimaalsest kasutamisest; |
| --- | --- |

ii)

kõik võimalikud kohustused, mis tulenevad kolmandatele isikutele antud krediidiliinide maksimaalsest kasutamisest;

| iii) | allutatud kohustuste, omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute kogu võimalik kahju; või |
| --- | --- |

iii)

allutatud kohustuste, omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute kogu võimalik kahju; või

| iv) | mis tahes muud võimalikud või tingimuslikud kohustused, samuti igasugune riskide hindamise seisukohast oluline või potentsiaalselt oluline teave; |
| --- | --- |

iv)

mis tahes muud võimalikud või tingimuslikud kohustused, samuti igasugune riskide hindamise seisukohast oluline või potentsiaalselt oluline teave;

| d) | prognoositavate riskide ja ettenägematute riskide jaoks eelarvesse kantud assigneeringud kokku ja rahastamisvahendite kaupa; |
| --- | --- |

d)

prognoositavate riskide ja ettenägematute riskide jaoks eelarvesse kantud assigneeringud kokku ja rahastamisvahendite kaupa;

| e) | selliste juhtumite protsent ja absoluutarv, kus kasutati tagatisi või kus allutatud kohustusi või omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringuid kaotati varade väärtuse languse või pankroti tõttu, kokku ja rahastamisvahendite kaupa eelnenud aasta ja iga rahastamisvahendi kogu kehtivusaja kohta; |
| --- | --- |

e)

selliste juhtumite protsent ja absoluutarv, kus kasutati tagatisi või kus allutatud kohustusi või omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringuid kaotati varade väärtuse languse või pankroti tõttu, kokku ja rahastamisvahendite kaupa eelnenud aasta ja iga rahastamisvahendi kogu kehtivusaja kohta;

| f) | keskmine ajavahemik rahastamisvahendi allutatud kohustuste kapitali (vahefinantseerimise) kujul toetuse saajatele maksmise ja sellise kapitali tagasivõtmise vahel. Kui see ületab kolme aastat, esitab komisjon eelarve täitmisele heakskiidu andmise iga-aastase menetluse raames tegevuskava asjaomase ajavahemiku lühendamiseks; |
| --- | --- |

f)

keskmine ajavahemik rahastamisvahendi allutatud kohustuste kapitali (vahefinantseerimise) kujul toetuse saajatele maksmise ja sellise kapitali tagasivõtmise vahel. Kui see ületab kolme aastat, esitab komisjon eelarve täitmisele heakskiidu andmise iga-aastase menetluse raames tegevuskava asjaomase ajavahemiku lühendamiseks;

| g) | rahastamisvahendite kasutamise (absorbeerimise) geograafiline jaotus liikmesriikide ja rahastamisvahendite kaupa; |
| --- | --- |

g)

rahastamisvahendite kasutamise (absorbeerimise) geograafiline jaotus liikmesriikide ja rahastamisvahendite kaupa;

| h) | halduskulud, mis tulenevad haldustasudest, hüvitistest või muust rahastamisvahendite haldamiseks makstud rahast, kui nende haldamine on usaldatud kolmandatele isikutele, kokku ning haldavate poolte ja rahastamisvahendite kaupa; |
| --- | --- |

h)

halduskulud, mis tulenevad haldustasudest, hüvitistest või muust rahastamisvahendite haldamiseks makstud rahast, kui nende haldamine on usaldatud kolmandatele isikutele, kokku ning haldavate poolte ja rahastamisvahendite kaupa;

| i) | selliste ametikohtade loetelud, mille personalikulud kaetakse täielikult või osaliselt liidu vahenditest, kohaldades mutatis mutandis lõike 2a punkti c. Neid ametikohtade loetelusid võetakse arvesse lõike 2a punktis c osutatud töödokumendi koostamisel. |
| --- | --- |

i)

selliste ametikohtade loetelud, mille personalikulud kaetakse täielikult või osaliselt liidu vahenditest, kohaldades mutatis mutandis lõike 2a punkti c. Neid ametikohtade loetelusid võetakse arvesse lõike 2a punktis c osutatud töödokumendi koostamisel.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 3

3.   Komisjon lisab eelarveprojektile ka kõik töödokumendid, mida ta peab vajalikuks oma eelarvetaotluste toetamiseks.

3.   Komisjon lisab eelarveprojektile ka kõik
  täiendavad
  töödokumendid, mida ta peab vajalikuks oma eelarvetaotluste toetamiseks.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4 – lõik 2 – punkt d

| d) | üksikasjalik ülevaade Euroopa Liidu delegatsioonide kogu isikkooseisust eelarveprojekti esitamise ajal, kaasa arvatud jaotus geograafiliste piirkondade, riikide ja missioonide lõikes, näidates ära töökohad ametikohtade loetelus, lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid ning eelarveprojektis kõnealust muud liiki töötajate jaoks taotletud assigneeringud koos asjakohase täistööaja ekvivalendi prognoosiga töötajate puhul, keda oleks taotletud assigneeringute piires võimalik palgata. |
| --- | --- |

d)

üksikasjalik ülevaade Euroopa Liidu delegatsioonide kogu isikkooseisust eelarveprojekti esitamise ajal, kaasa arvatud jaotus geograafiliste piirkondade, riikide ja missioonide lõikes, näidates ära töökohad ametikohtade loetelus, lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid ning eelarveprojektis kõnealust muud liiki töötajate jaoks taotletud assigneeringud koos asjakohase täistööaja ekvivalendi prognoosiga töötajate puhul, keda oleks taotletud assigneeringute piires võimalik palgata.

| d) | üksikasjalik ülevaade Euroopa Liidu delegatsioonide kogu isikkooseisust eelarveprojekti esitamise ajal, kaasa arvatud jaotus geograafiliste piirkondade,
  soo,
  riikide ja missioonide lõikes, näidates ära töökohad ametikohtade loetelus, lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid ning eelarveprojektis kõnealust muud liiki töötajate jaoks taotletud assigneeringud koos asjakohase täistööaja ekvivalendi prognoosiga töötajate puhul, keda oleks taotletud assigneeringute piires võimalik palgata. |
| --- | --- |

d)

üksikasjalik ülevaade Euroopa Liidu delegatsioonide kogu isikkooseisust eelarveprojekti esitamise ajal, kaasa arvatud jaotus geograafiliste piirkondade,
  soo,
  riikide ja missioonide lõikes, näidates ära töökohad ametikohtade loetelus, lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid ning eelarveprojektis kõnealust muud liiki töötajate jaoks taotletud assigneeringud koos asjakohase täistööaja ekvivalendi prognoosiga töötajate puhul, keda oleks taotletud assigneeringute piires võimalik palgata.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4a (uus)

4a.
     
  Komisjon lisab eelarveprojektile ettepaneku maksete ja kulukohustuste reservi kasutuselevõtuks kõigi selliste vajaduste jaoks, mida ei olnud esialgu iga-aastases eelarves või mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas määruses ette nähtud.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4b (uus)

4b.
     
  Lisaks sellele edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos eelarveprojektiga iga institutsiooni ja asutuse koostatud artikli 196b kohase ehituspoliitikat käsitleva töödokumendi, mis sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | iga hoone kohta asjaomaste eelarveridade assigneeringutes sisalduvad kulud ja valdkonnad; |
| --- | --- |

a)

iga hoone kohta asjaomaste eelarveridade assigneeringutes sisalduvad kulud ja valdkonnad;

| b) | valdkondi ja asukohti hõlmava üldise kava eeldatav areng järgnevatel aastatel ja kirjeldus artikli 195 lõikes 3 osutatud kavandamisjärgus olevate kinnisvaraprojektide kohta, mis on juba kindlaks määratud; |
| --- | --- |

b)

valdkondi ja asukohti hõlmava üldise kava eeldatav areng järgnevatel aastatel ja kirjeldus artikli 195 lõikes 3 osutatud kavandamisjärgus olevate kinnisvaraprojektide kohta, mis on juba kindlaks määratud;

| c) | lõplikud tingimused ja kulud ning asjakohane teave selliste uute kinnisvaraprojektide elluviimise kohta, mis on varem esitatud eelarvepädevatele institutsioonidele artikli 195 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt ja mis ei sisaldu eelneva aasta töödokumentides; |
| --- | --- |

c)

lõplikud tingimused ja kulud ning asjakohane teave selliste uute kinnisvaraprojektide elluviimise kohta, mis on varem esitatud eelarvepädevatele institutsioonidele artikli 195 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt ja mis ei sisaldu eelneva aasta töödokumentides;

| d) | lõplikud tingimused ja kulud selliste lepingute pikendamisega seoses, millele ei kohaldata artikli 195 lõikes 3 sätestatud menetlust, kuid mille iga-aastased kulud on suuremad kui 500 000 eurot. |
| --- | --- |

d)

lõplikud tingimused ja kulud selliste lepingute pikendamisega seoses, millele ei kohaldata artikli 195 lõikes 3 sätestatud menetlust, kuid mille iga-aastased kulud on suuremad kui 500 000 eurot.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35

Kuni
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 nimetatud lepituskomitee
  kokkukutsumiseni
  võib komisjon omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda oma eelarvejao puhul taotleb, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korraga eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku, mis põhineb uuel teabel, mis ei olnud
  projekti
  koostamise ajal kättesaadav,
  sealhulgas sellise kirjaliku muutmisettepaneku,
  millega ajakohastatakse põllumajanduskulude eelarvestust.

Aegsasti enne
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 nimetatud lepituskomitee
  kokkukutsumist
  võib komisjon omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda oma eelarvejao puhul taotleb, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korraga eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku, mis põhineb uuel teabel, mis ei olnud
  eelarveprojekti
  koostamise ajal kättesaadav
  . See võib sisaldada kirjalikku muutmisettepanekut
  , millega ajakohastatakse põllumajanduskulude eelarvestust.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36

Lepituskomitees saavutatud kokkuleppe heakskiitmine

välja jäetud

Kui ühine tekst on lepituskomitees kokku lepitud, teevad Euroopa Parlament ja nõukogu jõupingutusi selle nimel, et see niipea kui võimalik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõike 6 kohaselt vastavalt oma kodukorrale heaks kiita.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38

1.   
  Komisjon esitab paranduseelarve projektid Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks ning paranduseelarve projekti igal järgnevalt loetletud põhjusel:

| a) | ülejääk; |
| --- | --- |

a)

ülejääk;

| b) | traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu ja kogurahvatulu baasi prognoosi läbivaatamine; |
| --- | --- |

b)

traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu ja kogurahvatulu baasi prognoosi läbivaatamine;

| c) | tulude prognoosi kasv ja assigneeringute vähenemine. |
| --- | --- |

c)

tulude prognoosi kasv ja assigneeringute vähenemine.

1.
     Kui ilmnevad vältimatud, erandlikud või ettenägematud asjaolud, võib komisjon esitada paranduseelarve
  projekte
  .

Kui ilmnevad vältimatud, erandlikud või ettenägematud asjaolud, võib komisjon esitada
  kaks täiendavat
  paranduseelarve
  projekti aasta kohta
  .

Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad eelnevas lõigus osutatud asjaoludel teised institutsioonid peale komisjoni, saadetakse komisjonile.

Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad eelnevas lõigus osutatud asjaoludel teised institutsioonid peale komisjoni, saadetakse komisjonile.

Enne paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid läbi asjaomaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute võimalikku oodatavat alakasutamist.

Enne paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid läbi asjaomaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute võimalikku oodatavat alakasutamist.

2.   Komisjon esitab
  kõik
  paranduseelarve projektid korraga Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  igal aastal hiljemalt 1. septembril
  , välja arvatud erandlikel asjaoludel. Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele, mille on esitanud teised institutsioonid.

2.   Komisjon esitab paranduseelarve projektid
  aprillis ja/või augustis
  korraga Euroopa Parlamendile ja nõukogule, välja arvatud
  nõuetekohaselt põhjendatud
  erandlikel asjaoludel
  või juhul, kui tegemist on Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega, mille korral võib paranduseelarve projekti esitada kogu aasta vältel igal ajal
  . Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele, mille on esitanud teised institutsioonid.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad paranduseelarve projektide arutamisel asjakohaselt arvesse nende kiireloomulisust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad paranduseelarve projektide arutamisel asjakohaselt arvesse nende kiireloomulisust.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 1 – punkt a

| a) | tulude ja kulude koondarvestus; |
| --- | --- |

a)

tulude ja kulude koondarvestus;

| a) | tulude ja kulude koondarvestus
  , milles eristatakse jooksvat tegevust ja investeeringuid
  ; |
| --- | --- |

a)

tulude ja kulude koondarvestus
  , milles eristatakse jooksvat tegevust ja investeeringuid
  ;

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Haldusassigneeringud liigendatakse järgmiselt:

| a) | ametikohtade loetelus kinnitatud personalikulud: nimetatakse nendele kuludele vastav assigneeringute summa ja ametikohtade loetelus ettenähtud töökohtade arv; |
| --- | --- |

a)

ametikohtade loetelus kinnitatud personalikulud: nimetatakse nendele kuludele vastav assigneeringute summa ja ametikohtade loetelus ettenähtud töökohtade arv;

| b) | koosseisuväliste töötajatega seotud ja muud finantsmääruse artikli 23 lõike 1 punktis c nimetatud kulud, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist „Haldus”; |
| --- | --- |

b)

koosseisuväliste töötajatega seotud ja muud finantsmääruse artikli 23 lõike 1 punktis c nimetatud kulud, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist „Haldus”;

| c) | hoonetega seotud kulud ja muud sellega seonduvad kulud, nagu koristus-, hooldus-, rendi-, üüri-, telekommunikatsiooni-, vee-, gaasi- ja elektrikulud; |
| --- | --- |

c)

hoonetega seotud kulud ja muud sellega seonduvad kulud, nagu koristus-, hooldus-, rendi-, üüri-, telekommunikatsiooni-, vee-, gaasi- ja elektrikulud;

| d) | otseselt programmide rakendamisega seotud koosseisuvälised töötajad ja tehniline abi. |
| --- | --- |

d)

otseselt programmide rakendamisega seotud koosseisuvälised töötajad ja tehniline abi.

Mitmele jaotisele ühised komisjoni halduskulud esitatakse eraldi koondarvestuses kululiigi järgi liigendatuna.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 2b (uus)

2b.
     
  Kui võimalik, peaksid artiklid ja punktid vastama ühe konkreetse tegevuse raames võetavatele konkreetsetele meetmetele. Artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusega sätestatakse artiklite ja punktide klassifitseerimist käsitlevad suunised, mille eesmärk on muuta eelarve võimalikult läbipaistvaks ja ülevaatlikuks.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2

Reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu artiklites 21 ja 23 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.

Reserv tuleb kasutusele võtta
  võimalikult kiiresti ja igal juhul
  enne eelarveaasta lõppu
  , esmajärjekorras maksete ja kulukohustuste reservi näol vastavalt artikli 15 lõikes 3a sätestatule või
  artiklites 21 ja 23 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.

Muudatusettepanekud 95 ja 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 1

1.   Eelarves esitatakse:

1.   Eelarves esitatakse:

| a) | tulude ja kulude koondarvestuses: |
| --- | --- |

a)

tulude ja kulude koondarvestuses:

| a) | tulude ja kulude koondarvestuses: |
| --- | --- |

a)

tulude ja kulude koondarvestuses:

| i) | Euroopa Liidu tulude eelarvestus asjaomasel eelarveaastal; |
| --- | --- |

i)

Euroopa Liidu tulude eelarvestus asjaomasel eelarveaastal;

| i) | Euroopa Liidu tulude eelarvestus asjaomasel eelarveaastal; |
| --- | --- |

i)

Euroopa Liidu tulude eelarvestus asjaomasel eelarveaastal;

| ii) | eelmise eelarveaasta tulude eelarvestus ja eelarveaasta n - 2 tulud; |
| --- | --- |

ii)

eelmise eelarveaasta tulude eelarvestus ja eelarveaasta n - 2 tulud;

| ii) | eelmise eelarveaasta tulude eelarvestus ja eelarveaasta n - 2 tulud; |
| --- | --- |

ii)

eelmise eelarveaasta tulude eelarvestus ja eelarveaasta n - 2 tulud;

| iii) | asjaomase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; |
| --- | --- |

iii)

asjaomase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;

| iii) | asjaomase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; |
| --- | --- |

iii)

asjaomase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;

| iv) | eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; |
| --- | --- |

iv)

eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;

| iv) | eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; |
| --- | --- |

iv)

eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;

| v) | eelarveaastal n - 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud; |
| --- | --- |

v)

eelarveaastal n - 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud;

| v) | eelarveaastal n - 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud
  , kusjuures viimast väljendatakse ka protsendina eelarvest
  ; |
| --- | --- |

v)

eelarveaastal n - 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud
  , kusjuures viimast väljendatakse ka protsendina eelarvest
  ;

| vi) | asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule; |
| --- | --- |

vi)

asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule;

| vi) | asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule; |
| --- | --- |

vi)

asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule;

| b) | igas eelarvejaos tulud ja kulud punktis a näidatud struktuuri kohaselt; |
| --- | --- |

b)

igas eelarvejaos tulud ja kulud punktis a näidatud struktuuri kohaselt;

| b) | igas eelarvejaos tulud ja kulud punktis a näidatud struktuuri kohaselt; |
| --- | --- |

b)

igas eelarvejaos tulud ja kulud punktis a näidatud struktuuri kohaselt;

| c) | töötajate kohta: |
| --- | --- |

c)

töötajate kohta:

| c) | töötajate kohta: |
| --- | --- |

c)

töötajate kohta:

| i) | iga eelarvejao puhul ametikohtade loetelu, milles on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires; |
| --- | --- |

i)

iga eelarvejao puhul ametikohtade loetelu, milles on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires;

| i) | iga eelarvejao puhul ametikohtade loetelu, milles
  antakse põhjalik ülevaade kõikidest inimressurssidest ja milles
  on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires
  , ning millele on lisatud dokument, milles esitatakse lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate arv täistööajale taandatuna
  ; |
| --- | --- |

i)

iga eelarvejao puhul ametikohtade loetelu, milles
  antakse põhjalik ülevaade kõikidest inimressurssidest ja milles
  on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires
  , ning millele on lisatud dokument, milles esitatakse lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate arv täistööajale taandatuna
  ;

| ii) | ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otsesteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelu liigendatakse kategooriate ja palgaastmete järgi ning selles eristatakse alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires; |
| --- | --- |

ii)

ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otsesteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelu liigendatakse kategooriate ja palgaastmete järgi ning selles eristatakse alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires;

| ii) | ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otsesteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelu liigendatakse kategooriate ja palgaastmete järgi ning selles eristatakse alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires; |
| --- | --- |

ii)

ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otsesteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelu liigendatakse kategooriate ja palgaastmete järgi ning selles eristatakse alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires;

| iii) | teadus- ja tehniliste töötajate puhul võib liigendus põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehniliste töötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel; |
| --- | --- |

iii)

teadus- ja tehniliste töötajate puhul võib liigendus põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehniliste töötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel;

| iii) | teadus- ja tehniliste töötajate puhul võib liigendus põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehniliste töötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel; |
| --- | --- |

iii)

teadus- ja tehniliste töötajate puhul võib liigendus põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehniliste töötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel;

| iv) | ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga
  artiklis 200
  osutatud, eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks eelarveaastaks lubatud ametikohtade arv; |
| --- | --- |

iv)

ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga
  artiklis 200
  osutatud, eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks eelarveaastaks lubatud ametikohtade arv;

| iv) | ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga
  artiklis 196b
  osutatud, eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks eelarveaastaks lubatud ametikohtade arv; |
| --- | --- |

iv)

ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga
  artiklis 196b
  osutatud, eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks eelarveaastaks lubatud ametikohtade arv;

| ca) | rahvusvaheliste organisatsioonide rahastamise kohta komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis: |
| --- | --- |

ca)

rahvusvaheliste organisatsioonide rahastamise kohta komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis:

| i) | kokkuvõte kõigist osamaksudest, mis on eraldi välja toodud liidu programmide/fondide ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaupa; |
| --- | --- |

i)

kokkuvõte kõigist osamaksudest, mis on eraldi välja toodud liidu programmide/fondide ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaupa;

| ii) | selgitus selle kohta, miks liidul on otsese tegutsemise asemel kasulikum neid rahvusvahelisi organisatsioone rahastada; |
| --- | --- |

ii)

selgitus selle kohta, miks liidul on otsese tegutsemise asemel kasulikum neid rahvusvahelisi organisatsioone rahastada;

| d) | laenutehingute kohta: |
| --- | --- |

d)

laenutehingute kohta:

| d) | laenutehingute kohta: |
| --- | --- |

d)

laenutehingute kohta:

| i) | tulude koondarvestuses asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud algselt makseviivituses olnud ja täitmistagatise realiseerimise põhjustanud abisaajatelt. Nimetatud eelarveread varustatakse märkega „pro memoria” ja asjakohaste selgitustega; |
| --- | --- |

i)

tulude koondarvestuses asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud algselt makseviivituses olnud ja täitmistagatise realiseerimise põhjustanud abisaajatelt. Nimetatud eelarveread varustatakse märkega „pro memoria” ja asjakohaste selgitustega;

| i) | tulude koondarvestuses asjaomastele tehingutele
  , eelkõige rahastamisvahendite rakendamisele (artiklid 130 ja 131),
  vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud algselt makseviivituses olnud ja täitmistagatise realiseerimise põhjustanud abisaajatelt
  , samuti kõik rahastamisvahendite rakendamisest tulenevad tulud
  . Nimetatud eelarveread varustatakse märkega „pro memoria” ja asjakohaste selgitustega; |
| --- | --- |

i)

tulude koondarvestuses asjaomastele tehingutele
  , eelkõige rahastamisvahendite rakendamisele (artiklid 130 ja 131),
  vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud algselt makseviivituses olnud ja täitmistagatise realiseerimise põhjustanud abisaajatelt
  , samuti kõik rahastamisvahendite rakendamisest tulenevad tulud
  . Nimetatud eelarveread varustatakse märkega „pro memoria” ja asjakohaste selgitustega;

| ii) | komisjoni eelarvejaos: |
| --- | --- |

ii)

komisjoni eelarvejaos:

| ii) | komisjoni eelarvejaos: |
| --- | --- |

ii)

komisjoni eelarvejaos:

| — | eelarveread, mis sisaldavad Euroopa Liidu asjaomaste tehingute täitmistagatisi. Nimetatud eelarveread kannavad märget „pro memoria” seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest; |
| --- | --- |

—

eelarveread, mis sisaldavad Euroopa Liidu asjaomaste tehingute täitmistagatisi. Nimetatud eelarveread kannavad märget „pro memoria” seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest;

| — | eelarveread, mis sisaldavad Euroopa Liidu asjaomaste tehingute täitmistagatisi
  ja rahastamisvahendeid
  . Nimetatud eelarveread kannavad märget „pro memoria” seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest; |
| --- | --- |

—

eelarveread, mis sisaldavad Euroopa Liidu asjaomaste tehingute täitmistagatisi
  ja rahastamisvahendeid
  . Nimetatud eelarveread kannavad märget „pro memoria” seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest;

| — | selgitused, milles viidatakse alusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nendele tehingutele Euroopa Liidu poolt
  antud finantstagatisele
  ; |
| --- | --- |

—

selgitused, milles viidatakse alusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nendele tehingutele Euroopa Liidu poolt
  antud finantstagatisele
  ;

| — | selgitused, milles viidatakse alusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nendele tehingutele
  antud finantstagatisele või muule
  Euroopa Liidu poolt
  nende tehingutega seoses rakendatud rahastamisvahendile
  ; |
| --- | --- |

—

selgitused, milles viidatakse alusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nendele tehingutele
  antud finantstagatisele või muule
  Euroopa Liidu poolt
  nende tehingutega seoses rakendatud rahastamisvahendile
  ;

| — | põhjalik kalkulatsioon selle kohta, kui suur osa liidu eelarvest on eraldatud rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

—

põhjalik kalkulatsioon selle kohta, kui suur osa liidu eelarvest on eraldatud rahastamisvahenditele;

| iii) | komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis teadmiseks: |
| --- | --- |

iii)

komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis teadmiseks:

| iii) | komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis teadmiseks: |
| --- | --- |

iii)

komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis teadmiseks:

| — | kõik osalused omakapitalis rahastamisvahendite või avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, millele lisatakse üksikasjalikud märkused nendega seotud tulemuste kohta; |
| --- | --- |

—

kõik osalused omakapitalis rahastamisvahendite või avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, millele lisatakse üksikasjalikud märkused nendega seotud tulemuste kohta;

| — | pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud; |
| --- | --- |

—

pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud;

| — | pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud; |
| --- | --- |

—

pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud;

| — | kapitalitehingud ja võlahaldus asjaomasel eelarveaastal; |
| --- | --- |

—

kapitalitehingud ja võlahaldus asjaomasel eelarveaastal;

| — | kapitalitehingud ja võlahaldus asjaomasel eelarveaastal; |
| --- | --- |

—

kapitalitehingud ja võlahaldus asjaomasel eelarveaastal;

| e) | ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kulude kogusumma, mis kantakse spetsiaalsetest eelarveartiklitest koosnevasse ÜVJP eelarvepeatükki. Nimetatud artiklid hõlmavad ÜVJP kulusid ja sisaldavad eraldi
  eelarveridasid vähemalt suuremate missioonide
  jaoks. |
| --- | --- |

e)

ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kulude kogusumma, mis kantakse spetsiaalsetest eelarveartiklitest koosnevasse ÜVJP eelarvepeatükki. Nimetatud artiklid hõlmavad ÜVJP kulusid ja sisaldavad eraldi
  eelarveridasid vähemalt suuremate missioonide
  jaoks.

| e) | ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kulude kogusumma, mis kantakse spetsiaalsetest eelarveartiklitest koosnevasse ÜVJP eelarvepeatükki. Nimetatud artiklid hõlmavad ÜVJP kulusid ja sisaldavad eraldi
  eelarverida iga missiooni
  jaoks; |
| --- | --- |

e)

ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kulude kogusumma, mis kantakse spetsiaalsetest eelarveartiklitest koosnevasse ÜVJP eelarvepeatükki. Nimetatud artiklid hõlmavad ÜVJP kulusid ja sisaldavad eraldi
  eelarverida iga missiooni
  jaoks;

| ea) | kõik vastava Euroopa Arengufondi kulud ja tulud, mis kantakse komisjoni eelarvejaos eraldi eelarverubriiki. |
| --- | --- |

ea)

kõik vastava Euroopa Arengufondi kulud ja tulud, mis kantakse komisjoni eelarvejaos eraldi eelarverubriiki.

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

| b) | ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata
  . |
| --- | --- |

b)

ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata
  .

| b) | asjaomane institutsioon või asutus on osalenud komisjoni personalivajaduste läbivaatamisega käivitatud võrdlusanalüüsis Euroopa Liidu muude asutuste ja muude institutsioonidega
  . |
| --- | --- |

b)

asjaomane institutsioon või asutus on osalenud komisjoni personalivajaduste läbivaatamisega käivitatud võrdlusanalüüsis Euroopa Liidu muude asutuste ja muude institutsioonidega
  .

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49

Artikkel 49

Kui Euroopa Liidu õigusakti rakendamisega kaasneb eelarves kättesaadavate või mitmeaastase finantsraamistikuga kavandatavate assigneeringute ületamine, ei või seda õigusakti rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist ja vajaduse korral ka finantsraamistiku asjakohast läbivaatamist.

Artikkel 49

Kui Euroopa Liidu õigusakti rakendamisega kaasneb eelarves kättesaadavate või mitmeaastase finantsraamistikuga kavandatavate assigneeringute ületamine, ei või seda õigusakti rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist ja vajaduse korral ka finantsraamistiku asjakohast läbivaatamist.
  Käesoleva artikli tähenduses ja olenemata artikli 4 lõikest 2 loetakse liidu õigusakt olemasolevaks, kui laenutehingud mõjutavad mitmeaastase finantsraamistiku koguvaru (artikli 9 lõige 4) jooksval või mis tahes järgmisel aastal, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast finantsraamistikku.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 2

2.   Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.

2.   Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt
  , ja täidavad oma kontrolli- ja auditeerimiskohustusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 kohaselt
  .

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 1 – lõik 2

Alusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastavate eelarvesse kantud kulude kandmisele.

Alusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastavate eelarvesse kantud kulude kandmisele.
  Kohaldatakse artiklit 2.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 3

3.   Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaldamisel võib alusakt olla ühes vormidest
  , mis on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 1, artiklis 29, artikli 31 lõikes 2 ning artiklites 33 ja 37.

3.   Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaldamisel võib alusakt olla ühes
  järgmistest
  vormidest
  :

| — | nõukogu otsus, mis on vajalik ühise välis- ja julgeolekupoliitika määratlemiseks ja rakendamiseks (Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõige 2); |
| --- | --- |

—

nõukogu otsus, mis on vajalik ühise välis- ja julgeolekupoliitika määratlemiseks ja rakendamiseks (Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõige 2);

| — | nõukogu otsus operatiivse tegutsemise kohta, kui rahvusvaheline olukord seda nõuab (Euroopa Liidu lepingu artikli 28 lõige 1); |
| --- | --- |

—

nõukogu otsus operatiivse tegutsemise kohta, kui rahvusvaheline olukord seda nõuab (Euroopa Liidu lepingu artikli 28 lõige 1);

| — | nõukogu otsus, milles määratletakse liidu lähenemisviis konkreetsele geograafilist või temaatilist laadi küsimusele (Euroopa Liidu lepingu artikkel 29); |
| --- | --- |

—

nõukogu otsus, milles määratletakse liidu lähenemisviis konkreetsele geograafilist või temaatilist laadi küsimusele (Euroopa Liidu lepingu artikkel 29);

| — | nõukogu otsused, millega määratletakse liidu meede või seisukoht või rakendatakse sellist meedet või seisukohta (Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 2 esimene kuni kolmas taane) või nimetatakse eriesindaja (Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 2 neljas taane ja artikkel 33); |
| --- | --- |

—

nõukogu otsused, millega määratletakse liidu meede või seisukoht või rakendatakse sellist meedet või seisukohta (Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 2 esimene kuni kolmas taane) või nimetatakse eriesindaja (Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 2 neljas taane ja artikkel 33);

| — | lepingute sõlmimine ühe või mitme riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga (Euroopa Liidu lepingu artikkel 37). |
| --- | --- |

—

lepingute sõlmimine ühe või mitme riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga (Euroopa Liidu lepingu artikkel 37).

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 5 – punkt b - lõigud 2a ja 2b (uued)

Punktis a nimetatud pilootprojektideks ette nähtud assigneeringute kogusumma ei või ületada 40 miljonit eurot eelarveaastas.

Käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud uuteks ettevalmistavateks meetmeteks ette nähtud assigneeringute kogusumma ei või ületada 50 miljonit eurot eelarveaastas ja ettevalmistavateks meetmeteks ettenähtud tegelikult kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma ei või ületada 100 miljonit eurot.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 5 – punkt c

| c) | assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja nende eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja võetakse vastu vajalikud õigusaktid. |
| --- | --- |

c)

assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja nende eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja võetakse vastu vajalikud õigusaktid.

| c) | assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise
  (üldsätted liidu välistegevuse kohta ning erisätted ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta)
  valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja nende eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja võetakse vastu vajalikud õigusaktid. |
| --- | --- |

c)

assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise
  (üldsätted liidu välistegevuse kohta ning erisätted ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta)
  valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja nende eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja võetakse vastu vajalikud õigusaktid.

Euroopa Liidu kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks.

Euroopa Liidu kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks.

Ettevalmistavad meetmed kiidab heaks nõukogu Euroopa
  Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku alusel
  .

Ettevalmistavad meetmed kiidab heaks nõukogu
  täielikus koostöös komisjoniga ning
  Euroopa
  Parlamendiga konsulteeritakse piisavalt vara ja talle antakse ettevalmistavate meetmete, eelkõige ÜVJP ja ÜJKP meetmete kohta üksikasjalik teave
  .

Ettevalmistavate meetmete kiireks rakendamiseks teavitab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige selleks vajalike vahendite hinnangulisest summast. Kooskõlas käesoleva määrusega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine;

Ettevalmistavate meetmete kiireks rakendamiseks teavitab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
  Euroopa Parlamenti ja
  komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige selleks vajalike vahendite hinnangulisest summast. Kooskõlas käesoleva määrusega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine;

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1

1.   Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise
  ,
  haldamise
  ,
  auditeerimise või kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu Euroopa Liidu huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja
  pädevale ametivõimule
  .

1.   Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve
  , sh selle ettevalmistavate aktide
  täitmise
  ja
  haldamise
  ning
  auditeerimise või kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu Euroopa Liidu huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja
  oma otsesele ülemusele, kes kinnitab kirjalikult, kas huvide konflikt esineb
  .
  Kui on tuvastatud huvide konflikt, lõpetab isik, kellel huvide konflikt esineb, kõnealuses asjas kogu oma tegevuse. Otsene ülemus võtab isiklikult asjakohased lisameetmed.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 2

2.   Huvide konflikt esineb siis, kui lõikes 1 osutatud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna-, emotsionaalsete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad kõnealuse isiku ja abisaaja ühistest huvidest.

2.   Huvide konflikt esineb siis, kui lõikes 1 osutatud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad
  – või kui üldsusele võib jääda mulje, et ohustavad –
  perekonna-, emotsionaalsete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad kõnealuse isiku ja abisaaja ühistest huvidest.

Huvide konfliktist tõenäoliselt mõjutatud tegevused võivad olla muu hulgas järgmised:

| a) | endale või suguluse või hõimluse kaudu või muul viisil seotud kolmandatele isikutele põhjendamatute otseste või kaudsete soodustuste andmine; |
| --- | --- |

a)

endale või suguluse või hõimluse kaudu või muul viisil seotud kolmandatele isikutele põhjendamatute otseste või kaudsete soodustuste andmine;

| b) | potentsiaalsele abisaajale, vahendite saajale, kandidaadile või pakkujale ette nähtud õiguste või soodustuste andmisest keeldumine või nende ülemäärane andmine; |
| --- | --- |

b)

potentsiaalsele abisaajale, vahendite saajale, kandidaadile või pakkujale ette nähtud õiguste või soodustuste andmisest keeldumine või nende ülemäärane andmine;

| c) | põhjendamatu või õigusvastane tegu või kohustusliku toimingu tegemata jätmine. |
| --- | --- |

c)

põhjendamatu või õigusvastane tegu või kohustusliku toimingu tegemata jätmine.

Huvide konflikt esineb siis, kui potentsiaalne abisaaja, taotleja, kandidaat või pakkuja on personalieeskirjadega hõlmatud koosseisuline töötaja, lepinguline töötaja, kohalik töötaja või lähetatud riiklik ekspert.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1 – punkt a

| a) | oma talituste või Euroopa Liidu delegatsioonide
  kaudu
  kooskõlas artikli 53 teise lõiguga või artiklis 59 nimetatud rakendusametite kaudu; |
| --- | --- |

a)

oma talituste või Euroopa Liidu delegatsioonide
  kaudu
  kooskõlas artikli 53 teise lõiguga või artiklis 59 nimetatud rakendusametite kaudu;

| a) | oma talituste
  kaudu
  või
  töötajate kaudu
  Euroopa Liidu
  delegatsioonides vastavate
  delegatsioonide
  juhtide järelevalve all
  kooskõlas artikli 53 teise lõiguga või artiklis 59 nimetatud rakendusametite kaudu; |
| --- | --- |

a)

oma talituste
  kaudu
  või
  töötajate kaudu
  Euroopa Liidu
  delegatsioonides vastavate
  delegatsioonide
  juhtide järelevalve all
  kooskõlas artikli 53 teise lõiguga või artiklis 59 nimetatud rakendusametite kaudu;

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1 – punkt b

| b) | kaudselt, kas koostöös liikmesriikidega või delegeerides eelarve täitmise ülesanded: |
| --- | --- |

b)

kaudselt, kas koostöös liikmesriikidega või delegeerides eelarve täitmise ülesanded:

| b) | kaudselt, kas koostöös liikmesriikidega või
  , kui alusaktis on erisäte, milles on nimetatud ka punktides i ja iv osutatud juhtudest erinevad eelarvet täitvad partnerid ja toimingute liigid,
  delegeerides
  teatavad konkreetsed
  eelarve täitmise ülesanded: |
| --- | --- |

b)

kaudselt, kas koostöös liikmesriikidega või
  , kui alusaktis on erisäte, milles on nimetatud ka punktides i ja iv osutatud juhtudest erinevad eelarvet täitvad partnerid ja toimingute liigid,
  delegeerides
  teatavad konkreetsed
  eelarve täitmise ülesanded:

| i) | kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; |
| --- | --- |

i)

kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

| i) | kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; |
| --- | --- |

i)

kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

| ii) | rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele; |
| --- | --- |

ii)

rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele;

| ii) | rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele; |
| --- | --- |

ii)

rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele;

| iii) | finantseerimisasutustele, kellele on delegeeritud VIII jaotise kohaste rahastamisvahendite rakendamine; |
| --- | --- |

iii)

finantseerimisasutustele, kellele on delegeeritud VIII jaotise kohaste rahastamisvahendite rakendamine;

| iv) | Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile
  või mis tahes muule nimetatud panga tütarettevõtjale
  ; |
| --- | --- |

iv)

Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile
  või mis tahes muule nimetatud panga tütarettevõtjale
  ;

| iv) | Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; |
| --- | --- |

iv)

Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

| v) | artiklites
  200 ja 201 osutatud
  asutustele; |
| --- | --- |

v)

artiklites
  200 ja 201 osutatud
  asutustele;

| v) | artiklites
  196b ja 196c nimetatud
  asutustele; |
| --- | --- |

v)

artiklites
  196b ja 196c nimetatud
  asutustele;

| vi) | avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kes esitavad piisavad finantstagatised, või avalik-õiguslikele asutustele; |
| --- | --- |

vi)

avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kes esitavad piisavad finantstagatised, või avalik-õiguslikele asutustele;

| vi) | avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kes esitavad piisavad finantstagatised, või avalik-õiguslikele asutustele; |
| --- | --- |

vi)

avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kes esitavad piisavad finantstagatised, või avalik-õiguslikele asutustele;

| vii) | liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; |
| --- | --- |

vii)

liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

| viii) | isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste meetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis käesoleva määruse artikli 51 tähenduses. |
| --- | --- |

viii)

isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste meetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis käesoleva määruse artikli 51 tähenduses.

| viii) | isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste
  ühise välis- ja julgeolekupoliitika
  meetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis käesoleva määruse artikli 51 tähenduses. |
| --- | --- |

viii)

isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste
  ühise välis- ja julgeolekupoliitika
  meetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis käesoleva määruse artikli 51 tähenduses.

Komisjon vastutab eelarve täitmise eest (ELi toimimise lepingu artikkel 317) ning teavitab Euroopa Parlamenti alapunktides i– viii nimetatud üksuste sooritatud toimingutest. Finantsselgituses (artikkel 27) põhjendatakse täielikult konkreetse üksuse valikut alapunktides i–viii toodud üksuste hulgast.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1a (uus)

1a.
     
  Iga-aastasele tegevusaruandele (artikli 63 lõige 9) lisatavas rahastamisotsuses tuuakse ära rahastamiskava taotletav eesmärk, oodatavad tulemused, täitmismeetod ja kogusumma. See sisaldab ka rahastatavate tegevuste kirjeldust ja igale tegevusele eraldatud summa suurust ning soovituslikku täitmise ajakava.

Kaudse eelarve täitmise korral täpsustatakse selles ka valituks osutunud eelarvet täitev partner, kasutatud kriteeriumid ja talle delegeeritud ülesanded.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1b (uus)

1b.
     
  Lõike 1 punkti b alapunktides i–viii loetletud üksused ja isikud teevad Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmisel täielikku koostööd. Euroopa Kontrollikojal ja OLAFil peab igal juhul olema õigus täielikult kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevaid volitusi sel viisil hallatavaid vahendeid kontrollida.

Komisjon seab täitmisülesannete delegeerimise sõltuvusse läbipaistva, mittediskrimineeriva, tõhusa ja tulemusliku kohtuliku läbivaatamise korra olemasolust seoses ülesannete tegeliku täitmisega või sellise korra tugevdamise tegevuskava tulemustega.

Peaarvepidaja haldab nimekirja üksustest ja isikutest, kellele teatavad konkreetsed eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud, ning lisab selle nimekirja raamatupidamise aastaaruandele. Kõik selliste üksuste ja isikutega sõlmitud kokkulepped tehakse eelarvepädevate institutsioonide nõudmisel neile kättesaadavaks.

Lõike 1 punkti b alapunktides i–viii loetletud üksused ja isikud, kellele täitmisülesanded delegeeritakse, tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 eelarvest vahendeid saanute asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise. Komisjoni teavitatakse võetud meetmetest.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1

Eelarve täitmise kohustused halduskoostöö puhul

1.   Euroopa Liidu vahendite haldamisel järgivad liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad Euroopa Liidu tegevuse läbipaistvuse. Sel eesmärgil täidavad liikmesriigid kontrolli- ja
  auditeerimiskohustust
  ning võtavad endale sellest tuleneva käesolevas määruses sätestatud vastutuse. Valdkondlikes eeskirjades
  võidakse kehtestada
  täiendavad sätted
  .

1.   
  Kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse täitmisülesanded liikmesriikidele.
  Euroopa Liidu vahendite haldamisel järgivad liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad Euroopa Liidu tegevuse läbipaistvuse. Sel eesmärgil täidavad
  komisjon ja
  liikmesriigid
  oma asjaomaseid
  kontrolli- ja
  auditeerimiskohustusi
  ning võtavad endale sellest tuleneva käesolevas määruses sätestatud vastutuse. Valdkondlikes eeskirjades
  kehtestatakse
  täiendavad sätted

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 2

Liikmesriikide eriülesanded

2.   Eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel
  liikmesriigid väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi. Sel eesmärgil teostavad nad eel- ja järelkontrolle, sealhulgas vajaduse korral kohapealseid kontrolle, et tagada eelarvest rahastatavate meetmete tulemuslik elluviimine ja õige rakendamine, nõuavad tagasi alusetult makstud summad ja algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi.

2.   
  Liikmesriigid võtavad
  eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel
  kõik õiguslikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed, mis on liidu finantshuvide kaitseks vajalikud, eelkõige:

| a) | veenduvad, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult ellu viiakse, ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti, ning akrediteerivad sel eesmärgil asutused, kes vastutavad liidu vahendite haldamise ja kontrolli eest, ning kontrollivad neid asutusi; |
| --- | --- |

a)

veenduvad, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult ellu viiakse, ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti, ning akrediteerivad sel eesmärgil asutused, kes vastutavad liidu vahendite haldamise ja kontrolli eest, ning kontrollivad neid asutusi;

| b) | väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi. |
| --- | --- |

b)

väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi.

Sel eesmärgil teostavad nad proportsionaalsuse põhimõtet järgides ja kooskõlas lõike 2 punktiga a, lõigetega 3–5 ning asjaomaste valdkondlike eeskirjadega eel- ja järelkontrolle, sealhulgas vajaduse korral tehingute representatiivsete valimite kohapealseid kontrolle. Nad nõuavad ka sisse alusetult makstud summad ning algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi. Komisjon võib omaenda riskihinnangu või valdkondlikke eeskirjade alusel liikmesriikides loodud süsteeme hinnata.

Kui liikmesriigid teatavad avastatud vigadest ja/või eeskirjade eiramistest viivitamata komisjonile ja kõrvaldavad need, st nõuavad alusetult makstud summad sisse, siis nende suhtes kuni teatamise hetkeni asjaomaste vigade ja/või eeskirjade eiramistega seotud finantskorrektsioone ei kohaldata.

Liikmesriigid rakendavad vahendite saajate suhtes tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid rahalisi karistusi kooskõlas valdkondlikes eeskirjades ja
  siseriiklikes õigusaktides
  sätestatuga.

Liikmesriigid rakendavad vahendite saajate suhtes tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid rahalisi karistusi kooskõlas valdkondlikes eeskirjades ja
  siseriiklike õigusaktide erisätetes
  sätestatuga.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 3

Akrediteeriva ametiasutuse roll ja pädevus

3.   Kooskõlas
  valdkondlike eeskirjadega
  akrediteerivad liikmesriigid
  ühe või mitu avalik-õiguslikku asutust
  , kes
  on ainuisikuliselt
  vastutavad nende vahendite
  nõuetekohase
  haldamise ja
  kontrolli
  eest,
  mille jaoks neile
  akrediteering
  on antud
  . See ei piira kõnealuste asutuste võimalust täita ka Euroopa Liidu vahendite haldamisega mitteseotud ülesandeid ega nende võimalust delegeerida oma teatavaid ülesandeid teistele asutustele.

3.   Kooskõlas
  valdkondlikes eeskirjades sätestatud nõuete ja korraga
  akrediteerivad liikmesriigid
  asutused
  , kes vastutavad
  liidu
  nende vahendite haldamise ja
  sisekontrolli
  eest,
  millega seoses
  akrediteering
  anti
  . See ei piira kõnealuste asutuste võimalust täita ka Euroopa Liidu vahendite haldamisega mitteseotud ülesandeid ega nende võimalust delegeerida oma teatavaid ülesandeid teistele asutustele.
  Peale selle teostab akrediteeriv ametiasutus olemasolevate auditite ja kontrollitulemuste alusel järelevalvet selle üle, kas akrediteeritud asutused järgivad akrediteerimiskriteeriume. Akrediteeriv ametiasutus võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema poolt akrediteeritud asutustele delegeeritud ülesannete täitmisel esinenud puudused kõrvaldatakse; need meetmed hõlmavad ka akrediteeringu peatamist või tagasivõtmist. Komisjoni roll akrediteerimismenetluses, mille suhtes kohaldatakse lõiget 2, määratakse peale selle kindlaks valdkondlikes eeskirjades, võttes arvesse asjaomase poliitikavaldkonna riski.

Akrediteeringu annab liikmesriigi ametiasutus kooskõlas valdkondlike eeskirjadega, millega tagatakse, et asjaomane akrediteeritav asutus on suuteline vahendeid nõuetekohaselt haldama. Valdkondlikes eeskirjades võib kindlaks määrata ka komisjoni rolli akrediteerimismenetluses.

Akrediteeriv ametiasutus vastutab akrediteeritud asutuse üle järelevalve tegemise eest ja kõigi meetmete võtmise eest, mis on vajalikud mis tahes puuduste kõrvaldamiseks selle tegevuses, sealhulgas akrediteeringu peatamise või tagasivõtmise eest.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 4

Akrediteeritud ametiasutuse roll ja pädevus

4.   Käesoleva artikli lõike 3 kohaselt akrediteeritud
  asutused
  :

4.   Käesoleva artikli lõike 3 kohaselt akrediteeritud
  asutuste kaudu teevad liikmesriigid asjakohasel tasandil järgmist
  :

| a) | kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise; |
| --- | --- |

a)

kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise;

| a) | kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise; |
| --- | --- |

a)

kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise;

| b) | kasutavad
  raamatupidamise aastaaruannete koostamise süsteemi
  , mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

b)

kasutavad
  raamatupidamise aastaaruannete koostamise süsteemi
  , mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;

| b) | kasutavad
  raamatupidamissüsteemi
  , mis annab
  iga aasta kohta
  õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

b)

kasutavad
  raamatupidamissüsteemi
  , mis annab
  iga aasta kohta
  õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;

| c) | lasevad akrediteeritud asutusest sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse
  kooskõlas
  rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega
  ; |
| --- | --- |

c)

lasevad akrediteeritud asutusest sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse
  kooskõlas
  rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega
  ;

| c) | esitavad
  kooskõlas
  lõikega 5 vajalikke andmeid ja teavet
  ; |
| --- | --- |

c)

esitavad
  kooskõlas
  lõikega 5 vajalikke andmeid ja teavet
  ;

| d) | tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate
  iga-aastase
  tagantjärele avalikustamise
  ; |
| --- | --- |

d)

tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate
  iga-aastase
  tagantjärele avalikustamise
  ;

| d) | tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate tagantjärele avalikustamise
  . Isikuandmete töötlemisel täidetakse riiklikke sätteid, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ. |
| --- | --- |

d)

tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate tagantjärele avalikustamise
  . Isikuandmete töötlemisel täidetakse riiklikke sätteid, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ.

| f) | tagavad isikuandmete kaitse kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

f)

tagavad isikuandmete kaitse kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 5

Akrediteeritud asutuste esitatavate andmete sisu, esitamise aeg ja auditeerimine

5.   
  Käesoleva artikli
  lõike 3 kohaselt akrediteeritud asutused esitavad komisjonile järgneva eelarveaasta 1.
  veebruariks
  :

5.   Lõike 3 kohaselt akrediteeritud asutused esitavad komisjonile järgneva eelarveaasta 1.
  märtsiks
  :

| a) | oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude
  kohta
  ; |
| --- | --- |

a)

oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude
  kohta
  ;

| a) | akrediteeritud asutuste raamatupidamise aastaaruanded kulude kohta, mida asutused on kandnud neile delegeeritud ülesannete täitmisel ja mille nad on esitanud komisjonile hüvitamiseks, sealhulgas ettemaksed ja summad, mille sissenõudmismenetlus on pooleli või lõpule viidud. Sellele teabele lisatakse Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus selle
  kohta
  , et rahaliste vahendite haldajate arvates: |
| --- | --- |

a)

akrediteeritud asutuste raamatupidamise aastaaruanded kulude kohta, mida asutused on kandnud neile delegeeritud ülesannete täitmisel ja mille nad on esitanud komisjonile hüvitamiseks, sealhulgas ettemaksed ja summad, mille sissenõudmismenetlus on pooleli või lõpule viidud. Sellele teabele lisatakse Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitus selle
  kohta
  , et rahaliste vahendite haldajate arvates:

| — | on see teave nõuetekohaselt esitatud, täielik ja täpne; |
| --- | --- |

—

on see teave nõuetekohaselt esitatud, täielik ja täpne;

| — | kulud on kantud ettenähtud eesmärkidel, nagu on määratud kindlaks valdkondlikes eeskirjades; |
| --- | --- |

—

kulud on kantud ettenähtud eesmärkidel, nagu on määratud kindlaks valdkondlikes eeskirjades;

| — | kehtestatud kontrollimenetlus annab vajaliku tagatise seoses raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. ELi vahendite haldaja kinnituse lisas esitatakse vajaduse korral iga vahendi veamäär ning vigade analüüs ja reservatsioonid; |
| --- | --- |

—

kehtestatud kontrollimenetlus annab vajaliku tagatise seoses raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. ELi vahendite haldaja kinnituse lisas esitatakse vajaduse korral iga vahendi veamäär ning vigade analüüs ja reservatsioonid;

| b) | kokkuvõtte
  kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest
  , sealhulgas süsteemsete
  või korduvate
  nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed
  ; |
| --- | --- |

b)

kokkuvõtte
  kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest
  , sealhulgas süsteemsete
  või korduvate
  nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed
  ;

| b) | kokkuvõtte
  lõplikest audititest ja kokkuvõte tehtud kontrollidest
  , sealhulgas
  korduvate või
  süsteemsete nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed
  ja nende tulemused. |
| --- | --- |

b)

kokkuvõtte
  lõplikest audititest ja kokkuvõte tehtud kontrollidest
  , sealhulgas
  korduvate või
  süsteemsete nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed
  ja nende tulemused.

| c) | Euroopa Liidu vahendite haldaja
  kinnituse raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise kohta; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidu vahendite haldaja
  kinnituse raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise kohta;

Punktis a osutatud raamatupidamise aastaaruandele ja punktis b osutatud kokkuvõttele lisatakse sõltumatu auditiasutuse rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt koostatud arvamus selle kohta, kas raamatupidamisaruanne annab õige ja õiglase ülevaate ning kas kulutused, mille hüvitamist komisjonilt on taotletud, on seaduslikud ja korrektsed, ning kas kehtestatud kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt. Arvamuses märgitakse, kas kontroll seab
  Euroopa Liidu vahendite haldaja
  kinnituses esitatud väited kahtluse alla. Arvamuse lisas esitatakse veamäär vahendi kohta ning vigade analüüs ja reservatsioonid.

| d) | sõltumatu auditeerimisasutuse arvamuse käesoleva lõike punktis c osutatud Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse kohta, mis hõlmab kõiki selle osi. |
| --- | --- |

d)

sõltumatu auditeerimisasutuse arvamuse käesoleva lõike punktis c osutatud Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse kohta, mis hõlmab kõiki selle osi.

Kui liikmesriik on ühe poliitikavaldkonna kohta akrediteerinud rohkem kui ühe asutuse, esitab ta järgneva eelarveaasta 15.
  veebruariks
  komisjonile koondaruande, milles ta annab riigi tasandil ülevaate kõigist asjaomase poliitikavaldkonna raames esitatavatest Euroopa Liidu vahendite haldajate kinnitustest ja
  nende suhtes antud
  sõltumatutest auditiarvamustest.

Kui liikmesriik on ühe poliitikavaldkonna kohta akrediteerinud rohkem kui ühe asutuse,
  kelle ülesanne on rahalisi vahendeid hallata,
  esitab ta järgneva eelarveaasta 15.
  märtsiks
  komisjonile koondaruande, milles ta annab riigi tasandil ülevaate kõigist asjaomase poliitikavaldkonna raames esitatavatest Euroopa Liidu vahendite haldajate kinnitustest ja
  vastavatest
  sõltumatutest auditiarvamustest.

Liikmesriik avaldab selle teabe sobival tasandil hiljemalt 6 kuud pärast nimetatud dokumentide esitamist komisjonile.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 6

Komisjoni eriülesanded

6.   Komisjon:

6.   
  Tagamaks, et vahendeid kasutatakse vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele, teeb
  komisjon
  järgmist
  :

| -a) | kontrollib, mil viisil liikmesriigid oma kohustusi täidavad, eelkõige viivad programmi rakendamise jooksul läbi auditeid; |
| --- | --- |

-a)

kontrollib, mil viisil liikmesriigid oma kohustusi täidavad, eelkõige viivad programmi rakendamise jooksul läbi auditeid;

| a) | kohaldab menetlusi, mille eesmärk on akrediteeritud asutuste raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne finantskontroll ja heakskiitmine,
  tagades, et
  raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged
  , ning võimaldades eeskirjade eiramise juhtumite õigeaegset lahendamist
  ; |
| --- | --- |

a)

kohaldab menetlusi, mille eesmärk on akrediteeritud asutuste raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne finantskontroll ja heakskiitmine,
  tagades, et
  raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged
  , ning võimaldades eeskirjade eiramise juhtumite õigeaegset lahendamist
  ;

| a) | kohaldab menetlusi, mille eesmärk on akrediteeritud asutuste raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne finantskontroll ja heakskiitmine,
  tehes kindlaks, kas
  raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged; |
| --- | --- |

a)

kohaldab menetlusi, mille eesmärk on akrediteeritud asutuste raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne finantskontroll ja heakskiitmine,
  tehes kindlaks, kas
  raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged;

| b) | arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud Euroopa Liidu õigust rikkudes
  . |
| --- | --- |

b)

arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud Euroopa Liidu õigust rikkudes
  .

| b) | arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud Euroopa Liidu õigust rikkudes
  ; |
| --- | --- |

b)

arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud Euroopa Liidu õigust rikkudes
  ;

| ba) | katkestab maksetähtaegade arvestamise või peatab maksed, kui liikmesriigi poolses järelevalves või lõike 3 kohaselt akrediteeritud asutuse tegevuses esineb tõsiseid puudusi ja kui eeldusena nõutavaid meetmeid ei ole viivitamata võetud. |
| --- | --- |

ba)

katkestab maksetähtaegade arvestamise või peatab maksed, kui liikmesriigi poolses järelevalves või lõike 3 kohaselt akrediteeritud asutuse tegevuses esineb tõsiseid puudusi ja kui eeldusena nõutavaid meetmeid ei ole viivitamata võetud.

Tingimused, mille korral
  komisjon võib
  maksed liikmesriikidele peatada
  või volitatud eelarvevahendite käsutaja
  need katkestada, on reguleeritud valdkondlike eeskirjadega
  .

Komisjon võib
  otsustada loobuda täielikult
  või
  osaliselt katkestamisest või peatamisest pärast seda, kui liikmesriik on esitanud oma tähelepanekud. Komisjoni pädeva
  volitatud eelarvevahendite käsutaja
  iga-aastases tegevusaruandes antakse aru kõigist käesolevast lõikest tulenevatest kohustustest
  .

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 6a (uus)

Euroopa territoriaalse koostöö erisäte

6a.
     
  Valdkondlikes eeskirjades võetakse arvesse Euroopa territoriaalse koostöö programmide vajadusi, eriti seoses Euroopa Liidu vahendite haldaja iga-aastase kinnituse sisu, akrediteerimismenetluse ja auditifunktsiooniga.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 6b (uus)

Riikide kinnitavad avaldused

6b.
     
  Liikmesriik esitab halduskoostöö meetodi raames tehtud kulude kohta riikliku kinnituse. Kinnitus allkirjastatakse asjakohasel poliitilisel tasandil, see peab põhinema lõike 5 punkti c kohaselt esitamisele kuuluval teabel ning hõlmama vähemalt olemasolevate sisekontrollisüsteemide tulemuslikku toimimist ja raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Selle kohta esitab arvamuse sõltumatu auditeerimisasutus ning see tuleb esitada komisjonile hiljemalt asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta 15. märtsiks.

Riikide kinnitavate avalduste koostamise suuniste küsimuses konsulteeritakse Euroopa Kontrollikojaga ja Euroopa Liidu kõrgeimate kontrolliasutuste esindajatest koosneva kontaktkomiteega.

Kui liikmesriik on esitanud käesolevale lõikele vastava riikliku kinnituse, võetakse seda arvesse käesoleva artikli lõike 6 kohaste komisjoni auditi- ja kontrollistrateegiate koostamisel ning artikli 29 kohase riski taseme määramisel liikmesriikide tasandil; kinnitus esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele, kohaldades mutatis mutandis artikli 63 lõiget 9.

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1

1.   Üksused ja isikud, kellele on artikli 55 lõike 1 punkti b kohaselt delegeeritud eelarve täitmise ülesanded, järgivad Euroopa Liidu vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad Euroopa Liidu tegevuse nähtavuse. Euroopa Liidu vahendite haldamisel tagavad nad Euroopa Liidu finantshuvide kaitse taseme, mis on samaväärne käesoleva määruse kohaselt nõutavaga, võttes nõuetekohaselt arvesse järgnevat:

1.   
  Teised
  üksused ja isikud
  kui liikmesriigid
  , kellele on artikli 55 lõike 1 punkti b kohaselt delegeeritud eelarve täitmise ülesanded, järgivad Euroopa Liidu vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad Euroopa Liidu tegevuse nähtavuse. Euroopa Liidu vahendite haldamisel tagavad nad Euroopa Liidu finantshuvide kaitse taseme, mis on samaväärne käesoleva määruse kohaselt nõutavaga, võttes nõuetekohaselt arvesse järgnevat:

| a) | delegeeritud ülesannete laad ja asjaomased summad; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud ülesannete laad ja asjaomased summad;

| a) | delegeeritud ülesannete laad ja asjaomased summad; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud ülesannete laad ja asjaomased summad;

| b) | seonduvad finantsriskid; |
| --- | --- |

b)

seonduvad finantsriskid;

| b) | seonduvad finantsriskid; |
| --- | --- |

b)

seonduvad finantsriskid;

| c) | kindlusaste, mis tuleneb nende süsteemidest, eeskirjadest ja menetlustest, koos meetmetega, mille komisjon on võtnud delegeeritud ülesannete täitmise järelevalveks ja toetuseks. |
| --- | --- |

c)

kindlusaste, mis tuleneb nende süsteemidest, eeskirjadest ja menetlustest, koos meetmetega, mille komisjon on võtnud delegeeritud ülesannete täitmise järelevalveks ja toetuseks.

| c) | kindlusaste, mis tuleneb nende süsteemidest, eeskirjadest ja menetlustest, koos meetmetega, mille komisjon on võtnud delegeeritud ülesannete täitmise järelevalveks ja toetuseks. |
| --- | --- |

c)

kindlusaste, mis tuleneb nende süsteemidest, eeskirjadest ja menetlustest, koos meetmetega, mille komisjon on võtnud delegeeritud ülesannete täitmise järelevalveks ja toetuseks.

Muudatusettepanekud 117 ja 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 2

2.   Sel eesmärgil lõikes 1 nimetatud üksused ja isikud:

2.   Sel eesmärgil lõikes 1 nimetatud üksused ja isikud
  , vastavalt standarditele, mis on samaväärsed liidus ühtselt kohaldatavate standarditega või selliste standardite puudumisel rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega, ja mis on kindlaks määratud kokkuleppes, millega delegeeritakse teatavad konkreetsed eelarve täitmise ülesanded
  :

| a) | kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise; |
| --- | --- |

a)

kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise;

| a) | kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise; |
| --- | --- |

a)

kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise;

| b) | kasutavad raamatupidamise aastaaruannete koostamise süsteemi, mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

b)

kasutavad raamatupidamise aastaaruannete koostamise süsteemi, mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;

| b) | kasutavad raamatupidamise aastaaruannete koostamise süsteemi, mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

b)

kasutavad raamatupidamise aastaaruannete koostamise süsteemi, mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;

| c) | lasevad asjaomasest üksusest või isikust sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega; |
| --- | --- |

c)

lasevad asjaomasest üksusest või isikust sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega;

| c) | lasevad asjaomasest üksusest või isikust sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega; |
| --- | --- |

c)

lasevad asjaomasest üksusest või isikust sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega;

| d) | kohaldavad toetuste, hangete ja rahastamisvahendite kaudu Euroopa Liidu vahenditest rahastamisel asjakohaseid eeskirju ja menetlusi; |
| --- | --- |

d)

kohaldavad toetuste, hangete ja rahastamisvahendite kaudu Euroopa Liidu vahenditest rahastamisel asjakohaseid eeskirju ja menetlusi;

| d) | kohaldavad toetuste, hangete ja rahastamisvahendite kaudu Euroopa Liidu vahenditest rahastamisel asjakohaseid eeskirju ja menetlusi; |
| --- | --- |

d)

kohaldavad toetuste, hangete ja rahastamisvahendite kaudu Euroopa Liidu vahenditest rahastamisel asjakohaseid eeskirju ja menetlusi;

| e) | tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate
  iga-aastase
  tagantjärele avalikustamise; |
| --- | --- |

e)

tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate
  iga-aastase
  tagantjärele avalikustamise;

| e) | tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate tagantjärele avalikustamise
  ning isikuandmete kaitse kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega
  ; |
| --- | --- |

e)

tagavad kooskõlas artikli 31 lõikega 2 Euroopa Liidu vahendite saajate tagantjärele avalikustamise
  ning isikuandmete kaitse kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega
  ;

| f) | tagavad mõistliku isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

f)

tagavad mõistliku isikuandmete kaitse.

| f) | tagavad mõistliku isikuandmete kaitse
  , nagu on sätestatud direktiivis 95/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 45/2001
  . |
| --- | --- |

f)

tagavad mõistliku isikuandmete kaitse
  , nagu on sätestatud direktiivis 95/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 45/2001
  .

Muudatusettepanek 300

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 2 – lõik 2a (uus)

Õiguskindluse tagamiseks rangemaid osalemiseeskirju tagasiulatuvalt ei kohaldata ja abisaajatelt komisjoni poolt juba heaks kiidetud finantsaruannete ümbertegemist ei nõuta.

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  ELi institutsioonid ja asutused julgustavad aktiivselt liikmesriikides ELi rahaliste vahenditega seotud eeskirjade arvatavatest eiramistest teatamist.

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 4 – lõik 2

Volitatud eelarvevahendite käsutaja
  võib
  maksed sellistele üksustele ja isikutele täiendava kontrolli eesmärgil kas täielikult või osaliselt katkestada, kui ta saab teavet, mis osutab märkimisväärsetele puudujääkidele sisekontrollisüsteemide toimimises või sellele, et asjaomase üksuse või isiku tõendatud kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega ja neid kulusid ei ole korrigeeritud, tingimusel et katkestamine on vajalik, et vältida Euroopa Liidu finantshuvide olulist kahjustamist.

Olenemata artiklist 89, võib
  volitatud eelarvevahendite käsutaja maksed sellistele üksustele ja isikutele täiendava kontrolli eesmärgil kas täielikult või osaliselt katkestada, kui ta saab teavet, mis osutab märkimisväärsetele puudujääkidele sisekontrollisüsteemide toimimises või sellele, et asjaomase üksuse või isiku tõendatud kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega ja neid kulusid ei ole korrigeeritud, tingimusel et katkestamine on vajalik, et vältida Euroopa Liidu finantshuvide olulist kahjustamist.

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 5

5.   Lõikes 1 nimetatud üksused ja isikud esitavad komisjonile:

5.   Lõikes 1 nimetatud üksused ja isikud esitavad komisjonile:

| a) | neile delegeeritud ülesannete täitmist käsitleva aruande; |
| --- | --- |

a)

neile delegeeritud ülesannete täitmist käsitleva aruande;

| a) | neile delegeeritud ülesannete täitmist käsitleva aruande; |
| --- | --- |

a)

neile delegeeritud ülesannete täitmist käsitleva aruande;

| b) | oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta; |
| --- | --- |

b)

oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta;

| b) | oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta; |
| --- | --- |

b)

oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta;

| c) | kokkuvõtte kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete või korduvate nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed; |
| --- | --- |

c)

kokkuvõtte kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete või korduvate nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed;

| c) | kokkuvõtte kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete või korduvate nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed; |
| --- | --- |

c)

kokkuvõtte kõigi tehtud auditite ja kontrollide kättesaadavatest tulemustest, sealhulgas süsteemsete või korduvate nõrkuste analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed;

| d) | Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse
  raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise kohta; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse
  raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, sisekontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise, raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise kohta;

| d) | Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse
  , mis annab piisava kindluse, et: |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse
  , mis annab piisava kindluse, et:

| i) | raamatupidamise aastaaruandes esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- |

i)

raamatupidamise aastaaruandes esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate;

| ii) | raamatupidamise aastaaruandes osutatud kulutused on tehtud ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; |
| --- | --- |

ii)

raamatupidamise aastaaruandes osutatud kulutused on tehtud ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;

| iii) | kehtestatud kontrollimenetlused tagavad raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. |
| --- | --- |

iii)

kehtestatud kontrollimenetlused tagavad raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.

| e) | sõltumatu auditeerimisasutuse
  arvamuse käesoleva lõike punktis d osutatud
  Euroopa Liidu vahendite haldaja
  kinnituse kohta, mis hõlmab kõiki selle osi
  . |
| --- | --- |

e)

sõltumatu auditeerimisasutuse
  arvamuse käesoleva lõike punktis d osutatud
  Euroopa Liidu vahendite haldaja
  kinnituse kohta, mis hõlmab kõiki selle osi
  .

| e) | nimetatud dokumentidele lisatakse
  sõltumatu auditeerimisasutuse
  rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt koostatud arvamus raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, kehtestatud kontrollimenetluste nõuetekohase toimimise ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Auditeerimisasutus teatab, kui kontroll seab
  Euroopa Liidu vahendite haldaja
  kinnituses esitatud väited kahtluse alla
  . |
| --- | --- |

e)

nimetatud dokumentidele lisatakse
  sõltumatu auditeerimisasutuse
  rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt koostatud arvamus raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse, kehtestatud kontrollimenetluste nõuetekohase toimimise ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Auditeerimisasutus teatab, kui kontroll seab
  Euroopa Liidu vahendite haldaja
  kinnituses esitatud väited kahtluse alla
  .

Kõnealused dokumendid, välja arvatud punktis e nimetatud auditiarvamus, esitatakse komisjonile järgneva eelarveaasta 1. veebruariks. Kõnealune auditiarvamus esitatakse hiljemalt 15. märtsiks.

Kõnealused dokumendid, välja arvatud punktis e nimetatud auditiarvamus, esitatakse komisjonile järgneva eelarveaasta 1. veebruariks. Kõnealune auditiarvamus esitatakse hiljemalt 15. märtsiks.

Kõnealused kohustused ei piira rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingute sätete kohaldamist. Kõnealuste sätetega nähakse vähemalt ette selliste üksuste kohustus esitada komisjonile igal aastal kinnitus selle kohta, et asjaomasel eelarveaastal on Euroopa Liidult saadud vahendeid kasutatud ja nende üle raamatupidamisarvestust peetud kooskõlas käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuetega ning asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni või kolmanda riigiga sõlmitud lepingus sätestatud kohustustega.

Kõnealused kohustused ei piira rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingute sätete kohaldamist. Kõnealuste sätetega nähakse vähemalt ette selliste üksuste kohustus esitada komisjonile igal aastal kinnitus selle kohta, et asjaomasel eelarveaastal on Euroopa Liidult saadud vahendeid kasutatud ja nende üle raamatupidamisarvestust peetud kooskõlas käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuetega ning asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni või kolmanda riigiga sõlmitud lepingus sätestatud kohustustega
  ning seda on auditeerinud pädev kõrgem auditeerimisasutus
  .
  Auditi tulemused tehakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile kättesaadavaks. See ei piira Euroopa Kontrollikoja ega OLAFi uurimisvolitusi.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 6

6.   Komisjon:

6.   Komisjon:

| a) | tagab delegeeritud ülesannete täitmise üle järelevalve tegemise ja hindamise
  ; |
| --- | --- |

a)

tagab delegeeritud ülesannete täitmise üle järelevalve tegemise ja hindamise
  ;

| a) | kontrollib, et need üksused täidavad oma kohustusi, eelkõige viivad programmi rakendamise jooksul läbi auditeid ja hindamisi
  ; |
| --- | --- |

a)

kontrollib, et need üksused täidavad oma kohustusi, eelkõige viivad programmi rakendamise jooksul läbi auditeid ja hindamisi
  ;

| b) | kohaldab menetlusi, mille eesmärk on
  volitatud
  üksuste
  ja isikute
  raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne
  finantskontroll
  ja heakskiitmine,
  tagades, et
  raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged, ning võimaldades eeskirjade eiramise juhtumite õigeaegset lahendamist; |
| --- | --- |

b)

kohaldab menetlusi, mille eesmärk on
  volitatud
  üksuste
  ja isikute
  raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne
  finantskontroll
  ja heakskiitmine,
  tagades, et
  raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged, ning võimaldades eeskirjade eiramise juhtumite õigeaegset lahendamist;

| b) | kohaldab menetlusi, mille eesmärk on üksuste raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne
  kontroll
  ja heakskiitmine,
  tehes kindlaks, kas
  raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged, ning võimaldades eeskirjade eiramise juhtumite õigeaegset lahendamist; |
| --- | --- |

b)

kohaldab menetlusi, mille eesmärk on üksuste raamatupidamise aastaaruannete õigeaegne
  kontroll
  ja heakskiitmine,
  tehes kindlaks, kas
  raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged, ning võimaldades eeskirjade eiramise juhtumite õigeaegset lahendamist;

| c) | arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud
  kohaldatavaid eeskirju
  rikkudes
  . |
| --- | --- |

c)

arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud
  kohaldatavaid eeskirju
  rikkudes
  .

| c) | arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud
  Euroopa Liidu õigust
  rikkudes. |
| --- | --- |

c)

arvab Euroopa Liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud
  Euroopa Liidu õigust
  rikkudes.

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 7

7.   Käesoleva artikli lõikeid 5 ja 6 ei kohaldata üksuste
  ja isikute
  puhul, kelle suhtes
  eelarvepädevad institutsioonid kohaldavad
  eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.

7.   Käesoleva artikli lõikeid 5 ja 6 ei kohaldata
  liidu
  üksuste puhul, kelle suhtes
  kohaldatakse
  eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust
  , kui kõnealused üksused täidavad liidu eelarvet
  .

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 7a (uus)

7a.
     
  Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis selliste assigneeringute kaudse täitmise suhtes, mis Euroopa Parlament on eraldanud oma fraktsioonidele. Euroopa Parlament võtab selleks vastu rakendusmeetmed, milles võetakse arvesse fraktsioonide erivajadusi.

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõige 6a (uus)

6a.
     
  Vastutavat eelarvevahendite käsutajat võivad ülesannete täitmisel abistada personalieeskirjaga hõlmatud isikud, kellele usaldatakse eelarvevahendite käsutaja vastutusel teatavate eelarve täitmiseks ning finants- ja haldusteabe koostamiseks vajalike toimingute tegemine. Huvide konflikti vältimiseks on volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajat ülesannete täitmisel abistavatel töötajatel artiklis 54 nimetatud kohustused.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõige 6b (uus)

6b.
     
  Iga kord, kui volitatud eelarvevahendite käsutaja asub tööle, vahetab töökohta või lõpetab töösuhte, annab vastav institutsioon sellest eelarvepädevatele institutsioonidele teada.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõige 6c (uus)

6c.
     
  Iga institutsioon kehtestab oma sise-eeskirjades sellised assigneeringute haldamise meetmed, mida ta peab oma eelarvejao nõuetekohaseks täitmiseks vajalikuks. Nimetatud sise-eeskirjadest teavitatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames Euroopa Parlamenti.

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 6 – lõik 2

Eelkontrolle teevad järelkontrollide eest vastutavatest töötajatest erinevad töötajad. Järelkontrollide eest vastutavad töötajad ei tohi olla eelkontrollide eest vastutavate töötajate alluvad.

Eelkontrolle teevad järelkontrollide eest vastutavatest töötajatest erinevad töötajad. Järelkontrollide eest vastutavad töötajad ei tohi olla eelkontrollide eest vastutavate töötajate alluvad
  ja vastupidi
  .

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 8

8.   Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises, leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult volitatud eelarvevahendite käsutajale, ja kõnealuse volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusetuse korral artikli 70 lõikes 6 osutatud toimkonnale.
  Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, teatab ta sellest kohaldatavates õigusaktides kindlaks määratud asutustele või organitele.

8.   Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises, leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult volitatud eelarvevahendite käsutajale, ja kõnealuse volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusetuse korral artikli 70 lõikes 6 osutatud toimkonnale.

Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada liidu huve, teatavad töötajad sellest kohaldatavate õigusaktidega määratud võimu- ja muudele organitele. Pettuse osas kehtib kõnealune kohustus ka sõltumatutele audiitoritele, kes viivad läbi menetlusi seoses liidu finantsjuhtimisega. Niisugune avalikustamine ei too nende jaoks kaasa mingit vastutust.

Käesoleva lõike kohaldamisel kohaldatakse asjaomaste töötajate suhtes personalieeskirjade vastavaid sätteid.

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 7a (uus)

7a.
     
  Komisjoni peaarvepidaja kehtestab eeskirjad usalduskontode haldamise ja kasutamise kohta.

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 2

2.   Ilma et see piiraks artiklite 70, 71 ja 72 kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikontode haldaja suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust kahju hüvitamise eest, nagu need on sätestatud personalieeskirjades. Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, suunatakse küsimus kohaldatavates õigusaktides kindlaks määratud asutustele või organitele.

2.   Ilma et see piiraks artiklite 70, 71 ja 72 kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikontode haldaja suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust kahju hüvitamise eest, nagu need on sätestatud personalieeskirjades. Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, suunatakse küsimus kohaldatavates õigusaktides kindlaks määratud asutustele või organitele
  , eelkõige OLAFile
  .

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Jagu 4 – pealkiri

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel -76 (uus)

Artikkel -76

Mõisted

Käesolevas jaos:

| a) | sissenõudmine – vahend, millega korrigeeritakse eeskirjade vastaselt tehtud kulutusi; üldjuhul maksavad valesti makstud summad tagasi vahendite saajad. Kui asjaomast tegelikku kulusummat ei ole võimalik kindlaks teha, võib sisse nõutava summa määrata kindlaks teiste teaduslike vahenditega. Sellised vahendid tuleks üldjuhult kindlaks määrata enne kulukohustuste võtmist; |
| --- | --- |

a)

sissenõudmine – vahend, millega korrigeeritakse eeskirjade vastaselt tehtud kulutusi; üldjuhul maksavad valesti makstud summad tagasi vahendite saajad. Kui asjaomast tegelikku kulusummat ei ole võimalik kindlaks teha, võib sisse nõutava summa määrata kindlaks teiste teaduslike vahenditega. Sellised vahendid tuleks üldjuhult kindlaks määrata enne kulukohustuste võtmist;

| b) | finantskorrektsioon – vahend, mida kasutatakse peamiselt haldussüsteemide puuduste tõttu. Finantskorrektsioonidega tühistatakse vahendite eraldamine liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või teistele, kes ELi eeskirjade korrektset kohaldamist tagada ei suuda. Finantskorrektsioone võib kohaldada ka selleks, et edendada liidu põhimõtteid, mis on sätestatud liidu asjaomase toetuse õiguslikus aluses. |
| --- | --- |

b)

finantskorrektsioon – vahend, mida kasutatakse peamiselt haldussüsteemide puuduste tõttu. Finantskorrektsioonidega tühistatakse vahendite eraldamine liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või teistele, kes ELi eeskirjade korrektset kohaldamist tagada ei suuda. Finantskorrektsioone võib kohaldada ka selleks, et edendada liidu põhimõtteid, mis on sätestatud liidu asjaomase toetuse õiguslikus aluses.

Kõik finantskorrektsioonid, mille suhtes on otsus tehtud ja mis on veel maksmata, esitatakse artikli 132 kohaselt raamatupidamise aastaaruandes vahendite ja liikmesriikide kaupa.

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 1 – lõik 1a (uus)

Võlateade, mis vastab sissenõudekorraldusele, toimetatakse võlgnikule kätte ning selle sisu on komisjonile alates kättetoimetamise hetkest siduv.

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 2

2.   
  Institutsioon
  võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 tähenduses täitmisele pööratava otsusega ametlikult määrata saadaolevana kindlaks summasid, mis on saada muudelt isikutelt kui liikmesriikidelt.

2.   
  Nõukogu, komisjon või Euroopa Keskpank
  võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 tähenduses täitmisele pööratava otsusega ametlikult määrata saadaolevana kindlaks summasid, mis on saada muudelt isikutelt kui liikmesriikidelt.
  Teiste institutsioonide puhul võib komisjon nende nimel võtta vastavalt tingimustele, mis on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses, vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 tähenduses täitmisele pööratava otsuse.

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – lõik 2

Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja Euroopa Liidu nõuded võlgnike samaväärsete nõuetega, mis viimastel on Euroopa Liidu suhtes
  ja mis on
  kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad
  tasumisele
  .

Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja Euroopa Liidu nõuded võlgnike samaväärsete nõuetega, mis viimastel on Euroopa Liidu suhtes
  . Niisugused nõuded peavad olema
  kindlad, kindlasummalised ja
  tasumisele
  kuuluvad.

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2

2.   Kui
  vastutav
  volitatud eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega
  artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses sätestatud korra ja tingimuste kohaselt
  . Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemise delegeerida
  üksnes artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse kohaselt
  .

2.   Kui
  pädev
  volitatud eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega. Loobumisotsust tuleb põhjendada
  ja see esitatakse artikli 63 lõikes 9 osutatud iga-aastases tegevusaruandes
  . Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemise delegeerida.

Vastutav
  eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud saadaoleva summa osaliselt või täielikult tühistada
  vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses sätestatud tingimustele
  . Kindlaksmääratud saadaoleva summa osaline tühistamine ei tähenda, et Euroopa Liit loobuks oma kindlaksmääratud nõudest.

Pädev
  eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud saadaoleva summa osaliselt või täielikult tühistada. Kindlaksmääratud saadaoleva summa osaline tühistamine ei tähenda, et Euroopa Liit loobuks oma kindlaksmääratud nõudest.

Eeskirjad loobumisotsuse korra ja tingimuste kohta ning otsuse tegemise delegeerimise kohta eelarvevahendite käsutaja poolt ja kindlaksmääratud summa tühistamise kohta sätestatakse artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu liikmesriikide poolt sissenõutud summad ja nendelt kogunenud intressid makstakse haldusasutustele välja ja haldusasutused kannavad need tegeliku laekumise kuu tuludesse.

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2b (uus)

2b.
     
  Liidu eelarvesse maksmisel võib liikmesriik vastavatest summadest sissenõudmiskuludena kindla määra, st 20 % kinni pidada, välja arvatud sel juhul, kui eeskirjade eiramises ja hooletuses on süüdi asjaomase liikmesriigi haldusasutused või muud organid.

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2c (uus)

2c.
     
  Kui see on põhjendatud, võivad liikmesriigid otsustada summasid sisse mitte nõuda. Sellise otsuse võib teha vaid järgmistel juhtudel:

| a) | kui sissenõudmisel juba tehtud ja tõenäoliselt tekkivad kulud on suuremad kui sissenõutav summa; |
| --- | --- |

a)

kui sissenõudmisel juba tehtud ja tõenäoliselt tekkivad kulud on suuremad kui sissenõutav summa;

| b) | kui sissenõudmine osutub võimatuks võlgniku või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvate isikute asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tuvastatud ja tunnistatud maksejõuetuse tõttu. |
| --- | --- |

b)

kui sissenõudmine osutub võimatuks võlgniku või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvate isikute asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tuvastatud ja tunnistatud maksejõuetuse tõttu.

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77a (uus)

Artikkel 77a

Liikmesriikide finantskorrektsioonid teise osa II jaotise kohase halduskoostöö puhul

1.
     
  Liikmesriikidel lasub esmane vastutus eeskirjade eiramise uurimise eest ja meetmete võtmise eest, kui avastatakse suuremaid muudatusi teise osa II jaotise kohaste toimingute või rakenduskavade laadis või nende rakendamise ja kontrollimise tingimustes, samuti nõutavate finantskorrektsioonide tegemise eest vastavalt lõigetele 2–4.

Liikmesriigid nõuavad sisse ka teise osa I jaotise alusel tehtud kulutused, mis on seotud eeskirjade eiramisega.

2.
     
  Liikmesriik teeb toimingutes või rakenduskavades avastatud üksiku või süstemaatilise eeskirjade eiramisega seoses nõutavad finantskorrektsioonid. Liikmesriigi tehtavad korrektsioonid seisnevad rakenduskava avaliku sektori panuse täielikus või osalises tühistamises. Liikmesriik võtab arvesse eeskirjade eiramise olemust ja raskusastet ning fondide rahalist kahju.

Kui asjaomases õiguslikus aluses on nii sätestatud, võib liikmesriik sel viisil vabanenud vahendeid asjaomase rakenduskava toiminguteks (asendustoiming) taaskasutada.

3.
     
  Vastavalt lõikele 2 tühistatud toetust ei tohi uuesti kasutada

| a) | korrektsiooni objektiks olnud toimingu või toimingute jaoks, ega juhul |
| --- | --- |

a)

korrektsiooni objektiks olnud toimingu või toimingute jaoks, ega juhul

| b) | kui finantskorrektsioon on tehtud seoses süstemaatilise eeskirjade eiramisega, kogu sellise prioriteetse suuna või selle osa olemasolevate toimingute jaoks, mille puhul on ilmnenud süstemaatilisi eeskirjade eiramisi, ega juhul |
| --- | --- |

b)

kui finantskorrektsioon on tehtud seoses süstemaatilise eeskirjade eiramisega, kogu sellise prioriteetse suuna või selle osa olemasolevate toimingute jaoks, mille puhul on ilmnenud süstemaatilisi eeskirjade eiramisi, ega juhul

| c) | kui finantskorrektsioon on tehtud asendustoimingu suhtes. |
| --- | --- |

c)

kui finantskorrektsioon on tehtud asendustoimingu suhtes.

4.
     
  Süstemaatilise eeskirjade eiramise korral laiendab liikmesriik uuringuid, et need hõlmaksid kõiki toiminguid, mida eeskirjade eiramine mõjutada võib.

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77b (uus)

Artikkel 77b

Komisjoni tehtavate finantskorrektsioonide kriteeriumid

1.
     
  Komisjon kohaldab finantskorrektsioone, tühistades täielikult või osaliselt rakenduskavale antud liidu toetuse, kui ta leiab pärast vajalike kontrollide tegemist, et

| a) | rakenduskava haldus- ja kontrollisüsteemis on tõsiseid puudusi, mis ohustavad rakenduskavale juba välja makstud liidu toetust; |
| --- | --- |

a)

rakenduskava haldus- ja kontrollisüsteemis on tõsiseid puudusi, mis ohustavad rakenduskavale juba välja makstud liidu toetust;

| b) | tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud eeskirjade eiramisega, mida liikmesriik ei ole enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist kõrvaldanud; |
| --- | --- |

b)

tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud eeskirjade eiramisega, mida liikmesriik ei ole enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist kõrvaldanud;

| c) | liikmesriik ei ole täitnud artiklist 77a tulenevaid kohustusi enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist. |
| --- | --- |

c)

liikmesriik ei ole täitnud artiklist 77a tulenevaid kohustusi enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist.

2.
     
  Komisjon teeb finantskorrektsioone vastavalt igale avastatud eeskirjade eiramise juhule, otsustades eiramise süstemaatilisuse põhjal, kas tuleks kohaldada kindlamääralist või ekstrapoleeritud korrektsiooni.

Kindlamääralisi korrektsioone kohaldatakse ainult juhul, kui juhtumi iseloomu tõttu on võimatu teha kindlaks tuvastatud eeskirjade eiramise ulatust ja asjaomast summat või kui tahetakse korrigeeritavat summat ekstrapoleerida.

3.
     
  Komisjon võtab korrektsiooni summa üle otsustades arvesse eeskirjade eiramise olemust ja raskusastet ning asjaomases rakenduskavas leitud puuduste rahaliste tagajärgede ulatust. Kui kohaldatavas õiguslikus aluses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmisi korrektsioonimäärasid:

| a) | 100 % korrektsioon



  Korrektsioonimääraks võib kehtestada 100 %, kui liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemi puudused on sedavõrd suured või üksik rikkumine sedavõrd raskekujuline, et see kujutab endast ühenduse eeskirjade täielikku eiramist, mistõttu on kõik maksed eeskirjadevastased. |
| --- | --- |

a)

100 % korrektsioon

| b) | 25 % korrektsioon



  Kui liikmesriik rakendab oma haldus- ja kontrollisüsteemi väga puudulikult ja on olemas tõendid laiaulatusliku eeskirjade eiramise kohta, samuti hooletuse kohta eiramiste ja pettuste vastu võitlemisel, on õigustatud 25 % korrektsioon, kuna võib põhjendatult eeldada, et võimalus karistamatult esitada eeskirjadevastaseid taotlusi tekitab fondile erakordselt suurt kahju. Sama suur korrektsioon on asjakohane ka üksiku eeskirjade eiramise puhul, mis on küll raskekujuline, kuid ei muuda kogu tegevust abikõlbmatuks. |
| --- | --- |

b)

25 % korrektsioon

| c) | 10 % korrektsioon



  Kui üks või mitu süsteemi põhiosa ei toimi või toimivad sedavõrd halvasti või kaootiliselt, et on täiesti kasutud taotluse abikõlblikkuse kindlaksmääramisel või eeskirjade eiramise vältimisel, on õigustatud 10 % korrektsioon, kuna võib põhjendatult järeldada, et oli olemas suur oht, et fond saab laiaulatuslikku kahju. Sama korrektsioonimäär on asjakohane ka üksiku keskmise raskusega eiramise puhul, mis on seotud süsteemi põhiosadega. |
| --- | --- |

c)

10 % korrektsioon

| d) | 5 % korrektsioon



  Kui kõik süsteemi põhiosad toimivad, kuid mitte sellise järjepidevuse, sageduse või põhjalikkusega, nagu eeskirjades ette nähakse, on õigustatud 5 % korrektsioon, kuna võib põhjendatult järeldada, et need ei taga piisavalt taotluste nõuetekohasust ja et fondidele tekkinud oht oli märkimisväärne. 5 % korrektsioon võib olla asjakohane ka üksikute tegevuste raames toimunud kergekujulisema eeskirjade eiramise puhul, mis on seotud põhiosadega.


  Asjaolu, et süsteem ei toimi laitmatult, ei ole iseenesest piisav põhjus finantskorrektsiooni tegemiseks. Selgesõnaliste liidu eeskirjade või heade haldustavade järgimises peab olema suur puudus, mis tekitab struktuurifondidele tõelise kahju- või eeskirjade eiramise riski. |
| --- | --- |

d)

5 % korrektsioon

| e) | 2 % korrektsioon



  Kui süsteemi põhiosad toimivad nõuetekohaselt, kuid mõni abiosa ei toimi üldse, on õigustatud 2 % korrektsioon, pidades silmas fondile tekitatud väiksemat kahjuriski ja rikkumise väiksemat raskust.


  2 % korrektsiooni suurendatakse 5 %ni, kui sama puudus tuvastatakse pärast esimese korrektsiooni kuupäeva tehtud kulutustes ja liikmesriik ei ole pärast esimest korrektsiooni võtnud piisavaid parandusmeetmeid vigase süsteemiosa suhtes.


  2 % korrektsioon on õigustatud ka siis, kui komisjon on korrektsiooni tegemata teatanud liikmesriigile vajadusest täiustada süsteemi olemasolevaid abiosi, mis ei toimi rahuldavalt, kuid liikmesriik ei ole vajalikke meetmeid võtnud. |
| --- | --- |

e)

2 % korrektsioon

Korrektsioone tehakse üksnes selliste haldus- ja kontrollisüsteemide abiosade puuduste suhtes, mille põhiosades ei ole puudusi tuvastatud. Kui esineb puudusi nii abiosades kui ka põhiosades, tehakse korrektsioone üksnes põhiosade suhtes kohaldatava määraga.

4.
     
  Kui liikmesriik ei täida kohaldatavast õiguslikult alusest tulenevaid kohustusi, võib komisjon olenevalt sellest, millises ulatuses on jäetud kohustused täitmata, finantskorrektsioone tehes asjaomasele liikmesriigile antud toetuse täielikult või osaliselt tühistada.

Kui kohaldatavas õiguslikus aluses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmiste juhtumite, st

| a) | hanke-eeskirjade eiramine; |
| --- | --- |

a)

hanke-eeskirjade eiramine;

| b) | erinevus kokkulepitud sihttasemete ja saavutatud tasemete vahel ning |
| --- | --- |

b)

erinevus kokkulepitud sihttasemete ja saavutatud tasemete vahel ning

| c) | muude kohustuste eiramine, mis tulenevad otseselt õigusliku aluse kohaldamisest, või – kui rahastamiskokkuleppes on nii sätestatud – kui selliste kohustuste eiramine rikub osaliselt või täielikult liidu põhimõtteid, millel rahastamine põhineb või kui liidu finantshuvide kaitse seda nõuab, |
| --- | --- |

c)

muude kohustuste eiramine, mis tulenevad otseselt õigusliku aluse kohaldamisest, või – kui rahastamiskokkuleppes on nii sätestatud – kui selliste kohustuste eiramine rikub osaliselt või täielikult liidu põhimõtteid, millel rahastamine põhineb või kui liidu finantshuvide kaitse seda nõuab,

puhul artiklis 199 osutatud delegeeritud määrustes sätestatud finantskorrektsioone.

5.
     
  Kui komisjoni seisukoha aluseks on mitte tema enda teenistustes töötavate audiitorite tuvastatud faktid, teeb ta oma järeldused finantstagajärgede kohta pärast seda, kui on kontrollinud liikmesriigi poolt artikli 77a kohaselt võetud meetmeid, artikli 56 kohaselt esitatud aruandeid ja muid liikmesriigilt saadud vastuseid.

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77c (uus)

Artikkel 77c

Finantskorrektsioonide vähendamine

1.
     
  Kui haldusorgan on esitanud õige ja õiglase Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse, vähendatakse antud liikmesriigis kõigi finantskorrektsioonidega seotud asjaomaste vahendite finantskorrektsioonide summat

| a) | 10 % võrra, kui komisjon on kindlaks teinud, et liikmesriigi veamäär oli kahel järjestikusel eelnenud aastal alla 2 %, |
| --- | --- |

a)

10 % võrra, kui komisjon on kindlaks teinud, et liikmesriigi veamäär oli kahel järjestikusel eelnenud aastal alla 2 %,

| b) | 20 % võrra, kui komisjon on kindlaks teinud, et liikmesriigi veamäär oli viiel järjestikusel eelnenud aastal alla 2 %, |
| --- | --- |

b)

20 % võrra, kui komisjon on kindlaks teinud, et liikmesriigi veamäär oli viiel järjestikusel eelnenud aastal alla 2 %,

| c) | 50 % võrra, kui komisjon on kindlaks teinud, et liikmesriigi veamäär oli kümnel järjestikusel eelnenud aastal alla 2 %, |
| --- | --- |

c)

50 % võrra, kui komisjon on kindlaks teinud, et liikmesriigi veamäär oli kümnel järjestikusel eelnenud aastal alla 2 %,

v.a juhul, kui veamäära kindlakstegemise toiming ise on olnud seotud pettuse või muud laadi tahtliku või äärmiselt hooletu käitumisega.

2.
     
  Kui liikmesriik on esitanud halduskoostöö süsteemi raames tehtud kulude kohta riikliku kinnituse vastavalt artikli 56 lõikele 6b, vähendatakse finantskorrektsiooni 15 % võrra vahendi kohta.

3.
     
  Haldusorgani suhtes, kes on esitanud ebakorrektse Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituse, käesoleva artikli kohast vähendamist ei kohaldata, ilma et see piiraks muid komisjoni võetavaid meetmeid.

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77d (uus)

Artikkel 77d

Ärakuulamismenetlus

1.
     
  Enne finantskorrektsiooni suhtes otsuse tegemist algatab komisjon ärakuulamismenetluse, teatades liikmesriigile oma esialgsed järeldused.

Kahe kuu jooksul alates esialgsete järelduste saamisest

| a) | kinnitab liikmesriik, et on esialgsed järeldused kätte saanud ja nõustub nendega, või |
| --- | --- |

a)

kinnitab liikmesriik, et on esialgsed järeldused kätte saanud ja nõustub nendega, või

| b) | antakse liikmesriigile võimalus näidata asjaomaste dokumentide läbivaatamise abil, et eeskirjade eiramise tegelik ulatus oli komisjoni hinnatust väiksem, kui komisjon teeb ettepaneku finantskorrektsiooni tegemiseks ekstrapolatsiooni või kindla määra põhjal.



  Kokkuleppel komisjoniga võib liikmesriik piirata dokumentide läbivaatamise ulatust üksnes asjaomaste dokumentide asjakohase osaga või pisteliste väljavõtetega; või |
| --- | --- |

b)

antakse liikmesriigile võimalus näidata asjaomaste dokumentide läbivaatamise abil, et eeskirjade eiramise tegelik ulatus oli komisjoni hinnatust väiksem, kui komisjon teeb ettepaneku finantskorrektsiooni tegemiseks ekstrapolatsiooni või kindla määra põhjal.

| c) | kutsub komisjon liikmesriigi ärakuulamisele, mida juhib eelnevalt valitud, nii liikmesriikide kui ka komisjoni ekspertidest koosnev asjatundjate kogu, kus pooled püüavad partnerlusel põhinevas koostöös jõuda tähelepanekute ja nendest tehtavate järelduste suhtes kokkuleppele. |
| --- | --- |

c)

kutsub komisjon liikmesriigi ärakuulamisele, mida juhib eelnevalt valitud, nii liikmesriikide kui ka komisjoni ekspertidest koosnev asjatundjate kogu, kus pooled püüavad partnerlusel põhinevas koostöös jõuda tähelepanekute ja nendest tehtavate järelduste suhtes kokkuleppele.

Punkti a ja b kohaste menetluste jaoks ettenähtud aega pikendatakse kummagi poole jaoks ainult üks kord maksimaalselt kahe kuu võrra ja ühe poole poolt teisele poolele esitatud põhjendatud teate alusel.

Punkti c kohased menetlused ei kesta kauem kui neli kuud, v.a juhul kui ekspertide kogu asutajaliikmete enamus lubab seda aega pikendada kuni kuue kuuni alates ärakuulamisest, millel pikendamine otsustatakse.

2.
     
  Komisjon võtab arvesse kõiki liikmesriigi poolt lõikes 1 nimetatud ajavahemiku jooksul esitatud tõendeid. Kui kokkuleppele ei jõuta, teeb komisjon finantskorrektsiooni kohta otsuse kolme kuu jooksul alates dokumentide kontrollimise või ärakuulamise lõppkuupäevast, võttes arvesse kõiki menetluse käigus esitatud andmeid ja tähelepanekuid.

3.
     
  Kokkuleppe korral võib liikmesriik asjakohaseid liidu vahendeid uuesti kasutada kooskõlas artikli 77a lõike 2 teise lõiguga.

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77e (uus)

Artikkel 77e

Tagasimaksmine

1.
     
  Tagasimaksed Euroopa Liidu üldeelarvesse tehakse enne tähtaega, mis on näidatud artikli 76 alusel koostatud sissenõudekorralduses. See tähtaeg on korralduse väljastamiskuule järgneva teise kuu viimane päev.

2.
     
  Iga hilinenud tagasimakse puhul makstakse viivist, mida hakatakse arvestama alates kõnealusest tähtajast ja mille arvestamine lõpeb makse tegeliku tegemise päeval. Sellise viivise määr on poolteist protsenti kõrgem kui määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistehingute puhul selle kuu esimesel tööpäeval, millele tähtaeg langeb.

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Rahastamisotsuses määratakse kindlaks rahastamiskava taotletav eesmärk, oodatavad tulemused, täitmise viis ja kogusumma. See sisaldab ka rahastatavate meetmete kirjeldust ja igale meetmele eraldatud summa suurust ning soovituslikku täitmise ajakava.

Kaudse eelarve täitmise korral täpsustatakse selles ka valituks osutunud eelarvet täitev partner, kasutatud kriteeriumid ja talle delegeeritud ülesanded.

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 1

1.   Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest kantava kulu,
  peab vastutav eelarvevahendite käsutaja
  enne kolmandate isikute ees juriidilise kohustuse võtmist või artikli 178 kohaselt vahendite usaldusfondi kandmist esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse.

1.   
  Vaatamata artikli 82 lõikele 3 peab vastutav eelarvevahendite käsutaja
  iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest kantava kulu, enne kolmandate isikute ees juriidilise kohustuse võtmist või artikli 178 kohaselt vahendite usaldusfondi kandmist esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse.

Humanitaarabi-, kodanikukaitse- ja kriisiohjamisoperatsioonide korral ning juhul, kui väljaspool liitu valitsev kiireloomuline olukord seda nõuab, võib eelarvelise kulukohustuse võtta kohe pärast kolmandate isikute ees juriidilise kohustuse võtmist, kui see on liidu tõhusaks sekkumiseks tingimata vajalik.

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 3 – lõik 4

Enne üldise kulukohustuse alusel võetud individuaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle summa eelarve raamatupidamisarvestusse ja arvab selle maha üldisest kulukohustusest.
  Humanitaarabi-, kodanikukaitse- ja kriisiohjamisoperatsioonide korral võib juhul, kui see on põhjendatud olukorra kiireloomulisusega, kirjendada summad viivitamata pärast neile vastava individuaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist.

Enne üldise kulukohustuse alusel võetud individuaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle summa eelarve raamatupidamisarvestusse ja arvab selle maha üldisest kulukohustusest.

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 87 – lõige 1 – lõik 1a (uus)

Maksed tehakse pangaülekandena, tšeki või deebetkaardiga.

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 87 – lõige 4

4.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja tasaarvestab eelmakseid regulaarselt. Sel eesmärgil tuleb lepingutes, toetuse andmise otsustes ja toetuslepingutes ning delegeerimislepingutes, millega eelarve täitmise ülesanded delegeeritakse artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud üksustele ja isikutele, näha ette asjakohased sätted.

4.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja tasaarvestab eelmakseid regulaarselt
  , võttes seejuures arvesse asjaomase projekti majanduslikku sisu ja ajakava
  .
  Eelmaksete puhul, mille väärtus on üle 2 miljoni euro ja mis moodustavad kogu toimingule eraldatud rahalistest vahenditest üle 50 %, viiakse kogu toimingu kestuse ajal vähemalt kord aastas läbi järelkontroll.
  Sel eesmärgil tuleb lepingutes, toetuse andmise otsustes ja toetuslepingutes ning delegeerimislepingutes, millega eelarve täitmise ülesanded delegeeritakse artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud üksustele ja isikutele, näha ette asjakohased sätted.

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89

Kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma tähtaegade jooksul, mis on sätestatud artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses, milles täpsustatakse ka asjaolud, mille korral on võlausaldajal õigus saada hilinenud makse eest viivist, mis kantakse kuluna põhisummaga samale eelarvereale.

1.
     
  Maksete tegemiseks lubatud aeg on

| a) | 90 kalendripäeva lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul, mis on seotud tehniliste teenuste või meetmetega, mida on eriti keeruline hinnata, ja mille puhul maksmine sõltub aruande või tõendi kinnitamisest; |
| --- | --- |

a)

90 kalendripäeva lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul, mis on seotud tehniliste teenuste või meetmetega, mida on eriti keeruline hinnata, ja mille puhul maksmine sõltub aruande või tõendi kinnitamisest;

| b) | 60 kalendripäeva kõikide muude lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul, mille puhul maksmine sõltub aruande või tõendi kinnitamisest; |
| --- | --- |

b)

60 kalendripäeva kõikide muude lepingute, toetuslepingute ja otsuste puhul, mille puhul maksmine sõltub aruande või tõendi kinnitamisest;

| c) | 30 kalendripäeva kõikidel muudel juhtudel. |
| --- | --- |

c)

30 kalendripäeva kõikidel muudel juhtudel.

Neid tähtaegu ei kohaldata halduskoostöö raames tehtavate maksete suhtes.

2.
     
  Pädev volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja võib maksetähtaja arvestamise igal ajal peatada, teatades võlausaldajatele, et maksetaotlust ei saa kinnitada, kuna summa ei kuulu maksmisele või asjakohaseid tõendavaid dokumente ei ole esitatud. Kui pädev eelarvevahendite käsutaja saab teavet, mis seab maksetaotluses esitatud kulude vastavuse maksmistingimustele kahtluse alla, võib eelarvevahendite käsutaja maksetähtaja arvestamise peatada, et teha lisakontrolli, sealhulgas kohapealsete kontrollide abil enne maksmist kindlaks, kas kulud on maksmistingimustele vastavad.

Asjaomastele võlausaldajatele antakse peatamise põhjustest kirjalikult teada.

Kui peatamine ületab kahte kuud, võtab pädev selgituskomitee võlausaldaja taotluse alusel vastu otsuse peatamise jätkumise kohta.

Lõikes 1 sätestatud tähtaegade möödumisel on võlausaldajal õigus viivist saada.

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 7 – pealkiri

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91

Eelneval kokkuleppel asjaomaste
  institutsioonidega
  võib igasugune dokumentide edastamine
  institutsioonide
  vahel toimuda elektrooniliselt.

Eelneval kokkuleppel asjaomaste
  institutsioonide ja liikmesriikidega
  võib igasugune dokumentide edastamine
  nende
  vahel toimuda elektrooniliselt.

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91a (uus)

Artikkel 91a

Elektrooniline haldus (e-haldus)

Kõik seadusandjale esitatud ettepanekute projektid võimaldavad kasutajasõbralike infotehnoloogiate rakendamist kõigil tasanditel ja eelkõige lõplike vahendite saajate tasandil.

Kui vahendite haldamine toimub vastavalt artiklile 56 halduskoostöö raames, tagavad komisjon ja liikmesriigid eelarvehalduse raames kogutud või muul viisil saadud ja edastatud andmete koostoimimisvõime.

Elektrooniliste andmete jaoks tuleb tagada võimalus neid sellisel kujul edastada. Vajaduse korral lepivad liikmesriigid ja komisjon kokku ühtsed andmeedastusstandardid.

Komisjoni direktoraadid ja rakendusametid ning artiklis 200 märgitud üksused kohaldavad hankemenetluste ja toetuste andmise menetluste raames kolmandatele isikutele esitatava elektroonilise teabe suhtes ühtseid standardeid. Nad töötavad toetuste andmise menetlustes ja hankemenetlustes kasutatavate andmete esitamiseks, säilitamiseks ja töötlemiseks välja võimalikult ühtsed standardid ja kohaldavad neid ning loovad sel eesmärgil potentsiaalsete toetusesaajate, toetusesaajate ning taotlejate ja pakkujate jaoks ühise elektrooniliste andmete vahetuse koha.

Komisjon nimetab ametisse infosüsteemide direktori, kes korraldab selle sätte täitmise üle järelevalvet ning annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelarve täitmise raames korrapäraselt edusammudest aru.

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 7a (uus)

7A. PEATÜKK

HALDUSPÕHIMÕTTED

Artikkel 91b

Õigus heale haldusele

Kui heas usus tegutsev taotleja või pakkuja ei ole ilmse tehnilise vea tõttu esitanud tõendeid või avaldusi või taotlusi lõplikult täinud või on jätnud muul viisil menetlusnõuded täitmata, palub pädev ametiisik taotlejal või pakkujal võtta vastavad parandusmeetmed. Vajaduse korral tehakse taotlejale või pakkujale teatavaks tema menetlusõigused või menetlusest tulenevad kohustused.

Tõendite ja/või dokumentide esitamise vajadusest, tõendite ja dokumentide vormist ning nõutavast sisust antakse teada esimesel võimalusel ning seda arutatakse potentsiaalsete taotlejate ja pakkujatega.

Kui see on asjakohane, antakse pakkujatele ja taotlejatele viivitamatult pärast taotluse või pakkumise kättesaamist teada menetlemiseks ja menetluse lõpetamiseks eeldatavasti kuluv aeg ning teave selle kohta, kas esitatud taotlus või pakkumine on täielik.

Artikkel 91c

Õiguskaitsevahenditele osutamine

Kui eelarvevahendite käsutaja menetlusdokumendiga vähendatakse taotleja või pakkuja, toetusesaaja või töövõtja õigusi, on dokumendis osutatud selle dokumendi vaidlustamiseks ettenähtud halduslikele ja/või õiguslikele kaitsevahenditele.

Eelkõige esitatakse teave õiguskaitsevahendi laadi, samuti asutuse või asutuste kohta, kelle poole õiguskaitsevahendi kasutamiseks pöörduda, ning õiguskaitsevahendite kasutamiseks seatud ajalised piirangud.

Kui ei ole teisiti sätestatud, lõpeb õiguskaitsevahendi kasutamise tähtaeg kaks kuud pärast taotleja või pakkuja käsutuses olevate õiguskaitsevahendite kohta täieliku ja täpse selgituse esitamist.

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  Kõikidele kulutoimingutega seotud füüsilistele ja juriidilistele isikutele tehakse siseaudiitori kontaktandmed kättesaadavaks, et neil oleks siseaudiitoriga võimalik konfidentsiaalselt ühendust võtta.

See ei tohi siseaudiitorile ega ühelegi füüsilisele ega juriidilisele isikule, kes siseaudiitorile teavet annab, mingeid negatiivseid tagajärgi kaasa tuua.

Siseaudiitor on kohustatud oma informaatorite identiteedi konfidentsiaalsena hoidma.

Iga institutsiooni siseaudiitoril on õigus juhtudel, mil ta seda vajalikuks peab, eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni teavitada.

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõige 4

4.   Igal aastal esitab institutsioon eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruande, mis sisaldab kokkuvõtet tehtud siseauditite arvust ja liigist, antud soovitustest ja nende soovituste põhjal võetud meetmetest.

4.   
  Kõik auditiaruanded tehakse kohe pärast aruande väljaandmist eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile kättesaadavaks.
  Igal aastal esitab institutsioon eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruande, mis sisaldab kokkuvõtet tehtud siseauditite arvust ja liigist, antud soovitustest ja nende soovituste põhjal võetud meetmetest.

Kokkuvõtvas aruandes tehakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teatavaks kõik kontrollimised, mille käigus on antud soovitusi suurte vara omandamise projektide või toetuste muutmiseks või soovitatud suurt eelarvevahendite kokkuhoidu.

Kui on loodud auditi järelevalvekomitee, annab see eraldi avalduses aru võetud meetmete mõjust institutsioonile antud soovitustele ning muudest võimalikest parandusmeetmest.

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõige 4a (uus)

4a.
     
  Siseaudiitori aruanded ja leiud ning institutsiooni aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes pärast seda, kui siseaudiitor on kinnitanud nende põhjal võetavad meetmed.

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 95 – lõige 3

3.   Käesolevat jaotist ei kohaldata toetuste suhtes, ilma et see piiraks artiklite 100–103 kohaldamist
  , ega teenuslepingute suhtes, mis on sõlmitud ühelt poolt komisjoni ja teiselt poolt Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi või Euroopa Investeerimispanga mis tahes muu tütarettevõtja vahel
  .

3.   Käesolevat jaotist ei kohaldata toetuste suhtes, ilma et see piiraks artiklite 100–103 kohaldamist.

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 1

1.   Komisjon loob keskandmebaasi ja haldab seda vastavalt isikuandmete kaitset käsitlevatele Euroopa Liidu eeskirjadele. Andmebaas sisaldab andmeid taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artiklis 100, artikli 103 lõike 1 punktis b ja artikli 103 lõike 2 punktis a nimetatud olukorras. Andmebaas on institutsioonide, rakendusametite ja artiklis
  200
  osutatud asutuste jaoks ühine.

1.   Komisjon loob keskandmebaasi ja haldab seda vastavalt isikuandmete kaitset käsitlevatele Euroopa Liidu eeskirjadele. Andmebaas sisaldab andmeid taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artiklis 100,
  artiklis 101,
  artikli 103 lõike 1 punktis b ja artikli 103 lõike 2 punktis a nimetatud olukorras. Andmebaas on institutsioonide, rakendusametite ja artiklis
  196b
  osutatud asutuste jaoks ühine
  ning sellele on avalik juurdepääs
  .
  Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teatatakse andmebaasi kandmiseks esitatud juhtude arv ning andmebaasi tegelikult kantud juhtumite arv, kui see esimesest erineb.

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 4a (uus)

4a.
     
  Kolmandate riikide ametiasutustele võib anda andmetele juurdepääsu üksnes juhul, kui määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 9 sätestatud eeskirjad on täidetud ja iga juhtumit on eraldi hinnatud.

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 – lõige 3

3.
     
  Institutsioon võib avaldada otsuse või otsuse kokkuvõtte, milles on esitatud ettevõtja nimi, asjaolude lühikirjeldus ja menetlusest kõrvalejätmise kestus või rahalise karistuse summa.

3.
     
  Liidu finantshuvide paremaks kaitsmiseks võivad institutsioonid lõikes 1 sätestatud menetlusest täielikult kinni pidades otsustada oma otsused proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas lõikes 1 osutatud haldus- või rahaliste karistuste määramise kohta avaldada.

Lõikes 1 osutatud haldus- või rahaliste karistuste määramise otsuse avaldamise kohta otsuse tegemisel võetakse arvesse eelkõige rikkumise tõsidust, sealhulgas rikkumise mõju liidu finantshuvidele ja mainele ning rikkumisest möödunud ajavahemikku, rikkumise kestust ja kordumist, asjaomase üksuse tahtlikku tegutsemist või hooletuse raskusastet ning meetmeid, mida asjaomane üksus on olukorra parandamiseks võtnud.

Avaldamise otsus lisatakse haldus- või rahaliste karistuste määramise otsusele ning selles nähakse selgesõnaliselt ette karistuste määramise otsuse või selle kokkuvõtte avaldamine institutsiooni veebisaidil.

Et kokkuvõttel oleks heidutav mõju, sisaldab see rikkumise eest vastutava isiku nime, rikkumise lühikirjeldust, asjaomast programmi ja menetlusest kõrvalejätmise kestust ja/või rahaliste karistuste summasid.

Otsus avaldatakse pärast muude õiguskaitsevahendite ammendumist või pärast õiguskaitsevahendi aegumiskuupäeva ning avaldatud teave jääb veebisaidile üles kuni menetlusest kõrvalejätmise aja lõppemiseni või kuni kuueks kuuks pärast rahaliste karistuste tasumist, kui need karistused kujutavad endast ainsat võetud meedet.

Kui tegemist on füüsiliste isikutega, võetakse avaldamise otsuse puhul nõuetekohaselt arvesse õigust eraelu puutumatusele ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 ette nähtud õigusi.

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 – lõige 1a (uus)

1a.
     
  Komisjon tagab asjakohaste vahenditega ja artiklit 91a kohaldades, et pakkujad võivad soovi korral esitada pakkumuste sisu ja igasuguseid tõendavaid dokumente elektrooniliselt (e-hange), ning säilitab pakkuja nõusolekul need tõendavad dokumendid tulevaste e-hangete korraldamiseks kõikide käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate institutsioonide ja üksuste ühises keskandmebaasis. Andmed kustutatakse kuue kuu pärast, v.a juhul, kui pakkuja taotleb andmete jätkuvat säilitamist. Salvestatud andmete korrastamise ja ajakohastamise eest vastutab pakkuja.

Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva sätte rakendamisel tehtud edusammudest aru pärast käesoleva määruse jõustumist kahe aasta jooksul ning seejärel korrapäraselt.

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 2 – lõik 1

2.   Hankija teeb kõikidele taotlejatele või pakkujatele, kelle hankemenetluses osalemise taotlused või pakkumused on tagasi lükatud, teatavaks tehtud otsuse põhjused ja kõikidele pakkujatele, kes täidavad kvalifitseerimise kriteeriumid, keda ei ole hankemenetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel menetlusest kõrvale jäetud ja kes seda kirjalikult taotlevad, eduka pakkumuse omadused ja suhtelised eelised ning selle pakkuja nime, kellega leping sõlmitakse.

2.   Hankija teeb kõikidele taotlejatele või pakkujatele, kelle hankemenetluses osalemise taotlused või pakkumused on tagasi lükatud, teatavaks tehtud otsuse põhjused
  ning kuupäeva, mil artikli 112 lõikes 2 osutatud ooteaeg möödub,
  ja kõikidele pakkujatele, kes täidavad kvalifitseerimise kriteeriumid, keda ei ole hankemenetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel menetlusest kõrvale jäetud ja kes seda kirjalikult taotlevad, eduka pakkumuse omadused ja suhtelised eelised ning selle pakkuja nime, kellega leping sõlmitakse.

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 109 – lõige 1

1.
     
  Hankija nõuab töövõtjatelt eelneva tagatise esitamist artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses täpsustatud juhtudel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 109 – lõige 2

2.   Kui hankija loeb seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta nõuda töövõtjatelt kõnealuse tagatise esitamist, selleks et:

2.   Kui hankija loeb seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta
  juhtumipõhiselt ja riskianalüüsi alusel
  nõuda töövõtjatelt
  , v.a väga madala maksumusega lepingute puhul,
  kõnealuse tagatise esitamist, selleks et:

| a) | tagada lepingu täielik täitmine või |
| --- | --- |

a)

tagada lepingu täielik täitmine või

| a) | tagada lepingu täielik täitmine või |
| --- | --- |

a)

tagada lepingu täielik täitmine või

| b) | piirata eelmaksetega seotud finantsriske. |
| --- | --- |

b)

piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

| b) | piirata eelmaksetega seotud finantsriske. |
| --- | --- |

b)

piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

Komisjon võib määrata artiklis 199 osutatud delegeeritud määrustes riskianalüüsi kriteeriumid.

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113

Hankemenetluses võivad võrdsetel tingimustel osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes kuuluvad aluslepingute reguleerimisalasse, ja kõik sellise kolmanda riigi füüsilised ja juriidilised isikud, kellega Euroopa Liit on avalike hangete vallas sõlminud erikokkuleppe, selles kokkuleppes sätestatud tingimustel.

Hankemenetluses võivad võrdsetel tingimustel osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes kuuluvad aluslepingute reguleerimisalasse, ja kõik sellise kolmanda riigi füüsilised ja juriidilised isikud, kellega Euroopa Liit on avalike hangete vallas sõlminud erikokkuleppe, selles kokkuleppes sätestatud tingimustel
  ja tingimusel, et kokkuleppes on selgesõnaliselt ette nähtud Euroopa Liidu standarditega samaväärne kontrollipädevus ja eelkõige see, et Euroopa Kontrollikojal ja OLAFil on õigus pääseda ligi kõigile asjaomastele dokumentidele ja ruumidele ning neid kontrollida
  .

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 115 – lõige 1 – punkt b

| b) | mõne sellise asutuse toimimist, kes tegutseb Euroopa Liidu üldistes huvides või kellel on Euroopa Liidu poliitika osaks olev eesmärk (tegevustoetus). |
| --- | --- |

b)

mõne sellise asutuse toimimist, kes tegutseb Euroopa Liidu üldistes huvides või kellel on Euroopa Liidu poliitika osaks olev eesmärk (tegevustoetus).

| b) | mõne sellise asutuse toimimist, kes tegutseb Euroopa Liidu üldistes huvides või kellel on Euroopa Liidu poliitika osaks olev eesmärk
  ja kelle tegevus toetab Euroopa Liidu poliitikat
  (tegevustoetus). |
| --- | --- |

b)

mõne sellise asutuse toimimist, kes tegutseb Euroopa Liidu üldistes huvides või kellel on Euroopa Liidu poliitika osaks olev eesmärk
  ja kelle tegevus toetab Euroopa Liidu poliitikat
  (tegevustoetus).

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 115 – lõige 2 – punkt c

| c) | esimese osa VIII jaotises osutatud rahastamisvahendid ning osalus rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) või spetsialiseeritud Euroopa Liidu asutuste, näiteks Euroopa Investeerimisfondi aktsia- või omakapitalis; |
| --- | --- |

c)

esimese osa VIII jaotises osutatud rahastamisvahendid ning osalus rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) või spetsialiseeritud Euroopa Liidu asutuste, näiteks Euroopa Investeerimisfondi aktsia- või omakapitalis;

| c) | esimese osa VIII jaotises osutatud rahastamisvahendid
  , laenud, liidu riskijagamisvahendid või liidu osamaksud sellistesse vahenditesse, erainvestori põhimõttel põhinevad omakapitaliinstrumendid ja kvaasikapitaliinstrumendid
  ning osalus rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) või spetsialiseeritud Euroopa Liidu asutuste, näiteks Euroopa Investeerimisfondi aktsia- või omakapitalis; |
| --- | --- |

c)

esimese osa VIII jaotises osutatud rahastamisvahendid
  , laenud, liidu riskijagamisvahendid või liidu osamaksud sellistesse vahenditesse, erainvestori põhimõttel põhinevad omakapitaliinstrumendid ja kvaasikapitaliinstrumendid
  ning osalus rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) või spetsialiseeritud Euroopa Liidu asutuste, näiteks Euroopa Investeerimisfondi aktsia- või omakapitalis;

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 115 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Järgmised summad võrdsustatakse toetustega ja kui see on asjakohane, kohaldatakse nende suhtes käesoleva jaotise sätteid:

| a) | tulu teatavate laenude intressitoetustelt; |
| --- | --- |

a)

tulu teatavate laenude intressitoetustelt;

| b) | omakapitaliinvesteeringud või kapitaliosalused, välja arvatud lõike 2 punktis c osutatud. |
| --- | --- |

b)

omakapitaliinvesteeringud või kapitaliosalused, välja arvatud lõike 2 punktis c osutatud.

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 115a (uus)

Artikkel 115a

Toetusesaajad

1.
     
  Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendab „toetusesaaja” üht või mitut üksust, kellele antakse toetust.

2.
     
  Kui meedet rakendab üks või mitu juriidilist isikut, keda esindab koordineeriv juriidiline isik või kes on seotud koordineeriva juriidilise isikuga, võib oma seotud liikmete kui kaastoetusesaajate nimel toetuslepingule alla kirjutada koordineeriv juriidiline isik.

3.
     
  Kui toetust antakse mitmele (kaas-)toetusesaajale, märgitakse toetuslepingusse nende nimed ning toetusesaajate ja komisjoni vastastikused õigused ja kohustused. Toetuslepingus sätestatakse vähemalt järgmine:

| a) | kohaldatav õigus ja kohtualluvus; |
| --- | --- |

a)

kohaldatav õigus ja kohtualluvus;

| b) | koordineeriva juriidilise isiku ja sellega seotud liikmete finantsvastutus komisjoni ees kogu meetme rakendamisel; |
| --- | --- |

b)

koordineeriva juriidilise isiku ja sellega seotud liikmete finantsvastutus komisjoni ees kogu meetme rakendamisel;

| c) | võimalus kaastoetusesaajate enamusotsusega nende omavahelisi õigusi ja kohustusi muuta; osalevate toetusesaajate arvu või isikute muutmiseks on vaja pädeva eelarvevahendite käsutaja heakskiitu, mille pädev eelarvevahendite käsutaja annab, v.a juhul kui on oht, et vastav muudatus nurjab toetuse eesmärgi või mõjutab ebasoodsalt või oluliselt toetuslepingust tulenevaid komisjoni õigusi. |
| --- | --- |

c)

võimalus kaastoetusesaajate enamusotsusega nende omavahelisi õigusi ja kohustusi muuta; osalevate toetusesaajate arvu või isikute muutmiseks on vaja pädeva eelarvevahendite käsutaja heakskiitu, mille pädev eelarvevahendite käsutaja annab, v.a juhul kui on oht, et vastav muudatus nurjab toetuse eesmärgi või mõjutab ebasoodsalt või oluliselt toetuslepingust tulenevaid komisjoni õigusi.

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 116

Toetused võivad olla järgmises vormis:

Toetused võivad olla järgmises vormis:

| a) | teatava protsendi tegelikult kantud
  rahastamiskõlblike kulude hüvitamine
  ; |
| --- | --- |

a)

teatava protsendi tegelikult kantud
  rahastamiskõlblike kulude hüvitamine
  ;

| a) | teatava protsendi
  hüvitamine
  tegelikult kantud
  majandusliku kogukulu rahastamiskõlblikust osast
  ; |
| --- | --- |

a)

teatava protsendi
  hüvitamine
  tegelikult kantud
  majandusliku kogukulu rahastamiskõlblikust osast
  ;

| a a) | ühikuhindade standardiseeritud astmiku teatava protsendi hüvitamine; |
| --- | --- |

a a)

ühikuhindade standardiseeritud astmiku teatava protsendi hüvitamine;

| b) | ühekordsed maksed; |
| --- | --- |

b)

ühekordsed maksed;

| b) | ühekordsed maksed; |
| --- | --- |

b)

ühekordsed maksed;

| c) | ühikuhindade standardiseeritud astmik; |
| --- | --- |

c)

ühikuhindade standardiseeritud astmik;

| d) | kindlamääralised maksed; |
| --- | --- |

d)

kindlamääralised maksed;

| d) | kindlamääralised maksed; |
| --- | --- |

d)

kindlamääralised maksed;

| e) | punktides a–d nimetatud vormide kombinatsioon. |
| --- | --- |

e)

punktides a–d nimetatud vormide kombinatsioon.

| e) | punktides a–d nimetatud vormide kombinatsioon
  , mille puhul võetakse arvesse toetusesaajate eelistusi nende tavapäraste raamatupidamispõhimõtete osas
  . |
| --- | --- |

e)

punktides a–d nimetatud vormide kombinatsioon
  , mille puhul võetakse arvesse toetusesaajate eelistusi nende tavapäraste raamatupidamispõhimõtete osas
  .

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 116a (uus)

Artikkel 116a

Ühekordsed maksed, ühikuhindade standardiseeritud astmik ja kindlamääralised maksed

1.
     
  Ilma et see piiraks alusakti kohaldamist, antakse ühekordsete maksete, ühikuhindade standardiseeritud astmiku või kindlamääraliste maksete kasutamiseks luba komisjoni otsusega, tagades samal ajal võrdse kohtlemise põhimõtte järgimise toetusesaajate puhul, kellele antakse toetust sama kategooria meetmete või tööprogrammide raames.

Kui toetuse maksimaalne summa ei ületa 50 000 eurot, võib kõnealuse loa anda pädev eelarvevahendite käsutaja.

2.
     
  Loale tuleb lisada vähemalt järgmised tõendavad dokumendid:

| a) | valitud rahastamisvormide asjakohasuse põhjendus toetatavate meetmete või tööprogrammide iseloomu, eeskirjade eiramise ja pettuse riski ja kontrollimise kulude seisukohast; |
| --- | --- |

a)

valitud rahastamisvormide asjakohasuse põhjendus toetatavate meetmete või tööprogrammide iseloomu, eeskirjade eiramise ja pettuse riski ja kontrollimise kulude seisukohast;

| b) | ühekordsete maksete, ühikuhindade standardiseeritud astmiku või kindlamääraliste maksetega rahastatavate kulude või kulukategooriate loetelu, millest jäetakse välja kulud, mis on kohaldatavate Euroopa Liidu eeskirjade kohaselt rahastamiskõlbmatud; |
| --- | --- |

b)

ühekordsete maksete, ühikuhindade standardiseeritud astmiku või kindlamääraliste maksetega rahastatavate kulude või kulukategooriate loetelu, millest jäetakse välja kulud, mis on kohaldatavate Euroopa Liidu eeskirjade kohaselt rahastamiskõlbmatud;

| c) | ühekordsete maksete, ühikuhindade standardiseeritud astmiku või kindlamääraliste maksete kindlaksmääramise meetodite kirjeldus, milles esitatakse tingimused, millega on mõistlikult tagatud kasumi taotlemist keelavatest eeskirjadest ja kaasrahastamise põhimõttest kinnipidamine ning kulude kahekordse rahastamise vältimine. Need meetodid põhinevad järgneval:










  i) | kas statistilistel andmetel või muudel samalaadsetel objektiivsetel vahenditel või |
| --- | --- | --- |

c)

ühekordsete maksete, ühikuhindade standardiseeritud astmiku või kindlamääraliste maksete kindlaksmääramise meetodite kirjeldus, milles esitatakse tingimused, millega on mõistlikult tagatud kasumi taotlemist keelavatest eeskirjadest ja kaasrahastamise põhimõttest kinnipidamine ning kulude kahekordse rahastamise vältimine. Need meetodid põhinevad järgneval:

i)

kas statistilistel andmetel või muudel samalaadsetel objektiivsetel vahenditel või

| ii) | iga toetusesaajat eraldi vaatleval lähenemisviisil, mille raames võetakse arvesse toetusesaaja varasemaid tõendatud või auditeeritavaid andmeid või tema tavapäraseid kuluarvestustavasid. |
| --- | --- |

ii)

iga toetusesaajat eraldi vaatleval lähenemisviisil, mille raames võetakse arvesse toetusesaaja varasemaid tõendatud või auditeeritavaid andmeid või tema tavapäraseid kuluarvestustavasid.

3.
     
  Kui antakse luba võtta arvesse toetusesaaja tavapäraseid kuluarvestustavasid, võib pädev eelarvevahendite käsutaja hinnata nende tavade vastavust lõikes 2 sätestatud tingimustele kas eelnevalt või asjakohase järelkontrollide strateegia kaudu.

Juhul kui toetusesaaja tavapäraste kuluarvestustavade vastavus lõikes 2 sätestatud tingimustele on eelnevalt kindlaks tehtud, ei vaidlustata järelkontrollide käigus kõnealuste tavade kohaldamisel kindlaks määratud ühekordsete maksete, ühikuhindade standardiseeritud astmiku või kindlamääraliste maksete suurust.

Pädev eelarvevahendite käsutaja võib lugeda toetusesaaja tavapäraseid kuluarvestustavasid lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavaks, kui siseriiklikud ametiasutused aktsepteerivad kõnealuseid tavasid võrreldavate rahastamiskavade raames.

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 3

3.   Toetustega peab kaasnema kaasrahastamine, ilma et see piiraks teise osa IV jaotise erisätete kohaldamist.

3.   Toetustega peab kaasnema kaasrahastamine, ilma et see piiraks teise osa IV jaotise erisätete kohaldamist.

Esimest lõiku ei kohaldada liidu tasandi erakondade ja sihtasutuste suhtes.

Toetused ei tohi ületada üldist absoluutväärtusena väljendatud ülemmäära, mis kehtestatakse hinnanguliste rahastamiskõlblike kulude alusel
  .

Toetusesaaja võib oma rahaliste vahendite asemel kasutada muid kolmandatelt isikutelt saadud rahalisi vahendeid, eeldusel et kaasrahastamise põhimõttest on kinni peetud
  .

Toetused ei tohi ületada rahastamiskõlblikke kulusid.

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 4

4.   Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla meetme või tööprogrammi raames toetusesaajale kasumi tootmine.

4.   Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla meetme või tööprogrammi raames toetusesaajale kasumi tootmine.

Esimest lõiku ei kohaldata:

Esimest lõiku ei kohaldata:

| a) | meetmete suhtes, mille eesmärk on toetusesaaja finantssuutlikkuse parandamine või
  tulu teenimine
  ; |
| --- | --- |

a)

meetmete suhtes, mille eesmärk on toetusesaaja finantssuutlikkuse parandamine või
  tulu teenimine
  ;

| a) | meetmete suhtes, mille eesmärk on toetusesaaja finantssuutlikkuse parandamine
  , ega meetmete suhtes, mis teenivad tulu toetusesaajate jätkusuutlikkuse tagamiseks liidult toetuse andmise otsuse
  või
  toetuslepingu alusel rahaliste vahendite saamisele järgneval ajal
  ; |
| --- | --- |

a)

meetmete suhtes, mille eesmärk on toetusesaaja finantssuutlikkuse parandamine
  , ega meetmete suhtes, mis teenivad tulu toetusesaajate jätkusuutlikkuse tagamiseks liidult toetuse andmise otsuse
  või
  toetuslepingu alusel rahaliste vahendite saamisele järgneval ajal
  ;

| b) | füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadus- ja koolitusstipendiumide suhtes
  . |
| --- | --- |

b)

füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadus- ja koolitusstipendiumide suhtes
  .

| b) | füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadus- ja koolitusstipendiumide suhtes
  ; |
| --- | --- |

b)

füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadus- ja koolitusstipendiumide suhtes
  ;

| ba) | muude otsetoetuste suhtes, mida makstakse neid kõige enam vajavatele füüsilistele isikutele, nt töötutele, ja/või pagulastele mõeldud liidu välistegevusprogrammide raames; |
| --- | --- |

ba)

muude otsetoetuste suhtes, mida makstakse neid kõige enam vajavatele füüsilistele isikutele, nt töötutele, ja/või pagulastele mõeldud liidu välistegevusprogrammide raames;

| bb) | toetuste suhtes, mis põhinevad kindlamääralistel maksetel ja/või ühekordsetel maksetel ja/või ühikuhindadel, kui need vastavad artikli 116 a lõikes 2 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

bb)

toetuste suhtes, mis põhinevad kindlamääralistel maksetel ja/või ühekordsetel maksetel ja/või ühikuhindadel, kui need vastavad artikli 116 a lõikes 2 sätestatud tingimustele;

| bc) | madala maksumusega toetuste suhtes. |
| --- | --- |

bc)

madala maksumusega toetuste suhtes.

Kasumi tekkimise korral on komisjon õigustatud tagasi nõudma sellise protsendi kasumist, mis vastab Euroopa Liidu panusele toetusesaaja poolt meetme või tööprogrammi elluviimisel tegelikult kantud rahastamiskõlblikes kuludes.

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 4a (uus)

4a.
     
  Käesolevas jaotises määratletakse „kasum” järgmiselt:

| a) | meetme jaoks antava toetuse puhul tähendab kasum toetusesaaja tulusid, millest on lahutatud kulud, mille ta on kandnud lõppmakse taotluse esitamise ajaks; |
| --- | --- |

a)

meetme jaoks antava toetuse puhul tähendab kasum toetusesaaja tulusid, millest on lahutatud kulud, mille ta on kandnud lõppmakse taotluse esitamise ajaks;

| b) | tegevustoetuse puhul tähendab kasum toetusesaaja tegevuseelarve ülejääki. Toetusesaajad võivad 3 % kasumist aastasse N+2 üle kanda. Ülekantud rahalised vahendid peab toetusesaaja kõigepealt ära kasutama. Kui ülekantud summa on väga madala maksumusega ja/või madala maksumusega toetustele seatud piirmääradest suurem, kohaldatakse tagatiste suhtes eeskirju mutatis mutandis. |
| --- | --- |

b)

tegevustoetuse puhul tähendab kasum toetusesaaja tegevuseelarve ülejääki. Toetusesaajad võivad 3 % kasumist aastasse N+2 üle kanda. Ülekantud rahalised vahendid peab toetusesaaja kõigepealt ära kasutama. Kui ülekantud summa on väga madala maksumusega ja/või madala maksumusega toetustele seatud piirmääradest suurem, kohaldatakse tagatiste suhtes eeskirju mutatis mutandis.

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 6

6.
     
  Ühekordsete maksete, ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja kindlamääraliste maksete kasutamise korral võetakse summade kindlaksmääramise või toetustaotluse hindamise ajal piisavad meetmed, et pidada kinni lõigetes 3 ja 4 sätestatud eeskirjadest kasumi taotlemise keelu ja kaasrahastamise kohta.

välja jäetud

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117a (uus)

Artikkel 117a

Rahastamiskõlblikud kulud

1.
     
  Toetused ei ületa üldist absoluutväärtusena väljendatud ülemmäära, mis tuleb kehtestada hinnanguliste rahastamiskõlblike kulude alusel.

Toetused ei ületa rahastamiskõlblikke kulusid.

2.
     
  Rahastamiskõlblikud kulud on toetusesaaja tegelikult kantud kulud, mis vastavad kõigile järgmistele kriteeriumidele:

| a) | need on kantud meetme või tööprogrammi kestuse jooksul, välja arvatud lõpparuannete ja auditeerimistõenditega seotud kulud; |
| --- | --- |

a)

need on kantud meetme või tööprogrammi kestuse jooksul, välja arvatud lõpparuannete ja auditeerimistõenditega seotud kulud;

| b) | need on näidatud meetme või tööprogrammi hinnangulises üldeelarves; |
| --- | --- |

b)

need on näidatud meetme või tööprogrammi hinnangulises üldeelarves;

| c) | need on vajalikud toetuse esemeks oleva meetme või tööprogrammi rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

need on vajalikud toetuse esemeks oleva meetme või tööprogrammi rakendamiseks;

| d) | need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus toetusesaaja on registrisse kantud, ja vastavalt toetusesaaja tavapärasele kuluarvestustavale, ning |
| --- | --- |

d)

need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus toetusesaaja on registrisse kantud, ja vastavalt toetusesaaja tavapärasele kuluarvestustavale, ning

| e) | need on kooskõlas kohaldatavates maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevates õigusaktides sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

e)

need on kooskõlas kohaldatavates maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevates õigusaktides sätestatud nõuetega.

3.
     
  Ilma et see piiraks lõike 1 ning artikli 2 reguleerimisalasse kuuluva alusakti sätete kohaldamist, täpsustatakse toetustaotluste esitamise kutses liidu poolt rahastamiskõlblikuks loetavate kulude kategooriad.

Pädev volitatud eelarvevahendite käsutaja loeb rahastamiskõlblikuks järgmised kulud:

| a) | kulud, mis on seotud pangatagatise või sellega samaväärse tagatisega, mille toetusesaaja peab vastavalt artiklile 125 esitama; |
| --- | --- |

a)

kulud, mis on seotud pangatagatise või sellega samaväärse tagatisega, mille toetusesaaja peab vastavalt artiklile 125 esitama;

| b) | kulud, mis on seotud välisaudititega, mille tegemist pädev eelarvevahendite käsutaja nõuab kas rahastamistaotluse või kuluaruande saamise korral; |
| --- | --- |

b)

kulud, mis on seotud välisaudititega, mille tegemist pädev eelarvevahendite käsutaja nõuab kas rahastamistaotluse või kuluaruande saamise korral;

| c) | tasutud käibemaks, mida ei saa kehtiva siseriikliku õiguse alusel toetusesaajale tagastada. Hüvitamise üksikasjad sätestatakse artiklis 199 osutatud delegeeritud õigusaktis; |
| --- | --- |

c)

tasutud käibemaks, mida ei saa kehtiva siseriikliku õiguse alusel toetusesaajale tagastada. Hüvitamise üksikasjad sätestatakse artiklis 199 osutatud delegeeritud õigusaktis;

| d) | amortisatsioonikulud, tingimusel et toetusesaaja on need kulud tegelikult kandnud; |
| --- | --- |

d)

amortisatsioonikulud, tingimusel et toetusesaaja on need kulud tegelikult kandnud;

| e) | halduskulud, personalikulud ja seadmetega seotud kulud, sealhulgas riigiametnike palgakulud selles ulatuses, mil need seonduvad tegevusega, mida asjaomane ametiasutus asjaomase projekti mitterakendamisel ei teostaks; |
| --- | --- |

e)

halduskulud, personalikulud ja seadmetega seotud kulud, sealhulgas riigiametnike palgakulud selles ulatuses, mil need seonduvad tegevusega, mida asjaomane ametiasutus asjaomase projekti mitterakendamisel ei teostaks;

| f) | välja arvatud tegevustoetuste puhul, majandustegevuse jätkamiseks vajalikud kulud, mis ei ole pakutavate toodete/teenustega otseselt seotud (kaudsed või üldkulud), ja seda kuni 10 % ulatuses kogu meetme rahastamiskõlblikest otsestest kuludest, mis ei ületa 250 000 eurot, ja pärast seda kuni 8 % ulatuses kindla määra alusel. Seda määra võib suurendada eelkõige koordineerivate juriidiliste isikute jaoks vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusele. Ülemmäära võib ületada komisjoni põhjendatud otsuse alusel. |
| --- | --- |

f)

välja arvatud tegevustoetuste puhul, majandustegevuse jätkamiseks vajalikud kulud, mis ei ole pakutavate toodete/teenustega otseselt seotud (kaudsed või üldkulud), ja seda kuni 10 % ulatuses kogu meetme rahastamiskõlblikest otsestest kuludest, mis ei ületa 250 000 eurot, ja pärast seda kuni 8 % ulatuses kindla määra alusel. Seda määra võib suurendada eelkõige koordineerivate juriidiliste isikute jaoks vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määrusele. Ülemmäära võib ületada komisjoni põhjendatud otsuse alusel.

4.
     
  Artiklis 115a osutatud seotud liikmete kantud kulud loetakse rahastamiskõlblikeks tingimusel, et kõnealused seotud liikmed on toetuslepingus või toetuse andmise otsuses nimetatud ning järgivad toetusesaaja suhtes toetuslepingu või toetuse andmise otsuse alusel kohaldatavaid eeskirju, sealhulgas selliseid eeskirju, mis käsitlevad komisjoni, OLAFi ja kontrollikoja õigust kontrollida, kas kulud on kantud kooskõlas toetuse andmise eeskirjadega.

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117b (uus)

Artikkel 117b

Mitterahaline kaasrahastamine

1.
     
  Toetuse tulemusel tekkinud kasumi arvutamisel ei võeta arvesse mitterahalist osalust.

2.
     
  Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib aktsepteerida mitterahalise osaluse vormis kaasrahastamist, kui seda peetakse vajalikuks või asjakohaseks. Kui mitterahalist kaasrahastamist pakutakse madala maksumusega toetuste puhul ja kui eelarvevahendite käsutaja kavatseb sellest keelduda, esitab ta põhjenduse selle kohta, miks see ei ole vajalik või asjakohane.

Mitterahaline osalus ei tohi ületada:

| a) | kas tegelikult kantud ja raamatupidamisdokumentidega nõuetekohaselt tõendatud kulusid |
| --- | --- |

a)

kas tegelikult kantud ja raamatupidamisdokumentidega nõuetekohaselt tõendatud kulusid

| b) | või selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kulusid. |
| --- | --- |

b)

või selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kulusid.

Mitterahaline osalus tuleb hinnangulises eelarves esitada eraldi, et kajastada meetme toetuseks antud vahendite koguhulka. Mitterahalise osaluse hinnanguline ühikuväärtus märgitakse esialgsesse eelarvesse ja seda ei tohi hiljem muuta.

Mitterahaline osalus peab olema kooskõlas riiklike maksu- ja sotsiaalkindlustuseeskirjadega.

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 1 – lõik 3

Esimest lõiku ei kohaldata
  kriisiohjamis-, kodanikukaitse-
  ja humanitaarabioperatsioonide korral.

Esimest lõiku ei kohaldata
  kriisiohjamisoperatsioonide, eelkõige nendega seotud kodanikukaitseoperatsioonide
  ja humanitaarabioperatsioonide korral.

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 120 – lõige 1 – lõik 2

Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla kantud enne toetustaotluse esitamise päeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on sätestatud alusaktis, või äärmiselt kiireloomulises olukorras kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide teostamiseks.

Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla kantud enne toetustaotluse esitamise päeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on sätestatud alusaktis, või äärmiselt kiireloomulises olukorras kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide teostamiseks
  ning olukordades, mis ähvardavad üle minna relvastatud konfliktiks
  .

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 121

Artikkel 121

Toetuste järkjärgulise vähendamise põhimõte

Kui alusaktis või artikli 51 lõike 5 punkti d kohast toetust käsitlevas rahastamisotsuses ei ole sätestatud teisiti, vähendatakse Euroopa Liidu üldistes huvides tegutsevate asutuste puhul tegevustoetuste pikendamisel enam kui neljaks järjestikuseks aastaks pärast neljandat aastat järk-järgult nende suurust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 1

1.   Toetustaotlused esitatakse kirjalikult.

1.   Toetustaotlused esitatakse kirjalikult
  või kui see on asjakohane, siis turvalisel viisil elektrooniliselt
  .
  Kui see on komisjoni hinnangul teostatav, tagab ta võimaluse esitada taotlusi interneti kaudu.

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 1a (uus)

1a.
     
  Taotluse menetlemiseks on aega kuni kuus kuud või toimkonna otsuse nõutavuse korral üheksa kuud alates taotluse esitamiseks ettenähtud tähtaja möödumisest. Kui see on toetuse laadi ja eseme tõttu vajalik, võib tähtaega erandjuhul pikendada. Sellisel juhul antakse vastavas toetustaotluste esitamise kutses teada esialgne tähtaeg. Kui sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada muudel põhjustel, osutab volitatud eelarvevahendite käsutaja sellele oma iga-aastases tegevusaruandes koos põhjuste ja parandusmeetmeid puudutavate ettepanekutega. Järgmises iga-aastases tegevusaruandes annab ta aru parandusmeetmete tulemuslikkusest.

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 3

3.   Artikleid 100–103 kohaldatakse ka toetuste taotlejate suhtes. Taotlejad peavad tõendama, et nad ei ole üheski artiklites 100–103 osutatud olukorras. Eelarvevahendite käsutaja
  võib vastavalt artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses täpsustatule
  siiski
  mitte nõuda
  nimetatud tõendamist:

3.   Artikleid 100–103 kohaldatakse ka toetuste taotlejate suhtes. Taotlejad peavad tõendama, et nad ei ole üheski artiklites 100–103 osutatud olukorras. Eelarvevahendite käsutaja
  ei nõua
  siiski nimetatud tõendamist:

| a) | väga
  madala maksumusega toetuste puhul; |
| --- | --- |

a)

väga
  madala maksumusega toetuste puhul;

| a) | madala maksumusega toetuste puhul; |
| --- | --- |

a)

madala maksumusega toetuste puhul;

| b) | juhul kui selline tõendus on hiljuti esitatud muu toetuste andmise menetluse käigus; |
| --- | --- |

b)

juhul kui selline tõendus on hiljuti esitatud muu toetuste andmise menetluse käigus;

| b) | juhul kui selline tõendus on hiljuti esitatud muu toetuste andmise menetluse käigus. |
| --- | --- |

b)

juhul kui selline tõendus on hiljuti esitatud muu toetuste andmise menetluse käigus.

| c) | juhul kui sellist tõendust on praktiliselt võimatu esitada. |
| --- | --- |

c)

juhul kui sellist tõendust on praktiliselt võimatu esitada.

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  Taotluses märgitakse taotleja õiguslik seisund ning tema finants- ja tegevussuutlikkus kavandatud meetme või tööprogrammi rakendamiseks.

Selleks esitab taotleja vandega kinnitatud avalduse ja, v.a juhul, kui toetuse puhul on tegemise madala maksumusega toetusega, tõendavad dokumendid, mida vastutav eelarvevahendite käsutaja oma riskianalüüsi alusel nõuab. Nõutavad dokumendid on märgitud toetustaotluste esitamise kutses.

Tõendavate dokumentide hulka võivad eelkõige kuuluda viimase lõppenud majandusaasta kasumiaruanne või bilanss.

Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata selliste füüsiliste isikute suhtes, kes saavad stipendiumi, ega avalik-õiguslike üksuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib sõltuvalt oma riskianalüüsist loobuda kohustusest kontrollida avalik-õiguslike üksuste või rahvusvaheliste organisatsioonide tegevussuutlikkust.

Kui taotlus on seotud 750 000 eurot ületava meetme jaoks antava toetusega või 100 000 eurot ületava tegevustoetusega, esitatakse tunnustatud välisaudiitori koostatud auditiaruanne. Sellega kinnitatakse viimase lõppenud majandusaasta kohta koostatud majandusaasta aruanne ning volitatud eelarvevahendite käsutaja kiidab auditiaruande selgesõnaliselt heaks või lükkab selle tagasi 90 päeva jooksul. Pärast volitatud eelarvevahendite käsutaja poolset heakskiitmist muutuvad sellised aruanded siduvaks ning nende suhtes ei kohaldata järelauditeid ega hindamist, v.a juhul, kui eeskirjade rikkumise või pettuste kohta on uusi esmapilgul usutavaid tõendeid.

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 125

Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja peab seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta nõuda toetusesaajalt eelneva tagatise esitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja peab seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta
  juhtumipõhiselt ja riskianalüüsi alusel
  nõuda toetusesaajalt eelneva tagatise esitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

Tagatisi ei nõuta väga madala ja madala maksumusega toetuste puhul juhul, kui toetusesaaja on viimase viie aasta jooksul saanud igal aastal vähemalt ühe toetuse.

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126 – lõige 1

1.   Toetuse summa loetakse lõplikuks alles siis, kui
  vastutav
  eelarvevahendite käsutaja on lõplikud aruanded ja raamatupidamise aastaaruande heaks kiitnud, ilma et see piiraks institutsiooni õigust teha hilisemaid kontrollimisi.

1.   Toetuse summa loetakse lõplikuks alles siis, kui
  pädev volitatud
  eelarvevahendite käsutaja on lõplikud aruanded ja raamatupidamise aastaaruande heaks kiitnud, ilma et see piiraks institutsiooni õigust teha hilisemaid kontrollimisi
  , mis viiakse läbi õigel ajal
  .

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126 – lõige 2

2.   Kui
  toetuste andmise menetluse või toetuse rakendamise käigus esineb
  olulisi vigu, rikkumisi või pettust,
  võib
  vastutav eelarvevahendite käsutaja võtta mis tahes
  artiklis 110 nimetatud
  meetmeid,
  olles toetusesaajale eelnevalt andnud võimaluse esitada oma seisukohad
  .

2.   Kui
  selgub, et toetuste andmise menetluses on esinenud
  olulisi vigu, rikkumisi või pettust,
  peatab
  vastutav eelarvevahendite käsutaja
  menetluse ja võib
  võtta mis tahes
  vajalikke
  meetmeid,
  sealhulgas menetluse tühistada
  .
  Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab pettusekahtluste juhtumitest viivitamatult OLAFile teada.

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126 – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Kui pärast toetuse andmist selgub, et toetuse andmise menetluses või toetuse rakendamisel on esinenud olulisi vigu, rikkumisi või pettust, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja sõltuvalt sellest, millisesse menetluse etappi on jõutud, jätta lepingule alla kirjutamata või toetuse andmise otsuse teatavaks tegemata, peatada toetuse rakendamine või vajaduse korral lõpetada leping või toetuse andmise otsus pärast taotlejale või toetusesaajale seisukoha võtmiseks võimaluse andmist.

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126 – lõige 2b (uus)

2b.
     
  Kui nendes vigades, rikkumistes või pettuses on süüdi toetusesaaja või kui toetusesaaja rikub toetuslepingust või toetuse andmise otsusest tulenevaid kohustusi, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja pärast toetusesaajale seisukoha võtmiseks võimaluse andmist vigade, rikkumiste või pettuse või kohustuste täitmatajätmise raskusest olenevalt lisaks sellele vähendada toetussummasid või nõuda toetuslepingu või toetuse andmise otsuse raames alusetult makstud summad tagasi.

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126 – lõige 3

3.   
  Kui kontrollimiste või auditite tulemusena ilmneb, et toetusesaaja puhul esineb korduvaid vigu, mis mõjutavad ka auditeerimata projekte, milles toetusesaaja osaleb või on osalenud, võib eelarvevahendite käsutaja järeldada, et need leiud laienevad kõnealustele auditeerimata projektidele, ja nõuda asjaomase summa hüvitamist; seejuures võidakse kõnealuseid projekte veel toetuslepingu alusel auditeerida.

3.   
  Kui toetusesaajale võib süüks panna süsteemseid või korduvaid vigu või eeskirjade eiramisi, mis ületavad olulisuse künnist ja mis mõjutavad paljusid talle sarnastel tingimustel antud toetusi, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja olenevalt vigade, rikkumiste või pettuse raskusest peatada kõigi asjaomaste toetuste rakendamine või vajaduse korral lõpetada kõik seda toetusesaajat puudutavad asjaomased toetuslepingud või toetuse andmise otsused pärast toetusesaajale seisukoha võtmiseks võimaluse andmist. Lisaks sellele võib vastutav eelarvevahendite käsutaja kohaldada kõigi toetuste suhtes, millega ülalnimetatud süsteemsed või korduvad vead või eeskirjade eiramine on seotud ja mida on võimalik kontrollida toetustelepingute või toetuse andmise otsuste kohaselt, finantskorrektsioone kas toetuste summat vähendades või toetuslepingute või toetuse andmise otsuste raames alusetult makstud summasid toetusesaajalt tagasi nõudes.

Kui see on võimalik ja teostatav, määratakse tehtavate finantskorrektsioonide summa kindlaks iga toetuse puhul põhjendamatult rahastamiskõlblikena deklareeritud kulude alusel. Kui rahastamiskõlbmatute kulude täpset summat ei ole võimalik kindlaks määrata või kui see ei ole teostatav, võib finantskorrektsioonid teha ekstrapoleerimise teel või kindla määra alusel, järgides seejuures proportsionaalsuse põhimõtet.

Ärakuulamismenetluse käigus võib toetusetoetusesaaja tema suhtes
  kohaldatud korrektsiooni vaidlustada
  ,
  tõendades arvutatud korrektsiooni
  ebaõigsust ja esitades
  uue arvutuse.

3a.
     Ärakuulamismenetluse käigus võib toetusesaaja lõigete 2a - 3 kohased otsused pädevas selgituskomitees
  vaidlustada.

Toetusesaaja võib eelkõige vaidlustada tema suhtes
  kohaldatud korrektsiooni
  ,
  tõendades
  tõenäosuse kaalumise põhjal, et korduvaid ega süsteemseid vigu ei esine või et
  arvutatud korrektsioon
  on ebaõige, ja esitada
  uue arvutuse
  . Toetusesaajal on õigus õigusabikulude hüvitamisele ja seda sel määral, mil vaidlustamine õnnestub.

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126a (uus)

Artikkel 126a

Andmete säilitamise tähtajad

1.
     
  Toetusesaajad säilitavad andmeid, sh tõendavaid dokumente, statistilisi andmeid ja muid toetusega seotud andmeid viis aastat pärast lõppmakse tegemist ja kolm aastat madala maksumusega toetuste puhul.

2.
     
  Projekti elluviimisega seotud auditite, apellatsioonikaebuste, kohtuvaidluste ja nõuete menetlemisega seotud andmeid säilitatakse kuni auditid, apellatsioonikaebused, kohtuvaidlused ja nõuded on lahendatud.

3.
     
  Komisjon võib määrata akrediteeritud asutuste ja komisjoni poolse andmete säilitamise tähtajad kindlaks artiklis 199 osutatud delegeeritud määruses.

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 128

Artikkel 128

Määratlus

Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse auhinnana
  konkursi tulemusena antud
  rahalist toetust
  .

Artikkel 128

Auhindade kohaldamisala

Auhind on
  konkursi tulemusena
  tasuks
  antud
  rahaline toetus
  .
  Auhindade kasutamist ergutatakse, kuid need ei või asjakohaselt korraldatud rahastamist asendada.

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 129 – lõige 1

1.   Auhindade suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet.

1.   Auhindade suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet
  ning need peavad edendama Euroopa lisandväärtuse loomist
  .
  Auhindu suuremas summas kui 5 000 000 eurot võib välja anda vaid vastavalt ELi õigusaktile ELi toimimise lepingu artiklite 288, 289 ja 290 tähenduses, milles on konkreetselt kehtestatud osalemistingimused, auhinna andmise kriteeriumid, auhinna suurus ja hindamisekspertide valikumenetlus. Auhinna andmine lõpeb automaatselt, kui määrus, millega kehtestati mitmeaastane finantsraamistik, mille raames auhinna väljaandmist alustati, kaotab kehtivuse või viis aastat pärast auhinna väljakuulutamist, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

Auhinna andmise lõpetamisest saadavat tulu käsitletakse sihtotstarbelise sisetuluna.

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 129 – lõige 2 – lõik 1

2.   
  Auhindu antakse artiklis 118 nimetatud
  tööprogrammi
  raames, mille kinnitab komisjon, ja nende suhtes kohaldatakse artikli 118 lõiget 2
  .

2.   
  Seetõttu kohaldatakse auhindade suhtes rakendusaasta alguses avaldatavat
  tööprogrammi.
  Tööprogrammi täitmiseks avaldatakse konkursiteated.

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 129 – lõige 2 – lõik 3

Auhindu ei tohi anda ilma konkursita ja
  auhinna
  andmise kohta avaldatakse
  teade samamoodi nagu toetustaotluste esitamise kutse puhul
  .

Auhindu ei tohi anda ilma konkursita ja
  auhindade
  andmise kohta avaldatakse
  teave igal aastal vastavalt artikli 31 lõigetele 2 ja 3
  .

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 129 – lõige 3

3.   
  Konkursile esitatud taotlusi hindab ekspertide kogu, kes lähtub avaldatud konkursieeskirjadest.

3.
     Auhinna
  määrab
  vastutav eelarvevahendite käsutaja
  või žürii. Viimati nimetatutel
  on vabadus otsustada, kas auhind määrata või määramata jätta, sõltuvalt
  konkursieeskirjade kohaselt
  taotluste kvaliteedile antud hinnangust.

Seejärel määrab
  auhinna vastutav eelarvevahendite käsutaja
  hinnangu põhjal, mille
  on
  andnud ekspertide kogu, kellel on
  vabadus otsustada, kas
  soovitada
  auhind määrata või määramata jätta, sõltuvalt taotluste kvaliteedile antud hinnangust.
  Pädev volitatud eelarvevahendite käsutaja lisab oma iga-aastasele tegevusaruandele auhinna andmise otsuse ja hindamisel osalenud ekspertide nimekirja koos selgitusega selle kohta, miks selline valik tehti.

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 130 – lõige 1

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse rahastamisvahendina Euroopa Liidu meedet, millega eelarvest
  antakse
  konkreetse poliitilise eesmärgi saavutamiseks rahalist toetust laenu, tagatise, omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute või osaluse või muu riskiga seotud instrumendi teel, mida võidakse kombineerida toetusega.

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse rahastamisvahendina Euroopa Liidu meedet, millega
  antakse
  eelarvest
  – kui see on valdkonda reguleeriva alusaktiga selgesõnaliselt lubatud – ühe või mitme
  konkreetse poliitilise eesmärgi saavutamiseks rahalist toetust laenu, tagatise, omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute või osaluse või muu riskiga seotud instrumendi teel, mida võidakse kombineerida toetusega.
  Alusaktis sätestatakse rahastamisvahendi liik, mida on lubatud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks kasutada.

Kohaldatakse järgmisi mõisteid:

a)
     
  „kvaasiomakapitali investeering”
  –

b)
     
  „riskijagamisvahend”
  –

c)
     
  „projektivõlakirjade riskijagamisvahend”
  –

Kui riskijagamisvahendiga tagatud tegevuses osaleb mitu üksust üheskoos, moodustab liidu eelarvest kaetav risk proportsionaalselt mitte enam kui liidu toetuse suuruse summa.

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 130 – lõige 3

3.   Komisjon võib rakendada rahastamisvahendeid otsese või kaudse eelarve täitmise raames, delegeerides viimasel juhul eelarve täitmise ülesanded artikli 55 lõike 1 punkti b
  alapunktides iii ja iv
  nimetatud üksustele.

3.   Komisjon võib rakendada rahastamisvahendeid otsese või
  – kui see on alusaktis kindlaks määratud –
  kaudse eelarve täitmise raames, delegeerides viimasel juhul eelarve täitmise ülesanded artikli 55 lõike 1 punkti b
  alapunktides iv ja vi
  nimetatud üksustele.
  Alusaktis tuleks määratleda selle ettevõtja, kellele antakse eelarve täitmiseks volitused, põhikiri ja liik.

Komisjoni vastutuseks jääb tagada, et rahastamisvahendite rakendamise raamistik oleks kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning soodustaks kindlaksmääratud poliitiliste eesmärkide saavutamist. Komisjon vastutab rahastamisvahendite rakendamise eest, ilma et see piiraks volitatud üksuste seadustest ja lepingutest tulenevat vastutust kohaldatava õiguse kohaselt.

Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt rahastamisvahendite rakendamisest.

Muudatusettepanek 273

Artikkel 130 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  Finantstoimingutega, mida toetatakse liidu rahastamisvahendist toetuse või subsiidiumi kujul või mõlemaga korraga, ei tohi kaasneda Euroopa abisaajatega ega muude asjaomaste riikide ja õigusaktidega seoses maksudest kõrvalehoidumist.

Vastavaid rahastamisvahendeid haldavad finantssektori ettevõtjad vastutavad koos rikkumiste toimepanijatega ühiselt kogu käesoleva sätte rikkumisest tuleneva majandusliku kahju eest.

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 1

1.   Rahastamisvahendid tehakse lõplikele Euroopa Liidu vahendite saajatele kättesaadavaks usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtete kohaselt ning vastavalt eesmärkidele, mis on sätestatud asjaomaste rahastamisvahendite suhtes kohaldatavas alusaktis.

1.   Rahastamisvahendid tehakse lõplikele Euroopa Liidu vahendite saajatele kättesaadavaks usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse
  , proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise
  ja võrdse kohtlemise põhimõtete kohaselt ning vastavalt eesmärkidele, mis on sätestatud asjaomaste rahastamisvahendite suhtes kohaldatavas alusaktis.

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 1a (uus)

1a.
     
  Rahastamisvahenditega seotud tulud ja tagasimaksed loetakse artikli 18 lõike 3 kohaselt sihtotstarbeliseks sisetuluks ning kantakse reinvesteerimise eesmärgil automaatselt üle.

Projektile eraldatud liidu toetust ei jagata ühelgi juhul dividendide või kasumina kolmandatele isikutele.

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 1b (uus)

1b.
     
  Komisjon tagab rahastamisvahendite rakendamisel selle, et rahastamisvahendi jaoks kindlaks määratud poliitiliste eesmärkide saavutamisel valitseb ühine huvi, mida võib edendada selliste sätetega nagu kaasinvesteerimise ja riskijagamise nõuded või finantsstiimulid, hoidudes samas huvide konfliktist volitatud üksuse muu tegevusega.

Rahastamisvahenditel on kordistav toime (välja arvatud juhul, kui tegemist on turutõrke või mikrokrediidirahastuga), mis tähendab seda, et liidu panus rahastamisvahendisse kaasab üldised investeeringud, mis ületavad liidu panust.

Kui minimaalset oodatud tootlust ei ole vastavale rahastamisvahendile ette nähtud vaheperioodiks saavutatud, annab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele selle kohta aru.

Asjaomases vahekokkuvõttes käsitletakse ka

| — | soovitud poliitilise eesmärgi elluviimisel saavutatud edusamme; |
| --- | --- |

—

soovitud poliitilise eesmärgi elluviimisel saavutatud edusamme;

| — | rahastamisvahendisse makstud kogusummat; |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendisse makstud kogusummat;

| — | rakendamise käigus välja makstud rahaliste vahendite kogusummat; |
| --- | --- |

—

rakendamise käigus välja makstud rahaliste vahendite kogusummat;

| — | vajaduse korral selliste rahaliste vahendite kogusummat, mille tagasimaksmise puhul esineb makseviivituse oht või makseviivitus; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral selliste rahaliste vahendite kogusummat, mille tagasimaksmise puhul esineb makseviivituse oht või makseviivitus;

| — | vajaduse korral rakendamise käigus loodud omakapitali väärtust. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral rakendamise käigus loodud omakapitali väärtust.

Muudatusettepanek 304/rev

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 1c (uus)

1c.
     
  Komisjon esitab eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal aruande rahastamisvahenditega toetatud tegevuse, selle rakendamisel osalenud asutuste, rahastamisvahenditega saavutatud tulemuste, sealhulgas tehtud reinvesteeringute, usalduskontode saldo, tulude ja tagasimaksete, saavutatud kordistava toime ja osaluste väärtuse kohta. Komisjon lisab oma aruande artikli 63 lõikes 9 osutatud iga-aastasele tegevusaruandele.

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 2

2.   Ilma et see piiraks
  artikli 46 lõike 1 punktide d ja e kohaldamist, jäävad
  rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud selle jaoks võetud eelarvelise kulukohustuse
  piiresse
  .

2.   Ilma et see piiraks
  laenutehinguid ja EIP omavahenditest antud laenude jaoks EIP-le antud garantiisid, ei ületa
  rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud
  ja liidu rahalised kohustused
  selle jaoks võetud eelarvelise kulukohustuse
  summat, millega välistatakse tingimuslikud kohustused liidu eelarves
  .

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 3

3.   Rahastamisvahendiga seotud finantstoimingute teostamises osalevad finantsvahendajad järgivad asjaomaseid rahapesu- ja terrorismivastase võitluse alaseid nõudeid. Kõnealused finantsvahendajad ei tohi asuda territooriumidel, kus ei tehta rahvusvaheliselt
  kokkulepitud
  maksustandardite rakendamise valdkonnas Euroopa Liiduga koostööd.

3.   
  Artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktides iv ja vi osutatud üksused ja kõik
  rahastamisvahendiga seotud finantstoimingute teostamises osalevad finantsvahendajad järgivad asjaomaseid rahapesu- ja terrorismivastase võitluse alaseid nõudeid. Kõnealused finantsvahendajad ei tohi asuda
  sellistel
  territooriumidel
  ega teha koostööd sellistel territooriumidel registreeritud üksustega
  , kus ei tehta rahvusvaheliselt
  tunnustatud
  maksustandardite rakendamise valdkonnas Euroopa Liiduga koostööd.

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 4

4.   Igas artikli 55 lõike 1 punkti b
  alapunktides iii ja iv
  nimetatud
  üksuse
  ja käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud finantsvahendaja
  vahel sõlmitud lepingus
  peab olema
  selgesõnaliselt sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida dokumente ja teavet
  , sealhulgas elektroonilisel andmekandjal
  , ja teha kohapealseid kontrolle kõikide kolmandate isikute puhul, kes on saanud Euroopa Liidu rahalisi vahendeid
  .

4.   Igas artikli 55 lõike 1 punkti b
  alapunktides iv ja vi
  nimetatud
  üksus
  ja käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud finantsvahendaja
  , kes osaleb liidu rahastamisvahendite haldamisel,
  peab olema
  võimeline andma taotluse korral komisjonile
  ,
  kontrollikojale ja Euroopa Pettustevastasele Ametile selleks, et nad saaksid rakendada oma kontrollimisõigust, juurdepääsu Euroopa Liidu rahalisi vahendeid saanud ja/või nende haldamisel osalevate kõikide kolmandate isikute ruumidele, dokumentidele ja teabele,
  sealhulgas elektroonilisel andmekandjal.

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 4a (uus)

4a.
     
  Komisjon esitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile igal aastal aruande rahastamisvahenditega toetatud tegevuse, selle rakendamisel osalenud finantseerimisasutuste, rahastamisvahenditega saavutatud tulemuste, sealhulgas tehtud reinvesteeringute, usalduskontode saldo, tulude ja tagasimaksete, saavutatud kordistava toime ja osaluste väärtuse kohta. Komisjon lisab selle aruande artikli 63 lõikes 9 osutatud iga-aastaste aruannete kokkuvõttele.

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõige 4b (uus)

4b.
     
  Lõikes 1b osutatud vahearuanne peab sisaldama ka loetelu rahastamisvahenditest antud toetuse lõppsaajate ja neile antud summade kohta.

Rahastamisvahendite täpne õiguslik vorm, nende loomise eesmärk ning vajaduse korral nende registreeritud asukoha kohtualluvus avaldatakse komisjoni veebisaidil.

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 133 – lõige 2

2.   Lõikes 1 osutatud aruandes esitatakse vähemalt andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

2.   Lõikes 1 osutatud aruandes esitatakse
  nii absoluutarvudena kui ka protsentmäärana
  vähemalt andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 134 – lõige 1

Artiklis 132 osutatud finantsaruanded peavad
  vastama Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja,
  ning andma varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest ning rahavoogudest õige ja õiglase ülevaate.

Artiklis 132 osutatud finantsaruanded peavad
  tuginema avaliku sektori suhtes kohaldatavatele rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele
  ning andma varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest ning rahavoogudest õige ja õiglase ülevaate.

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 135

Artiklis 132 osutatud finantsaruannetes esitatakse teave, sealhulgas raamatupidamispõhimõtted, sellisel viisil, et see on asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Finantsaruanded koostatakse Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjades kirjeldatud üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt.

Artiklis 132 osutatud finantsaruannetes esitatakse teave, sealhulgas raamatupidamispõhimõtted, sellisel viisil, et see on asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Finantsaruanded koostatakse Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjades kirjeldatud üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt
  ja need tuginevad avaliku sektori suhtes kohaldatavatele rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele
  .

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 135a (uus)

Artikkel 135a

Raamatupidamispõhimõtete erandid

Erijuhul, kui peaarvepidajad leiavad, et konkreetse juhtumi puhul tuleb lubada sisulist erandit mõnest artiklites 187–194 määratletud raamatupidamispõhimõttest, esitatakse see erand koos nõuetekohaste põhjendustega artiklis 136 nimetatud finantsaruannete lisas.

Muudatusettepanek 294

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 136 – lõige 1 – punkt a

| a) | bilanss ja tulemiaruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi, finantsseisundit ning majandustulemust eelneva eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse kooskõlas asjaomaste raamatupidamiseeskirjadega, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja; |
| --- | --- |

a)

bilanss ja tulemiaruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi, finantsseisundit ning majandustulemust eelneva eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse kooskõlas asjaomaste raamatupidamiseeskirjadega, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja;

| a) | bilanss ja tulemiaruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi
  (sh pensionidega seotud kohustused)
  , finantsseisundit ning majandustulemust eelneva eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse kooskõlas asjaomaste raamatupidamiseeskirjadega, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja; |
| --- | --- |

a)

bilanss ja tulemiaruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi
  (sh pensionidega seotud kohustused)
  , finantsseisundit ning majandustulemust eelneva eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse kooskõlas asjaomaste raamatupidamiseeskirjadega, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja;

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 136 – lõige 2

2.   Finantsaruannete lisad täiendavad ja selgitavad lõikes 1 osutatud aruannetes esitatud teavet ja annavad kogu täiendava teabe
  , mis on ette nähtud asjaomaste raamatupidamiseeskirjadega, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja
  .

2.   Finantsaruannete lisad täiendavad ja selgitavad lõikes 1 osutatud aruannetes esitatud teavet ja annavad kogu
  vajaliku
  täiendava teabe.

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 138 – lõige 3

Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib need esialgsed raamatupidamise aastaaruanded komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruandega ja saadab kontrollikojale hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. märtsil komisjoni esialgse ja Euroopa Liidu esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande.

Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib need esialgsed raamatupidamise aastaaruanded komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruandega ja saadab kontrollikojale
  ning Euroopa Parlamendile
  hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. märtsil komisjoni esialgse ja Euroopa Liidu esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande.

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 139 – lõige 1

1.   Kontrollikoda esitab hiljemalt 1. juunil oma tähelepanekud teiste artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste esialgsete raamatupidamise aastaaruannete kohta ning
  hiljemalt 15. juunil
  oma tähelepanekud komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruande ja Euroopa Liidu esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta.

1.   Kontrollikoda esitab hiljemalt 1. juunil oma tähelepanekud teiste artiklis 132 osutatud institutsioonide ja asutuste esialgsete raamatupidamise aastaaruannete kohta ning oma tähelepanekud komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruande ja Euroopa Liidu esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta.

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 139 – lõige 2 – lõik 1

2.   Teised institutsioonid peale komisjoni ja iga artiklis 132 osutatud asutus koostab oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande ja saadab selle lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamiseks komisjoni peaarvepidajale, kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgneva eelarveaasta
  1
  .
  juulil.

2.   Teised institutsioonid peale komisjoni ja iga artiklis 132 osutatud asutus koostab oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande ja saadab selle lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamiseks komisjoni peaarvepidajale, kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgneva eelarveaasta
  28
  .
  veebruaril.

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 139 – lõige 5 – lõik 1

5.   Pärast lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja komisjoni enda lõpliku raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist saadab komisjon need Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale enne järgneva eelarveaasta
  31. juulit
  .

5.   Pärast lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja komisjoni enda lõpliku raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist saadab komisjon need Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale enne järgneva eelarveaasta
  31. märtsi
  .

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 139 – lõige 6

6.   Lõplik konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt järgneva eelarveaasta
  15. novembril
  koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on teinud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 287 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 160c.

6.   Lõplik konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt järgneva eelarveaasta
  31. juulil
  koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on teinud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 287 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 160c.

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 141 – lõige 3

3.   Kõnealused andmed ja eelarve täitmise aruanne saadetakse samal ajal ka kontrollikojale.

3.   Kõnealused andmed ja eelarve täitmise aruanne saadetakse samal ajal ka kontrollikojale
  ning avaldatakse internetis
  .

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 141 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  Eelarveaasta jooksul koostatakse 1. jaanuarist kuni 30. juunini kestva ajavahemiku kohta Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande lihtsustatud konsolideeritud vahearuanne. Vahearuande koostab komisjon ning sellele teeb piiratud kontrolli Euroopa Kontrollikoda. 30. juuni seisuga koostatud raamatupidamise aastaaruande konsolideeritud vahearuanne edastatakse koos Euroopa Kontrollikoja aruande ning võimaluse korral komisjoni tähelepanekutega Euroopa Parlamendile sama aasta 30. oktoobriks.

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 143 – lõige 2 – lõik 1a (uus)

Ta põhjendab ja dokumenteerib kõik sellised kõrvalekalded ning edastab antud raamatupidamiseeskirja vastuvõtmisel või ajakohastamisel selle selgituse kontrollikojale.

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 145 – lõige 3

3.   Raamatupidamissüsteemi peab jääma
  jälg
  kõikidest raamatupidamiskirjetest.

3.   Raamatupidamissüsteemi peab jääma
  selge auditeerimisjälg
  kõikidest raamatupidamiskirjetest.

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 147 – lõige 1

1.   Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 149 – lõige 2

2.   Iga institutsioon teavitab kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone kõigist finantsküsimusi reguleerivatest sise-eeskirjadest, mille nad on vastu võtnud.

2.   Iga institutsioon teavitab
  pärast eeskirjade vastuvõtmist ühe nädala jooksul
  kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone kõigist finantsküsimusi reguleerivatest sise-eeskirjadest, mille nad on vastu võtnud.

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 150 – lõige 1

1.   Selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, võtab kontrollikoda arvesse aluslepingute sätteid, eelarvet, käesolevat määrust, artiklis 199 osutatud delegeeritud määrust ja kõiki muid aluslepingute kohaselt vastuvõetud õigusakte.

1.   Selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, võtab kontrollikoda arvesse aluslepingute sätteid, eelarvet, käesolevat määrust, artiklis 199 osutatud delegeeritud määrust ja kõiki muid aluslepingute kohaselt vastuvõetud õigusakte.
  Kontrollikoda täidab oma auditiülesannet järjepidevalt.

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 150 – lõige 2 – lõik 1

2.   Oma ülesannete täitmisel on kontrollikojal õigus tutvuda artiklis 152 sätestatud viisil kõikide dokumentide ja kogu teabega, mis on seotud talituste ja asutuste finantsjuhtimisega ja käsitlevad Euroopa Liidu rahastatavaid või kaasrahastatavaid meetmeid. Kontrollikojal on õigus teha järelepärimisi kõigile tulu- ja kulutoimingute eest vastutavatele ametnikele ning kasutada kõiki auditeerimismenetlusi, mis on kõnealuste talituste või asutuste puhul asjakohased. Liikmesriikides toimub audit koostöös siseriiklike auditeerimisasutustega või kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis pädevate siseriiklike talitustega. Kontrollikoda ja liikmesriikide auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse.

2.   (Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 152 – lõige 1 – lõik 1

1.   Komisjon, teised institutsioonid, Euroopa Liidu nimel tulusid ja kulusid haldavad asutused ja eelarvest tehtavate maksete lõppsaajad aitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nad annavad kontrollikoja käsutusse kõik eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik raha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud ja kõik talituste organisatsiooniskeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks tulemiaruande ja eelarve tulemiaruande auditeerimiseks kas dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik
  magnetkandjal
  loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.

1.   Komisjon, teised institutsioonid, Euroopa Liidu nimel tulusid ja kulusid haldavad asutused ja eelarvest tehtavate maksete lõppsaajad aitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nad annavad kontrollikoja käsutusse kõik eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik raha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud ja kõik talituste organisatsiooniskeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks tulemiaruande ja eelarve tulemiaruande auditeerimiseks kas dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik
  andmekandjal
  loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 153 – lõige 1

1.   Kontrollikoda edastab komisjonile hiljemalt 15. juunil ning teistele artiklis 132 osutatud institutsioonidele ja asutustele hiljemalt
  1
  .
  juunil
  kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse hiljemalt
  15
  .
  oktoobril.
  Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.

1.   Kontrollikoda edastab komisjonile hiljemalt 15. juunil ning teistele artiklis 132 osutatud institutsioonidele ja asutustele hiljemalt
  15
  .
  juunil
  kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes
  või mida pädev peaarvepidaja peaks raamatupidamise aastaaruande koostamisel arvestama
  . Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse hiljemalt
  30
  .
  septembril.
  Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 153 – lõige 2

2.
     
  Pärast ärakuulamismenetluse lõpuleviimist saadab iga asjaomane institutsioon ja asutus hiljemalt 15. oktoobril oma vastuse kontrollikojale. Institutsioonide ja asutuste vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.

välja jäetud

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 153 – lõige 5

5.   Kontrollikoda edastab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele ja teistele institutsioonidele hiljemalt
  15. novembril
  oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Kontrollikoda edastab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele ja teistele institutsioonidele hiljemalt
  31. oktoobril
  oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 155

Artikkel 155

Esialgsete leidude aruanne

1.
     
  Kontrollikoda saadab asjaomastele institutsioonidele, asutustele ja liikmesriikidele oma auditi põhjal tehtud esialgsete leidude aruande. Need esialgsed leiud, mis tuleks kontrollikoja arvamuse kohaselt aastaaruandes avaldada, edastatakse hiljemalt aruandes käsitletavale eelarveaastale järgneva eelarveaasta 1. juunil. Esialgsete leidude aruanne peab jääma konfidentsiaalseks.

2.
     
  Asjaomasel institutsioonil, asutusel või liikmesriigil on kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist märkustest, mida ta soovib esialgsete leidude aruande kohta teha.

välja jäetud

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 156

1.   Kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne aasta n + 2
  15. maid
  heakskiidu
  komisjoni
  tegevusele aasta n eelarve täitmisel
  .

1.   Kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne aasta n + 2
  15. aprilli
  heakskiidu
  järgmiste institutsioonide ja asutuste
  tegevusele aasta n eelarve täitmisel
  :

| — | artikli 1 lõike 2 esimeses taandes osutatud institutsioonid; |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõike 2 esimeses taandes osutatud institutsioonid;

| — | artikli 196b lõikes 1 osutatud üksused; |
| --- | --- |

—

artikli 196b lõikes 1 osutatud üksused;

| — | liidu rahaliste vahendite kasutamise eest vastutavad muud asutused, kui nende eelarvete täitmisele heakskiidu andmine Euroopa Parlamendi poolt on liidu õigusaktides sätestatud. |
| --- | --- |

—

liidu rahaliste vahendite kasutamise eest vastutavad muud asutused, kui nende eelarvete täitmisele heakskiidu andmine Euroopa Parlamendi poolt on liidu õigusaktides sätestatud.

2.   Kui lõikes 1 ettenähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu
  komisjonile
  edasilükkamise põhjustest.

2.   Kui lõikes 1 ettenähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu
  asjaomastele institutsioonidele, üksustele ja asutustele
  edasilükkamise põhjustest.

3.   Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmisele heakskiitu andva otsuse tegemise edasi,
  teeb komisjon
  kõik endast oleneva, et võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks või kõrvaldamise hõlbustamiseks.

3.   Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmisele heakskiitu andva otsuse tegemise edasi,
  teevad asjaomased institutsioonid, üksused ja asutused
  kõik endast oleneva, et võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks või kõrvaldamise hõlbustamiseks.

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 157 – lõige 3

3.   Euroopa Parlamendi taotluse korral
  esitab komisjon
  talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 319 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.

3.   Euroopa Parlamendi taotluse korral
  esitavad asjaomased institutsioonid, üksused ja asutused
  talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 319 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 158

1.   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 319 ja Euratomi asutamislepingu artikli 180b kohaselt võtavad komisjon ja teised institutsioonid kõik asjakohased meetmed, et järgida eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale Euroopa Parlamendi otsusele lisatud tähelepanekuid ja nõukogu vastuvõetud heakskiidu andmise soovitusele lisatud märkusi.

1.   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 319 ja Euratomi asutamislepingu artikli 180b kohaselt võtavad komisjon ja teised
  asjaomased
  institutsioonid
  , üksused ja asutused
  kõik asjakohased meetmed, et järgida eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale Euroopa Parlamendi otsusele lisatud tähelepanekuid ja nõukogu vastuvõetud heakskiidu andmise soovitusele lisatud märkusi.

2.   Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annavad institutsioonid aru kõnealuste tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, teatades talle meetmetest, mis nad on võtnud kõnealuste tähelepanekute järgimiseks, et komisjon saaks neid oma aruande koostamisel arvesse võtta. Institutsioonide aruanded edastatakse ka kontrollikojale.

2.   Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annavad
  asjaomased
  institutsioonid
  , üksused ja asutused
  aru kõnealuste tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, teatades talle meetmetest, mis nad on võtnud kõnealuste tähelepanekute järgimiseks, et komisjon saaks neid oma aruande koostamisel arvesse võtta. Institutsioonide aruanded edastatakse ka kontrollikojale.

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 167 – lõige 1

1.   Kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti, kohaldatakse käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa nende asutuste ja organite kulude ja tulude suhtes, millele on osutatud määruses (EÜ) nr 1290/2005, mis käsitleb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1080/200623, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1081/200624, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, nõukogu määruses nr (EÜ) 1084/200625, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi, ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1198/200626, mis käsitleb Euroopa Kalandusfondi, ning nende vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala fondide kulude ja tulude suhtes, mille puhul eelarvet täidetakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 56 koostöös liikmesriikidega (edaspidi „fondid”).

1.   Kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti, kohaldatakse käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa nende asutuste ja organite kulude ja tulude suhtes, millele on osutatud määruses (EÜ) nr 1290/2005, mis käsitleb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1080/200623, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1081/200624, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, nõukogu määruses nr (EÜ) 1084/200625, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi, ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1198/200626, mis käsitleb Euroopa Kalandusfondi, ning nende vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala fondide
  , sh programmi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” alla kuuluvate fondide
  kulude ja tulude suhtes, mille puhul eelarvet täidetakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 56 koostöös liikmesriikidega (edaspidi „fondid”).

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 168

Artikkel 168

Kulukohustuste assigneeringute jaotusest kinnipidamine

Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on sätestatud asjaomastes struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates alusaktides.

välja jäetud

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 169 – lõige 3

3.   
  Artiklis 167 osutatud määruste kohaselt ei tähenda ettemaksete täielik või osaline tagasimaksmine toimingu puhul selle toiminguga seotud fondidest makstava rahalise toetuse vähendamist.

Tagasimakstud summad loetakse vastavalt artikli 18 lõike 3 punktile c sihtotstarbeliseks tuluks.

3.   Liikmesriikide tagasimaksete käsitlemist ja tagasimaksete mõju fondidest makstava rahalise toetuse suurusele reguleerivad artiklis 167 osutatud määrused.

Liikmesriikide tagasimaksete käsitlemist ja tagasimaksete mõju fondidest makstava rahalise toetuse suurusele reguleerivad artiklis 167 osutatud määrused.

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Jaotis III – peatükk 1 – uus pealkiri (enne artiklit 173)

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 175 – lõige 2 – lõik 1

2.   
  Sihtotstarbelise tuluna artikli 18 lõike 2 tähenduses käsitletakse
  assigneeringuid, mis on seotud
  :

2.   Assigneeringuid, mis on seotud

| a) | hanke- ja toetuste andmise menetlustega, milles Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb, või |
| --- | --- |

a)

hanke- ja toetuste andmise menetlustega, milles Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb, või

| a) | hanke- ja toetuste andmise menetlustega, milles Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb, või |
| --- | --- |

a)

hanke- ja toetuste andmise menetlustega, milles Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb, või

| b) | tegevusega, mida Teadusuuringute Ühiskeskus teostab kolmandate isikute nimel, või |
| --- | --- |

b)

tegevusega, mida Teadusuuringute Ühiskeskus teostab kolmandate isikute nimel, või

| b) | tegevusega, mida Teadusuuringute Ühiskeskus teostab kolmandate isikute nimel, või |
| --- | --- |

b)

tegevusega, mida Teadusuuringute Ühiskeskus teostab kolmandate isikute nimel, või

| c) | tegevusega, mida teostatakse teiste institutsioonide või komisjoni muude talitustega teadustehniliste teenuste osutamiseks sõlmitud halduskokkulepete alusel. |
| --- | --- |

c)

tegevusega, mida teostatakse teiste institutsioonide või komisjoni muude talitustega teadustehniliste teenuste osutamiseks sõlmitud halduskokkulepete alusel.

| c) | tegevusega, mida teostatakse teiste institutsioonide või komisjoni muude talitustega teadustehniliste teenuste osutamiseks sõlmitud halduskokkulepete alusel, |
| --- | --- |

c)

tegevusega, mida teostatakse teiste institutsioonide või komisjoni muude talitustega teadustehniliste teenuste osutamiseks sõlmitud halduskokkulepete alusel,

käsitletakse sihtotstarbelise tuluna artikli 18 lõike 2 tähenduses.

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

III jaotis – 2. peatükk (uus)

2.
     
  PEATÜKK

Rahastamine ja abikõlblikud kulud

Artikkel 175a

Keskmine personalikulu

1.
     
  Keskmise personalikulu kinnitamiseks kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

| a) | keskmine personalikulu arvestatakse toetusesaaja tavapärase kuluarvestuse kohaselt; see hõlmab kulukeskuste põhist meetodit; |
| --- | --- |

a)

keskmine personalikulu arvestatakse toetusesaaja tavapärase kuluarvestuse kohaselt; see hõlmab kulukeskuste põhist meetodit;

| b) | keskmine personalikulu põhineb toetusesaaja tegelikel personalikuludel, mis on registreeritud toetusesaaja seadusjärgses raamatupidamisarvestuses, või siseriiklike eeskirjadega sätestatud kuluarvestusel, sh vajaduse korral eelarvestatud või prognoositud kuludel; |
| --- | --- |

b)

keskmine personalikulu põhineb toetusesaaja tegelikel personalikuludel, mis on registreeritud toetusesaaja seadusjärgses raamatupidamisarvestuses, või siseriiklike eeskirjadega sätestatud kuluarvestusel, sh vajaduse korral eelarvestatud või prognoositud kuludel;

| c) | keskmise personalikulu arvutamise meetodiga arvestatakse keskmistest personalimääradest välja kõik abikõlbmatud kulud, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (3), ja nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (Euratom) nr 1908/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (4), ning näidistoetuslepingutes; muude kulukategooriate all esitatud kulusid sisse ei arvata; |
| --- | --- |

c)

keskmise personalikulu arvutamise meetodiga arvestatakse keskmistest personalimääradest välja kõik abikõlbmatud kulud, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (3), ja nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määruses (Euratom) nr 1908/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (4), ning näidistoetuslepingutes; muude kulukategooriate all esitatud kulusid sisse ei arvata;

| d) | keskmise tunnimäära arvutamiseks kasutatavate kasulike töötundide arv põhineb toetusesaaja tavapärasel juhtimistaval, kui see tugineb auditeeritavatele raamatupidamisdokumentidele. |
| --- | --- |

d)

keskmise tunnimäära arvutamiseks kasutatavate kasulike töötundide arv põhineb toetusesaaja tavapärasel juhtimistaval, kui see tugineb auditeeritavatele raamatupidamisdokumentidele.

2.
     
  Lõikes 1 märgitud kriteeriume kohaldatakse eeldusel, et meetod vastab kõigis muudes osades näidistoetuslepingute sätetele.

3.
     
  Lõikes 1 märgitud kriteeriume käsitletakse kõigi toetuslepingu keskmiste kulude võrdlusalusena: need, kus meetod on eelnevalt kinnitatud, ja need, kus meetod ei ole eelnevalt kinnitatud, kaasa arvatud juba alla kirjutatud toetuslepingud. Seetõttu kohaldatakse neid kriteeriume ka komisjoni teostatavate järelauditite raamistikus, mis hõlmab ka juba alla kirjutatud lepinguid.

4.
     
  Lõikes 1 märgitud kriteeriumidele vastavate meetodite alusel arvutatud personalikulude puhul eeldatakse, et need ei erine märkimisväärselt tegelikest kuludest.

5.
     
  Juhul kui meetod on lõikes 1 märgitud kriteeriumide alusel eelnevalt heaks kiidetud, kehtib heakskiit kogu raamprogrammide ajal, kui toetusesaaja meetodit ei muuda või komisjoni talitused ei märka auditite käigus meetodis puudusi, mis on tingitud kas ebatäpsusest, ebaõigest kasutusest või muudest põhjustest, mis muudavad kehtetuks selle, mille alusel selline heakskiit anti.

6.
     
  Toetusesaajatel, kelle keskmiste personalikulude arvutamise meetodid on heaks kiidetud tingimuste kohaselt, mis on määratletud komisjoni otsuses K(2009) 4705, on õigus kas kinnitatud meetodite kasutamist jätkata või kohaldada oma tavapärast raamatupidamistava, kui see vastab selle artikliga vastu võetud tingimustele.

Artikkel 175b

VKEde (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate) omanikud ja füüsilised isikud

1.
     
  Kõigi raamprogrammide alusel kaudseks tegevuseks antud toetuste puhul on VKEde omanikele suunatud projekti raames palka mittesaavate VKEde omanike ja füüsiliste isikute isikliku töö tegemisega seotud liidu rahaline toetus kindlamääraline.

2.
     
  Selliste VKEde omanike ja füüsiliste isikute tehtud töö väärtus põhineb kindlal määral, mis tehakse kindlaks korrutades projektiga töötatud tundide arvu tunnitasuga, mis arvutatakse järgmiselt:

| a) | kasulike töötundide standardarv võrdub 1 575-ga; |
| --- | --- |

a)

kasulike töötundide standardarv võrdub 1 575-ga;

| b) | liidu projektidega seoses deklareeritud tundide koguarv aastas ei või olla suurem kui kasulike töötundide arv VKE omaniku või füüsilise isiku kohta. |
| --- | --- |

b)

liidu projektidega seoses deklareeritud tundide koguarv aastas ei või olla suurem kui kasulike töötundide arv VKE omaniku või füüsilise isiku kohta.

Isikliku töö väärtus loetakse projekti otseseks abikõlblikuks kuluks.

3.
     
  Sellist rahastamisviisi kohaldatakse ka VKEde omanike ja füüsiliste isikute suhtes, kes ei saa palka juba alla kirjutatud raamprogrammide toetuslepingute kohaselt, välja arvatud juhul, kui tõend keskmise personalikulu arvutamise meetodite kohta nende toetusesaajate osas on komisjonile juba esitatud ja kinnitatud. Viimasel juhul võivad toetusesaajad jätkata tõendatud meetodi kasutamist.

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Jaotis III – peatükk 3 (uus)

3.
     
  PEATÜKK

Teadustegevuse selgituskomitee

Artikkel 175c

Teadustegevuse selgituskomitee

1.
     
  Asjaomaste raamprogrammide elluviimise eest vastutavate peadirektoraatide vahel luuakse eriotstarbeline teadusküsimustega tegelev selgituskomitee (teadustegevuse selgituskomitee), millel on volitused võtta lõplikke ja ühtseid seisukohti kogu projektitsükli rakendamise ning majandusprotsessiga seotud õigus- ja finantsküsimuste kohta, milles talitustevaheline tavapärane töökord üksmeelt saavutada ei võimaldanud.

Teadustegevuse selgituskomitee toimib artiklis 126b osutatud pädeva selgituskomiteena kõigis teadusprojektide ja -programmidega, sealhulgas raamprogrammiga seotud küsimustes.

Ükski teadustegevuse selgituskomitee liige ei ole artiklite 70 ja 71 kohaldamisest tulenevalt vastutav teadustegevuse selgituskomitee liikmena tehtud otsuste eest.

2.
     
  Teadustegevuse selgituskomiteesse kuuluvad teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja kultuuri, ettevõtluse ja tööstuse, infoühiskonna ja meedia, liikuvuse ja transpordi ning energeetika peadirektoraatide peadirektorid või üks nõuetekohaste volitustega esindaja igast peadirektoraadist. Komitee koguneb koosolekule vähemalt neli korda aastas ning võib võtta kirjaliku menetluse teel konsensuslikke otsuseid.

3.
     
  Selle menetluse suhtes kohaldatakse järgmist eeskirja:

| a) | teadustegevuse selgituskomiteed juhib teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi peadirektor või tema esindaja; |
| --- | --- |

a)

teadustegevuse selgituskomiteed juhib teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi peadirektor või tema esindaja;

| b) | vajadusel võib teadustegevuse selgituskomitee küsida arvamust komisjoni horisontaalsetelt kesktalitustelt, eriti õigustalituselt ja eelarve peadirektoraadilt; |
| --- | --- |

b)

vajadusel võib teadustegevuse selgituskomitee küsida arvamust komisjoni horisontaalsetelt kesktalitustelt, eriti õigustalituselt ja eelarve peadirektoraadilt;

| c) | teadustegevuse selgituskomitee võib küsida arvamust sidusrühmadelt või nende esindajatelt või igalt eksperdilt, keda ta peab asjakohaseks; |
| --- | --- |

c)

teadustegevuse selgituskomitee võib küsida arvamust sidusrühmadelt või nende esindajatelt või igalt eksperdilt, keda ta peab asjakohaseks;

| d) | otsused tehakse konsensuse alusel või kui see ei ole võimalik, siis häälteenamusega, ning need on lõikes 1 osutatud peadirektoraatidele siduvad; |
| --- | --- |

d)

otsused tehakse konsensuse alusel või kui see ei ole võimalik, siis häälteenamusega, ning need on lõikes 1 osutatud peadirektoraatidele siduvad;

| e) | lõplikud ja ühtsed seisukohad on siduvad ka raamprogrammide osasid rakendavatele rakendusametitele; |
| --- | --- |

e)

lõplikud ja ühtsed seisukohad on siduvad ka raamprogrammide osasid rakendavatele rakendusametitele;

| f) | teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi selleks eraldatud osa annab teadustegevuse selgituskomiteele sekretariaadi tuge. Teadustegevuse selgituskomitee otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks elektroonilise andmebaasi kaudu, võttes nõuetekohaselt arvesse kohaldatavaid andmekaitse alaseid õigusakte; |
| --- | --- |

f)

teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi selleks eraldatud osa annab teadustegevuse selgituskomiteele sekretariaadi tuge. Teadustegevuse selgituskomitee otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks elektroonilise andmebaasi kaudu, võttes nõuetekohaselt arvesse kohaldatavaid andmekaitse alaseid õigusakte;

| g) | teadustegevuse selgituskomitee võtab vastavalt artiklile 126c vastu oma kodukorra. |
| --- | --- |

g)

teadustegevuse selgituskomitee võtab vastavalt artiklile 126c vastu oma kodukorra.

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Jaotis IV – peatükk 2 – jagu 1 (uus) – pealkiri (uus) (enne artiklit 177)

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 177a (uus)

Artikkel 177a

Eelarvetoetuse kasutamine

1.
     
  Kui asjaomastes alusaktides on nii sätestatud, võib komisjon kasutada valdkondlikku toetust või üldist eelarvetoetust kolmandas riigis, kui partnerriigi riiklike kulutuste haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne ja tõhus.

2.
     
  Komisjon lisab vastavatesse artikli 176 lõike 2 punkti b kohaselt sõlmitud rahastamiskokkulepetesse asjakohased sätted, mille kohaselt asjaomane abisaajariik kohustub viivitamata hüvitama asjaomase tegevuse maksumuse tervikuna või osaliselt, kui on tehtud kindlaks, et asjaomaste liidu vahendite haldamisel on esinenud tõsiseid eeskirjade eiramisi.

Esimeses lõigus nimetatud hüvitamiseks võib kohaldada artikli 77 lõiget 1, mis käsitleb sissenõudmist tasaarvestamise teel.

3.
     
  Komisjon aitab arendada parlamentaarset kontrolli ja auditivõimekust ning suurendada läbipaistvust ja parandada üldsuse juurdepääsu teabele.

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Jaotis IV – peatükk 2 – jagu 2 (uus) – pealkiri (uus) (enne artiklit 178)

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 178 – lõige 2

Euroopa Liidu rahaline toetus ja teiste rahastajate rahaline osalus kantakse selleks otstarbeks ettenähtud pangakontole. Kõnealust rahalist toetust ja rahalist osalust ei integreerita eelarvesse ja neid haldab komisjon volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel. Artikli 55
  lõike 1 punktis b osutatud üksustele ja isikutele võib kooskõlas kaudse eelarve täitmise eeskirjadega delegeerida eelarve täitmise
  .

Euroopa Liidu rahaline toetus ja teiste rahastajate rahaline osalus kantakse selleks otstarbeks ettenähtud pangakontole. Kõnealust rahalist toetust ja rahalist osalust ei integreerita eelarvesse ja neid haldab komisjon volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel.
  Kohaldatakse
  artikli 55
  lõiget 3
  .

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Jaotis IV – peatükk 2 – jagu 3 (uus) – pealkiri (uus) (enne artiklit 179)

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 195 – lõige 3

3.   Institutsioonid teatavad eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult kiiresti igast kinnisvaraprojektist, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju eelarvele.

3.   Institutsioonid
  ja asutused artikli 196 b tähenduses
  teatavad eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult kiiresti igast kinnisvaraprojektist, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju eelarvele.

Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada arvamuse, teavitab ta kahe nädala jooksul pärast kinnisvaraprojekti kohta teabe saamist asjaomast institutsiooni oma kavatsusest selline arvamus esitada. Kui sellist teavitamist ei toimu, võib asjaomane institutsioon rakendada kavandatud meetme oma haldusliku iseseisvuse alusel, kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 335 ja Euratomi asutamislepingu artiklist 185 ei tulene Euroopa Liidu esindamisega seoses teisiti.

Nad teavitavad eelarvepädevaid institutsioone eelkõige järgmisest:

Nimetatud arvamus edastatakse asjaomasele institutsioonile kahe nädala jooksul alates sellisest teavitamisest.

| a) | ehitus- ja renoveerimisprojektide puhul enne pakkumismenetluse alustamist konkreetsetest kavadest ja pärast üksikasjaliku kuluarvestuse koostamist, kuid enne lepingute sõlmimist, kõigist otsustamist mõjutavatest aspektidest ja projekti rahastamisest ning pärast tööde lõpetamist sellest, millises ulatuses teostati tööd plaanikohaselt ja vastavalt eelarvele; |
| --- | --- |

a)

ehitus- ja renoveerimisprojektide puhul enne pakkumismenetluse alustamist konkreetsetest kavadest ja pärast üksikasjaliku kuluarvestuse koostamist, kuid enne lepingute sõlmimist, kõigist otsustamist mõjutavatest aspektidest ja projekti rahastamisest ning pärast tööde lõpetamist sellest, millises ulatuses teostati tööd plaanikohaselt ja vastavalt eelarvele;

| b) | muude kinnisvaralepingute puhul enne pakkumismenetluse alustamist või kohaliku turu uurimist vajalikust konkreetsest ehituskrundist ja enne lepingute sõlmimist kõigist otsustamist mõjutavatest aspektidest ja projekti rahastamisest ning pärast projektide lõpetamist eelarvest kinnipidamisest ja projekti teostamisest. |
| --- | --- |

b)

muude kinnisvaralepingute puhul enne pakkumismenetluse alustamist või kohaliku turu uurimist vajalikust konkreetsest ehituskrundist ja enne lepingute sõlmimist kõigist otsustamist mõjutavatest aspektidest ja projekti rahastamisest ning pärast projektide lõpetamist eelarvest kinnipidamisest ja projekti teostamisest.

Vajadusel võivad institutsioonid ja asutused esitada teavet artikli 34 lõikes 4 a osutatud kinnisvarapoliitikat käsitlevas töödokumendis.

Enne lepingute sõlmimist tuleb saada eelarvepädevate institutsioonide heakskiit. Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse heakskiidu andmise kohta kaheksa nädala jooksul pärast taotluse ning otsustamist mõjutava kogu teabe saamist.

Institutsioonid taotlevad eelarvepädevate institutsioonide heakskiitu, kui neil on kavas võtta laenu kinnisvara soetamiseks või mõne muu kinnisvaraprojekti elluviimiseks.

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 195 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  Kinnisvaraprojektid, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju eelarvele, on järgmised:

| i) | hoonete ost, müük, renoveerimine või ehitamine rohkem kui 2 miljoni euro väärtuses või kehtivate kinnisvaralepingute pikendamine summas üle 2 miljoni euro aastas; |
| --- | --- |

i)

hoonete ost, müük, renoveerimine või ehitamine rohkem kui 2 miljoni euro väärtuses või kehtivate kinnisvaralepingute pikendamine summas üle 2 miljoni euro aastas;

| ii) | iga maaost; |
| --- | --- |

ii)

iga maaost;

| iii) | kõik uue kinnisvaraga seotud uued kinnisvaralepingud (sealhulgas kasutusvaldus ja pikaajalised rendilepingud), millega kaasnev kulu on vähemalt 500 000 eurot aastas; |
| --- | --- |

iii)

kõik uue kinnisvaraga seotud uued kinnisvaralepingud (sealhulgas kasutusvaldus ja pikaajalised rendilepingud), millega kaasnev kulu on vähemalt 500 000 eurot aastas;

| iv) | kõik institutsioonidevahelise iseloomuga kinnisvaraprojektid. |
| --- | --- |

iv)

kõik institutsioonidevahelise iseloomuga kinnisvaraprojektid.

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 195 – lõige 3b (uus)

3b.
     
  Kinnisvaraprojekti võidakse rahastada eelarvest või erandina artiklist 14 eelarvepädevate institutsioonide nõusolekul laenudega. Laenud makstakse tagasi asjakohase aja jooksul.

Asjaomase institutsiooni poolt koos heakskiitmiseks esitatava taotlusega esitatavas rahastamiskavas täpsustatakse eelkõige rahastamise maksimaalne maht, rahastamisperiood ning rahastamise liik.

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Jaotis VII a (uus)

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 196a (uus)

Artikkel 196a

Avaliku ja erasektori partnerluste liigid

Luua võib järgmist liiki avaliku ja erasektori partnerlusi:

| a) | ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel loodavad asutused, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes saavad vastavalt artiklile 196b eelarvest rahalist toetust; |
| --- | --- |

a)

ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel loodavad asutused, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes saavad vastavalt artiklile 196b eelarvest rahalist toetust;

| b) | juriidilise isiku staatusega asutused, mis luuakse alusaktiga, milles määratletakse nende põhikiri ja tegevusvaldkond ning olemus, ning millele tehakse ülesandeks avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine vastavalt artiklitele 196b ja 196c, kui sellega luuakse Euroopa lisandväärtust ning kui sekkumine avalike rahaliste vahendite kasutamisega on põhjendatud. |
| --- | --- |

b)

juriidilise isiku staatusega asutused, mis luuakse alusaktiga, milles määratletakse nende põhikiri ja tegevusvaldkond ning olemus, ning millele tehakse ülesandeks avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine vastavalt artiklitele 196b ja 196c, kui sellega luuakse Euroopa lisandväärtust ning kui sekkumine avalike rahaliste vahendite kasutamisega on põhjendatud.

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 196b (uus)

Artikkel 196b

Raamfinantsmäärus Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu erisätete alusel asutatud ametitele, asutustele ja avaliku ning erasektori partnerlustele

1.
     
  Raamfinantsmäärus võetakse pärast kontrollikojaga konsulteerimist vastu delegeeritud määrusega vastavalt käesoleva määruse artiklitele 202, 203 ja 204 sellistele Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu erisätete alusel asutatud üksustele, kellel on juriidilise isiku staatus.

Raamfinantsmäärus põhineb käesolevas määruses sätestatud eeskirjadel ja põhimõtetel.

Nende asutuste finantseeskirjad ei tohi raamfinantsmäärusest kõrvale kalduda, välja arvatud juhul, kui nende erivajadused seda eeldavad. Kõvalekaldumine ei tohi puudutada esimese osa II jaotises käsitletud eelarvepõhimõtteid, ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet ega kõnealuste asutuste loomist käsitletavate alusaktide erisätteid. Kui selliste avaliku ja erasektori partnerluste finantseeskirjad kalduvad raamfinantsmäärusest kõrvale, teavitatakse komisjoni sellistest kõrvalekalletest ja esitatakse põhjendused. Komisjonil on õigus esitada kõrvalekallete suhtes vastuväide kuue nädala jooksul pärast teatise saamist.

Nende asutuste eeskirjad võivad kalduda kõrvale personalieeskirjadest.

1a.
     
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule antakse kord aastas ja mitte hiljem kui 31. oktoobril töödokumendis nendest kõrvalekalletest ja kõrvalekallete konkreetsetest põhjustest teada. Töödokumendis selgitatakse ka edusamme selle eesmärgi täitmisel, milleks konkreetsed üksused asutati, samuti eespool nimetatud kõrvalekallete asjakohasust saavutatud edusammude seisukohalt, artikli 34 lõikes 2b osutatud teavet ja eelnevalt kindlaks määratud konkreetsete eesmärkide täitmist aastal, mille eelarve täitmise heakskiitmist käsitletakse. Kui eesmärgid ei ole täielikult täidetud, esitab üksuse juhtkond konkreetsed põhjused ja parandusmeetmete ettepaneku, mis võib sisaldada ka põhjendatud nõudmist haldusassigneeringute ajutiseks suurendamiseks mitte kauemaks kui üks järgnev aasta.

Töödokument sisaldab ühtlasi kõigi käesoleva artikli kohaste üksuste juhtimisstruktuure ja igakülgset ülevaadet üksikute juhtimisstruktuuride suuruse kohta töötajate arvuga võrreldes.

2.
     
  Heakskiidu lõikes 1 osutatud üksuste eelarvete täitmisele annab nõukogu soovituse põhjal Euroopa Parlament. Euroopa Parlament võib igal ajal, kui ta seda vajalikuks peab, kaasata üksuste juhtkonna eelarve täitmisele heakskiidu andmise protsessi, eriti kui lõikes 1a osutatud eesmärgid on jäänud kahel järjestikusel aastal täitmata.

3.
     
  Komisjoni siseaudiitoril on lõikes 1 osutatud üksuste suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes.

4.
     
  Iga amet nimetab pärast kontrollikojaga konsulteerimist lepingu alusel ametisse sõltumatu audiitori, kelle ülesanne on kontrollida, kas asutuse raamatupidamise aastaaruanne vastab artiklile 134, ning analüüsida kontrollikoja juhendamisel, kas asutuse tulud ja kulud on seaduslikud ja korrektsed. Kontrollikoda kontrollib sõltumatu audiitori koostatud aruannet ja võib oma arvamuse koostamisel toetuda koos muude tema poolt vajalikuks peetavate menetluste läbiviimisega sõltumatu audiitori aruandele.

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 196c (uus)

Artikkel 196c

Näidisfinantsmäärus muudele kui Euroopa Liidu toimimise lepingu erisätete kohaselt asutatud asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel

1.
     
  Asutused, millel on juriidilise isiku staatus, mis on asutatud alusaktiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 288 ja 289 kohaldades ja millele on usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, võtavad vastu oma finantseeskirjad, mis käsitlevad avaliku ja erasektori partnerluse eelarve koostamist ja täitmist, samuti raamatupidamisarvestust ning eelarve täitmisele heakskiidu andmist.

2.
     
  Kõnealused eeskirjad sisaldavad Euroopa Liidu rahaliste vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid ning nende aluseks on artiklid 55 ja 57 ning näidisfinantsmäärus, mis on pärast Euroopa Kontrollikojaga konsulteerimist vastu võetud delegeeritud määrusega vastavalt artiklitele 202, 203 ja 204.

Kui selliste avaliku ja erasektori partnerluste finantseeskirjad kalduvad kõrvale näidisfinantsmäärusest, teavitatakse komisjoni sellistest kõrvalekalletest ja esitatakse põhjendused. Komisjonil on õigus esitada kõrvalekallete suhtes vastuväide kuue nädala jooksul pärast teatise saamist.

Nende asutuste eeskirjad võivad kalduda kõrvale personalieeskirjadest, kuivõrd nende asutuste asutamisaktid ei näe personalieeskirjade artikli 1a lõike 2 kohaselt ette personalieeskirjade kohaldamist.

3.
     
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule antakse kord aastas ja mitte hiljem kui 31. oktoobril töödokumendis nendest kõrvalekalletest ja kõrvalekallete konkreetsetest põhjustest teada. Töödokumendis selgitatakse ka edusamme selle eesmärgi täitmisel, milleks konkreetsed asutused asutati, samuti eespool nimetatud kõrvalekallete asjakohasust saavutatud edusammude seisukohalt, artikli 34 lõikes 2b osutatud teavet ja eelnevalt kindlaks määratud konkreetsete eesmärkide täitmist aastal, mille eelarve täitmise heakskiitmist käsitletakse. Kui eesmärgid ei ole täielikult täidetud, esitab asutuse juhtkond konkreetsed põhjused ja parandusmeetmete ettepaneku, mis võib sisaldada ka põhjendatud nõudmist haldusassigneeringute ajutiseks suurendamiseks mitte kauemaks kui üks järgnev aasta. Töödokument sisaldab ühtlasi kõigi käesoleva artikli kohaste üksuste juhtimisstruktuure ja igakülgset ülevaadet üksikute juhtimisstruktuuride suuruse kohta töötajate arvuga võrreldes.

4.
     
  Lõikes 1 osutatud asutuste eelarvete täitmisele annab nõukogu soovituse põhjal heakskiidu Euroopa Parlament.

5.
     
  Komisjoni siseaudiitoril on lõikes 1 osutatud asutuste suhtes samad volitused mis komisjoni talituste suhtes.

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 199

Komisjon võtab
  vastu
  käesoleva määruse üksikasjalikke rakenduseeskirju käsitleva
  delegeeritud
  määruse
  kooskõlas artiklitega 202, 203 ja 204.
  Delegeeritud määrus sisaldab eelarves Euratomi Tarneagentuuri jaoks ettenähtud assigneeringutega seotud halduskulude kandmist käsitlevaid eeskirju.

Komisjonile antakse volitused võtta
  vastu delegeeritud
  määrus
  kooskõlas artiklitega 202, 203 ja 204
  , mis käsitleb üksikasjalikke eeskirju teatud mitteoluliste osade täiendamiseks või muutmiseks järgmistes artiklites: 5, 8, 9, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 25, 26, 27, 30, 31, 34, 38, 41, 46, 50, 51, 55, 56,5 7, 58, 61, 63, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 72, 75, 76, 77, 77b, 78, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 92, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 117a, 118, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 126, 126a, 126c, 127, 133, 135, 136, 137, 139, 142, 145, 147, 148, 173, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 187, 188, 191, 193, 195, 196, 197
  .

Käesoleva määruse lisas esitatakse ülalnimetatud artiklitega seotud delegeerimise eesmärgid, sisu ja ulatus.

Delegeeritud määrus sisaldab ka eelarves Euratomi Tarneagentuuri jaoks ettenähtud assigneeringutega seotud halduskulude kandmist käsitlevaid eeskirju.

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 200

Artikkel 200

Raamfinantsmäärus Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud ametitele ja asutustele

1.
     
  Komisjon võtab vastavalt käesoleva määruse artiklitele 202, 203 ja 204 delegeeritud õigusaktiga vastu raamfinantsmääruse sellistele Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutustele, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes saavad eelarvest rahalist toetust.

Raamfinantsmäärus põhineb käesolevas määruses sätestatud eeskirjadel ja põhimõtetel.

Nende asutuste finantseeskirjad ei tohi lahkneda raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui nende erivajadused seda eeldavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku. Erandit ei tehta esimese osa II jaotises käsitletud eelarvepõhimõtete, ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtte ega kõnealuste asutuste loomist käsitletavate alusaktide erisätete puhul.

2.
     
  Heakskiidu lõikes 1 osutatud asutuste eelarvete täitmisele annab nõukogu soovituse põhjal Euroopa Parlament.

3.
     
  Komisjoni siseaudiitoril on lõikes 1 osutatud asutuste suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes.

4.
     
  Kui lõikes 1 osutatud alusaktides ei ole sätestatud teisiti, kontrollib kontrollikoda enne kõnealuste asutuste raamatupidamise aastaaruannete konsolideerimist komisjoni raamatupidamise aastaaruandega asutuste kulude ja tulude seaduslikkust ja korrektsust. Sellise kontrollimise aluseks on auditiaruanne, mille koostab asjaomase asutuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor, kelle ülesanne on kontrollida asutuse raamatupidamise aastaaruande vastavust artiklile 134.

välja jäetud

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 201

Artikkel 201

Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel

Asutused, millel on juriidilise isiku staatus, mis on asutatud alusaktiga ja millele on vastavalt artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktile v usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, võtavad vastu oma finantseeskirjad.

Kõnealused eeskirjad sisaldavad Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid ning nende aluseks on artikkel 57 ja näidisfinantsmäärus, mille komisjon on vastu võtnud delegeeritud õigusakti vastavalt artiklitele 202, 203 ja 204.

välja jäetud

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 202 – lõige 1

1.   Komisjonile antakse
  määramata ajaks
  volitused võtta vastu artiklites 199
  , 200 ja 201
  nimetatud delegeeritud
  õigusakte
  .

1.   Komisjonile antakse
  kolmeks aastaks alates (5)

  volitused võtta vastu artiklites
  196b, 196c ja
  199 nimetatud delegeeritud
  määrused vastavalt artiklites 203 ja 204 kehtestatud tingimustele
  .

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 202 – lõige 2

2.   Kui komisjon võtab vastu delegeeritud
  õigusakti
  , teatab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Kui komisjon võtab vastu delegeeritud
  määruse
  , teatab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Komisjon viib ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas Euroopa Parlamendiga ja ekspertide tasandil, ning tagab asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 202 – lõige 3

3.   
  Volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 203 ja 204 sätestatud tingimustel.

3.   
  Kui käesolev määrus kuulub läbivaatamisele, esitab komisjon muudetud delegeeritud määruse.

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 203 – pealkiri

Delegeeritud volituste tagasivõtmine

Delegeeritud volituste tagasivõtmine
  ja delegeeritud määruse kehtetuks tunnistamine

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 203 – lõige 1

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklis
  199 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklites 196b, 196c ja
  199 osutatud volituste delegeerimise igal ajal
  täielikult või osaliselt tulevikku suunatult
  tagasi võtta.
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad ka täielikult või osaliselt tühistada eelmise lause kohaselt tagasi võetud delegeeritud volituste alusel vastu võetud delegeeritud määrused.

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 203 – lõige 2

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, teatab sellest teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise
  või delegeeritud määruse täieliku või osalise tühistamise
  üle, teatab sellest teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele
  ja vajaduse korral delegeeritud määrusele või selle osale
  , mille ta võib tagasi võtta
  või tühistada
  , ja võimalikele tagasivõtmise
  või tühistamise
  põhjustele.

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 203 – lõige 3

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval.
  Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
  Otsusega võidakse ühtlasi tühistada kehtiva delegeeritud määruse või selle osade kehtivus.
  Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 203 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  Mõistliku aja jooksul pärast otsuse tegemist delegeeritud volituste osalise tagasivõtmise ja vajadusel delegeeritud määruse täieliku või osalise tühistamise kohta esitab komisjon ettepaneku selle määruse läbivaatamiseks ja/või ettepaneku muudetud delegeeritud määruse kohta.

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 204 – pealkiri

Delegeeritud
  õigusaktide
  suhtes vastuväidete esitamine

Delegeeritud
  määruse
  suhtes vastuväidete esitamine

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 204 – lõige 1

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud
  õigusakti
  suhtes
  esitada
  vastuväiteid
  kahe
  kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  esitada komisjoni poolt artiklite 196b, 196c ja 199 alusel esitatud
  delegeeritud
  määruse
  suhtes vastuväiteid
  kolme
  kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 204 – lõige 2 – lõik 1

2.   Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud
  õigusakti
  suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

2.   Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud
  määruse
  suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 204 – lõige 3

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud
  õigusakti
  suhtes
  vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes
  vastuväited
  esitanud institutsioon esitab ka vastuväidete põhjenduse
  .

3.   Kui
  kas
  Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud
  määruse
  suhtes vastuväited
  ja teeb selle kohta lõikes 1 osutatud aja jooksul muudatusettepanekud, võtab komisjon muudatusettepanekud teadmiseks ja võib võtta vastu muudetud delegeeritud määruse
  .
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad esitada muudetud delegeeritud määruse suhtes vastuväited vastavalt käesolevale artiklile.

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 204 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad igal ajal taotleda, et komisjon esitaks osaliselt või täielikult muudetud delegeeritud määruse. Nad teavitavad teineteist sellise taotluse esitamise kavatsusest esimesel võimalusel.

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 205

Läbivaatamine

Läbivaatamine

Kui see osutub vajalikuks,
  vaadatakse
  käesolev määrus
  läbi
  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklis
  322 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 183 sätestatud korras.

Iga kolme aasta tagant või siis,
  kui see osutub vajalikuks,
  kuulub
  käesolev määrus
  läbivaatamisele
  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artikli
  322
  lõikes 1
  ja Euratomi asutamislepingu artiklis 183 sätestatud korras.

Käesolevas määruses kehtestatud piirmäärasid võib inflatsioonimäära suhtes kohandada artiklis 199 osutatud delegeeritud määruse abil vastavalt artiklitele 202, 203 ja 204.

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 208

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

1.
     Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

2.
     Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Artiklit 56 kohaldatakse
  ainult artiklis 167 nimetatud fondide nende kulukohustuste suhtes, mis on võetud
  alates 1. jaanuarist 2014.

3.
     Artiklit 56 kohaldatakse
  alles
  alates 1. jaanuarist 2014
  , selle ajani kehtib määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikkel 53b
  .

Samas võivad liikmesriigid kohaldada artikli 56 lõiget 2 juba 1. jaanuarist 2012.

Kui liikmesriigid esitavad riikliku kinnituse artikli 56 lõike 6b tähenduses, kohaldatakse 1. jaanuarist 2012 ka artikli 56 lõike 6b viimast lõiku.

Selliste asutuste akrediteerimine ei mõjuta olemasolevate asutuste ülesandeid nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (6) kohaselt. Akrediteeritud asutustel on alates 1. jaanuarist 2014 pädevus oma ülesannete täitmiseks.

4.
     
  Artikli 5 lõige 4 jõustub kohe pärast käesoleva määruse avaldamist.

Kui toetusesaajad on kohaldanud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 5 lõiget 5 intressi teenivat kontot kasutamata, ei loeta seda veaks ega eeskirjade eiramiseks.

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa (uus)

Lisa käesoleva määruse artikli 199 kohase delegeeritud määruse kohta

Artikkel 5

Delegeeritud määrusega võib kindlaks määrata eeskirjad eelmaksetelt saadud intresside raamatupidamisarvestuse kohta.

Artikkel 8

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarveaasta assigneeringuid.

Artikkel 9

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju assigneeringute tühistamise ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kohta.

Artikkel 16

Delegeeritud määrusega või kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad euro ja muude vääringute vahelist vahetuskurssi.

Artikkel 18

Delegeeritud määrusega võib kehtestada sihtotstarbeliste välis- ja sisetulude eelarvesse kandmise struktuuri ja vastavate assigneeringute eraldamise ning määrata kindlaks liikmesriikide rahalise osaluse korra teadusprogrammides. Delegeeritud määrus võib ühtlasi täiendada käesolevat määrust seoses liikmesriikidele ülemäärase eelarvepuudujäägi tõttu kehtestatud sanktsioonidest saadud tulu ja sihtotstarbelise tuluga, mis laekub EFTA riikide osalemisest teatud Euroopa Liidu programmides.

Artikkel 19

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju Euroopa Liidule tehtud annetuste vastuvõtmise kohta.

Artikkel 20

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad tagastatavate maksude kontosid.

Artikkel 22

Delegeeritud määrusega võib kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad muude institutsioonide kui komisjoni tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamist ja assigneeringute ümberpaigutamise taotluste põhjendamist.

Artikkel 23

Delegeeritud määrusega võib kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad komisjoni oma eelarvejao piires tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamist ja assigneeringute ümberpaigutamise taotluste põhjendamist.

Artikkel 25

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad taotlusi ümberpaigutuste tegemiseks hädaabireservist.

Artikkel 26

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelnevat vahehindamist ja järelhindamist.

Artikkel 27

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad finantsselgitusele esitatavaid nõudeid.

Artikkel 30

Delegeeritud määrusega võib kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad eelarve esialgset avaldamist.

Artikkel 31

Delegeeritud määrusega võib kehtestada üksikasjalikud eeskirjad teabe avaldamiseks kaudse eelarve täitmise käigus eraldatud rahaliste vahendite saajate kohta.

Artikkel 34

Delegeeritud määrusega võib kindlaks määrata üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad finantsplaneeringut.

Artikkel 38

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad paranduseelarve projekte.

Artikkel 41

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarve klassifikatsiooni.

Artikkel 46

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarve esitusviisi, sealhulgas tegelike kulude kindlaksmääramist viimasel eelarveaastal, mille kontod on suletud, eelarve selgitusi ja ametikohtade loetelu.

Artikkel 50

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarve täitmist usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ja teavet isikuandmete edastamise kohta auditi eesmärgil.

Artikkel 51

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad alusakti ja artiklis 51 loetletud erandeid.

Artikkel 55

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarve täitmise meetodeid, kaasa arvatud otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine, täitevasutustele delegeeritud volituste kasutamine, erisätted kaudsele haldamisele ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ja avalik-õiguslike asutuste või avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutuste määramine.

Artikkel 56

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, sealhulgas valdkondlikke eeskirju tingimuste kohta, mille korral võib maksed liikmesriikidele peatada, registrit asutustest, kes vastutavad valdkondlike eeskirjade kohase haldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimistegevuse eest, parimate tavade edendamise meetmeid ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse loomist.

Artikkel 57

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad kaudset eelarve täitmist koostöös teiste üksuste ja isikutega kui liikmesriigid, sealhulgas eelarve täitmise ülesandeid delegeerivate kokkulepete sisu, tingimuste loomist eelarve kaudsel täitmisel, kui komisjoni süsteemid, eeskirjad ja menetlused on samaväärsed muude kui liikmesriikide üksuste ja isikute süsteemide, eeskirjade ja menetlustega, Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnitust ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse loomist.

Artikkel 58

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad kaudse eelarve täitmise kohaste eeskirjade ja menetluste eelhindamist.

Artikkel 61

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad finantsjuhtimises osalejate õigusi ja kohustusi.

Artikkel 63

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eel- ja järelkontrolle, tõendavate dokumentide säilitamist, kutsenorme, volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusetust, teabe edastamist peaarvepidajale ja aruandeid läbirääkimistega menetluste kohta.

Artikkel 65

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad peaarvepidaja volitusi ja ülesandeid, sealhulgas peaarvepidaja ametisse nimetamist ja tema töösuhte lõppemist, arvamust raamatupidamisarvestuse süsteemide ja inventeerimissüsteemide, sularahahalduse ja pangakontode haldamise, kontode allkirjade, kontode saldode haldamise, ümberpaigutamiste ja ümberarvestustoimingute, makseviiside, juriidiliste isikute toimikute ja tõendavate dokumentide säilitamise kohta.

Artikkel 66

Delegeeritud määrusega võidakse kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad kohalike üksuste kontode haldamiseks volitatud isikud.

Artikkel 67

Delegeeritud määrusega võidakse kehtestada avansikontode tingimused ja ka välistegevuse eeskirjad, sealhulgas avansikontode haldajate valimine, avansikontode vahenditega varustamine ning eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidajate teostatud kontrollimised.

Artikkel 69

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikonto haldaja vastutust ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral.

Artikkel 70

Delegeeritud määrusega võidakse kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mida kohaldatakse volitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes, mis sisaldab juhiste kinnitamist ja finantsrikkumiste uurimise toimkonna ülesandeid.

Artikkel 71

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja vastutust muude ametialaste käitumisreeglite rikkumise korral.

Artikkel 72

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad avansikontode haldajate vastutust muude ametialaste käitumisreeglite rikkumise korral.

Artikkel 75

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad saadaolevate summade eelarvestust ja saadaolevate summade kindlaksmääramist, kaasa arvatud menetlust ja tõendavaid dokumente ning viivist.

Artikkel 76

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad sissenõudekorralduse koostamist.

Artikkel 77

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju sissenõudmise viisi kohta, mis hõlmab sissenõudmist tasaarvestamise teel, sissenõudemenetlust, kui võlgnik ei maksa vabatahtlikult, lisaaega maksmiseks, rahatrahvide ja muude trahvide sissenõudmist, sissenõudmisest loobumist ja kindlaksmääratud saadaoleva summa tühistamist.

Artikkel 77 b

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju komisjoni tehtavate finantskorrektsioonide kriteeriumite ja menetluste rakendamiseks.

Artikkel 78

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad aegumistähtaega.

Artikkel 80

Delegeeritud määrusega võib kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad trahvidest, rahalistest karistustest ja kogunenud intressist tulenevaid summasid.

Artikkel 81

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad rahastamisotsust.

Artikkel 82

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad kohustuste liike, üldiste kulukohustuste kinnitamist, ühe isiku allkirja ja esialgsete kulukohustustega kaetud halduskulusid.

Artikkel 83

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju eelarvelise kulukohustuse ja juriidilise kohustuse, sealhulgas individuaalsete kulukohustuste registreerimise kohta.

Artikkel 84

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eri kohustuste suhtes kohaldatavad kontrolle.

Artikkel 85

Delegeeritud määrusega võib kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad kulude tõendamist, sealhulgas personalikulude maksmiseks kinnitamist, vahemaksete või lõppmaksete kinnitamist hangete ja toetuste korral, mille õigsus on tõendatud eel- ja vahemaksete tegemiseks, ning märkeid „kuulub maksmisele” ja „õigsus tõendatud”.

Artikkel 86

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju kulude kinnitamise kohta, sealhulgas maksekorralduste kohustuslike andmete kindlaksmääramise ja maksekorralduste kontrollimise kohta eelarvevahendite käsutaja poolt.

Artikkel 87

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad maksete liike ja tõendavaid dokumente.

Artikkel 89

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad maksmise tähtaegu.

Artikkel 90

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad toimingute elektroonilist haldamist.

Artikkel 92

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad siseaudiitori ametisse nimetamist.

Artikkel 93

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad siseaudiitori volitusi ja ülesandeid.

Artikkel 94

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad siseaudiitori sõltumatust ja vastutust.

Artikkel 95

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eri hankelepinguid, sealhulgas raamlepinguid ja erilepinguid.

Artikkel 97

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad lepingute ja teadete avaldamise nõudeid.

Artikkel 98

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad hankemenetluse liike, ühiseid hankeid liikmesriikidega ja madala maksumusega lepinguid.

Artikkel 99

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad hankedokumentide sisu, sealhulgas võimalust ja tingimusi hinna läbivaatamiseks ja tehnilisi kirjeldusi.

Artikkel 100

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmise kriteeriume. Selles võidakse kindlaks määrata, millised tõendid võidakse lugeda rahuldavaks, et näidata, et kõrvalejätmise olukorda ei ole. Ühtlasi võidakse kõrvalejätmise olukorra puhul määrusega kehtestada kõrvalejätmise kestus.

Artikkel 101

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad hankemenetluse suhtes kohaldatavaid kõrvalejätmise kriteeriumeid. Selles võidakse kindlaks määrata, millised tõendid võidakse lugeda rahuldavaks, et näidata, et kõrvalejätmise olukorda ei ole. Ühtlasi võidakse kõrvalejätmise olukorra puhul määrusega kehtestada kõrvalejätmise kestus.

Artikkel 102

Delegeeritud määrusega võib kindlaks määrata üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevat keskandmebaasi.

Artikkel 103

Delegeeritud määrusega võidakse kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad eri haldus- ja rahalisi karistusi pakkujatele või kandidaatidele, kes on esitanud valeandmeid, teinud olulisi vigu, toime pannud rikkumisi või pettusi või oluliselt rikkunud oma lepingulisi kohustusi.

Artikkel 104

Delegeeritud määrusega võib kindlaks määrata valikukriteeriumid ja lepingu sõlmimise kriteeriumid. Sellega võidakse ühtlasi määrata kindlaks dokumendid, mis tõendavad majandus-, ja finantssuutlikkust, ning tehnilise ja kutsealase suutlikkuse tõendamine. Delegeeritud määrus võib sisaldada ka üksikasjalikke eeskirju elektrooniliste oksjonite ja ebaharilikult madalate hindadega pakkumiste kohta.

Artikkel 105

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad pakkumuste esitamist. Sellega võidakse kehtestada tähtajad pakkumuste ja osalemistaotluste vastuvõtmiseks, pakkumuskutse dokumentidega tutvumiseks lubatud aeg ning tähtajad kiireloomulistel juhtudel. Selles võidakse määrata kindlaks ka eri kommunikatsioonimeetodid. Ühtlasi võidakse sellega kehtestada eeskirjad võimaliku pakkumustagatise, pakkumuste avamise, osalemistaotluste ja pakkumuste ning osalemistaotluste hindamiskomisjoni kohta.

Artikkel 106

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Sellega võidakse määrata kindlaks lubatud sidepidamine hankijate ja pakkujate vahel lepingu sõlmimise ajal, miinimumnõuded hindamisprotokollile ja minimaalsed üksikasjad hankija tehtud otsuse kohta.

Artikkel 107

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad lepingu sõlmimise otsust, pakkujate teavitamist ja lepingule alla kirjutamist ning selle täitmist.

Artikkel 108

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad pakkujate teavitamist, sealhulgas hankemenetluse tühistamise osas.

Artikkel 109

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad töövõtjatelt nõutavaid tagatisi.

Artikkel 110

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju lepingu peatamise kohta vigade, rikkumiste ja pettuse esinemise korral.

Artikkel 111

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad hankija ülesandeid, sealhulgas nõuetekohase taseme kindlaksmääramist piirmäärade arvutamiseks.

Artikkel 112

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju kohaldatavate piirmäärade, eraldi lepingute ja lepingute osadeks jagamise ning teatavate lepingute maksumuse määramise kohta.

Artikkel 113

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad hankemenetluses osalemist ja tõendeid lepingutele juurdepääsu kohta.

Artikkel 114

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju Maailma Kaubandusorganisatsiooni hankelepingute sõlmimise korra kohta.

Artikkel 115

Delegeeritud määrusega võib üksikasjalikumalt täpsustada toetuste ulatust ja sisu ning see võib sisaldada eeskirju otsuse tegemiseks selle kohta, kas toetuslepinguid või toetuse andmise otsuseid kasutada. Delegeeritud määrus võib ühtlasi sisaldada üksikasju partnerluse raamlepingute kasutamise kohta.

Artikkel 116

Delegeeritud määrusega võib määrata kindlaks eeskirjad toetuse eri vormide jaoks.

Artikkel 117

Delegeeritud määrusega võib täiendada toetuste suhtes kohaldatavaid üldpõhimõtteid, sealhulgas kasumi taotlemist keelavaid eeskirju ja kaasrahastamise põhimõtet.

Artikkel 117 a

Delegeeritud määrus võib sisaldada täiendavaid täpsustusi rahastamiskõlblike kulude kohta.

Artikkel 118

Delegeeritud määrusega võib määrata kindlaks nõuded iga-aastasele tööprogrammile, toetustaotluste esitamise kutsete sisule, toetustaotluste esitamise kutsete eranditele, taotlejatele antavale teabele ja toetuse andmise otsuse avaldamisele.

Artikkel 119

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad toetuste mittekumuleerumise põhimõtet.

Artikkel 120

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad tagasiulatuvaid toetusi.

Artikkel 122

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad toetustaotluste esitamise korda, tõendeid selle kohta, et kõrvalejätmise olukorda ei ole, taotlejaid, kes ei ole juriidilised isikud, juriidilisi isikuid, kes esinevad ühe taotlejana, haldus- ja rahalisi karistusi, rahastamiskõlblikkuse kriteeriume ja väga madala maksumusega toetusi.

Artikkel 123

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad kvalifitseerimise kriteeriumeid ja hindamiskriteeriumeid.

Artikkel 124

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad toetuste hindamist ja andmist ning taotlejate teavitamist.

Artikkel 125

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelmaksetagatist.

Artikkel 126

Delegeeritud määrusega võib täpsustada toetuste maksmise ja järelevalve eeskirju, sealhulgas tõendavaid dokumente ning toetuste peatamist ja vähendamist käsitlevaid eeskirju.

Artikkel 126 a

Delegeeritud määrusega võib kehtestada akrediteeritud asutuste ja komisjoni poolsed andmete säilitamise tähtajad.

Artikkel 126 c

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju selgituskomiteede pädevuse ja koosseisu kohta.

Artikkel 127

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad rakenduslepinguid ja kolmandatele isikutele toetuse andmist.

Artikkel 133

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruannet.

Artikkel 135

Delegeeritud määrusega võib täpsustada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, sealhulgas jätkuvuseelduse põhimõtet, konservatiivsuse põhimõtet, koostamise järjepidevuse põhimõtet, võrreldava teabe põhimõtet, olulisuse ja summeerimise põhimõtet, brutopõhimõtet ja sisu ülimuslikkuse põhimõtet, ning tõendavaid dokumente käsitlevaid eeskirju.

Artikkel 136

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad finantsaruandeid, sealhulgas tulemiaruandeid, rahavoogude aruandeid, finantsaruannete lisasid ja selgitavaid märkusi.

Artikkel 137

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarve täitmise aruannete sisu.

Artikkel 139

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad raamatupidamisaruannete heakskiitmist, sealhulgas lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande esitamist.

Artikkel 142

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarve raamatupidamisarvestuse korraldust, sealhulgas arvutisüsteemide kasutamist.

Artikkel 145

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad raamatupidamiskirjeid. Ühtlasi võib see sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad arvestusraamatuid, proovibilanssi, raamatupidamisarvestuse täpsustusi, kontoraamatusse kirjendamist ja raamatupidamisarvestuse kontrollimist.

Artikkel 147

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju eelarve raamatupidamisarvestuse pidamise ja sisu kohta.

Artikkel 148

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad vara inventarinimestikku ja vara edasimüügi ning võõrandamise menetlust, sealhulgas esinduste inventarinimestike eeskirju.

Artikkel 173

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad teadusuuringute toimingute liike.

Artikkel 175

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad Teadusuuringute Ühiskeskust.

Artikkel 176

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad meetmeid, mida võib rahastada välistegevuse all.

Artikkel 178

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad välistegevuse usaldusfonde.

Artikkel 179

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad välismeetmete rakendamist kaudse eelarve täitmise raames.

Artikkel 180

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad välismeetmete rakendamist käsitlevaid lepinguid üksustega, sealhulgas erilaenude ja pangakontode eeskirju.

Artikkel 181

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju välistegevuse valdkonna hangete kohta.

Artikkel 182

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju hankemenetluses osalemise eeskirjade kohta.

Artikkel 183

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju välistegevuse täieliku rahastamise ja rahastamistaotluste kohta.

Artikkel 184

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju kaudse eelarve täitmise raames kohaldatavad toetuste andmise menetluste kohta.

Artikkel 187

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad Euroopa ametite kohaldamisala ja institutsioonidepoolset delegeerimist Euroopa ametitesse.

Artikkel 188

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad Euroopa ametite assigneeringuid, sealhulgas peaarvepidaja teatud ülesannete delegeerimist, sularahahaldust ja pangakontosid.

Artikkel 191

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja volituste delegeerimist institutsioonidevahelise ameti direktorile.

Artikkel 193

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikku eeskirju haldusassigneeringute ja üüritagatiste kohaldamisala kohta.

Artikkel 195

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad konkreetseid haldusassigneeringuid, sealhulgas hooneid ja ettemakseid institutsioonide töötajatele.

Artikkel 196

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad väliseksperte.

Artikkel 197

Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad üleminekusätteid, sealhulgas tagatiskontode likvideerimist ning piirmäärade ja summade ajakohastamist.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks tagasi (A7-0325/2011).

(2)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0401.

(3)  

  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1

  .

(4)  

  ELT L 400, 30.12.2006, lk 1

  .

(5)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(6)  

  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25

  .

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/270

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine ning lasteporno ***I

P7_TA(2011)0468

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2004/68/JSK (COM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

2013/C 131 E/27

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0094); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0094);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõiget 2 ning artikli 83 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0088/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõiget 2 ning artikli 83 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0088/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. septembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. septembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0294/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0294/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 138.

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011P7_TC1-COD(2010)0064

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/93/EL) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus laste ahvatlemise kohta seksuaalsel eesmärgil

Võttes arvesse asjaolu, et tegelikus elus toimuv laste ahvatlemine seksuaalsel eesmärgil (nn off-line ahvatlemine) tähendab sellise lapse, kes ei ole veel jõudnud seksuaalse enesemääramise ikka, tahtlikku manipuleerimist kõne või kirja teel, audiovisuaalsete materjalide või sarnaste esitusviiside abil, et lapsega kohtuda direktiivi (mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust) artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 6 osutatud süütegude toimepanemise eesmärgil;

võttes arvesse asjaolu, et tegelikus elus toimuv laste ahvatlemine seksuaalsel eesmärgil on juba hõlmatud liikmesriikide eri liiki õigusaktidega kui süüteokatse, süüteo ettevalmistus või seksuaalse kuritarvitamise erivorm;

kutsuvad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriike üles kontrollima põhjalikult nende kriminaalõiguse mõisteid seoses tegelikus elus toimuva laste seksuaalsel eesmärgil ahvatlemise kriminaliseerimisega ning täiendama ja parandama vajaduse korral oma karistusõigust vastavate võimalike seadusandlike lünkade osas.

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/271 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/271

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011Miinimumnõuded, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelise kaitse saaja staatus ***I

P7_TA(2011)0469

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv miinimumnõuete kohta, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelise kaitse saaja staatus, ja antava kaitse sisu kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

2013/C 131 E/28

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2009)0551); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2009)0551);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alapunkti c, punkti 2 alapunkti a ja punkti 3 alapunkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0250/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alapunkti c, punkti 2 alapunkti a ja punkti 3 alapunkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0250/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (COM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (COM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 78 lõike 2 punkte a ja b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 78 lõike 2 punkte a ja b;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. aprilli 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. aprilli 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. juuli 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. juuli 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2);

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 2. veebruari 2010. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 2. veebruari 2010. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0271/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0271/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühise poliitilise deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühise poliitilise deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud liikmesriikide ja komisjoni ühise poliitilise deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud liikmesriikide ja komisjoni ühise poliitilise deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 18, 19.1.2011, lk 80.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011P7_TC1-COD(2009)0164

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/95/EL) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühine poliitiline deklaratsioon selgitavate dokumentide kohta

„Institutsioonid tunnistavad, et liikmesriikide poolt komisjonile esitatav teave direktiivide ülevõtmise kohta siseriiklikku õigusse „peab olema selge ja täpne” (1), et hõlbustada komisjoni ülesannet kontrollida liidu õiguse kohaldamist.

Sellega seoses tervitavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikide ja komisjoni ühist poliitilist deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta.

Sellest tulenevalt, kui vajadus selliste dokumentide edastamise järele ja selle proportsionaalsus on õigustatud kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta, nõustuvad institutsioonid lisama asjaomasesse direktiivi järgmise põhjenduse:

„Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni [kuupäev] ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.”

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. novembriks 2013 aruande kahe selgitavaid dokumente käsitleva ühise poliitilise deklaratsiooni rakendamise kohta.

Institutsioonid kohustuvad kohaldama neid põhimõtteid alates 1. novembrist 2011 uutele ja töös olevatele direktiivide ettepanekutele, välja arvatud nendele, mille suhtes Euroopa Parlament ja nõukogu on juba kokkuleppele jõudnud.

Liikmesriikide ja komisjoni ühine poliitiline deklaratsioon selgitavate dokumentide kohta

Liikmesriikide ja komisjoni ühine poliitiline deklaratsioon selgitavate dokumentide kohta

„Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 288 kohaselt on direktiiv „saavutatava tulemuse seisukohalt siduv iga liikmesriigi suhtes, kellele see on adresseeritud, kuid jätab vormi ja meetodite valiku selle riigi ametiasutustele”.

Liikmesriigid ja komisjon tunnistavad, et liidu õiguse tõhus rakendamine on liidu poliitiliste eesmärkide saavutamise eeltingimus ning et kuigi vastutus sellise rakendamise eest on põhiliselt liikmesriikidel, on see ühist huvi pakkuv küsimus, sest selle eesmärk on muu hulgas võrdsete tingimuste loomine kõigis liikmesriikides.

Liikmesriigid ja komisjon tunnistavad, et liidu direktiivide korrektne ja õigeaegne ülevõtmine on õiguslik kohustus. Nad märgivad, et komisjonile antakse aluslepingutega ülesanne kontrollida Euroopa Kohtu järelevalve all liidu õiguse kohaldamist ning jagavad ühist seisukohta, et ülevõtmismeetmetest teavitamine peaks hõlbustama komisjonil seda ülesannet täita.

Sellega seoses tunnistavad liikmesriigid, et nende poolt komisjonile antav teave direktiivide ülevõtmise kohta siseriiklikku õigusse „peab olema selge ja täpne” ja „selles peab olema üheselt ära näidatud, millised on need õigus- ja haldusnormid” või muud siseriikliku õiguse sätted, ning samuti, kui see on asjakohane, siseriiklike kohtute kohtupraktika, mille kohaselt liikmesriigid leiavad, et nad on täitnud direktiiviga kehtestatud nõuded (2).

Kui komisjon leiab, et liidu direktiivide ülevõtmist käsitleva teabe kvaliteedi parandamiseks on vaja dokumente, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel, põhjendab komisjon vastavaid ettepanekuid esitades iga üksikjuhtumi puhul eraldi vajadust selliste dokumentide järele ja nende esitamise proportsionaalsust, võttes eelkõige ja asjakohaselt arvesse direktiivi ja selle ülevõtmise keerukust, samuti võimalikku täiendavat halduskoormust.

Põhjendatud juhtudel kohustuvad liikmesriigid lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevatele teadetele ühe või mitu selgitavat dokumenti, mis võidakse esitada vastavustabelite või muude sama eesmärgiga dokumentide kujul.

---

(1)  Vt Euroopa Kohtu 16. juuli 2009. aasta otsust kohtuasjas C–427/07, punkt 107, ja selles osutatud kohtupraktikat.”

1

(2)  Vt Euroopa Kohtu 16. juuli 2009. aasta otsust kohtuasjas C–427/07, punkt 107, ja selles osutatud kohtupraktikat.”

2

---

| 8.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 131/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 131/274

---

Neljapäev, 27. oktoober 2011ELi ja Austraalia vaheline broneeringuinfo töötlemist ja edastamist käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0470

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, milles käsitletakse lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolli- ja Piirivalveametile, sõlmimise kohta (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

2013/C 131 E/29

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09825/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09825/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Austraalia vahelist lepingu eelnõu, milles käsitletakse lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolli- ja Piirivalveametile ning mis on lisatud eespool nimetatud nõukogu otsuse eelnõule (10093/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Austraalia vahelist lepingu eelnõu, milles käsitletakse lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolli- ja Piirivalveametile ning mis on lisatud eespool nimetatud nõukogu otsuse eelnõule (10093/2011),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (KOM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (KOM(2010)0492),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni SWIFTi, reisijate isikuandmete (PNR) lepingu ja neid küsimusi käsitleva atlandiülese dialoogi kohta (1), oma 22. oktoobri 2008. aasta soovitust ELi – Austraalia broneeringuinfo lepingu hindamise kohta (2), oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni läbirääkimiste alustamise kohta broneeringuinfot käsitlevate lepingute üle Ameerika Ühendriikide, Austraalia ja Kanadaga (3) ning oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni SWIFTi, reisijate isikuandmete (PNR) lepingu ja neid küsimusi käsitleva atlandiülese dialoogi kohta (1), oma 22. oktoobri 2008. aasta soovitust ELi – Austraalia broneeringuinfo lepingu hindamise kohta (2), oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni läbirääkimiste alustamise kohta broneeringuinfot käsitlevate lepingute üle Ameerika Ühendriikide, Austraalia ja Kanadaga (3) ning oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 19. oktoobri 2010. aasta arvamust, mis käsitleb komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (5), ning 15. juuli 2011. aasta arvamust, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, milles käsitletakse lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolli- ja Piirivalveametile, sõlmimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 19. oktoobri 2010. aasta arvamust, mis käsitleb komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (5), ning 15. juuli 2011. aasta arvamust, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, milles käsitletakse lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolli- ja Piirivalveametile, sõlmimise kohta (6),

| — | võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 12. novembri 2010. aasta arvamust 7/2010, mis käsitleb Euroopa Komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 12. novembri 2010. aasta arvamust 7/2010, mis käsitleb Euroopa Komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta,

| — | võttes arvesse nõusolekutaotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a koostoimes artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktiga d ja artikli 87 lõike 2 punktiga a (C7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusolekutaotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a koostoimes artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktiga d ja artikli 87 lõike 2 punktiga a (C7-0304/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7 ja 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7 ja 8,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ja väliskomisjoni arvamust (A7-0364/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ja väliskomisjoni arvamust (A7-0364/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | on seisukohal, et menetlus 2009/0186(NLE) on aegunud, sest 2008. aasta Euroopa Liidu ja Austraalia vaheline broneeringuinfo leping asendatakse uue broneeringuinfo lepinguga; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et menetlus 2009/0186(NLE) on aegunud, sest 2008. aasta Euroopa Liidu ja Austraalia vaheline broneeringuinfo leping asendatakse uue broneeringuinfo lepinguga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia valitsusele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia valitsusele.

---

(1)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 349.

(2)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 46.

(3)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 70.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0397.

(5)  ELT C 357, 30.12.2010, lk 7.

(6)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---