# Uradni list C 50/9. f

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 50 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 619. februar 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 50

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 619. februar 2018

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seja: 7. marec 2016
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 156, 18.5.2017 .ZASEDANJE 2016–2017Seje: 8.–10. marec 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 156, 18.5.2017 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seja: 7. marec 2016
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 156, 18.5.2017 .ZASEDANJE 2016–2017Seje: 8.–10. marec 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 156, 18.5.2017 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 156, 18.5.2017

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 156, 18.5.2017

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 8. marec 2016 |
| 2018/C 50/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o letnem poročilu za leto 2014 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam (2015/2128(INI)) | 2 |
| 2018/C 50/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (2015/2230(INI)) | 15 |
| 2018/C 50/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (2015/2325(INI)) | 25 |
| | Sreda, 9. marec 2016 |
| 2018/C 50/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o tobačnem sporazumu (sporazum z družbo PMI) (2016/2555(RSP)) | 35 |
| | Četrtek, 10. marec 2016 |
| 2018/C 50/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o svobodi izražanja v Kazahstanu (2016/2607(RSP)) | 38 |
| 2018/C 50/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o Egiptu, zlasti primeru Giulia Regenija (2016/2608(RSP)) | 42 |
| 2018/C 50/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o Demokratični republiki Kongo (2016/2609(RSP)) | 45 |
| 2018/C 50/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o sporočilu Komisije Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (2015/2612(RSP)) | 50 |
| 2018/C 50/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o razmerah v Eritreji (2016/2568(RSP)) | 57 |
| 2018/C 50/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o poročilu o nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2015 (2015/2895(RSP)) | 64 |
| 2018/C 50/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o poročilu o Črni gori za leto 2015 (2015/2894(RSP)) | 73 |
| 2018/C 50/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o bančni uniji – Letno poročilo 2015 (2015/2221(INI)) | 80 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 8. marec 2016

2018/C 50/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o letnem poročilu za leto 2014 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam (2015/2128(INI))

2

2018/C 50/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (2015/2230(INI))

15

2018/C 50/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (2015/2325(INI))

25

Sreda, 9. marec 2016

2018/C 50/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o tobačnem sporazumu (sporazum z družbo PMI) (2016/2555(RSP))

35

Četrtek, 10. marec 2016

2018/C 50/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o svobodi izražanja v Kazahstanu (2016/2607(RSP))

38

2018/C 50/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o Egiptu, zlasti primeru Giulia Regenija (2016/2608(RSP))

42

2018/C 50/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o Demokratični republiki Kongo (2016/2609(RSP))

45

2018/C 50/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o sporočilu Komisije Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (2015/2612(RSP))

50

2018/C 50/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o razmerah v Eritreji (2016/2568(RSP))

57

2018/C 50/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o poročilu o nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2015 (2015/2895(RSP))

64

2018/C 50/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o poročilu o Črni gori za leto 2015 (2015/2894(RSP))

73

2018/C 50/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o bančni uniji – Letno poročilo 2015 (2015/2221(INI))

80

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 9. marec 2016 |
| 2018/C 50/13 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (2016/2005(ACI)) | 91 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 9. marec 2016

2018/C 50/13

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (2016/2005(ACI))

91

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 8. marec 2016 |
| 2018/C 50/14 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali (Zakon o zdravju živali) (11779/1/2015 – C8–0008/2016 – 2013/0136(COD)) | 98 |
| 2018/C 50/15 | P8_TA(2016)0068Shema pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (COM(2014)0032 – C7-0025/2014 – 2014/0014(COD))P8_TC1-COD(2014)0014Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 in (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom | 101 |
| 2018/C 50/16 | Spremembe Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD)) | 102 |
| 2018/C 50/17 | P8_TA(2016)0070Harmonizirani indeksi cen življenjskih potrebščin ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2494/95 (COM(2014)0724 – C8-0283/2014 – 2014/0346(COD))P8_TC1-COD(2014)0346Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in harmoniziranem indeksu cen stanovanjskih nepremičnin ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 | 149 |
| | Sreda, 9. marec 2016 |
| 2018/C 50/18 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 glede usposabljanja pilotov, preizkušanja in rednega preverjanja za navigacijo na podlagi zmogljivosti (D042244/03 – 2016/2545(RPS)) | 150 |
| 2018/C 50/19 | P8_TA(2016)0075Zmanjšanje deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (kodificirano besedilo) (COM(2014)0466 – C8-0107/2014 – 2014/0216(COD))P8_TC1-COD(2014)0216Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (kodificirano besedilo) | 152 |
| 2018/C 50/20 | P8_TA(2016)0076Preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0319 – C8-0015/2014 – 2014/0165(COD))P8_TC1-COD(2014)0165Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (kodificirano besedilo) | 153 |
| 2018/C 50/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0631 – C8-0028/2016 – 2015/0285(NLE)) | 154 |
| 2018/C 50/22 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (C8-0023/2016 – 2016/0902(NLE)) | 155 |
| 2018/C 50/23 | P8_TA(2016)0079Procesna jamstva za otroke, ki so osumljeni ali obdolženi v kazenskem postopku ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljeni ali obdolženi v kazenskem postopku (COM(2013)0822 – C7-0428/2013 – 2013/0408(COD))P8_TC1-COD(2013)0408Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku | 156 |
| 2018/C 50/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2017, oddelek III – Komisija (2016/2004(BUD)) | 157 |
| | Četrtek, 10. marec 2016 |
| 2018/C 50/25 | P8_TA(2016)0086Uvedba nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))P8_TC1-COD(2015)0218Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo | 165 |
| 2018/C 50/26 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD)) | 166 |
| 2018/C 50/27 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD)) | 280 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 8. marec 2016

2018/C 50/14

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali (Zakon o zdravju živali) (11779/1/2015 – C8–0008/2016 – 2013/0136(COD))

98

2018/C 50/15

P8_TA(2016)0068Shema pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (COM(2014)0032 – C7-0025/2014 – 2014/0014(COD))P8_TC1-COD(2014)0014Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 in (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom

101

2018/C 50/16

Spremembe Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))

102

2018/C 50/17

P8_TA(2016)0070Harmonizirani indeksi cen življenjskih potrebščin ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2494/95 (COM(2014)0724 – C8-0283/2014 – 2014/0346(COD))P8_TC1-COD(2014)0346Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in harmoniziranem indeksu cen stanovanjskih nepremičnin ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95

149

Sreda, 9. marec 2016

2018/C 50/18

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 glede usposabljanja pilotov, preizkušanja in rednega preverjanja za navigacijo na podlagi zmogljivosti (D042244/03 – 2016/2545(RPS))

150

2018/C 50/19

P8_TA(2016)0075Zmanjšanje deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (kodificirano besedilo) (COM(2014)0466 – C8-0107/2014 – 2014/0216(COD))P8_TC1-COD(2014)0216Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (kodificirano besedilo)

152

2018/C 50/20

P8_TA(2016)0076Preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0319 – C8-0015/2014 – 2014/0165(COD))P8_TC1-COD(2014)0165Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (kodificirano besedilo)

153

2018/C 50/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0631 – C8-0028/2016 – 2015/0285(NLE))

154

2018/C 50/22

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (C8-0023/2016 – 2016/0902(NLE))

155

2018/C 50/23

P8_TA(2016)0079Procesna jamstva za otroke, ki so osumljeni ali obdolženi v kazenskem postopku ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljeni ali obdolženi v kazenskem postopku (COM(2013)0822 – C7-0428/2013 – 2013/0408(COD))P8_TC1-COD(2013)0408Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku

156

2018/C 50/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2017, oddelek III – Komisija (2016/2004(BUD))

157

Četrtek, 10. marec 2016

2018/C 50/25

P8_TA(2016)0086Uvedba nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))P8_TC1-COD(2015)0218Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo

165

2018/C 50/26

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

166

2018/C 50/27

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

280

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

9.2.2018

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seja: 7. marec 2016

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 156, 18.5.2017
  .

ZASEDANJE 2016–2017

Seje: 8.–10. marec 2016

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 156, 18.5.2017
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 8. marec 2016

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/2

---

P8_TA(2016)0071

Letno poročilo za leto 2014 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o letnem poročilu za leto 2014 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam (2015/2128(INI))

(2018/C 050/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. julija 2015 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2014“ (COM(2015)0386) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2015)0151, SWD(2015)0152, SWD(2015)0153, SWD(2015)0154, SWD(2015)0155 in SWD(2015)0156), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. julija 2015 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2014“ (COM(2015)0386) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2015)0151, SWD(2015)0152, SWD(2015)0153, SWD(2015)0154, SWD(2015)0155 in SWD(2015)0156),

| — | ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2014,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna v proračunskem letu 2014, skupaj z odgovori institucij; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna v proračunskem letu 2014, skupaj z odgovori institucij;

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2015 o zaščiti proračuna do konca leta 2014 (COM(2015)0503), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2015 o zaščiti proračuna do konca leta 2014 (COM(2015)0503),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2015 z naslovom „Boj proti korupciji v EU: odziv na vprašanja podjetij in civilne družbe“ (CCMI/132), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2015 z naslovom „Boj proti korupciji v EU: odziv na vprašanja podjetij in civilne družbe“ (CCMI/132),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2014 o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2014 o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. julija 2013 za uredbo Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. julija 2013 za uredbo Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (2),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava, ki ga je podala Komisija (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava, ki ga je podala Komisija (COM(2012)0363),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (4), izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (5) ter sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (4), izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (5) ter sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6),

| — | ob upoštevanju poročila o vrzeli pri pobiranju DDV za leto 2015, ki ga je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o vrzeli pri pobiranju DDV za leto 2015, ki ga je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-105/14 – Taricco in drugi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-105/14 – Taricco in drugi,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve (A8-0026/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve (A8-0026/2016),

| A. | ker so države članice in Komisija skupaj pristojne za izvrševanje približno 80 % proračuna Unije; ker so države članice v prvi vrsti pristojne za zbiranje lastnih sredstev, med drugim v obliki DDV in carinskih dajatev; |
| --- | --- |

A.

ker so države članice in Komisija skupaj pristojne za izvrševanje približno 80 % proračuna Unije; ker so države članice v prvi vrsti pristojne za zbiranje lastnih sredstev, med drugim v obliki DDV in carinskih dajatev;

| B. | ker bi morali biti smotrna javna poraba in zaščita finančnih interesov EU osrednja elementa politike EU, zato da bi se denar davkoplačevalcev uporabljal smiselno, preudarno in učinkovito in da bi se s tem povečalo njihovo zaupanje; ker bi morali dobro finančno poslovodenje združiti s pristopom, pri katerem bi čim bolje izkoristili vsak evro; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali biti smotrna javna poraba in zaščita finančnih interesov EU osrednja elementa politike EU, zato da bi se denar davkoplačevalcev uporabljal smiselno, preudarno in učinkovito in da bi se s tem povečalo njihovo zaupanje; ker bi morali dobro finančno poslovodenje združiti s pristopom, pri katerem bi čim bolje izkoristili vsak evro;

| C. | ker je treba za uspešno poslovanje pri revizijah uspešnosti redno ocenjevati vložke, izložke, rezultate in učinke; |
| --- | --- |

C.

ker je treba za uspešno poslovanje pri revizijah uspešnosti redno ocenjevati vložke, izložke, rezultate in učinke;

| D. | ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah pomeni okolje, polno izzivov, v katerem je treba odpraviti nepravilnosti in se boriti proti goljufijam, in ker si mora Komisija bolj prizadevati za učinkovit boj proti goljufijam in korupciji, ki bo privedel do oprijemljivejših in bolj zadovoljivih rezultatov; |
| --- | --- |

D.

ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah pomeni okolje, polno izzivov, v katerem je treba odpraviti nepravilnosti in se boriti proti goljufijam, in ker si mora Komisija bolj prizadevati za učinkovit boj proti goljufijam in korupciji, ki bo privedel do oprijemljivejših in bolj zadovoljivih rezultatov;

| E. | ker Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) skrbi za zaščito finančnih interesov Unije s preiskovanjem goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti; ker je bil njegov nadzorni odbor ustanovljen zato, da bi zagotavljal in povečal neodvisnost urada z rednim spremljanjem njegovih preiskovalnih nalog; ker nadzorni odbor glede na informacije, ki jih je posredoval generalni direktor v skladu s členom 7(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, spremlja zlasti novosti pri uporabi postopkovnih jamstev in trajanje preiskav; |
| --- | --- |

E.

ker Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) skrbi za zaščito finančnih interesov Unije s preiskovanjem goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti; ker je bil njegov nadzorni odbor ustanovljen zato, da bi zagotavljal in povečal neodvisnost urada z rednim spremljanjem njegovih preiskovalnih nalog; ker nadzorni odbor glede na informacije, ki jih je posredoval generalni direktor v skladu s členom 7(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, spremlja zlasti novosti pri uporabi postopkovnih jamstev in trajanje preiskav;

| F. | ker so zaradi korupcije prizadete vse države članice, njeni stroški za gospodarstvo EU pa znašajo okrog 120 milijard EUR na leto, kot navaja Komisija v prvem poročilu o protikorupcijski politiki EU, objavljenem februarja 2014; |
| --- | --- |

F.

ker so zaradi korupcije prizadete vse države članice, njeni stroški za gospodarstvo EU pa znašajo okrog 120 milijard EUR na leto, kot navaja Komisija v prvem poročilu o protikorupcijski politiki EU, objavljenem februarja 2014;

| G. | ker lahko korupcija prispeva k financiranju mrež organiziranega kriminala ali terorističnih mrež v Evropi; ker korupcija tudi spodkopava zaupanje državljanov v institucije in demokratični proces; |
| --- | --- |

G.

ker lahko korupcija prispeva k financiranju mrež organiziranega kriminala ali terorističnih mrež v Evropi; ker korupcija tudi spodkopava zaupanje državljanov v institucije in demokratični proces;

| H. | ker boj proti goljufijam in korupciji poleg civilizacijskih predpostavk, izhajajočih iz etičnih načel, ki so del pravne države, prispeva h konkurenčnosti Unije v svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

H.

ker boj proti goljufijam in korupciji poleg civilizacijskih predpostavk, izhajajočih iz etičnih načel, ki so del pravne države, prispeva h konkurenčnosti Unije v svetovnem gospodarstvu;

| 1. | je seznanjen s poročilom Komisije z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2014“; poziva Komisijo, naj v letnih poročilih o zaščiti finančnih interesov Unije hitreje odgovarja na zahteve Parlamenta; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s poročilom Komisije z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2014“; poziva Komisijo, naj v letnih poročilih o zaščiti finančnih interesov Unije hitreje odgovarja na zahteve Parlamenta;

Odkrivanje in sporočanje nepravilnosti

| 2. | ugotavlja, da je znesek vseh sporočenih nepravilnosti približno 3,24 milijarde EUR; poudarja, da je skupni finančni učinek v letu 2014 sporočenih nepravilnosti, pri katerih je šlo oziroma ni šlo za goljufije, za 36 % večji kot v letu 2013, njihovo število pa se je povečalo za 48 %; poudarja, da se sporočene nepravilnosti v znesku 2,27 milijarde EUR nanašajo na odhodke in predstavljajo 1,8 % vseh plačil; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je znesek vseh sporočenih nepravilnosti približno 3,24 milijarde EUR; poudarja, da je skupni finančni učinek v letu 2014 sporočenih nepravilnosti, pri katerih je šlo oziroma ni šlo za goljufije, za 36 % večji kot v letu 2013, njihovo število pa se je povečalo za 48 %; poudarja, da se sporočene nepravilnosti v znesku 2,27 milijarde EUR nanašajo na odhodke in predstavljajo 1,8 % vseh plačil;

| 3. | poudarja, da je šlo pri 1 649 od skupaj 16 473 nepravilnosti, ki so bile v letu 2014 sporočene Komisiji, za goljufije, njihov znesek pa je 538,2 milijona EUR; ugotavlja, da so goljufije pri odhodkih dosegle vrednost 362 milijonov EUR, kar je 0,26 % vseh plačil, medtem ko so goljufije v zvezi s prihodki znašale 176,2 milijona EUR, ker je 0,88 % vseh bruto tradicionalnih lastnih sredstev, zbranih v letu 2014; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je šlo pri 1 649 od skupaj 16 473 nepravilnosti, ki so bile v letu 2014 sporočene Komisiji, za goljufije, njihov znesek pa je 538,2 milijona EUR; ugotavlja, da so goljufije pri odhodkih dosegle vrednost 362 milijonov EUR, kar je 0,26 % vseh plačil, medtem ko so goljufije v zvezi s prihodki znašale 176,2 milijona EUR, ker je 0,88 % vseh bruto tradicionalnih lastnih sredstev, zbranih v letu 2014;

| 4. | poudarja, da je skupni finančni učinek v letu 2014 sporočenih nepravilnosti, ki niso goljufije, za 47 % večji kot v letu 2013, njihovo število pa se je zmanjšalo za 5 %; ugotavlja, da so se takšne nepravilnosti v zvezi z odhodki pojavljale pri 1,54 % vseh plačil, tiste v zvezi s prihodki pa pri 3,66 % vseh tradicionalnih lastnih sredstev, zbranih v letu 2014; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je skupni finančni učinek v letu 2014 sporočenih nepravilnosti, ki niso goljufije, za 47 % večji kot v letu 2013, njihovo število pa se je zmanjšalo za 5 %; ugotavlja, da so se takšne nepravilnosti v zvezi z odhodki pojavljale pri 1,54 % vseh plačil, tiste v zvezi s prihodki pa pri 3,66 % vseh tradicionalnih lastnih sredstev, zbranih v letu 2014;

| 5. | poziva Komisijo, naj prevzame polno odgovornost za izterjavo neupravičeno izplačanih sredstev iz proračuna EU ter za boljše zbiranje lastnih sredstev, prav tako pa naj vzpostavi enotna načela poročanja v vseh državah članicah za zbiranje ustreznih, primerljivih in natančnih podatkov; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj prevzame polno odgovornost za izterjavo neupravičeno izplačanih sredstev iz proračuna EU ter za boljše zbiranje lastnih sredstev, prav tako pa naj vzpostavi enotna načela poročanja v vseh državah članicah za zbiranje ustreznih, primerljivih in natančnih podatkov;

| 6. | poudarja, da so nepravilnosti, ki niso goljufije, pogosto povezane z nezadostnim poznavanjem kompleksnih predpisov in zahtev; meni, da bi poenostavitev pravil in postopkov držav članic in Komisije zmanjšala število tovrstnih nepravilnosti; meni, da boj proti nepravilnostim, vključno z goljufijami, zahteva ozaveščenost vseh institucionalnih organov na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pa tudi splošne javnosti; ugotavlja, da je izjemno pomembno v vseh institucijah in organih, ki sodelujejo pri izvrševanju skladov, ustvariti kulturo, ki bo spodbujala preprečevanje goljufij in boj proti njim, in poziva države članice, naj se zavzemajo za izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so nepravilnosti, ki niso goljufije, pogosto povezane z nezadostnim poznavanjem kompleksnih predpisov in zahtev; meni, da bi poenostavitev pravil in postopkov držav članic in Komisije zmanjšala število tovrstnih nepravilnosti; meni, da boj proti nepravilnostim, vključno z goljufijami, zahteva ozaveščenost vseh institucionalnih organov na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pa tudi splošne javnosti; ugotavlja, da je izjemno pomembno v vseh institucijah in organih, ki sodelujejo pri izvrševanju skladov, ustvariti kulturo, ki bo spodbujala preprečevanje goljufij in boj proti njim, in poziva države članice, naj se zavzemajo za izmenjavo dobre prakse;

| 7. | opozarja, da si države članice stalno prizadevajo za konsolidacijo javnih financ in varčevanje, s čimer naj bi dosegle večjo finančno vzdržnost, in je trdno prepričan, da je treba vsa razpoložljiva sredstva nameniti za naložbe v državah članicah, da bi spodbudili trajnostno gospodarsko rast; meni, da je treba sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi preprečili in ustavili goljufije na področju trgovinske politike in v škodo proračunskih sredstev, ki so ji namenjena, z združevanjem vseh ustreznih instrumentov politike (kot so kazenske preiskave, razvoj zanesljivih modelov analize ter prizadevanja za odpravo slabosti in napak, povezanih s pomanjkljivo politiko Komisije); poziva države članice, naj si še bolj prizadevajo, da se bo denar iz proračuna EU pravilno uporabljal za projekte, ki prispevajo k rasti in novim delovnim mestom v Evropi, pa tudi za izterjavo carinskega dolga po odkritju goljufij; v splošnem poudarja, da bi moral boj zoper nezakonito trgovino in nezakonite finančne tokove ostati pomembna prednostna naloga za EU ter države članice; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da si države članice stalno prizadevajo za konsolidacijo javnih financ in varčevanje, s čimer naj bi dosegle večjo finančno vzdržnost, in je trdno prepričan, da je treba vsa razpoložljiva sredstva nameniti za naložbe v državah članicah, da bi spodbudili trajnostno gospodarsko rast; meni, da je treba sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi preprečili in ustavili goljufije na področju trgovinske politike in v škodo proračunskih sredstev, ki so ji namenjena, z združevanjem vseh ustreznih instrumentov politike (kot so kazenske preiskave, razvoj zanesljivih modelov analize ter prizadevanja za odpravo slabosti in napak, povezanih s pomanjkljivo politiko Komisije); poziva države članice, naj si še bolj prizadevajo, da se bo denar iz proračuna EU pravilno uporabljal za projekte, ki prispevajo k rasti in novim delovnim mestom v Evropi, pa tudi za izterjavo carinskega dolga po odkritju goljufij; v splošnem poudarja, da bi moral boj zoper nezakonito trgovino in nezakonite finančne tokove ostati pomembna prednostna naloga za EU ter države članice;

| 8. | je zadovoljen, da je Komisija sprejela večletno strategijo boja proti goljufijam, ki ji bo v pomoč pri odpravljanju precejšnjih razlik v številu nepravilnosti, ki jih sporočajo države članice; |
| --- | --- |

8.

je zadovoljen, da je Komisija sprejela večletno strategijo boja proti goljufijam, ki ji bo v pomoč pri odpravljanju precejšnjih razlik v številu nepravilnosti, ki jih sporočajo države članice;

Prihodki – lastna sredstva

| 9. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bil znesek tradicionalnih lastnih sredstev, ki so bila tarča goljufij, za 191 % odstotkov višji kot v letu 2013, znesek nepravilnosti, ki niso goljufije, pa je bil v letu 2014 za 146 % večji kot leto poprej; |
| --- | --- |

9.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bil znesek tradicionalnih lastnih sredstev, ki so bila tarča goljufij, za 191 % odstotkov višji kot v letu 2013, znesek nepravilnosti, ki niso goljufije, pa je bil v letu 2014 za 146 % večji kot leto poprej;

| 10. | je zaskrbljen, ker je povprečna stopnja izterjave tradicionalnih lastnih sredstev na državo članico tako za goljufije kot za nepravilnosti, ki niso goljufije, v letu 2014 znašala 24 % in je nižja kot kdaj prej; poziva države članice, zlasti tiste, ki morajo izterjati največ, naj dolgovane zneske izterjujejo hitreje; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen, ker je povprečna stopnja izterjave tradicionalnih lastnih sredstev na državo članico tako za goljufije kot za nepravilnosti, ki niso goljufije, v letu 2014 znašala 24 % in je nižja kot kdaj prej; poziva države članice, zlasti tiste, ki morajo izterjati največ, naj dolgovane zneske izterjujejo hitreje;

| 11. | je zaskrbljen zaradi primanjkljaja DDV in ocenjenih izgub pri pobiranju DDV, ki so v letu 2013 znašale 168 milijard EUR; poudarja, da je povprečna ocenjena izguba DDV v 13 izmed 26 držav članic, pregledanih v letu 2014, presegla 15,2 %; opozarja, da Komisija nima dostopa do izmenjave informacij med državami članicami, da bi tako preprečila goljufije „davčnega vrtiljaka“ in se borila proti njim; poziva države članice, naj sodelujejo pri na vseh področjih dejavnosti Eurofisca, da bi olajšale izmenjavo informacij, pomembnih za boj proti goljufijam; poudarja, da je Komisija pristojna nadzirati in spremljati ukrepe, ki jih sprejmejo države članice; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi svoja izvršilna pooblastila za nadzor in pomoč državam članicam v boju proti goljufijam pri plačilu DDV in izogibanju plačilu davkov; je seznanjen, da Komisija za obravnavo množičnih in nepričakovanih goljufij na področju DDV od leta 2013 uporablja mehanizem za hiter odziv; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen zaradi primanjkljaja DDV in ocenjenih izgub pri pobiranju DDV, ki so v letu 2013 znašale 168 milijard EUR; poudarja, da je povprečna ocenjena izguba DDV v 13 izmed 26 držav članic, pregledanih v letu 2014, presegla 15,2 %; opozarja, da Komisija nima dostopa do izmenjave informacij med državami članicami, da bi tako preprečila goljufije „davčnega vrtiljaka“ in se borila proti njim; poziva države članice, naj sodelujejo pri na vseh področjih dejavnosti Eurofisca, da bi olajšale izmenjavo informacij, pomembnih za boj proti goljufijam; poudarja, da je Komisija pristojna nadzirati in spremljati ukrepe, ki jih sprejmejo države članice; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi svoja izvršilna pooblastila za nadzor in pomoč državam članicam v boju proti goljufijam pri plačilu DDV in izogibanju plačilu davkov; je seznanjen, da Komisija za obravnavo množičnih in nepričakovanih goljufij na področju DDV od leta 2013 uporablja mehanizem za hiter odziv;

| 12. | spodbuja Komisijo, naj razvije mehanizem, ki bo podjetja spodbujal k rednemu plačevanju davkov, namesto da se jim izogibajo; |
| --- | --- |

12.

spodbuja Komisijo, naj razvije mehanizem, ki bo podjetja spodbujal k rednemu plačevanju davkov, namesto da se jim izogibajo;

| 13. | ugotavlja, da je vse več centrov za usklajevanje deležnih podpore Eurojusta in Europola; pozdravlja rezultate čezmejnih operacij Vertigo 2 in 3 ter učinkovito sodelovanje med organi pregona in pravosodnimi organi iz Nemčije, Poljske, Nizozemske, Združenega kraljestva, Belgije, Španije, Češke republike in Švice, ki je privedlo do razbitja kriminalnih združb, odgovornih za goljufije, vredne približno 320 milijonov EUR davčnih prihodkov, vključno z DDV; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je vse več centrov za usklajevanje deležnih podpore Eurojusta in Europola; pozdravlja rezultate čezmejnih operacij Vertigo 2 in 3 ter učinkovito sodelovanje med organi pregona in pravosodnimi organi iz Nemčije, Poljske, Nizozemske, Združenega kraljestva, Belgije, Španije, Češke republike in Švice, ki je privedlo do razbitja kriminalnih združb, odgovornih za goljufije, vredne približno 320 milijonov EUR davčnih prihodkov, vključno z DDV;

| 14. | izraža zaskrbljenost v zvezi s carinskimi kontrolami in pobiranjem davkov, ki so lastni vir proračuna Unije; opozarja, da so carinski organi držav članic tisti, ki izvajajo kontrole, da bi ugotovili, ali se spoštujejo predpisi o tarifah in uvozu, ter poudarja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da se kakovost teh kontrol razlikuje med državami članicami; poziva Komisijo, naj znova posodobi vodnik za carinsko revizijo, sprejet leta 2014, da bi odpravila pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, kot so vprašanja v zvezi z obravnavo uvoženega blaga, carinjenega v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

14.

izraža zaskrbljenost v zvezi s carinskimi kontrolami in pobiranjem davkov, ki so lastni vir proračuna Unije; opozarja, da so carinski organi držav članic tisti, ki izvajajo kontrole, da bi ugotovili, ali se spoštujejo predpisi o tarifah in uvozu, ter poudarja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da se kakovost teh kontrol razlikuje med državami članicami; poziva Komisijo, naj znova posodobi vodnik za carinsko revizijo, sprejet leta 2014, da bi odpravila pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, kot so vprašanja v zvezi z obravnavo uvoženega blaga, carinjenega v drugih državah članicah;

Odhodki

| 15. | ugotavlja, da se je število nepravilnosti v zvezi z odhodki, sporočenih kot goljufije, v letu 2014 zmanjšalo zgolj za 4 %, potem ko se je v letu 2013 povečalo za 76 %; poziva pristojne organe, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zmanjšali število goljufij, čeprav tega ne smejo storiti na račun standardov nadzora; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da se je število nepravilnosti v zvezi z odhodki, sporočenih kot goljufije, v letu 2014 zmanjšalo zgolj za 4 %, potem ko se je v letu 2013 povečalo za 76 %; poziva pristojne organe, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zmanjšali število goljufij, čeprav tega ne smejo storiti na račun standardov nadzora;

| 16. | je zaskrbljen zaradi stalnega naraščanja števila sporočenih nepravilnosti, ki niso goljufije, v zvezi z neposredno upravljanimi skladi EU, tako glede števila primerov kot glede zneskov; je presenečen, da je bilo število goljufij v letu 2014 štirikrat večje kot v prejšnjih letih, zato od Komisije zahteva podrobno razlago in sprejetje potrebnih ukrepov za spopadanje s tem trendom; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi stalnega naraščanja števila sporočenih nepravilnosti, ki niso goljufije, v zvezi z neposredno upravljanimi skladi EU, tako glede števila primerov kot glede zneskov; je presenečen, da je bilo število goljufij v letu 2014 štirikrat večje kot v prejšnjih letih, zato od Komisije zahteva podrobno razlago in sprejetje potrebnih ukrepov za spopadanje s tem trendom;

| 17. | je zaskrbljen, ker je bilo v letu 2014 največ nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije, v sektorju razvoja podeželja in ker se je njihova stopnja glede na leto 2013 najbolj povečala; poudarja, da je bilo 71 % vseh sporočenih goljufij v zvezi z naravnimi viri (kmetijstvo, razvoj podeželja in ribištvo) odkritih na Madžarskem, v Italiji, na Poljskem in v Romuniji; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen, ker je bilo v letu 2014 največ nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije, v sektorju razvoja podeželja in ker se je njihova stopnja glede na leto 2013 najbolj povečala; poudarja, da je bilo 71 % vseh sporočenih goljufij v zvezi z naravnimi viri (kmetijstvo, razvoj podeželja in ribištvo) odkritih na Madžarskem, v Italiji, na Poljskem in v Romuniji;

| 18. | priznava, da je stopnja izterjave za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EAGF) v državah članicah pod skupnim povprečjem, do konca leta 2014 pa je bila izterjana manj kot polovica nepravilnosti, odkritih v letu 2009; spominja na precejšnje razlike med sposobnostjo držav članic za izterjavo nezakonito izplačanih zneskov v okviru skupne kmetijske politike ter poziva Bolgarijo, Francijo, Grčijo in Slovaško, naj bistveno izboljšajo svoje rezultate; priznava, da je mehanizem potrjevanja (pravilo 50/50) močna spodbuda za države članice, da čim prej izterjajo neupravičena izplačila iz omenjenega sklada od upravičencev; je zaskrbljen, ker je bilo leto 2014 že tretje leto zapored, v katerem se je število goljufij pri uporabi tega sklada povečalo, in četrto zaporedno leto, v katerem se je povečal tudi znesek sporočenih goljufij na področju razvoja podeželja; poudarja, da mora biti izterjava sredstev hitrejša; |
| --- | --- |

18.

priznava, da je stopnja izterjave za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EAGF) v državah članicah pod skupnim povprečjem, do konca leta 2014 pa je bila izterjana manj kot polovica nepravilnosti, odkritih v letu 2009; spominja na precejšnje razlike med sposobnostjo držav članic za izterjavo nezakonito izplačanih zneskov v okviru skupne kmetijske politike ter poziva Bolgarijo, Francijo, Grčijo in Slovaško, naj bistveno izboljšajo svoje rezultate; priznava, da je mehanizem potrjevanja (pravilo 50/50) močna spodbuda za države članice, da čim prej izterjajo neupravičena izplačila iz omenjenega sklada od upravičencev; je zaskrbljen, ker je bilo leto 2014 že tretje leto zapored, v katerem se je število goljufij pri uporabi tega sklada povečalo, in četrto zaporedno leto, v katerem se je povečal tudi znesek sporočenih goljufij na področju razvoja podeželja; poudarja, da mora biti izterjava sredstev hitrejša;

| 19. | ugotavlja, da so se nepravilnosti v zvezi s skupno ribiško politiko v letu 2014 vrnile na raven, ki je primerljiva z letom 2012, potem ko se je njihov obseg v letu 2013 nenadoma povečal; ugotavlja, da je bila najpogosteje odkrita nepravilnost v obdobju 2010–2014 neupravičenost ukrepa/projekta do pomoči, sledilo pa je kršenje pravil o javnih naročilih; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da so se nepravilnosti v zvezi s skupno ribiško politiko v letu 2014 vrnile na raven, ki je primerljiva z letom 2012, potem ko se je njihov obseg v letu 2013 nenadoma povečal; ugotavlja, da je bila najpogosteje odkrita nepravilnost v obdobju 2010–2014 neupravičenost ukrepa/projekta do pomoči, sledilo pa je kršenje pravil o javnih naročilih;

| 20. | ugotavlja, da se je v programskem obdobju 2007–2013 število nepravilnosti, sporočenih kot goljufije, na področju kohezijske politike v letu 2014 zmanjšalo za 5 % glede na leto 2013, saj je bilo sporočenih 306 primerov; je resno zaskrbljen, ker se je znesek goljufij v letu 2014 glede na leto 2013 povečal za več kot 115 milijonov EUR (76 %) kar je v glavnem posledica skokovitega povečanja (za 660 %) zneskov iz Kohezijskega sklada; je seznanjen, da so o 61 (82 %) izmed 74 primerov ugotovljenih goljufij na področju kohezijske politike med letoma 2008 in 2014 poročale tri države članice, in sicer Nemčija (42 primerov), Poljska (11 primerov) in Slovenija (8 primerov); je zaskrbljen, da 14 držav članic v tem obdobju ni odkrilo prav nobene goljufije, zaradi česar se zastavlja vprašanje o učinkovitosti njihovih kontrolnih sistemov; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da se je v programskem obdobju 2007–2013 število nepravilnosti, sporočenih kot goljufije, na področju kohezijske politike v letu 2014 zmanjšalo za 5 % glede na leto 2013, saj je bilo sporočenih 306 primerov; je resno zaskrbljen, ker se je znesek goljufij v letu 2014 glede na leto 2013 povečal za več kot 115 milijonov EUR (76 %) kar je v glavnem posledica skokovitega povečanja (za 660 %) zneskov iz Kohezijskega sklada; je seznanjen, da so o 61 (82 %) izmed 74 primerov ugotovljenih goljufij na področju kohezijske politike med letoma 2008 in 2014 poročale tri države članice, in sicer Nemčija (42 primerov), Poljska (11 primerov) in Slovenija (8 primerov); je zaskrbljen, da 14 držav članic v tem obdobju ni odkrilo prav nobene goljufije, zaradi česar se zastavlja vprašanje o učinkovitosti njihovih kontrolnih sistemov;

| 21. | je zaskrbljen tudi zaradi tega, ker se je povprečni časovni zamik med pojavom nepravilnosti, njenim odkritjem in obveščanjem Komisije o tej nepravilnosti na področju kohezije povečal na 3 leta in 4 mesece; opominja, da se po odkritju nepravilnosti začnejo nadaljnji postopki (nalogi za izterjavo, preiskave urada OLAF itd.); poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami poveča učinkovitost pri odkrivanju in poročanju; |
| --- | --- |

21.

je zaskrbljen tudi zaradi tega, ker se je povprečni časovni zamik med pojavom nepravilnosti, njenim odkritjem in obveščanjem Komisije o tej nepravilnosti na področju kohezije povečal na 3 leta in 4 mesece; opominja, da se po odkritju nepravilnosti začnejo nadaljnji postopki (nalogi za izterjavo, preiskave urada OLAF itd.); poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami poveča učinkovitost pri odkrivanju in poročanju;

| 22. | pozdravlja skupno zmanjšanje števila sporočenih nepravilnosti za predpristopno pomoč; obžaluje nenehno povečevanje zneskov in števila nepravilnosti pri instrumentu za predpristopno pomoč od leta 2010 naprej, k čemur največ prispeva Turčija, in poziva Komisijo, naj naredi vse, da bi razmere izboljšala, zlasti v sklopu prihodnjih prizadevanj za poglobitev sodelovanja med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja skupno zmanjšanje števila sporočenih nepravilnosti za predpristopno pomoč; obžaluje nenehno povečevanje zneskov in števila nepravilnosti pri instrumentu za predpristopno pomoč od leta 2010 naprej, k čemur največ prispeva Turčija, in poziva Komisijo, naj naredi vse, da bi razmere izboljšala, zlasti v sklopu prihodnjih prizadevanj za poglobitev sodelovanja med EU in Turčijo;

Ugotovljene težave in potrebni ukrepi

Boljše poročanje

| 23. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so razmere kljub številnim pozivom Parlamenta k uvedbi enotnih načel poročanja v vseh državah članicah še vedno zelo nezadovoljive in da še vedno obstajajo velike razlike v številu goljufij in nepravilnosti, ki ga sporočijo posamezne države članice; meni, da se tako ustvari izkrivljena podoba resničnega stanja na področju kršitev in zaščite finančnih interesov EU; poziva Komisijo, naj si odločno prizadeva, da bi rešila težave zaradi različnih pristopov držav članic pri odkrivanju nepravilnosti in neenotnih razlag pri uporabi pravnega okvira EU; |
| --- | --- |

23.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so razmere kljub številnim pozivom Parlamenta k uvedbi enotnih načel poročanja v vseh državah članicah še vedno zelo nezadovoljive in da še vedno obstajajo velike razlike v številu goljufij in nepravilnosti, ki ga sporočijo posamezne države članice; meni, da se tako ustvari izkrivljena podoba resničnega stanja na področju kršitev in zaščite finančnih interesov EU; poziva Komisijo, naj si odločno prizadeva, da bi rešila težave zaradi različnih pristopov držav članic pri odkrivanju nepravilnosti in neenotnih razlag pri uporabi pravnega okvira EU;

| 24. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi dvakrat letno objavila poročilo EU o boju proti korupciji, in se veseli naslednjega poročila v začetku leta 2016; poziva Komisijo, naj doda poglavje o uspešnosti institucij EU v boju proti korupciji, pri tem pa opravi nadaljnje analize na ravni institucij EU o tem, katere politike se izvajajo, da se opredeli inherentne kritične dejavnike, ranljiva področja in dejavnike tveganja, ki vodijo v korupcijo; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi dvakrat letno objavila poročilo EU o boju proti korupciji, in se veseli naslednjega poročila v začetku leta 2016; poziva Komisijo, naj doda poglavje o uspešnosti institucij EU v boju proti korupciji, pri tem pa opravi nadaljnje analize na ravni institucij EU o tem, katere politike se izvajajo, da se opredeli inherentne kritične dejavnike, ranljiva področja in dejavnike tveganja, ki vodijo v korupcijo;

| 25. | poziva Komisijo, naj uskladi okvir za poročanje o domnevnih goljufijah in določi pravila o poročanju o pravosodnih ukrepih, ki so jih države članice izvedle v zvezi z morebitno goljufivo uporabo sredstev Unije, pri čemer bi bilo treba v poročilih izrecno navesti pravosodne ukrepe na osnovi pravosodnih priporočil urada OLAF; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj uskladi okvir za poročanje o domnevnih goljufijah in določi pravila o poročanju o pravosodnih ukrepih, ki so jih države članice izvedle v zvezi z morebitno goljufivo uporabo sredstev Unije, pri čemer bi bilo treba v poročilih izrecno navesti pravosodne ukrepe na osnovi pravosodnih priporočil urada OLAF;

| 26. | poziva Komisijo, naj na podlagi zahtev iz stockholmskega programa vzpostavi sistem doslednih kazalnikov in zlahka uporabnih enotnih meril za merjenje ravni korupcije v državah članicah, prav tako pa naj oceni politike boja proti korupciji v državah članicah; je zaskrbljen zaradi zanesljivosti in kakovosti podatkov, ki jih posredujejo države članice; zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotovi izčrpne, točne in zanesljive podatke, pri tem pa upošteva, da je cilj polno izvajanje programa enotne revizije; poziva jo, naj oblikuje indeks korupcije, s katerim bi kategorizirala države članice; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj na podlagi zahtev iz stockholmskega programa vzpostavi sistem doslednih kazalnikov in zlahka uporabnih enotnih meril za merjenje ravni korupcije v državah članicah, prav tako pa naj oceni politike boja proti korupciji v državah članicah; je zaskrbljen zaradi zanesljivosti in kakovosti podatkov, ki jih posredujejo države članice; zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotovi izčrpne, točne in zanesljive podatke, pri tem pa upošteva, da je cilj polno izvajanje programa enotne revizije; poziva jo, naj oblikuje indeks korupcije, s katerim bi kategorizirala države članice;

| 27. | poziva Komisijo, naj državam članicam pri letnem ocenjevanju rezultatov boja proti korupciji zagotovi natančne podatke, da bi s tem olajšala postopno in stalno izvajanje obveznosti, ki so jih države sprejele na področju boja proti korupciji; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj državam članicam pri letnem ocenjevanju rezultatov boja proti korupciji zagotovi natančne podatke, da bi s tem olajšala postopno in stalno izvajanje obveznosti, ki so jih države sprejele na področju boja proti korupciji;

| 28. | ponovno poziva Komisijo, naj začne hitro spodbujati zakonodajo o minimalni ravni zaščite za prijavitelje nepravilnosti v EU; poziva evropske institucije, naj spremenijo kadrovske predpise ter zagotovijo, da ti uradnikov ne bodo zgolj formalno zavezovali k sporočanju nepravilnosti, temveč bodo opredeljevali tudi ustrezno zaščito zanje; poziva evropske institucije, ki tega še niso storile, in druge organe, naj začnejo brez odlašanja izvajati člen 22(c) kadrovskih predpisov; odločno zahteva, da vse institucije EU sprejmejo notranja pravila glede poročanja o nepravilnostih s strani zaposlenih in njihovih obveznosti, s poudarkom na zaščiti prijaviteljev nepravilnosti; meni, da bi bilo treba ta pravila izrecno razširiti na prijavitelje nepravilnosti, ki razkrivajo goljufije v zvezi z mednarodnimi sporazumi, tudi trgovinskimi; |
| --- | --- |

28.

ponovno poziva Komisijo, naj začne hitro spodbujati zakonodajo o minimalni ravni zaščite za prijavitelje nepravilnosti v EU; poziva evropske institucije, naj spremenijo kadrovske predpise ter zagotovijo, da ti uradnikov ne bodo zgolj formalno zavezovali k sporočanju nepravilnosti, temveč bodo opredeljevali tudi ustrezno zaščito zanje; poziva evropske institucije, ki tega še niso storile, in druge organe, naj začnejo brez odlašanja izvajati člen 22(c) kadrovskih predpisov; odločno zahteva, da vse institucije EU sprejmejo notranja pravila glede poročanja o nepravilnostih s strani zaposlenih in njihovih obveznosti, s poudarkom na zaščiti prijaviteljev nepravilnosti; meni, da bi bilo treba ta pravila izrecno razširiti na prijavitelje nepravilnosti, ki razkrivajo goljufije v zvezi z mednarodnimi sporazumi, tudi trgovinskimi;

| 29. | poudarja, kako pomembna sta dostop do informacij in preglednost lobiranja, pa tudi uporaba sredstev EU za podporo delu neodvisnih organizacij na tem področju; |
| --- | --- |

29.

poudarja, kako pomembna sta dostop do informacij in preglednost lobiranja, pa tudi uporaba sredstev EU za podporo delu neodvisnih organizacij na tem področju;

| 30. | meni, da bi preglednost lahko povečali z uvedbo zakonodajne sledi za lobiranje v EU, tako da bi za celotno lobistično dejavnost v vseh institucijah EU namesto zdajšnjega prostovoljnega uporabljali obvezen register EU; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi preglednost lahko povečali z uvedbo zakonodajne sledi za lobiranje v EU, tako da bi za celotno lobistično dejavnost v vseh institucijah EU namesto zdajšnjega prostovoljnega uporabljali obvezen register EU;

| 31. | poziva Komisijo, naj ohranja strogo politiko glede prekinitev in ustavitev plačil v skladu z ustrezno pravno podlago; pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela nov sklep o mehanizmu zgodnjega opozarjanja; se veseli uvedbe celovitega sistema za zgodnje odkrivanje in izključevanje, ki naj bi ga predlagala Komisija; Komisijo še poziva, naj bolje obvešča države članice in lokalne organe o izvajanju svoje politike, pri tem pa upošteva, da tega procesa ne smejo ovirati politični pomisleki; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj ohranja strogo politiko glede prekinitev in ustavitev plačil v skladu z ustrezno pravno podlago; pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela nov sklep o mehanizmu zgodnjega opozarjanja; se veseli uvedbe celovitega sistema za zgodnje odkrivanje in izključevanje, ki naj bi ga predlagala Komisija; Komisijo še poziva, naj bolje obvešča države članice in lokalne organe o izvajanju svoje politike, pri tem pa upošteva, da tega procesa ne smejo ovirati politični pomisleki;

| 32. | zato poziva, naj se člen 325 PDEU v vseh politikah EU uporablja horizontalno, ter meni, da se na primere goljufij ni primerno zgolj odzivati, temveč jih je treba tudi preprečevati; poziva k skladnosti s členom 325 PDEU, zlasti z odstavkom 5 o letnih poročilih, ki se trenutno sooča z enoletno zamudo; poziva, naj se poenostavi zlasti uporaba evropskih subvencij v kohezijski politiki; poziva, naj se uporabijo običajni postopki in postopki za ratifikacijo sporazumov med Unijo in tretjimi državami in organizacijami na področju boja proti goljufijam na regionalni in mednarodni ravni; poziva k nadaljnjemu spremljanju priporočil za akcijski načrt iz resolucije Parlamenta z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki jih je treba sprejeti (7), zlasti priporočil iz odstavka 130 o prepoznavnosti ukrepov, ki jih sprejmejo države članice za boj proti goljufijam in organiziranemu kriminalu, in odstavka 131 o evropskem akcijskem načrtu za obdobje 2014–2019 za izkoreninjenje organiziranega kriminala, korupcije in pranja denarja (točke i–xxi); poziva, da se objavijo prvi rezultati izvajanja direktive o preprečevanju pranja denarja; poziva tudi, naj se podrobneje obvešča o orodjih urada OLAF za boj proti korupciji in o meddržavnem usklajevanju procesa izterjave z goljufijo pridobljenih zneskov; |
| --- | --- |

32.

zato poziva, naj se člen 325 PDEU v vseh politikah EU uporablja horizontalno, ter meni, da se na primere goljufij ni primerno zgolj odzivati, temveč jih je treba tudi preprečevati; poziva k skladnosti s členom 325 PDEU, zlasti z odstavkom 5 o letnih poročilih, ki se trenutno sooča z enoletno zamudo; poziva, naj se poenostavi zlasti uporaba evropskih subvencij v kohezijski politiki; poziva, naj se uporabijo običajni postopki in postopki za ratifikacijo sporazumov med Unijo in tretjimi državami in organizacijami na področju boja proti goljufijam na regionalni in mednarodni ravni; poziva k nadaljnjemu spremljanju priporočil za akcijski načrt iz resolucije Parlamenta z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki jih je treba sprejeti (7), zlasti priporočil iz odstavka 130 o prepoznavnosti ukrepov, ki jih sprejmejo države članice za boj proti goljufijam in organiziranemu kriminalu, in odstavka 131 o evropskem akcijskem načrtu za obdobje 2014–2019 za izkoreninjenje organiziranega kriminala, korupcije in pranja denarja (točke i–xxi); poziva, da se objavijo prvi rezultati izvajanja direktive o preprečevanju pranja denarja; poziva tudi, naj se podrobneje obvešča o orodjih urada OLAF za boj proti korupciji in o meddržavnem usklajevanju procesa izterjave z goljufijo pridobljenih zneskov;

| 33. | poziva EU, naj zaprosi za članstvo v Skupini držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope; |
| --- | --- |

33.

poziva EU, naj zaprosi za članstvo v Skupini držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope;

| 34. | pozdravlja dejstvo, da je bilo leta 2014 v uporabi 48 sporazumov o vzajemni upravni pomoči med 71 državami, sočasno pa so potekala pogajanja z dodatnimi 49 državami, vključno z največjimi trgovinskimi partnericami, kot so ZDA in Japonska, in poziva, da mora biti Parlament stalno obveščen o poteku teh pogajanj; poudarja, da je prva prednostna naloga na področju zaščite finančnih interesov EU in učinkovitega boja proti goljufijam zagotoviti, da se zakonodaja uporablja in da vse strani spoštujejo ustrezne mednarodne sporazume na področju boja proti goljufijam in korupciji, vključno z ustreznimi klavzulami o sankcijah; spodbuja Komisijo, naj še naprej sodeluje z drugimi državami pri ukrepih proti goljufijam in uvede nove upravne dogovore o sodelovanju; poziva jo, naj še naprej vključuje določbe o boju proti goljufijam in korupciji v vse mednarodne sporazume EU, da bi utrla pot za okrepljeno sodelovanje v boju proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi in drugi nezakoniti ali nedovoljeni trgovini; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja dejstvo, da je bilo leta 2014 v uporabi 48 sporazumov o vzajemni upravni pomoči med 71 državami, sočasno pa so potekala pogajanja z dodatnimi 49 državami, vključno z največjimi trgovinskimi partnericami, kot so ZDA in Japonska, in poziva, da mora biti Parlament stalno obveščen o poteku teh pogajanj; poudarja, da je prva prednostna naloga na področju zaščite finančnih interesov EU in učinkovitega boja proti goljufijam zagotoviti, da se zakonodaja uporablja in da vse strani spoštujejo ustrezne mednarodne sporazume na področju boja proti goljufijam in korupciji, vključno z ustreznimi klavzulami o sankcijah; spodbuja Komisijo, naj še naprej sodeluje z drugimi državami pri ukrepih proti goljufijam in uvede nove upravne dogovore o sodelovanju; poziva jo, naj še naprej vključuje določbe o boju proti goljufijam in korupciji v vse mednarodne sporazume EU, da bi utrla pot za okrepljeno sodelovanje v boju proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi in drugi nezakoniti ali nedovoljeni trgovini;

| 35. | je zadovoljen, da je EU s svojim programom makrofinančne pomoči odigrala osrednjo vlogo pri spodbujanju reform v najbližjih trgovinskih partnericah; zahteva, da Komisija še naprej poroča Parlamentu in državam članicam, saj bo tako zagotovila, da se sredstva porabijo v skladu s temeljno uredbo in na način, ki je v skladu z regionalno kohezijo in spodbujanjem stabilnosti v regiji, ter s tem omejila tveganje zlorabe vračljivih posojil; zahteva dolgoročno presojo vpliva programov makrofinančne pomoči na prizadevanja za boj proti korupciji in goljufijam v državah prejemnicah; |
| --- | --- |

35.

je zadovoljen, da je EU s svojim programom makrofinančne pomoči odigrala osrednjo vlogo pri spodbujanju reform v najbližjih trgovinskih partnericah; zahteva, da Komisija še naprej poroča Parlamentu in državam članicam, saj bo tako zagotovila, da se sredstva porabijo v skladu s temeljno uredbo in na način, ki je v skladu z regionalno kohezijo in spodbujanjem stabilnosti v regiji, ter s tem omejila tveganje zlorabe vračljivih posojil; zahteva dolgoročno presojo vpliva programov makrofinančne pomoči na prizadevanja za boj proti korupciji in goljufijam v državah prejemnicah;

| 36. | znova poziva računska sodišča v vseh državah članicah, naj objavijo javne izjave o porabi sredstev EU; |
| --- | --- |

36.

znova poziva računska sodišča v vseh državah članicah, naj objavijo javne izjave o porabi sredstev EU;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj na ustrezni ravni oblikujejo med seboj povezane podatkovne zbirke nepravilnosti na področju kohezijske politike, vključno s tistimi pri javnih naročilih, saj so lahko te podatkovne zbirke podlaga za smiselno in celovito analizo pogostosti in resnosti nepravilnosti, vzrokov zanje, pa tudi zneskov, ki so predmet goljufij; poudarja, da morajo države članice poskrbeti, da bodo Komisiji ustrezno in pravočasno posredovale natančne in primerljive podatke, pri čemer ne sme priti do nesorazmernega povečanja upravne obremenitve; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj na ustrezni ravni oblikujejo med seboj povezane podatkovne zbirke nepravilnosti na področju kohezijske politike, vključno s tistimi pri javnih naročilih, saj so lahko te podatkovne zbirke podlaga za smiselno in celovito analizo pogostosti in resnosti nepravilnosti, vzrokov zanje, pa tudi zneskov, ki so predmet goljufij; poudarja, da morajo države članice poskrbeti, da bodo Komisiji ustrezno in pravočasno posredovale natančne in primerljive podatke, pri čemer ne sme priti do nesorazmernega povečanja upravne obremenitve;

Boljši nadzor

| 38. | poudarja kompleksno naravo nepravilnosti; meni, da morajo Komisija in države članice sprejeti stroge ukrepe zoper nepravilnosti, pri katerih gre za goljufije; meni, da bi se bilo treba z nepravilnostmi, pri katerih ne gre za goljufije, spopasti z upravnimi ukrepi, predvsem z bolj preglednimi in enostavnimi zahtevami, večjo tehnično pomočjo Komisije za države članice ter boljšimi izmenjavami dobre prakse in izkušenj; je prepričan, da je treba uskladiti metodologijo za izračunavanje stopenj napak na ravni EU in držav članic; |
| --- | --- |

38.

poudarja kompleksno naravo nepravilnosti; meni, da morajo Komisija in države članice sprejeti stroge ukrepe zoper nepravilnosti, pri katerih gre za goljufije; meni, da bi se bilo treba z nepravilnostmi, pri katerih ne gre za goljufije, spopasti z upravnimi ukrepi, predvsem z bolj preglednimi in enostavnimi zahtevami, večjo tehnično pomočjo Komisije za države članice ter boljšimi izmenjavami dobre prakse in izkušenj; je prepričan, da je treba uskladiti metodologijo za izračunavanje stopenj napak na ravni EU in držav članic;

| 39. | pozdravlja dejstvo, da se pri predhodnih in naknadnih kontrolah Unije odkrije vse več nepravilnosti, zato bi se morali za te kontrole še bolj zavzemati; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja dejstvo, da se pri predhodnih in naknadnih kontrolah Unije odkrije vse več nepravilnosti, zato bi se morali za te kontrole še bolj zavzemati;

| 40. | poziva ustrezne organe držav članic, naj izvajajo strožji nadzor in upoštevajo vse razpoložljive informacije, da bi preprečili napake in nepravilna izplačila sredstev EU; |
| --- | --- |

40.

poziva ustrezne organe držav članic, naj izvajajo strožji nadzor in upoštevajo vse razpoložljive informacije, da bi preprečili napake in nepravilna izplačila sredstev EU;

| 41. | spodbuja Komisijo, naj še bolj okrepi svojo nadzorno vlogo z revizijskimi, nadzornimi in inšpekcijskimi dejavnostmi, akcijskimi načrti za popravne ukrepe in zgodnjimi opozorilnimi pismi; poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja ter izkoristijo svoj potencial za odkrivanje in odpravljanje napak, preden od Komisije zahtevajo povračilo; v zvezi s tem poudarja posebno vrednost preventivnih ukrepov pri preprečevanju izplačil, tako da pozneje ne bi bilo treba izterjati nezakonito prilaščenih sredstev; |
| --- | --- |

41.

spodbuja Komisijo, naj še bolj okrepi svojo nadzorno vlogo z revizijskimi, nadzornimi in inšpekcijskimi dejavnostmi, akcijskimi načrti za popravne ukrepe in zgodnjimi opozorilnimi pismi; poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja ter izkoristijo svoj potencial za odkrivanje in odpravljanje napak, preden od Komisije zahtevajo povračilo; v zvezi s tem poudarja posebno vrednost preventivnih ukrepov pri preprečevanju izplačil, tako da pozneje ne bi bilo treba izterjati nezakonito prilaščenih sredstev;

| 42. | ponovno poziva Komisijo, naj oblikuje sistem izmenjave informacij med pristojnimi organi, da se omogoči navzkrižno preverjanje računovodskih evidenc za transakcije med dvema ali več državami članicami, da bi tako preprečili mednarodne goljufije pri strukturnih in investicijskih skladih, s čimer bi zagotovili horizontalni pristop k zaščiti finančnih interesov Evropske unije; |
| --- | --- |

42.

ponovno poziva Komisijo, naj oblikuje sistem izmenjave informacij med pristojnimi organi, da se omogoči navzkrižno preverjanje računovodskih evidenc za transakcije med dvema ali več državami članicami, da bi tako preprečili mednarodne goljufije pri strukturnih in investicijskih skladih, s čimer bi zagotovili horizontalni pristop k zaščiti finančnih interesov Evropske unije;

| 43. | pozdravlja, da so leta 2014 vse službe Komisije oblikovale in začele izvajati strategije za boj proti goljufijam; poziva agencije EU, izvršilne agencije in skupna podjetja, naj ravnajo enako; poudarja, da imajo službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) pomembno vlogo pri boju proti goljufijam; pozdravlja dejstvo, da so Bolgarija, Grčija, Hrvaška, Malta in Slovaška sprejele nacionalne strategije za boj proti goljufijam, in poziva države članice, ki še niso predložile nacionalne strategije za boj proti goljufijam, naj to storijo čim prej; poziva Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje teh strategij; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja, da so leta 2014 vse službe Komisije oblikovale in začele izvajati strategije za boj proti goljufijam; poziva agencije EU, izvršilne agencije in skupna podjetja, naj ravnajo enako; poudarja, da imajo službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) pomembno vlogo pri boju proti goljufijam; pozdravlja dejstvo, da so Bolgarija, Grčija, Hrvaška, Malta in Slovaška sprejele nacionalne strategije za boj proti goljufijam, in poziva države članice, ki še niso predložile nacionalne strategije za boj proti goljufijam, naj to storijo čim prej; poziva Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje teh strategij;

| 44. | si prav tako želi tesnejšega sodelovanja med državami članicami in Komisijo v zvezi z načini upravljanja sredstev; poziva, naj se osebju organov, ki sodelujejo pri upravljanju sredstev, predvsem osebju službe za usklajevanju boja proti goljufijam, zagotovi izčrpno usposabljanje, da bodo lahko organi oblikovali lastne nacionalne strategije boja proti goljufijam; |
| --- | --- |

44.

si prav tako želi tesnejšega sodelovanja med državami članicami in Komisijo v zvezi z načini upravljanja sredstev; poziva, naj se osebju organov, ki sodelujejo pri upravljanju sredstev, predvsem osebju službe za usklajevanju boja proti goljufijam, zagotovi izčrpno usposabljanje, da bodo lahko organi oblikovali lastne nacionalne strategije boja proti goljufijam;

| 45. | pozdravlja pozitivne rezultate prvega letnega pregleda programa Herkul III; izraža zaskrbljenost, da bi utegnil biti proračun, namenjen temu programu, premajhen; zahteva dodatne informacije o uspešnosti, zlasti o prispevku 55 konferenc in izobraževalnih tečajev k učinkovitosti ukrepov držav članic v boju proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodujejo finančnim interesom EU; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja pozitivne rezultate prvega letnega pregleda programa Herkul III; izraža zaskrbljenost, da bi utegnil biti proračun, namenjen temu programu, premajhen; zahteva dodatne informacije o uspešnosti, zlasti o prispevku 55 konferenc in izobraževalnih tečajev k učinkovitosti ukrepov držav članic v boju proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodujejo finančnim interesom EU;

| 46. | ponovno poudarja, da v skladu s členom 325(2) PDEU „države članice sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, enake ukrepe, kakršne sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom“; meni, da EU ne izpolnjuje te določbe; meni, da bi morala Komisija oblikovati horizontalno politiko za boj proti goljufijam in korupciji; poudarja, da je Komisija odgovorna tudi za učinkovito porabo sredstev, zato jo poziva, naj uvede notranje zahteve glede uspešnosti; |
| --- | --- |

46.

ponovno poudarja, da v skladu s členom 325(2) PDEU „države članice sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, enake ukrepe, kakršne sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom“; meni, da EU ne izpolnjuje te določbe; meni, da bi morala Komisija oblikovati horizontalno politiko za boj proti goljufijam in korupciji; poudarja, da je Komisija odgovorna tudi za učinkovito porabo sredstev, zato jo poziva, naj uvede notranje zahteve glede uspešnosti;

| 47. | meni, da je treba zagotoviti boljše vključevanje evropskega prebivalstva v fazi načrtovanja in nadzora prek lahko dostopnih informacijskih instrumentov, zlasti v primeru financiranja velikih infrastruktur; poziva Komisijo, naj oceni zamisel o participativnem proračunu, da bi s tem vključili državljane v spremljanje porabe evropskih sredstev in vzpostavili dostopno elektronsko okence za poročanje goljufij; |
| --- | --- |

47.

meni, da je treba zagotoviti boljše vključevanje evropskega prebivalstva v fazi načrtovanja in nadzora prek lahko dostopnih informacijskih instrumentov, zlasti v primeru financiranja velikih infrastruktur; poziva Komisijo, naj oceni zamisel o participativnem proračunu, da bi s tem vključili državljane v spremljanje porabe evropskih sredstev in vzpostavili dostopno elektronsko okence za poročanje goljufij;

| 48. | ugotavlja, da opredeljevanje, razvrščanje, odkrivanje in sporočanje nepravilnosti po državah članicah in znotraj njih še niso poenoteni, večinoma zaradi različnih opredelitev nepravilnosti; meni, da je potrebna dodatna uskladitev, in v zvezi s tem pozdravlja delegirano uredbo Komisije z dne 8. julija 2015 o sporočanju nepravilnosti, ki dopolnjuje uredbo o skupnih določbah; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo skladne strategije za obravnavo nepravilnosti in boj proti goljufijam v kohezijski politiki; poudarja preventivne in popravne ukrepe, ki jih je Komisija sprejela, da bi preprečila goljufije, vključno s prekinitvijo 193 plačil za kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da opredeljevanje, razvrščanje, odkrivanje in sporočanje nepravilnosti po državah članicah in znotraj njih še niso poenoteni, večinoma zaradi različnih opredelitev nepravilnosti; meni, da je potrebna dodatna uskladitev, in v zvezi s tem pozdravlja delegirano uredbo Komisije z dne 8. julija 2015 o sporočanju nepravilnosti, ki dopolnjuje uredbo o skupnih določbah; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo skladne strategije za obravnavo nepravilnosti in boj proti goljufijam v kohezijski politiki; poudarja preventivne in popravne ukrepe, ki jih je Komisija sprejela, da bi preprečila goljufije, vključno s prekinitvijo 193 plačil za kohezijsko politiko;

| 49. | opominja, da uredba o skupnih določbah od organov upravljanja zahteva, naj uvedejo učinkovite in sorazmerne ukrepe proti goljufijam ter jih vključijo v nacionalne strategije boja proti goljufijam; poziva Komisijo, naj okrepi preventivne ukrepe; v zvezi s tem pozdravlja oblikovanje sistema za zgodnje odkrivanje tveganj in poziva predvsem k okrepitvi tehničnih in upravnih zmogljivosti organov upravljanja, da bi zagotovili zmogljivejše kontrolne sisteme, ki bi lahko zmanjšali tveganje goljufij in izboljšali sposobnosti odkrivanja, tudi v manj razvitih regijah, pri tem pa ne bi povzročali neupravičene finančne in upravne obremenitve; poudarja, da bi moralo preprečevanje zajemati nenehno usposabljanje in podporo za osebje, ki je v pristojnih organih odgovorno za upravljanje skladov in nadzor nad njimi, pa tudi izmenjavo informacij in najboljše prakse; poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih organov ter partnerjev pri boju proti goljufijam, zagotavljanju preglednosti in preprečevanje navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

49.

opominja, da uredba o skupnih določbah od organov upravljanja zahteva, naj uvedejo učinkovite in sorazmerne ukrepe proti goljufijam ter jih vključijo v nacionalne strategije boja proti goljufijam; poziva Komisijo, naj okrepi preventivne ukrepe; v zvezi s tem pozdravlja oblikovanje sistema za zgodnje odkrivanje tveganj in poziva predvsem k okrepitvi tehničnih in upravnih zmogljivosti organov upravljanja, da bi zagotovili zmogljivejše kontrolne sisteme, ki bi lahko zmanjšali tveganje goljufij in izboljšali sposobnosti odkrivanja, tudi v manj razvitih regijah, pri tem pa ne bi povzročali neupravičene finančne in upravne obremenitve; poudarja, da bi moralo preprečevanje zajemati nenehno usposabljanje in podporo za osebje, ki je v pristojnih organih odgovorno za upravljanje skladov in nadzor nad njimi, pa tudi izmenjavo informacij in najboljše prakse; poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih organov ter partnerjev pri boju proti goljufijam, zagotavljanju preglednosti in preprečevanje navzkrižja interesov;

| 50. | ceni odločitev Komisije, da bo leta 2018 pripravila vmesno oceno, da bi ugotovila, ali nova regulativna arhitektura za kohezijsko politiko dodatno preprečuje in zmanjšuje tveganje nepravilnosti, vključno z goljufijami, in z zanimanjem pričakuje podrobne informacije o vplivu novih pravil na upravljavske in kontrolne sisteme, tako v zvezi s tveganjem nepravilnosti in goljufij kot v zvezi s splošnim izvajanjem politike; |
| --- | --- |

50.

ceni odločitev Komisije, da bo leta 2018 pripravila vmesno oceno, da bi ugotovila, ali nova regulativna arhitektura za kohezijsko politiko dodatno preprečuje in zmanjšuje tveganje nepravilnosti, vključno z goljufijami, in z zanimanjem pričakuje podrobne informacije o vplivu novih pravil na upravljavske in kontrolne sisteme, tako v zvezi s tveganjem nepravilnosti in goljufij kot v zvezi s splošnim izvajanjem politike;

| 51. | poziva Komisijo in Računsko sodišče, naj povečata preglednost revizijskih podatkov, tako da posredujeta podrobnejše informacije o najuspešnejših in najmanj uspešnih državah članicah po področjih politik, da bodo lahko akterji opredelili področja, kjer je pomoč najbolj potrebna, ter načrtovali ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in Računsko sodišče, naj povečata preglednost revizijskih podatkov, tako da posredujeta podrobnejše informacije o najuspešnejših in najmanj uspešnih državah članicah po področjih politik, da bodo lahko akterji opredelili področja, kjer je pomoč najbolj potrebna, ter načrtovali ustrezne ukrepe;

Direktiva o zaščiti finančnih interesov in uredba o evropskem javnem tožilstvu

| 52. | pozdravlja izjavo Komisije iz letnega poročila o zaščiti finančnih interesov za leto 2014, v kateri opominja, da bi tako direktiva o zaščiti finančnih interesov kot uredba o evropskem javnem tožilstvu dopolnila in utrdila pravni okvir ter občutno okrepila boj proti goljufijam; ponovno izraža stališče, da je treba nujno sprejeti direktivo o zaščiti finančnih interesov, pri čemer bi morala zajemati tudi področje DDV in jasno opredeliti kršitve v zvezi z zaščito finančnih interesov, minimalna pravila za najvišjo kazen odvzema prostosti, ki se uporablja, in minimalna pravila glede zastaranja; spominja na zadevo Taricco, v kateri Sodišče opozarja, da so goljufije na področju DDV omenjene v opredelitvi kršitev v zvezi z zaščito finančnih interesov v konvenciji o zaščiti finančnih interesov iz leta 1995; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja izjavo Komisije iz letnega poročila o zaščiti finančnih interesov za leto 2014, v kateri opominja, da bi tako direktiva o zaščiti finančnih interesov kot uredba o evropskem javnem tožilstvu dopolnila in utrdila pravni okvir ter občutno okrepila boj proti goljufijam; ponovno izraža stališče, da je treba nujno sprejeti direktivo o zaščiti finančnih interesov, pri čemer bi morala zajemati tudi področje DDV in jasno opredeliti kršitve v zvezi z zaščito finančnih interesov, minimalna pravila za najvišjo kazen odvzema prostosti, ki se uporablja, in minimalna pravila glede zastaranja; spominja na zadevo Taricco, v kateri Sodišče opozarja, da so goljufije na področju DDV omenjene v opredelitvi kršitev v zvezi z zaščito finančnih interesov v konvenciji o zaščiti finančnih interesov iz leta 1995;

| 53. | poudarja, da bi bilo treba hitro sprejeti tudi uredbo o evropskem javnem tožilstvu, in zahteva, da Svet obrazloži, zakaj zavlačuje s pogajanji; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da bi bilo treba hitro sprejeti tudi uredbo o evropskem javnem tožilstvu, in zahteva, da Svet obrazloži, zakaj zavlačuje s pogajanji;

Javna naročila

| 54. | ugotavlja, da ostaja stopnja nepravilnosti zaradi neupoštevanja pravil javnega naročanja visoka; poziva države članice, naj v nacionalno zakonodajo hitro prenesejo Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (8), ki določa obvezno elektronsko javno naročanje in uvaja obveznosti glede spremljanja in poročanja, s katerim želi zajeziti goljufije in druge resne nepravilnosti pri javnih naročilih; poziva Komisijo, naj uvede obveznost objavljanja vseh dokumentov v zvezi z upravičenci in zlasti s podizvajalci; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da ostaja stopnja nepravilnosti zaradi neupoštevanja pravil javnega naročanja visoka; poziva države članice, naj v nacionalno zakonodajo hitro prenesejo Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (8), ki določa obvezno elektronsko javno naročanje in uvaja obveznosti glede spremljanja in poročanja, s katerim želi zajeziti goljufije in druge resne nepravilnosti pri javnih naročilih; poziva Komisijo, naj uvede obveznost objavljanja vseh dokumentov v zvezi z upravičenci in zlasti s podizvajalci;

| 55. | poziva Komisijo, naj dosledno uporablja ukrepe, ki se nanašajo na diskrecijo in izključitev v zvezi z javnimi naročili, tako da preveri ozadje vsakega posameznega primera, poleg tega pa naj uporablja merila za izključitev in tako izloči podjetja, ki so v kakršnem koli navzkrižju interesov, kar je bistvenega pomena za zaščito verodostojnosti institucij; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj dosledno uporablja ukrepe, ki se nanašajo na diskrecijo in izključitev v zvezi z javnimi naročili, tako da preveri ozadje vsakega posameznega primera, poleg tega pa naj uporablja merila za izključitev in tako izloči podjetja, ki so v kakršnem koli navzkrižju interesov, kar je bistvenega pomena za zaščito verodostojnosti institucij;

| 56. | poudarja, da je bilo neupoštevanje pravil javnega naročanja pomemben vir napak v programskem obdobju 2007–2013, tudi izogibanje javnemu naročanju z delitvijo javnih naročil na manjše kose, da ne bi bil presežen prag, ter uporaba neustreznih postopkov; poudarja, da je treba nove direktive o javnem naročanju začeti izvajati do aprila 2016; poudarja, da morajo države članice pravilno izvajati direktive, če želimo zmanjšati pojav nepravilnosti; zato poziva Komisijo, naj pripravi smernice za ustrezno izvajanje direktiv; poziva Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje teh strategij; meni, da je mogoče s predhodnim pogojevanjem izboljšati javno naročanje; poudarja, da so potrebna pregledna in dostopna pravila; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je bilo neupoštevanje pravil javnega naročanja pomemben vir napak v programskem obdobju 2007–2013, tudi izogibanje javnemu naročanju z delitvijo javnih naročil na manjše kose, da ne bi bil presežen prag, ter uporaba neustreznih postopkov; poudarja, da je treba nove direktive o javnem naročanju začeti izvajati do aprila 2016; poudarja, da morajo države članice pravilno izvajati direktive, če želimo zmanjšati pojav nepravilnosti; zato poziva Komisijo, naj pripravi smernice za ustrezno izvajanje direktiv; poziva Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje teh strategij; meni, da je mogoče s predhodnim pogojevanjem izboljšati javno naročanje; poudarja, da so potrebna pregledna in dostopna pravila;

| 57. | je zaskrbljen zaradi nepreglednosti pri financiranju velikih infrastrukturnih projektov; poziva Komisijo, naj razmisli o predlogu o uvedbi obveznosti objavljanja vseh računovodskih poročil in projektov za večja javna dela, vključno z dokumentacijo o podizvajalcih; |
| --- | --- |

57.

je zaskrbljen zaradi nepreglednosti pri financiranju velikih infrastrukturnih projektov; poziva Komisijo, naj razmisli o predlogu o uvedbi obveznosti objavljanja vseh računovodskih poročil in projektov za večja javna dela, vključno z dokumentacijo o podizvajalcih;

| 58. | poziva Komisijo, naj objavi vso dokumentacijo v zvezi s projektom hitre železniške povezave med Lyonom in Torinom ter njenim financiranjem; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj objavi vso dokumentacijo v zvezi s projektom hitre železniške povezave med Lyonom in Torinom ter njenim financiranjem;

| 59. | poziva Komisijo, naj vzpostavi podatkovno zbirko nepravilnosti, na podlagi katere bo mogoče smiselno in celovito analizirati pogostost in resnost napak pri javnem naročanju ter vzroke zanje; poziva ustrezne organe v državah članicah, naj vzpostavijo in analizirajo lastne podatkovne zbirke nepravilnosti, tudi tistih, ki se pojavljajo pri javnem naročanju, in naj sodelujejo s Komisijo, da bi ji s posredovanjem teh podatkov v ustrezni obliki in ob ustreznih trenutkih olajšale delo; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj vzpostavi podatkovno zbirko nepravilnosti, na podlagi katere bo mogoče smiselno in celovito analizirati pogostost in resnost napak pri javnem naročanju ter vzroke zanje; poziva ustrezne organe v državah članicah, naj vzpostavijo in analizirajo lastne podatkovne zbirke nepravilnosti, tudi tistih, ki se pojavljajo pri javnem naročanju, in naj sodelujejo s Komisijo, da bi ji s posredovanjem teh podatkov v ustrezni obliki in ob ustreznih trenutkih olajšale delo;

| 60. | dvomi, da pri vse številnejših hudih napakah v postopkih javnih naročil ne gre za goljufije, in poziva Komisijo, naj bo glede tega še posebej previdna, in sicer naj se ne omeji le na dialog z državami članicami z namenom boljšega izvajanja starih in novih direktiv o javnem naročanju, temveč naj ustrezne primere posreduje v obravnavo uradu OLAF; |
| --- | --- |

60.

dvomi, da pri vse številnejših hudih napakah v postopkih javnih naročil ne gre za goljufije, in poziva Komisijo, naj bo glede tega še posebej previdna, in sicer naj se ne omeji le na dialog z državami članicami z namenom boljšega izvajanja starih in novih direktiv o javnem naročanju, temveč naj ustrezne primere posreduje v obravnavo uradu OLAF;

| 61. | opozarja, da v izrednih razmerah, kot je uporaba sredstev za begunce, pogosto pride do odstopanj od običajnih postopkov javnega naročanja in se uporablja neposreden dostop do finančnih sredstev; obžaluje, da je zaradi teh razlogov pogosto prišlo do zlorab; poziva Komisijo, naj učinkoviteje spremlja uporabo teh izjem in razširjeno prakso razdelitev javnih naročil na manjše dele, z namenom ne preseči mejnih vrednosti, kar omogoča izogibanje rednim postopkom javnega naročanja; |
| --- | --- |

61.

opozarja, da v izrednih razmerah, kot je uporaba sredstev za begunce, pogosto pride do odstopanj od običajnih postopkov javnega naročanja in se uporablja neposreden dostop do finančnih sredstev; obžaluje, da je zaradi teh razlogov pogosto prišlo do zlorab; poziva Komisijo, naj učinkoviteje spremlja uporabo teh izjem in razširjeno prakso razdelitev javnih naročil na manjše dele, z namenom ne preseči mejnih vrednosti, kar omogoča izogibanje rednim postopkom javnega naročanja;

| 62. | ugotavlja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 10/2015 z naslovom „Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati“ analiziralo postopke, povezane z javnim naročanjem; ugotavlja, da neupoštevanje pravil javnega naročanja povzroča napake, zaradi katerih lahko pride do zamude pri izvajanju in finančnih popravkov; poziva Komisijo in države članice, naj do konca leta 2016 zagotovi popolno skladnost s predhodno pogojenostjo v zvezi z učinkovitim izvajanjem zakona o javnem naročanju; poziva države članice, naj poskrbijo za ustrezen in hiter prenos svežnja direktiv o javnem naročanju iz leta 2014; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 10/2015 z naslovom „Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati“ analiziralo postopke, povezane z javnim naročanjem; ugotavlja, da neupoštevanje pravil javnega naročanja povzroča napake, zaradi katerih lahko pride do zamude pri izvajanju in finančnih popravkov; poziva Komisijo in države članice, naj do konca leta 2016 zagotovi popolno skladnost s predhodno pogojenostjo v zvezi z učinkovitim izvajanjem zakona o javnem naročanju; poziva države članice, naj poskrbijo za ustrezen in hiter prenos svežnja direktiv o javnem naročanju iz leta 2014;

| 63. | poziva države članice in Komisijo, naj pri javnih naročilih v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja informacijska tehnologija, vključno s pripomočki za e-naročanje, izmenjavo dobre prakse in preventivno ocenjevanje tveganja; ceni, da je Komisija razvila spletno orodje za opozarjanje na goljufije Arachne, ki na osnovi niza kazalnikov tveganja poišče najbolj tvegane projekte, in poziva države članice, naj ga uporabljajo; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice in Komisijo, naj pri javnih naročilih v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja informacijska tehnologija, vključno s pripomočki za e-naročanje, izmenjavo dobre prakse in preventivno ocenjevanje tveganja; ceni, da je Komisija razvila spletno orodje za opozarjanje na goljufije Arachne, ki na osnovi niza kazalnikov tveganja poišče najbolj tvegane projekte, in poziva države članice, naj ga uporabljajo;

Priprava proračuna na podlagi uspešnosti in pristop stroškovne učinkovitosti

| 64. | poudarja, da bi morali biti tisti, ki vodijo, vzor preostalim, in toplo pozdravlja medinstitucionalni pristop k pripravi proračuna na podlagi uspešnosti; poziva Komisijo, naj se pri načrtovanju, izvajanju in nadzoru večletnega finančnega okvira opre na načelo priprave proračuna na podlagi uspešnosti; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da bi morali biti tisti, ki vodijo, vzor preostalim, in toplo pozdravlja medinstitucionalni pristop k pripravi proračuna na podlagi uspešnosti; poziva Komisijo, naj se pri načrtovanju, izvajanju in nadzoru večletnega finančnega okvira opre na načelo priprave proračuna na podlagi uspešnosti;

| 65. | ugotavlja, kako pomembni so dodatni in stalni ukrepi za preprečevanje nepravilnosti, pri katerih gre za goljufije, a znova poziva tudi k sprejetju nove metodologije, osredotočene na uspešnost, ne na formalistične ocene programov, v skladu z načelom proračuna EU, usmerjenega v rezultate; poziva Komisijo, naj se bolj zavzame za uporabo kazalnikov uspešnosti in učinkovitosti v vseh svojih programih in naj se ne osredotoča samo na stopnjo napake; poziva jo še, naj se ne ukvarja le s tremi glavnimi kategorijami – namreč gospodarnostjo, uspešnostjo in učinkovitostjo – temveč se usmeri tudi v novo trojico (ekološkost, enakopravnost in etika); |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, kako pomembni so dodatni in stalni ukrepi za preprečevanje nepravilnosti, pri katerih gre za goljufije, a znova poziva tudi k sprejetju nove metodologije, osredotočene na uspešnost, ne na formalistične ocene programov, v skladu z načelom proračuna EU, usmerjenega v rezultate; poziva Komisijo, naj se bolj zavzame za uporabo kazalnikov uspešnosti in učinkovitosti v vseh svojih programih in naj se ne osredotoča samo na stopnjo napake; poziva jo še, naj se ne ukvarja le s tremi glavnimi kategorijami – namreč gospodarnostjo, uspešnostjo in učinkovitostjo – temveč se usmeri tudi v novo trojico (ekološkost, enakopravnost in etika);

| 66. | zahteva, da se v postopek izbire projektov, ki se financirajo v Uniji in zunaj nje, obvezno vključi predhodna ocena o okoljski, ekonomski in socialni dodani vrednosti, da se rezultati teh ocen in uporabljeni kazalniki objavijo ter da so v celoti dostopni javnosti; |
| --- | --- |

66.

zahteva, da se v postopek izbire projektov, ki se financirajo v Uniji in zunaj nje, obvezno vključi predhodna ocena o okoljski, ekonomski in socialni dodani vrednosti, da se rezultati teh ocen in uporabljeni kazalniki objavijo ter da so v celoti dostopni javnosti;

| 67. | ugotavlja, da pri poročanju o uspešnosti še obstajajo slabosti in da je treba redno ocenjevati vhodne parametre (finančni, kadrovski, materialni, organizacijski in regulativni viri, potrebni za izvajanje programa), izhodne parametre (izložki programa), rezultate (takojšnje posledice programa) in učinke (dolgoročne spremembe v družbi); |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da pri poročanju o uspešnosti še obstajajo slabosti in da je treba redno ocenjevati vhodne parametre (finančni, kadrovski, materialni, organizacijski in regulativni viri, potrebni za izvajanje programa), izhodne parametre (izložki programa), rezultate (takojšnje posledice programa) in učinke (dolgoročne spremembe v družbi);

| 68. | pozdravlja vzpostavitev mreže nacionalnih kontaktnih točk držav članic in vključitev protikorupcijskih ciljev v evropski semester ekonomskega upravljanja; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja vzpostavitev mreže nacionalnih kontaktnih točk držav članic in vključitev protikorupcijskih ciljev v evropski semester ekonomskega upravljanja;

| 69. | poziva Komisijo, naj nemudoma objavi oceno vseh sporazumov s tobačnimi podjetji, da bi povečali njihovo učinkovitost pri boju proti goljufijam in dejavnostim ponarejanja, ki vplivajo na finančne interese EU, prav tako pa naj oceni, ali bi bilo ustrezno obnoviti te vrste sporazumov. |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj nemudoma objavi oceno vseh sporazumov s tobačnimi podjetji, da bi povečali njihovo učinkovitost pri boju proti goljufijam in dejavnostim ponarejanja, ki vplivajo na finančne interese EU, prav tako pa naj oceni, ali bi bilo ustrezno obnoviti te vrste sporazumov.

| 70. | izpostavlja vlogo Evropskega računskega sodišča, vrhovnih revizijskih institucij, Evropske komisije in upravnih organov pri nadzoru zakonitosti in učinkovitosti porabe javnih sredstev; poziva Računsko sodišče in Komisijo, naj še naprej izboljšujeta sodelovanje z vrhovnimi revizijskimi institucijami v državah članicah, da bi razširila obseg in delež sredstev in projektov, zajetih v revizijo; |
| --- | --- |

70.

izpostavlja vlogo Evropskega računskega sodišča, vrhovnih revizijskih institucij, Evropske komisije in upravnih organov pri nadzoru zakonitosti in učinkovitosti porabe javnih sredstev; poziva Računsko sodišče in Komisijo, naj še naprej izboljšujeta sodelovanje z vrhovnimi revizijskimi institucijami v državah članicah, da bi razširila obseg in delež sredstev in projektov, zajetih v revizijo;

Tihotapljenje tobaka in ponarejeno blago

| 71. | je zaskrbljen zaradi ugotovitev Evropskega varuha človekovih pravic (9), ki je izjavil, da Komisija z izjemo GD za zdravje ni v celoti izvajala pravil in smernic Svetovne zdravstvene organizacije ZN o preglednosti in lobiranju v zvezi s tobakom; meni, da sta zaradi tega ogroženi verodostojnost in integriteta Komisije; |
| --- | --- |

71.

je zaskrbljen zaradi ugotovitev Evropskega varuha človekovih pravic (9), ki je izjavil, da Komisija z izjemo GD za zdravje ni v celoti izvajala pravil in smernic Svetovne zdravstvene organizacije ZN o preglednosti in lobiranju v zvezi s tobakom; meni, da sta zaradi tega ogroženi verodostojnost in integriteta Komisije;

| 72. | poziva vse zadevne institucije EU, naj izvajajo člen 5(3) okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru nad tobakom v skladu s priporočili iz smernic konvencije; poziva Komisijo, naj nemudoma objavi sporazume o ocenjevanju, sklenjene s tobačnimi družbami, in oceno učinka v zvezi z izvajanjem okvirne konvencije; poziva jo tudi, naj zagotovi popolno preglednost glede sporazumov s tobačnimi podjetji in njihovega morebitnega podaljšanja, države članice pa prosi, naj redno poročajo o izdatkih, nastalih v povezavi s sredstvi, ki jih prejmejo na osnovi teh sporazumov; |
| --- | --- |

72.

poziva vse zadevne institucije EU, naj izvajajo člen 5(3) okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru nad tobakom v skladu s priporočili iz smernic konvencije; poziva Komisijo, naj nemudoma objavi sporazume o ocenjevanju, sklenjene s tobačnimi družbami, in oceno učinka v zvezi z izvajanjem okvirne konvencije; poziva jo tudi, naj zagotovi popolno preglednost glede sporazumov s tobačnimi podjetji in njihovega morebitnega podaljšanja, države članice pa prosi, naj redno poročajo o izdatkih, nastalih v povezavi s sredstvi, ki jih prejmejo na osnovi teh sporazumov;

| 73. | pozdravlja uspešne rezultate številnih skupnih carinskih operacij, pri katerih so urad OLAF in države članice sodelovale z različnimi službami iz tretjih držav, med njimi pa je bilo med drugim zaseženih 1,2 milijona kosov ponarejenega blaga, tudi parfumov, nadomestnih delov vozil, elektronskih naprav in 130 milijonov cigaret; poudarja, da tihotapljenje visoko obdavčenega blaga povzroča hude izgube za proračune EU in držav članic in da neposredne carinske izgube zaradi tihotapljenja cigaret po ocenah znašajo več kot 10 milijard EUR letno; opozarja, da trgovina s ponarejenim blagom povzroča škodo tako blagajnam držav članic kot evropskim podjetjem; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja uspešne rezultate številnih skupnih carinskih operacij, pri katerih so urad OLAF in države članice sodelovale z različnimi službami iz tretjih držav, med njimi pa je bilo med drugim zaseženih 1,2 milijona kosov ponarejenega blaga, tudi parfumov, nadomestnih delov vozil, elektronskih naprav in 130 milijonov cigaret; poudarja, da tihotapljenje visoko obdavčenega blaga povzroča hude izgube za proračune EU in držav članic in da neposredne carinske izgube zaradi tihotapljenja cigaret po ocenah znašajo več kot 10 milijard EUR letno; opozarja, da trgovina s ponarejenim blagom povzroča škodo tako blagajnam držav članic kot evropskim podjetjem;

| 74. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse več primerov tihotapljenja in drugih oblik nezakonite in nedovoljene trgovine, ki nimajo posledic samo za pobiranje carin v državah članicah in s tem za proračun EU, temveč so tudi tesno povezane z mednarodnim organiziranim kriminalom, nevarnostmi za potrošnike in negativnim učinkom na delovanje enotnega trga, in ki izničujejo enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, zlasti mala in srednja; zato zahteva tesnejše usklajevanje med OLAF, carinskimi organi in organi za tržni nadzor, saj to ne bo samo olajšalo boja proti omenjenim težavam, temveč bo zajezilo tudi trgovino z izdelki, ki kršijo pravice intelektualne lastnine v EU; |
| --- | --- |

74.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse več primerov tihotapljenja in drugih oblik nezakonite in nedovoljene trgovine, ki nimajo posledic samo za pobiranje carin v državah članicah in s tem za proračun EU, temveč so tudi tesno povezane z mednarodnim organiziranim kriminalom, nevarnostmi za potrošnike in negativnim učinkom na delovanje enotnega trga, in ki izničujejo enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, zlasti mala in srednja; zato zahteva tesnejše usklajevanje med OLAF, carinskimi organi in organi za tržni nadzor, saj to ne bo samo olajšalo boja proti omenjenim težavam, temveč bo zajezilo tudi trgovino z izdelki, ki kršijo pravice intelektualne lastnine v EU;

| 75. | poudarja pomen razlikovanja med zakonitimi generičnimi zdravili in goljufivimi ponarejenimi zdravili, da bi tako preprečili prekinjanje proizvodnje in zakonite trgovine z generičnimi zdravili, ter ponovno poziva vse tiste države članice, ki so podpisale Protokol ZN o odpravi nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki, a ga še niso ratificirale, naj čim prej zaključijo postopek ratifikacije; |
| --- | --- |

75.

poudarja pomen razlikovanja med zakonitimi generičnimi zdravili in goljufivimi ponarejenimi zdravili, da bi tako preprečili prekinjanje proizvodnje in zakonite trgovine z generičnimi zdravili, ter ponovno poziva vse tiste države članice, ki so podpisale Protokol ZN o odpravi nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki, a ga še niso ratificirale, naj čim prej zaključijo postopek ratifikacije;

Preiskave in vloga urada OLAF

| 76. | je seznanjen z vlogo urada OLAF pri preprečevanju izgub za proračun EU v sklopu različnih skupnih carinskih operacij in ga poziva, naj v prihodnja letna poročila vključi več informacij in konkretnih podatkov o svojem prispevku k zaščiti prihodkov proračuna EU; |
| --- | --- |

76.

je seznanjen z vlogo urada OLAF pri preprečevanju izgub za proračun EU v sklopu različnih skupnih carinskih operacij in ga poziva, naj v prihodnja letna poročila vključi več informacij in konkretnih podatkov o svojem prispevku k zaščiti prihodkov proračuna EU;

| 77. | pozdravlja letna medinstitucionalna srečanja med Svetom, Komisijo, Parlamentom, Evropskim uradom za boj proti goljufijam in njegovim nadzornim odborom; vztraja, da se mora predsedstvo med tremi evropskimi institucijami menjavati po sistemu rotacije; poziva Komisijo, naj podpre pobudo Parlamenta, Svet pa spodbuja, naj ponovno razmisli o negativnem stališču v zvezi s tem; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja letna medinstitucionalna srečanja med Svetom, Komisijo, Parlamentom, Evropskim uradom za boj proti goljufijam in njegovim nadzornim odborom; vztraja, da se mora predsedstvo med tremi evropskimi institucijami menjavati po sistemu rotacije; poziva Komisijo, naj podpre pobudo Parlamenta, Svet pa spodbuja, naj ponovno razmisli o negativnem stališču v zvezi s tem;

| 78. | ponavlja svoj poziv v zvezi z letnim poročilom za leto 2013 o zaščiti finančnih interesov EU (10) za hitro rešitev preostalih nerešenih vprašanj med uradom OLAF in njegovim nadzornim odborom; poudarja, da ne urad OLAF ne njegov nadzorni odbor ne moreta učinkovito izpolnjevati pravnih obveznosti v sedanjih razmerah omejenega sodelovanja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni bilo nikakršnega napredka, zato meni, da so trenutne razmere nesprejemljive; poziva Komisijo, naj opravi svojo nalogo v celoti in si dejavno prizadeva za to, da se čim prej poišče dolgoročna rešitev; |
| --- | --- |

78.

ponavlja svoj poziv v zvezi z letnim poročilom za leto 2013 o zaščiti finančnih interesov EU (10) za hitro rešitev preostalih nerešenih vprašanj med uradom OLAF in njegovim nadzornim odborom; poudarja, da ne urad OLAF ne njegov nadzorni odbor ne moreta učinkovito izpolnjevati pravnih obveznosti v sedanjih razmerah omejenega sodelovanja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni bilo nikakršnega napredka, zato meni, da so trenutne razmere nesprejemljive; poziva Komisijo, naj opravi svojo nalogo v celoti in si dejavno prizadeva za to, da se čim prej poišče dolgoročna rešitev;

| 79. | meni, da bi moral nadzorni odbor v skladu s svojim mandatom razpolagati z lastnim osebjem, ki bi delovalo ločeno od uprave urada OLAF in bilo finančno samostojno; poziva urad OLAF, naj nadzornemu odboru omogoči dostop do dokumentov, ki jih ta po svoji presoji potrebuje za opravljanje nalog v skladu s pristojnostmi; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za temu ustrezno spremembo uredbe o uradu OLAF; |
| --- | --- |

79.

meni, da bi moral nadzorni odbor v skladu s svojim mandatom razpolagati z lastnim osebjem, ki bi delovalo ločeno od uprave urada OLAF in bilo finančno samostojno; poziva urad OLAF, naj nadzornemu odboru omogoči dostop do dokumentov, ki jih ta po svoji presoji potrebuje za opravljanje nalog v skladu s pristojnostmi; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za temu ustrezno spremembo uredbe o uradu OLAF;

| 80. | ugotavlja, da prihaja do razhajanj med informacijami v zvezi z goljufijami, ki jih OLAF pridobi pri javnih in zasebnih virih v državah članicah (poročilo urada za leto 2014), in zelo neenakomernimi finančnimi izterjavami, ki jih urad priporoča državam članicam; poziva Komisijo, naj podpre pobude, namenjene povečanju stopnje izterjav v primerih goljufij; |
| --- | --- |

80.

ugotavlja, da prihaja do razhajanj med informacijami v zvezi z goljufijami, ki jih OLAF pridobi pri javnih in zasebnih virih v državah članicah (poročilo urada za leto 2014), in zelo neenakomernimi finančnimi izterjavami, ki jih urad priporoča državam članicam; poziva Komisijo, naj podpre pobude, namenjene povečanju stopnje izterjav v primerih goljufij;

| 81. | poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost v zvezi z vsemi zahtevami nacionalnih tožilstev za odpravo imunitete zaposlenih v uradu OLAF, vključno z njegovim generalnim direktorjem; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost v zvezi z vsemi zahtevami nacionalnih tožilstev za odpravo imunitete zaposlenih v uradu OLAF, vključno z njegovim generalnim direktorjem;

| 82. | pozdravlja dokazano učinkovitost preiskav urada OLAF o poreklu v zvezi z upravičenostjo preferencialnih tarifnih ukrepov in poziva države članice, naj razmislijo o teh ugotovitvah ter sprejmejo vse potrebne in ustrezne ukrepe v skladu z določbami carinske zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj z namenom preprečevanja izgub iz proračuna EU, ki izhajajo iz uvoza blaga, ki ni upravičeno do preferencialne tarifne obravnave na podlagi preferencialnih trgovinskih režimov, še naprej preverja, ali države članice povečujejo uspešnost svojih sistemov za obvladovanje tveganja in strategij kontrole na podlagi sporočil o medsebojni pomoči; poleg tega poziva Komisijo, naj izpolni svojo obveznost izvajanja naknadnih vrednotenj preferencialnih trgovinskih režimov z bistvenimi gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi učinki, vključno s sistemom rednih časovnih presledkov za poročanje držav upravičenk o njihovem upravljanju in nadzoru preferencialnega porekla; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja dokazano učinkovitost preiskav urada OLAF o poreklu v zvezi z upravičenostjo preferencialnih tarifnih ukrepov in poziva države članice, naj razmislijo o teh ugotovitvah ter sprejmejo vse potrebne in ustrezne ukrepe v skladu z določbami carinske zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj z namenom preprečevanja izgub iz proračuna EU, ki izhajajo iz uvoza blaga, ki ni upravičeno do preferencialne tarifne obravnave na podlagi preferencialnih trgovinskih režimov, še naprej preverja, ali države članice povečujejo uspešnost svojih sistemov za obvladovanje tveganja in strategij kontrole na podlagi sporočil o medsebojni pomoči; poleg tega poziva Komisijo, naj izpolni svojo obveznost izvajanja naknadnih vrednotenj preferencialnih trgovinskih režimov z bistvenimi gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi učinki, vključno s sistemom rednih časovnih presledkov za poročanje držav upravičenk o njihovem upravljanju in nadzoru preferencialnega porekla;

| 83. | ugotavlja, da je obsežen pregon kriminala, vključno z goljufijami, korupcijo, pranjem denarja, s tem povezanim organiziranim kriminalom in drugimi nezakonitimi dejavnostmi, ki vplivajo na finančne interese EU, osnovni pogoj za učinkovito delovanje EU; poudarja, da je potrebna sistematična nadaljnja obravnava priporočil urada OLAF; meni, da nadaljnja obravnava teh priporočil zahteva postopkovne pravice za urad OLAF v nacionalni zakonodaji, s čimer se bo zagotovilo, da bodo nacionalni organi upoštevali in spoštovali priporočila; |
| --- | --- |

83.

ugotavlja, da je obsežen pregon kriminala, vključno z goljufijami, korupcijo, pranjem denarja, s tem povezanim organiziranim kriminalom in drugimi nezakonitimi dejavnostmi, ki vplivajo na finančne interese EU, osnovni pogoj za učinkovito delovanje EU; poudarja, da je potrebna sistematična nadaljnja obravnava priporočil urada OLAF; meni, da nadaljnja obravnava teh priporočil zahteva postopkovne pravice za urad OLAF v nacionalni zakonodaji, s čimer se bo zagotovilo, da bodo nacionalni organi upoštevali in spoštovali priporočila;

| 84. | poziva Komisijo, naj pojasni glavne razloge, zakaj države članice ne ukrepajo v domnevnih primerih goljufij v škodo finančnih interesov EU, o katerih jih obvesti OLAF; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj pojasni glavne razloge, zakaj države članice ne ukrepajo v domnevnih primerih goljufij v škodo finančnih interesov EU, o katerih jih obvesti OLAF;

o

o o

| 85. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in nadzornemu odboru urada OLAF. |
| --- | --- |

85.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in nadzornemu odboru urada OLAF.

---

(1)  UL L 84, 20.3.2014, str. 6.

(2)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 121.

(5)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 62.

(6)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0444.

(8)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(9)  http://www.ombudsman.europa.eu/en/press/release.faces/en/61027/html.bookmark

(10)  Sprejeta besedila dne 11. marca 2015, P8_TA(2015)0062.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/15

---

P8_TA(2016)0072

Vključevanje načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (2015/2230(INI))

(2018/C 050/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših zaključnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking + 15 (2010), ter zaključnega dokumenta konference o pregledu Peking + 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših zaključnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking + 15 (2010), ter zaključnega dokumenta konference o pregledu Peking + 20,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 21. septembra 2015 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov (2016–2020 (SWD(2015)0182) in sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015 o akcijskem načrtu za enakost spolov za obdobje 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 21. septembra 2015 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov (2016–2020 (SWD(2015)0182) in sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015 o akcijskem načrtu za enakost spolov za obdobje 2016–2020,

| — | ob upoštevanju člena 3 Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima, v katerem je „spol“ opredeljen kot „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima, v katerem je „spol“ opredeljen kot „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je marca 2011 sprejel Evropski svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je marca 2011 sprejel Evropski svet,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi. Listina žensk (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi. Listina žensk (COM(2010)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o strateških prizadevanjih za enakost spolov v obdobju 2016–2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o strateških prizadevanjih za enakost spolov v obdobju 2016–2019 (SWD(2015)0278),

| — | ob upoštevanju raziskovalnega poročila Komisije o oceni prednosti in slabosti strategije za enakost žensk in moških za obdobje 2010-2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskovalnega poročila Komisije o oceni prednosti in slabosti strategije za enakost žensk in moških za obdobje 2010-2015,

| — | ob upoštevanju strategije Sveta Evrope za enakost spolov 2014–2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Sveta Evrope za enakost spolov 2014–2017,

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov o spodbujanju krepitve vloge ženske v političnem odločanju – pot naprej, ki je bila objavljena leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov o spodbujanju krepitve vloge ženske v političnem odločanju – pot naprej, ki je bila objavljena leta 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil iz poročila Evropskega inštituta za enakost spolov o parlamentih, ki upoštevajo različnost spolov: globalni pregled dobre prakse, ki je bil objavljen leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil iz poročila Evropskega inštituta za enakost spolov o parlamentih, ki upoštevajo različnost spolov: globalni pregled dobre prakse, ki je bil objavljen leta 2011,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (1), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (2), z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (3) in z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (1), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (2), z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (3) in z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o ženskah pri sprejemanju političnih odločitev – kakovost in enakost (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o ženskah pri sprejemanju političnih odločitev – kakovost in enakost (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov v Evropi po letu 2015 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov v Evropi po letu 2015 (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. februarja 1996 o vključevanju enakih možnosti za ženske in moške v vse politike in dejavnosti Skupnosti (COM(1996)0067), v katerem se je Komisija zavezala, da bo v vseh svojih dejavnostih in politikah na vseh ravneh spodbujala enakost žensk in moških, s čimer je dejansko opredelila vključevanje načela enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. februarja 1996 o vključevanju enakih možnosti za ženske in moške v vse politike in dejavnosti Skupnosti (COM(1996)0067), v katerem se je Komisija zavezala, da bo v vseh svojih dejavnostih in politikah na vseh ravneh spodbujala enakost žensk in moških, s čimer je dejansko opredelila vključevanje načela enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju študije o oceni strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 kot prispevka k uresničitvi ciljev pekinških izhodišč za ukrepanje, ki jo je leta 2014 objavil tematski sektor C Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oceni strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 kot prispevka k uresničitvi ciljev pekinških izhodišč za ukrepanje, ki jo je leta 2014 objavil tematski sektor C Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju študije o vključevanju načela enakosti spolov v odborih in delegacijah Evropskega parlamenta, ki jo je leta 2014 objavil tematski sektor C Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o vključevanju načela enakosti spolov v odborih in delegacijah Evropskega parlamenta, ki jo je leta 2014 objavil tematski sektor C Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju študije o proračunu EU za enakost spolov, ki jo je leta 2015 objavil tematski sektor D Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o proračunu EU za enakost spolov, ki jo je leta 2015 objavil tematski sektor D Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju sporočila o smernicah za razvoj enakosti spolov in politik za krepitev vloge žensk, ki ga je maja 2014 objavila Agencija OZN za ženske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila o smernicah za razvoj enakosti spolov in politik za krepitev vloge žensk, ki ga je maja 2014 objavila Agencija OZN za ženske,

| — | ob upoštevanju prispevka z naslovom Advances in EU Gender Equality: Missing the mark? (Napredki na področju enakosti spolov: tarča zgrešena?, ni na voljo v slovenščini, op. prev.), ki ga je leta 2014 objavila mreža European Policy Institutes Network, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevka z naslovom Advances in EU Gender Equality: Missing the mark? (Napredki na področju enakosti spolov: tarča zgrešena?, ni na voljo v slovenščini, op. prev.), ki ga je leta 2014 objavila mreža European Policy Institutes Network,

| — | ob upoštevanju letnega poročila 2014 o človeških virih, ki ga je objavil generalni direktorat Evropskega parlamenta za kadrovske zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila 2014 o človeških virih, ki ga je objavil generalni direktorat Evropskega parlamenta za kadrovske zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0034/2016),

| A. | ker člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je vključevanje načela enakosti spolov horizontalno načelo, člen 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) pa načelo enakosti spolov opredeljuje kot vrednoto Unije; |
| --- | --- |

A.

ker člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je vključevanje načela enakosti spolov horizontalno načelo, člen 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) pa načelo enakosti spolov opredeljuje kot vrednoto Unije;

| B. | ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah vsebuje posebne določbe o horizontalnem načelu enakosti spolov, na podlagi člena 6 PEU pa se ji priznava enaka pravna veljavnost kot Pogodbama; |
| --- | --- |

B.

ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah vsebuje posebne določbe o horizontalnem načelu enakosti spolov, na podlagi člena 6 PEU pa se ji priznava enaka pravna veljavnost kot Pogodbama;

| C. | ker je doseganje enakosti spolov bistvenega pomena za varstvo človekovih pravic, delovanje demokracije, spoštovanje načela pravne države ter gospodarsko rast, socialno vključenost in trajnost; |
| --- | --- |

C.

ker je doseganje enakosti spolov bistvenega pomena za varstvo človekovih pravic, delovanje demokracije, spoštovanje načela pravne države ter gospodarsko rast, socialno vključenost in trajnost;

| D. | ker napredek pri doseganju enakosti spolov v EU stagnira in ob tem tempu še nekaj časa ne bodo dosežen; |
| --- | --- |

D.

ker napredek pri doseganju enakosti spolov v EU stagnira in ob tem tempu še nekaj časa ne bodo dosežen;

| E. | ker se je Komisija v delovnem dokumentu o strateških prizadevanjih za enakost spolov 2016–2019 zavezala, da bo nadaljevala ukrepe za vključevanje načela enakosti spolov, med drugim prek ocenjevanja in spremljanja; ker je Komisija strateška prizadevanja za enakost spolov po letu 2015 znižala na raven delovnega dokumenta svojih služb; |
| --- | --- |

E.

ker se je Komisija v delovnem dokumentu o strateških prizadevanjih za enakost spolov 2016–2019 zavezala, da bo nadaljevala ukrepe za vključevanje načela enakosti spolov, med drugim prek ocenjevanja in spremljanja; ker je Komisija strateška prizadevanja za enakost spolov po letu 2015 znižala na raven delovnega dokumenta svojih služb;

| F. | ker je peti cilj v okviru ciljev trajnostnega razvoja doseči enakost spolov do leta 2030; |
| --- | --- |

F.

ker je peti cilj v okviru ciljev trajnostnega razvoja doseči enakost spolov do leta 2030;

| G. | ker vključevanje načela enakosti spolov pomeni vključevanje vidika spola v vse vidike dejavnosti EU – pripravo, oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik, pravnih ukrepov ter programov za porabo sredstev – za dosego enakosti med ženskami in moškimi (12); |
| --- | --- |

G.

ker vključevanje načela enakosti spolov pomeni vključevanje vidika spola v vse vidike dejavnosti EU – pripravo, oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik, pravnih ukrepov ter programov za porabo sredstev – za dosego enakosti med ženskami in moškimi (12);

| H. | ker mora vključevanje načela enakosti spolov zajemati pravice, vidike in dobrobit LGBTIQ oseb in ljudi vseh spolnih identitet; |
| --- | --- |

H.

ker mora vključevanje načela enakosti spolov zajemati pravice, vidike in dobrobit LGBTIQ oseb in ljudi vseh spolnih identitet;

| I. | ker bi moralo biti vključevanje načela enakosti spolov proaktivno in odzivno orodje za dosego enakosti spolov; |
| --- | --- |

I.

ker bi moralo biti vključevanje načela enakosti spolov proaktivno in odzivno orodje za dosego enakosti spolov;

| J. | ker vključevanje načela enakosti spolov samo po sebi ni politični cilj, temveč pomembno sredstvo za dosego enakosti spolov, vedno v povezavi z drugimi specifičnimi ukrepi in politikami, namenjenimi spodbujanju enakosti spolov; |
| --- | --- |

J.

ker vključevanje načela enakosti spolov samo po sebi ni politični cilj, temveč pomembno sredstvo za dosego enakosti spolov, vedno v povezavi z drugimi specifičnimi ukrepi in politikami, namenjenimi spodbujanju enakosti spolov;

| K. | ker je ena od nalog pristojnega odbora, da prispeva k izvajanju in nadaljnjemu razvoju vključevanja načela enakosti spolov v vsa politična področja; |
| --- | --- |

K.

ker je ena od nalog pristojnega odbora, da prispeva k izvajanju in nadaljnjemu razvoju vključevanja načela enakosti spolov v vsa politična področja;

| L. | ker večina parlamentarnih odborov na splošno daje prednost vključevanju načela enakosti spolov (na primer pri zakonodajnem delu, delovnih odnosih z Odborom za pravice žensk in enakost spolov in pri pripravi akcijskih načrtov za enakost), medtem ko nekateri odbori tej zadevi skoraj ne posvečajo pozornosti; |
| --- | --- |

L.

ker večina parlamentarnih odborov na splošno daje prednost vključevanju načela enakosti spolov (na primer pri zakonodajnem delu, delovnih odnosih z Odborom za pravice žensk in enakost spolov in pri pripravi akcijskih načrtov za enakost), medtem ko nekateri odbori tej zadevi skoraj ne posvečajo pozornosti;

| M. | ker je pristojni odbor v prejšnjem parlamentarnem obdobju razvil prakso, da ciljno prispeva k poročilom drugih odborov, in sicer v obliki predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov; ker naj bi se na podlagi študije, objavljene leta 2014 (13), 85 % predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov, vloženih med julijem 2011 in februarjem 2013, vključilo v končna poročila odborov, ki jim je bila zadeva najprej dodeljena; ker je treba za posodobljeno oceno stanja v zvezi s predlogi sprememb za vključitev načela enakosti spolov v Parlamentu pridobiti podatke za obdobje od februarja 2013 dalje; |
| --- | --- |

M.

ker je pristojni odbor v prejšnjem parlamentarnem obdobju razvil prakso, da ciljno prispeva k poročilom drugih odborov, in sicer v obliki predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov; ker naj bi se na podlagi študije, objavljene leta 2014 (13), 85 % predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov, vloženih med julijem 2011 in februarjem 2013, vključilo v končna poročila odborov, ki jim je bila zadeva najprej dodeljena; ker je treba za posodobljeno oceno stanja v zvezi s predlogi sprememb za vključitev načela enakosti spolov v Parlamentu pridobiti podatke za obdobje od februarja 2013 dalje;

| N. | ker na podlagi resolucije iz leta 2003 o vključevanju načela enakosti spolov vsak parlamentarni odbor enega svojega člana imenuje za pristojnega za vključevanje načela enakosti spolov, s čimer se vzpostavi „mreža za vključevanje načela enakosti spolov“; ker so poznejše resolucije o tej temi pozivale k nadaljnjemu razvoju te mreže in k vzpostavitvi podobne mreže v medparlamentarnih delegacijah; ker mrežo podpira mreža na ravni uslužbencev v sekretariatih odborov; |
| --- | --- |

N.

ker na podlagi resolucije iz leta 2003 o vključevanju načela enakosti spolov vsak parlamentarni odbor enega svojega člana imenuje za pristojnega za vključevanje načela enakosti spolov, s čimer se vzpostavi „mreža za vključevanje načela enakosti spolov“; ker so poznejše resolucije o tej temi pozivale k nadaljnjemu razvoju te mreže in k vzpostavitvi podobne mreže v medparlamentarnih delegacijah; ker mrežo podpira mreža na ravni uslužbencev v sekretariatih odborov;

| O. | ker so člani mreže izpolnili vprašalnik, da bi ocenili stanje glede vključevanja načela enakosti spolov na posameznih političnih področjih; |
| --- | --- |

O.

ker so člani mreže izpolnili vprašalnik, da bi ocenili stanje glede vključevanja načela enakosti spolov na posameznih političnih področjih;

| P. | ker je večletnemu finančnemu okviru priložena skupna izjava treh institucij, ki so se dogovorile, da bodo v letne proračunske postopke, ki se uporabljajo za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, po potrebi vključile elemente, ki bodo upoštevali enakost spolov, pri čemer se upoštevajo načini, na katere splošni finančni okvir Unije prispeva k večji enakosti spolov (in zagotavlja vključevanje načela enakosti spolov); ker je treba podkrepiti dejansko zavezanost k nadaljnjemu vključevanju načela enakosti spolov in krepitvi vloge žensk, saj so se obstoječe politike izvajale le v manjši meri, poleg tega se je posebej za vprašanja spola namenilo premalo sredstev; |
| --- | --- |

P.

ker je večletnemu finančnemu okviru priložena skupna izjava treh institucij, ki so se dogovorile, da bodo v letne proračunske postopke, ki se uporabljajo za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, po potrebi vključile elemente, ki bodo upoštevali enakost spolov, pri čemer se upoštevajo načini, na katere splošni finančni okvir Unije prispeva k večji enakosti spolov (in zagotavlja vključevanje načela enakosti spolov); ker je treba podkrepiti dejansko zavezanost k nadaljnjemu vključevanju načela enakosti spolov in krepitvi vloge žensk, saj so se obstoječe politike izvajale le v manjši meri, poleg tega se je posebej za vprašanja spola namenilo premalo sredstev;

| Q. | ker institucije EU pri načrtovanju proračuna niso dosledno upoštevale načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

Q.

ker institucije EU pri načrtovanju proračuna niso dosledno upoštevale načela enakosti spolov;

| R. | ker je bil Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE) ustanovljen, da bi prispeval k spodbujanju enakosti spolov in ga krepil, vključno z vključevanjem načela enakosti spolov v vse politike EU in iz njih izhajajoče nacionalne politike; ker so pri tem inštitutu razvili platformo za vključevanje načela enakosti spolov ter pripravili glosar in slovar sopomenk, da bi nosilce odločanja, uslužbence v institucijah EU ter vladne organe podprli pri vključevanju vidika enakosti spolov v njihovo delo; |
| --- | --- |

R.

ker je bil Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE) ustanovljen, da bi prispeval k spodbujanju enakosti spolov in ga krepil, vključno z vključevanjem načela enakosti spolov v vse politike EU in iz njih izhajajoče nacionalne politike; ker so pri tem inštitutu razvili platformo za vključevanje načela enakosti spolov ter pripravili glosar in slovar sopomenk, da bi nosilce odločanja, uslužbence v institucijah EU ter vladne organe podprli pri vključevanju vidika enakosti spolov v njihovo delo;

| S. | ker vključevanje načela enakosti spolov pomeni vključevanje vidika enakosti spolov v vsebino različnih politik ter obravnavo vprašanja zastopanosti žensk in moških na določenem političnem področju; ker je treba obe razsežnosti upoštevati v vseh fazah procesa oblikovanja politik; |
| --- | --- |

S.

ker vključevanje načela enakosti spolov pomeni vključevanje vidika enakosti spolov v vsebino različnih politik ter obravnavo vprašanja zastopanosti žensk in moških na določenem političnem področju; ker je treba obe razsežnosti upoštevati v vseh fazah procesa oblikovanja politik;

| T. | ker bi morale biti vse notranje in zunanje politike EU zasnovane tako, da bi v enaki meri koristile fantom in dekletom, moškim in ženskam, pa tudi vsem osebam z drugimi spolnimi identitetami; |
| --- | --- |

T.

ker bi morale biti vse notranje in zunanje politike EU zasnovane tako, da bi v enaki meri koristile fantom in dekletom, moškim in ženskam, pa tudi vsem osebam z drugimi spolnimi identitetami;

| U. | ker je vključevanje načela enakosti spolov navedeno med glavnimi pomanjkljivostmi v oceni strategije za enakost spolov 2010–2015, ki jo je opravila Komisija; |
| --- | --- |

U.

ker je vključevanje načela enakosti spolov navedeno med glavnimi pomanjkljivostmi v oceni strategije za enakost spolov 2010–2015, ki jo je opravila Komisija;

| V. | ker ima parlament, ki upošteva različnost spolov, pomembno vlogo pri odpravljanju neuravnotežene zastopanosti spolov, spodbujanju enakopravne gospodarske, socialne in politične udeležbe žensk in moških ter širjenju okvira politike za enakost spolov; |
| --- | --- |

V.

ker ima parlament, ki upošteva različnost spolov, pomembno vlogo pri odpravljanju neuravnotežene zastopanosti spolov, spodbujanju enakopravne gospodarske, socialne in politične udeležbe žensk in moških ter širjenju okvira politike za enakost spolov;

| W. | ker je za spodbujanje vidika enakosti spolov na vseh političnih področjih in v vseh fazah poglavitno usposabljanje poslancev in uslužbencev Parlamenta, zlasti tistih na vodstvenih položajih, za vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

W.

ker je za spodbujanje vidika enakosti spolov na vseh političnih področjih in v vseh fazah poglavitno usposabljanje poslancev in uslužbencev Parlamenta, zlasti tistih na vodstvenih položajih, za vključevanje načela enakosti spolov;

| X. | ker je za zagotovitev resničnega napredka pri vključevanju načela enakosti spolov v dejavnosti Parlamenta dodeljeno premalo sredstev in človeških virov; |
| --- | --- |

X.

ker je za zagotovitev resničnega napredka pri vključevanju načela enakosti spolov v dejavnosti Parlamenta dodeljeno premalo sredstev in človeških virov;

| Y. | ker je sistematično in redno zbiranje podatkov, ločenih po spolu, in statističnih podatkov v ocenah učinka politik in postopkih oblikovanja politik ključnega pomena za analiziranje napredka na področju enakosti spolov; ker je treba v Parlamentu opraviti kvalitativno raziskavo, da se ugotovi pomen in učinek orodij za vključevanje načela enakosti spolov na rezultate politike, resolucije in zakonodajna besedila; |
| --- | --- |

Y.

ker je sistematično in redno zbiranje podatkov, ločenih po spolu, in statističnih podatkov v ocenah učinka politik in postopkih oblikovanja politik ključnega pomena za analiziranje napredka na področju enakosti spolov; ker je treba v Parlamentu opraviti kvalitativno raziskavo, da se ugotovi pomen in učinek orodij za vključevanje načela enakosti spolov na rezultate politike, resolucije in zakonodajna besedila;

| Z. | ker je zastopanost žensk na ključnih položajih odločanja na politični in upravni ravni, tudi v političnih skupinah Parlamenta, še vedno nizka; ker ženske pogosteje predsedujejo odborom, ki so manj povezani z dodeljevanjem virov in ekonomskimi odločitvami; ker mora Parlament za to, da bodo sprejete odločitve kakovostnejše, zagotoviti, da bodo položaji odločanja enakomerneje razporejeni med spoloma; ker se morajo moški zavezati enakosti spolov na vseh področjih in vseh ravneh ter ker je treba poslance Evropskega parlamenta spodbujati k vključevanju načela enakosti spolov v svoje delo; |
| --- | --- |

Z.

ker je zastopanost žensk na ključnih položajih odločanja na politični in upravni ravni, tudi v političnih skupinah Parlamenta, še vedno nizka; ker ženske pogosteje predsedujejo odborom, ki so manj povezani z dodeljevanjem virov in ekonomskimi odločitvami; ker mora Parlament za to, da bodo sprejete odločitve kakovostnejše, zagotoviti, da bodo položaji odločanja enakomerneje razporejeni med spoloma; ker se morajo moški zavezati enakosti spolov na vseh področjih in vseh ravneh ter ker je treba poslance Evropskega parlamenta spodbujati k vključevanju načela enakosti spolov v svoje delo;

| AA. | ker je Parlament vzpostavil organizacijsko strukturo za spodbujanje vključevanja načela enakosti spolov v svoje dejavnosti, to strukturo pa je treba bolje uskladiti, okrepiti in razširiti ter jo osvežiti s politično in upravno voljo za doseganje večje stopnje vključevanja načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

AA.

ker je Parlament vzpostavil organizacijsko strukturo za spodbujanje vključevanja načela enakosti spolov v svoje dejavnosti, to strukturo pa je treba bolje uskladiti, okrepiti in razširiti ter jo osvežiti s politično in upravno voljo za doseganje večje stopnje vključevanja načela enakosti spolov;

| AB. | ker morajo Parlament, Svet in Komisija tesneje sodelovati med seboj in zagotoviti, da se bodo vidiki spola vključili v vse faze političnega cikla, kar bo olajšalo delo Parlamenta na področju vključevanja načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

AB.

ker morajo Parlament, Svet in Komisija tesneje sodelovati med seboj in zagotoviti, da se bodo vidiki spola vključili v vse faze političnega cikla, kar bo olajšalo delo Parlamenta na področju vključevanja načela enakosti spolov;

| AC. | ker je prispevek zunanjih deležnikov, kot so organizacije civilne družbe, mednarodne institucije, akademiki in nacionalni parlamenti, pomemben, da se izboljšajo postopki Parlamenta za vključevanje načela enakosti spolov in spodbudi vzajemna izmenjava za spodbujanje najboljše prakse; |
| --- | --- |

AC.

ker je prispevek zunanjih deležnikov, kot so organizacije civilne družbe, mednarodne institucije, akademiki in nacionalni parlamenti, pomemben, da se izboljšajo postopki Parlamenta za vključevanje načela enakosti spolov in spodbudi vzajemna izmenjava za spodbujanje najboljše prakse;

| AD. | ker je Parlament v resoluciji o vključevanju načela enakosti med spoloma, ki jo je sprejel leta 2007, pozival, da se vsaki dve leti opravi ocena o vključevanju načela enakosti spolov v delo Parlamenta; |
| --- | --- |

AD.

ker je Parlament v resoluciji o vključevanju načela enakosti med spoloma, ki jo je sprejel leta 2007, pozival, da se vsaki dve leti opravi ocena o vključevanju načela enakosti spolov v delo Parlamenta;

Splošna ocena obstoječega institucionalnega okvira

| 1. | meni, da bi bilo treba pri vključevanju razsežnosti spola v proces politike upoštevati dva različna vidika: vsebino politike ter zastopanost spolov v upravi in pri odločanju; ugotavlja tudi, da so jasni podatki o učinkih politike nadvse pomembni za nadaljnje izboljšanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi bilo treba pri vključevanju razsežnosti spola v proces politike upoštevati dva različna vidika: vsebino politike ter zastopanost spolov v upravi in pri odločanju; ugotavlja tudi, da so jasni podatki o učinkih politike nadvse pomembni za nadaljnje izboljšanje enakosti spolov;

| 2. | ugotavlja, da so znotraj organizacijske strukture Parlamenta različni organi pristojni za to, da razvijajo in izvajajo vključevanje načela enakosti spolov tako na politični ravni kot na ravni poklicnega življenja:






  — | skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost, ki je pristojna za zagotavljanje popolne enakosti žensk in moških pri vseh vidikih delovanja sekretariata Parlamenta; |
| --- | --- | --- |

2.

ugotavlja, da so znotraj organizacijske strukture Parlamenta različni organi pristojni za to, da razvijajo in izvajajo vključevanje načela enakosti spolov tako na politični ravni kot na ravni poklicnega življenja:

—

skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost, ki je pristojna za zagotavljanje popolne enakosti žensk in moških pri vseh vidikih delovanja sekretariata Parlamenta;

| — | odbor, pristojen za specifične ukrepe, namenjene vključevanju vidika spola v delo drugih odborov in delegacij; |
| --- | --- |

—

odbor, pristojen za specifične ukrepe, namenjene vključevanju vidika spola v delo drugih odborov in delegacij;

| — | mreža za vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

mreža za vključevanje načela enakosti spolov;

| — | službe, pristojne za uspešno uveljavljanje uravnotežene zastopanosti spolov na vseh delovnih mestih iz organigrama; |
| --- | --- |

—

službe, pristojne za uspešno uveljavljanje uravnotežene zastopanosti spolov na vseh delovnih mestih iz organigrama;

| 3. | obžaluje, da dejavnosti teh različnih organov, pristojnih za vključevanje načela enakosti spolov, znotraj Parlamenta ali na medinstitucionalni ravni niso usklajene oziroma poenotene (ni mehanizma za medinstitucionalno sodelovanje pri vključevanju načela enakosti spolov); se zavezuje, da bo na podlagi posebnih mehanizmov, kot so spremljanje in povratne informacije o uspešnosti, vzpostavil učinkovito sodelovanje med vsemi akterji v tem institucionalnem okviru; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da dejavnosti teh različnih organov, pristojnih za vključevanje načela enakosti spolov, znotraj Parlamenta ali na medinstitucionalni ravni niso usklajene oziroma poenotene (ni mehanizma za medinstitucionalno sodelovanje pri vključevanju načela enakosti spolov); se zavezuje, da bo na podlagi posebnih mehanizmov, kot so spremljanje in povratne informacije o uspešnosti, vzpostavil učinkovito sodelovanje med vsemi akterji v tem institucionalnem okviru;

| 4. | ponavlja svojo zavezo, da bo redno sprejemal in izvajal akcijski načrt za vključevanje načela enakosti spolov v Parlamentu, s splošnim ciljem spodbujati enakost spolov z učinkovitim vključevanjem vidika spola v politike in dejavnosti, vključno s strukturami odločanja in upravo; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svojo zavezo, da bo redno sprejemal in izvajal akcijski načrt za vključevanje načela enakosti spolov v Parlamentu, s splošnim ciljem spodbujati enakost spolov z učinkovitim vključevanjem vidika spola v politike in dejavnosti, vključno s strukturami odločanja in upravo;

| 5. | poziva, naj se mreža za vključevanje načela enakosti spolov stalno razvija, da bo predstavljala tako odbore kot medparlamentarne delegacije, ter se v celoti vključi v redno spremljanje stanja glede vključevanja načela enakosti spolov v posamezna politična področja; ugotavlja, da morajo poslanci v večji meri in dejavneje sodelovati v mreži, in poziva, naj se za večjo udeležbo vanjo vključijo še nadomestni poslanci, podobno kot v primeru odborov in delegacij; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj se mreža za vključevanje načela enakosti spolov stalno razvija, da bo predstavljala tako odbore kot medparlamentarne delegacije, ter se v celoti vključi v redno spremljanje stanja glede vključevanja načela enakosti spolov v posamezna politična področja; ugotavlja, da morajo poslanci v večji meri in dejavneje sodelovati v mreži, in poziva, naj se za večjo udeležbo vanjo vključijo še nadomestni poslanci, podobno kot v primeru odborov in delegacij;

| 6. | poudarja, da je na podlagi omenjene študije iz leta 2014 na to temo najučinkovitejše orodje za vključevanje vidika enakosti spolov v politični proces uporaba postopkov, ki vključujejo sodelovanje z drugimi odbori; poudarja, da morajo drugi odbori podpirati prizadevanja na področju vključevanja načela enakosti spolov in ga v okviru svojih dejavnosti izvajati; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je na podlagi omenjene študije iz leta 2014 na to temo najučinkovitejše orodje za vključevanje vidika enakosti spolov v politični proces uporaba postopkov, ki vključujejo sodelovanje z drugimi odbori; poudarja, da morajo drugi odbori podpirati prizadevanja na področju vključevanja načela enakosti spolov in ga v okviru svojih dejavnosti izvajati;

| 7. | poziva pristojne službe, naj si še naprej prizadevajo za specifične ukrepe za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; obžaluje, da med uradniki Evropskega parlamenta v funkcionalni skupini asistenti (AST) še vedno prevladujejo ženske; poziva, naj se začnejo izvajati letne analize o stanju glede enakosti spolov v Parlamentu, in sicer na podlagi podatkov, ločenih po spolu, na vseh kadrovskih ravneh in vseh ravneh političnih organov, vključno s parlamentarnimi pomočniki, poročilo o tej analizi pa naj se objavi; |
| --- | --- |

7.

poziva pristojne službe, naj si še naprej prizadevajo za specifične ukrepe za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; obžaluje, da med uradniki Evropskega parlamenta v funkcionalni skupini asistenti (AST) še vedno prevladujejo ženske; poziva, naj se začnejo izvajati letne analize o stanju glede enakosti spolov v Parlamentu, in sicer na podlagi podatkov, ločenih po spolu, na vseh kadrovskih ravneh in vseh ravneh političnih organov, vključno s parlamentarnimi pomočniki, poročilo o tej analizi pa naj se objavi;

| 8. | poziva, naj se odpravijo strukturne ovire in se ustvari okolje, v katerem se bodo lahko ženske potegovale za položaje odločanja na vseh ravneh, denimo z ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in pozitivnimi ukrepi, s katerimi je mogoče na položajih, na katerih eden od spolov prevladuje, povečati število nezadostno zastopanega spola; poziva politične stranke, naj priznajo svojo odgovornost pri spodbujanju žensk, saj vplivajo na zaposlovanje, izbiro in imenovanje kandidatov; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj se odpravijo strukturne ovire in se ustvari okolje, v katerem se bodo lahko ženske potegovale za položaje odločanja na vseh ravneh, denimo z ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in pozitivnimi ukrepi, s katerimi je mogoče na položajih, na katerih eden od spolov prevladuje, povečati število nezadostno zastopanega spola; poziva politične stranke, naj priznajo svojo odgovornost pri spodbujanju žensk, saj vplivajo na zaposlovanje, izbiro in imenovanje kandidatov;

| 9. | obžaluje, da cilji za enakost spolov na ravni srednjega in višjega vodstva, ki jih je predsedstvo sprejelo leta 2006 (poročilo Kaufmann), niso bili doseženi niti do zastavljenega roka leta 2009 niti do danes; ugotavlja, da je skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost te cilje pozneje potrdila za naslednja leta; poziva, naj se sprejmejo učinkoviti, korektivni in daljnosežni ukrepi, da se bodo cilji na področju enakosti spolov čim prej dosegli; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da cilji za enakost spolov na ravni srednjega in višjega vodstva, ki jih je predsedstvo sprejelo leta 2006 (poročilo Kaufmann), niso bili doseženi niti do zastavljenega roka leta 2009 niti do danes; ugotavlja, da je skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost te cilje pozneje potrdila za naslednja leta; poziva, naj se sprejmejo učinkoviti, korektivni in daljnosežni ukrepi, da se bodo cilji na področju enakosti spolov čim prej dosegli;

| 10. | ugotavlja, da je skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost pristojna za sprejetje akcijskega načrta za spodbujanje enakosti in raznolikosti v Parlamentu in za zagotovitev njegove izvedbe; poziva to skupino, naj ob podpori pristojnih služb predloži celovit časovni načrt za enakost spolov in v njem navede, kako bi lahko do leta 2020 povečali zastopanost žensk na položajih srednjega in višjega vodstva na 40 %; poziva generalni direktorat za kadrovske zadeve in politične skupine, naj preučijo možnost, da za prosta delovna mesta za vodjo oddelka predlagajo žensko in moškega; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost pristojna za sprejetje akcijskega načrta za spodbujanje enakosti in raznolikosti v Parlamentu in za zagotovitev njegove izvedbe; poziva to skupino, naj ob podpori pristojnih služb predloži celovit časovni načrt za enakost spolov in v njem navede, kako bi lahko do leta 2020 povečali zastopanost žensk na položajih srednjega in višjega vodstva na 40 %; poziva generalni direktorat za kadrovske zadeve in politične skupine, naj preučijo možnost, da za prosta delovna mesta za vodjo oddelka predlagajo žensko in moškega;

| 11. | priporoča, naj stalni poročevalec za vključevanje načela enakosti spolov, ko bo ta položaj uveden, sodeluje s skupino na visoki ravni, da bodo cilji glede vključevanja načela enakosti spolov za sekretariat in uslužbence Parlamenta zagotovo doseženi; |
| --- | --- |

11.

priporoča, naj stalni poročevalec za vključevanje načela enakosti spolov, ko bo ta položaj uveden, sodeluje s skupino na visoki ravni, da bodo cilji glede vključevanja načela enakosti spolov za sekretariat in uslužbence Parlamenta zagotovo doseženi;

| 12. | poziva politične skupine, naj razmislijo o tem, da bi za mesto predsednika posameznih odborov in skupin predlagale tako žensko kot moškega; |
| --- | --- |

12.

poziva politične skupine, naj razmislijo o tem, da bi za mesto predsednika posameznih odborov in skupin predlagale tako žensko kot moškega;

| 13. | dodaja, da je zaželena enaka zastopanost spolov v vseh odborih, če to dopuščajo razmere; poziva politične skupine, naj razmislijo o možnosti, da se v vseh odborih usklajeno imenujejo poslanci nezadostno zastopanega spola; poziva politične skupine, naj za člane in nadomestne člane Odbora za pravice žensk in enakost spolov imenujejo enako število poslancev in poslank ter tako spodbudijo udeležbo moških v politiki za enakost spolov; |
| --- | --- |

13.

dodaja, da je zaželena enaka zastopanost spolov v vseh odborih, če to dopuščajo razmere; poziva politične skupine, naj razmislijo o možnosti, da se v vseh odborih usklajeno imenujejo poslanci nezadostno zastopanega spola; poziva politične skupine, naj za člane in nadomestne člane Odbora za pravice žensk in enakost spolov imenujejo enako število poslancev in poslank ter tako spodbudijo udeležbo moških v politiki za enakost spolov;

Orodja za vključevanje načela enakosti spolov

| 14. | poudarja, da se je izkazalo, da je praksa vlaganja predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov učinkovitejša od mnenj, saj so ti predlogi bolj jedrnati in jih je mogoče hitreje vložiti ter zadevajo ključna, specifična in določena vprašanja; ponovno poziva pristojni odbor, naj to prakso predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov vključi v Poslovnik, pri tem pa upošteva posebno vlogo Odbora za pravice žensk in enakost spolov pri vključevanju načela enakosti spolov kot horizontalnega načela; poziva k tesnejšemu sodelovanju med odbori in učinkovitemu usklajevanju med mrežo za vključevanje načela enakosti spolov in pristojnim odborom na politični in upravni ravni, da se bo v poročila vključila bistvena razsežnost spola; poudarja, kako pomembno vlogo imajo člani mreže v vsakem odboru za lajšanje učinkovitega posredovanja prispevkov pristojnega odbora v obliki predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov in mnenj, ter poziva k učinkovitemu usklajevanju med pristojnimi člani Odbora za pravice ženski in enakost spolov ter člani mreže v postopku predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov; ponavlja, da morajo pristojni odbor in odbori, ki jim je bila zadeva najprej dodeljena, pri pripravi predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov in mnenj tesno sodelovati med seboj in zagotoviti optimalni časovni razpored in načrtovanje, da bodo dejansko prispevali k pripravi poročila odbora, ki mu je bila zadeva najprej dodeljena; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da se je izkazalo, da je praksa vlaganja predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov učinkovitejša od mnenj, saj so ti predlogi bolj jedrnati in jih je mogoče hitreje vložiti ter zadevajo ključna, specifična in določena vprašanja; ponovno poziva pristojni odbor, naj to prakso predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov vključi v Poslovnik, pri tem pa upošteva posebno vlogo Odbora za pravice žensk in enakost spolov pri vključevanju načela enakosti spolov kot horizontalnega načela; poziva k tesnejšemu sodelovanju med odbori in učinkovitemu usklajevanju med mrežo za vključevanje načela enakosti spolov in pristojnim odborom na politični in upravni ravni, da se bo v poročila vključila bistvena razsežnost spola; poudarja, kako pomembno vlogo imajo člani mreže v vsakem odboru za lajšanje učinkovitega posredovanja prispevkov pristojnega odbora v obliki predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov in mnenj, ter poziva k učinkovitemu usklajevanju med pristojnimi člani Odbora za pravice ženski in enakost spolov ter člani mreže v postopku predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov; ponavlja, da morajo pristojni odbor in odbori, ki jim je bila zadeva najprej dodeljena, pri pripravi predlogov sprememb za vključitev načela enakosti spolov in mnenj tesno sodelovati med seboj in zagotoviti optimalni časovni razpored in načrtovanje, da bodo dejansko prispevali k pripravi poročila odbora, ki mu je bila zadeva najprej dodeljena;

| 15. | obžaluje, da kljub medinstitucionalni izjavi o zagotavljanju vključevanja načela enakosti spolov, priloženi večletnemu finančnemu okviru, doslej še ni bil sprejet ukrep v zvezi s pripravo proračuna ob upoštevanju vidika spola; v zvezi s tem poudarja, da je treba pozorno spremljati, kako so se načela skupne izjave izvajala v okviru letnih proračunskih postopkov, in poziva, naj se pristojnemu odboru pri pregledu večletnega finančnega okvira podeli formalna vloga; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da kljub medinstitucionalni izjavi o zagotavljanju vključevanja načela enakosti spolov, priloženi večletnemu finančnemu okviru, doslej še ni bil sprejet ukrep v zvezi s pripravo proračuna ob upoštevanju vidika spola; v zvezi s tem poudarja, da je treba pozorno spremljati, kako so se načela skupne izjave izvajala v okviru letnih proračunskih postopkov, in poziva, naj se pristojnemu odboru pri pregledu večletnega finančnega okvira podeli formalna vloga;

| 16. | poudarja, da je priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola, in sicer v obliki načrtovanja, programiranja in priprave, ki prispevajo k napredku na področju enakosti spolov in uveljavljanju pravic žensk, eno od glavnih orodij, s katerim lahko oblikovalci politik odpravijo razlike med spoloma; obžaluje, da je priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola pokazala, da se vidik spola še zdaleč ne upošteva pri vseh politikah, na vseh ravneh in v vseh fazah oblikovanja politik; ugotavlja, da je v okviru tega še posebej pomembno, da se okrepijo notranje zmogljivosti za pripravo proračuna ob upoštevanju vidika spola in se s tem poveča nadzorna vloga Parlamenta na tem področju; ugotavlja, da posledice odločitev o odhodkih in prihodkih zelo različno vplivajo na ženske in moške, in poudarja, da bi morali poslanci v ustreznih odborih to upoštevati pri pripravi proračuna; poudarja, da priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola spodbuja odgovornost in preglednost v zvezi z zavezanostjo Parlamenta enakosti spolov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola, in sicer v obliki načrtovanja, programiranja in priprave, ki prispevajo k napredku na področju enakosti spolov in uveljavljanju pravic žensk, eno od glavnih orodij, s katerim lahko oblikovalci politik odpravijo razlike med spoloma; obžaluje, da je priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola pokazala, da se vidik spola še zdaleč ne upošteva pri vseh politikah, na vseh ravneh in v vseh fazah oblikovanja politik; ugotavlja, da je v okviru tega še posebej pomembno, da se okrepijo notranje zmogljivosti za pripravo proračuna ob upoštevanju vidika spola in se s tem poveča nadzorna vloga Parlamenta na tem področju; ugotavlja, da posledice odločitev o odhodkih in prihodkih zelo različno vplivajo na ženske in moške, in poudarja, da bi morali poslanci v ustreznih odborih to upoštevati pri pripravi proračuna; poudarja, da priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola spodbuja odgovornost in preglednost v zvezi z zavezanostjo Parlamenta enakosti spolov;

| 17. | je seznanjen s tem, da se je Komisija zavezala, da bo še naprej vključevala načelo enakosti spolov, in sicer v obliki razmisleka o enakosti spolov pri ocenah učinka in presojah vplivov, ki se izvajajo v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja, in da razmišlja o tem, da bi leta 2017 izdala poročilo o vključevanju načela enakosti spolov pri Komisiji; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen s tem, da se je Komisija zavezala, da bo še naprej vključevala načelo enakosti spolov, in sicer v obliki razmisleka o enakosti spolov pri ocenah učinka in presojah vplivov, ki se izvajajo v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja, in da razmišlja o tem, da bi leta 2017 izdala poročilo o vključevanju načela enakosti spolov pri Komisiji;

| 18. | zatrjuje, da je treba tudi na ravni Parlamenta zagotoviti zadostna sredstva za razvoj ocen učinka na enakost spolov in analiz na podlagi spola; poziva Komisijo, naj izvaja sistematične ocene učinka nove zakonodaje ali predlogov politik na enakost spolov, in sicer na podlagi okrepljene ocene njihovega učinka na temeljne pravice, da se zagotovi spoštovanje pravic žensk na ravni EU; poudarja, da je treba pri teh analizah in uporabljenih metodah zbiranja podatkov upoštevati izkušnje oseb LGBTIQ; poudarja, da je treba spodbujati odbore, da izkoristijo notranje strokovno znanje ter strokovno znanje drugih institucij in organov iz javnega ali zasebnega sektorja, ki dejavno spodbujajo vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

18.

zatrjuje, da je treba tudi na ravni Parlamenta zagotoviti zadostna sredstva za razvoj ocen učinka na enakost spolov in analiz na podlagi spola; poziva Komisijo, naj izvaja sistematične ocene učinka nove zakonodaje ali predlogov politik na enakost spolov, in sicer na podlagi okrepljene ocene njihovega učinka na temeljne pravice, da se zagotovi spoštovanje pravic žensk na ravni EU; poudarja, da je treba pri teh analizah in uporabljenih metodah zbiranja podatkov upoštevati izkušnje oseb LGBTIQ; poudarja, da je treba spodbujati odbore, da izkoristijo notranje strokovno znanje ter strokovno znanje drugih institucij in organov iz javnega ali zasebnega sektorja, ki dejavno spodbujajo vključevanje načela enakosti spolov;

| 19. | poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj vsem odborom redno posreduje informacije, da se poudari vidik enakosti spolov na vseh področjih politike, in naj v okviru širše krepitve zmogljivosti, namenjene tudi osebju in parlamentarnim pomočnikom, da na voljo podatke in orodja, ki jih je razvil, na primer platformo za vključevanje načela enakosti spolov; poziva raziskovalno službo, naj redno izvaja podrobno kvalitativno in kvantitativno raziskavo o napredku pri vključevanju načela enakosti spolov v Parlamentu in o delovanju temu namenjene organizacijske strukture; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj vsem odborom redno posreduje informacije, da se poudari vidik enakosti spolov na vseh področjih politike, in naj v okviru širše krepitve zmogljivosti, namenjene tudi osebju in parlamentarnim pomočnikom, da na voljo podatke in orodja, ki jih je razvil, na primer platformo za vključevanje načela enakosti spolov; poziva raziskovalno službo, naj redno izvaja podrobno kvalitativno in kvantitativno raziskavo o napredku pri vključevanju načela enakosti spolov v Parlamentu in o delovanju temu namenjene organizacijske strukture;

| 20. | obžaluje, da Evropski inštitut za enakost spolov zaenkrat nima dovolj sredstev, da bi opravil vso delo, ki bi ga moral, zato poudarja, da je treba poskrbeti, da se bo proračun tega inštituta spremenil v skladu z njegovim širokim mandatom; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da Evropski inštitut za enakost spolov zaenkrat nima dovolj sredstev, da bi opravil vso delo, ki bi ga moral, zato poudarja, da je treba poskrbeti, da se bo proračun tega inštituta spremenil v skladu z njegovim širokim mandatom;

| 21. | ugotavlja, da so bila v odgovorih na vprašalnike o trenutnem stanju glede vključevanja načela enakosti spolov v parlamentarnih odborih posebna orodja izpostavljena kot učinkovito sredstvo za vključevanje vidika enakosti spolov, med njimi so:






  — | distribucija ključnih dokumentov in vključitev vprašanj enakosti spolov v razpisne zahteve za naročene študije; |
| --- | --- | --- |

21.

ugotavlja, da so bila v odgovorih na vprašalnike o trenutnem stanju glede vključevanja načela enakosti spolov v parlamentarnih odborih posebna orodja izpostavljena kot učinkovito sredstvo za vključevanje vidika enakosti spolov, med njimi so:

—

distribucija ključnih dokumentov in vključitev vprašanj enakosti spolov v razpisne zahteve za naročene študije;

| — | namenjanje pozornosti uporabi specifične terminologije in opredelitev v zvezi z vprašanji enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

namenjanje pozornosti uporabi specifične terminologije in opredelitev v zvezi z vprašanji enakosti spolov;

| — | spodbujanje predhodnih in naknadnih ocen osnutkov zakonodajnih predlogov in prihodnjih sporazumov; |
| --- | --- |

—

spodbujanje predhodnih in naknadnih ocen osnutkov zakonodajnih predlogov in prihodnjih sporazumov;

| — | usposabljanja in dejavnosti ozaveščanja za poslance, uslužbence, politične svetovalce in pomočnike; |
| --- | --- |

—

usposabljanja in dejavnosti ozaveščanja za poslance, uslužbence, politične svetovalce in pomočnike;

toplo priporoča, naj se ta orodja nadalje razvijejo in se uporabljajo pri delu Parlamenta;

| 22. | opozarja, da ocene in programi vključevanja načela enakosti spolov zahtevajo nadaljnje ukrepanje, da se obravnavajo učinkovitost in morebitne težave posameznih dejavnosti; poudarja, da je pomembno po potrebi izvesti popravljalne ukrepe in razviti vključevanje načela enakosti spolov, če se po izvedbi teh ukrepov ne ugotovi napredek; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da ocene in programi vključevanja načela enakosti spolov zahtevajo nadaljnje ukrepanje, da se obravnavajo učinkovitost in morebitne težave posameznih dejavnosti; poudarja, da je pomembno po potrebi izvesti popravljalne ukrepe in razviti vključevanje načela enakosti spolov, če se po izvedbi teh ukrepov ne ugotovi napredek;

| 23. | priporoča, da generalni direktorat za informiranje v poročanje o oblikovanju politike v Parlamentu vključi močnejši vidik spola |
| --- | --- |

23.

priporoča, da generalni direktorat za informiranje v poročanje o oblikovanju politike v Parlamentu vključi močnejši vidik spola

| 24. | izraža vso podporo temu, da se z ustreznimi sredstvi in v skladu s specifičnimi potrebami Parlamenta pripravijo ciljno usmerjena redna usposabljanja o vključevanju načela enakosti spolov, za vodstvene uslužbence na srednji in visoki ravni, zlasti za vodje oddelkov, pa se zagotovi intenzivnejše usposabljanje; poziva, naj se zagotovi usposabljanje o vključevanju načela enakosti spolov za poslance, parlamentarne pomočnike in zaposlene v političnih skupinah; poziva, naj se za ženske organizirajo usposabljanja za vodenje in se jim omogoči, da pridobijo delovne izkušnje na vodstvenih položajih; priporoča, naj usposabljanja vključujejo informacije o večplastnih in presečnih oblikah diskriminacije; poudarja, da je treba zagotoviti, da se bodo vse službe zavedale svoje odgovornosti pri izvajanju vključevanja načela enakosti spolov, tudi službe, ki so pristojne za človeške vire, varnost in infrastrukturo; priporoča uvedbo posebnih smernic za človeške vire, pri katerih se bo dejansko uveljavilo vključevanje načela enakosti spolov za boljše počutje vseh uslužbencev, tudi oseb LGBTIQ, na delovnem mestu; |
| --- | --- |

24.

izraža vso podporo temu, da se z ustreznimi sredstvi in v skladu s specifičnimi potrebami Parlamenta pripravijo ciljno usmerjena redna usposabljanja o vključevanju načela enakosti spolov, za vodstvene uslužbence na srednji in visoki ravni, zlasti za vodje oddelkov, pa se zagotovi intenzivnejše usposabljanje; poziva, naj se zagotovi usposabljanje o vključevanju načela enakosti spolov za poslance, parlamentarne pomočnike in zaposlene v političnih skupinah; poziva, naj se za ženske organizirajo usposabljanja za vodenje in se jim omogoči, da pridobijo delovne izkušnje na vodstvenih položajih; priporoča, naj usposabljanja vključujejo informacije o večplastnih in presečnih oblikah diskriminacije; poudarja, da je treba zagotoviti, da se bodo vse službe zavedale svoje odgovornosti pri izvajanju vključevanja načela enakosti spolov, tudi službe, ki so pristojne za človeške vire, varnost in infrastrukturo; priporoča uvedbo posebnih smernic za človeške vire, pri katerih se bo dejansko uveljavilo vključevanje načela enakosti spolov za boljše počutje vseh uslužbencev, tudi oseb LGBTIQ, na delovnem mestu;

Vključevanje načela enakosti spolov v delo odborov

| 25. | ponovno poziva k izpolnitvi zaveze o pripravi polletnega poročila o vključevanju načela enakosti spolov v delo Parlamenta; je seznanjen z vlogo, ki jo ima mreža za vključevanje načela enakosti spolov pri ocenjevanju trenutnega stanja glede vključevanja tega načela v posamezna politična področja, in priporoča, da vprašalnik, na katerem temelji omenjeno poročilo, postane metoda letnega spremljanja; |
| --- | --- |

25.

ponovno poziva k izpolnitvi zaveze o pripravi polletnega poročila o vključevanju načela enakosti spolov v delo Parlamenta; je seznanjen z vlogo, ki jo ima mreža za vključevanje načela enakosti spolov pri ocenjevanju trenutnega stanja glede vključevanja tega načela v posamezna politična področja, in priporoča, da vprašalnik, na katerem temelji omenjeno poročilo, postane metoda letnega spremljanja;

| 26. | ugotavlja, da so člani mreže na vprašanja iz vprašalnika v glavnem odgovorili, da se v okviru različnih dejavnosti na njihovem političnem področju, na primer v poročilih, predlogih sprememb o enakosti spolov, študijah, predstavitvah, službenih potovanjih in izmenjavah mnenj, upoštevajo s spolom povezane potrebe; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da so člani mreže na vprašanja iz vprašalnika v glavnem odgovorili, da se v okviru različnih dejavnosti na njihovem političnem področju, na primer v poročilih, predlogih sprememb o enakosti spolov, študijah, predstavitvah, službenih potovanjih in izmenjavah mnenj, upoštevajo s spolom povezane potrebe;

| 27. | pozdravlja posebne pobude, ki jih je na tem področju sprejelo več odborov; obžaluje, da velika večina odborov ni sprejela akcijskega načrta za enakost spolov, niti o njem ni razpravljala; pozdravlja, kako pomembno je, da pristojni organi sodelujejo z vsemi odbori in delegacijami ter si izmenjajo najboljšo prakso, tudi v okviru mreže za vključevanje načela enakosti spolov, ter uveljavijo jasen postopek sprejemanja akcijskega načrta za enakost spolov v vsakem odboru in delegaciji, ki se bo vključil v Poslovnik Parlamenta; priporoča, da vsak odbor enkrat na dve leti pripravi predstavitev o vključevanju načela enakosti spolov v svoje področje politike, tako da bo ta predstavitev sovpadala s pripravo poročila o vključevanju načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja posebne pobude, ki jih je na tem področju sprejelo več odborov; obžaluje, da velika večina odborov ni sprejela akcijskega načrta za enakost spolov, niti o njem ni razpravljala; pozdravlja, kako pomembno je, da pristojni organi sodelujejo z vsemi odbori in delegacijami ter si izmenjajo najboljšo prakso, tudi v okviru mreže za vključevanje načela enakosti spolov, ter uveljavijo jasen postopek sprejemanja akcijskega načrta za enakost spolov v vsakem odboru in delegaciji, ki se bo vključil v Poslovnik Parlamenta; priporoča, da vsak odbor enkrat na dve leti pripravi predstavitev o vključevanju načela enakosti spolov v svoje področje politike, tako da bo ta predstavitev sovpadala s pripravo poročila o vključevanju načela enakosti spolov;

| 28. | poudarja, da je treba temeljito oceniti delovanje mreže za vključevanje načela enakosti spolov in poiskati načine za zagotovitev tesnejše vključitve članov mreže in večje ozaveščenosti med njimi; priporoča, da se člani in nadomestni člani mreže za vključevanje načela enakosti spolov zavežejo enakosti spolov, vendar poudarja, da ni nujno, da prihajajo iz odbora za pravice žensk in enakost spolov, saj bo to pripomoglo k temu, da se bo več poslancev ukvarjalo z vključevanjem načela enakosti spolov; priporoča, da so člani pristojnega odbora in mreže v rednem stiku in si izmenjujejo mnenje; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba temeljito oceniti delovanje mreže za vključevanje načela enakosti spolov in poiskati načine za zagotovitev tesnejše vključitve članov mreže in večje ozaveščenosti med njimi; priporoča, da se člani in nadomestni člani mreže za vključevanje načela enakosti spolov zavežejo enakosti spolov, vendar poudarja, da ni nujno, da prihajajo iz odbora za pravice žensk in enakost spolov, saj bo to pripomoglo k temu, da se bo več poslancev ukvarjalo z vključevanjem načela enakosti spolov; priporoča, da so člani pristojnega odbora in mreže v rednem stiku in si izmenjujejo mnenje;

| 29. | priporoča, da mreži za vključevanje načela enakosti spolov sopredseduje pristojni odbor skupaj z drugim članom mreže, ki se izmed različnih odborov imenuje po načelu rotacije, da bi pokazali, da vključevanje načela enakosti spolov zadeva vse odbore; |
| --- | --- |

29.

priporoča, da mreži za vključevanje načela enakosti spolov sopredseduje pristojni odbor skupaj z drugim članom mreže, ki se izmed različnih odborov imenuje po načelu rotacije, da bi pokazali, da vključevanje načela enakosti spolov zadeva vse odbore;

| 30. | meni, da je treba ustanoviti notranji nadzorni organ, ki bo spremljal in ocenjeval izvajanje orodij in ukrepov; poziva k oblikovanju opisa posebnih delovnih nalog uslužbencev, ki so pristojni za vključevanje načela enakosti spolov v odborih; poziva pristojne organe, naj vsakih šest mesecev ocenijo napredek pri vključevanju tega načela v odborih in delegacijah; |
| --- | --- |

30.

meni, da je treba ustanoviti notranji nadzorni organ, ki bo spremljal in ocenjeval izvajanje orodij in ukrepov; poziva k oblikovanju opisa posebnih delovnih nalog uslužbencev, ki so pristojni za vključevanje načela enakosti spolov v odborih; poziva pristojne organe, naj vsakih šest mesecev ocenijo napredek pri vključevanju tega načela v odborih in delegacijah;

Medinstitucionalno sodelovanje v podporo vključevanju načela enakosti spolov

| 31. | meni, da bodo okrepljeni medinstitucionalni odnosi pripomogli k bolj uravnoteženi zastopanosti spolov pri oblikovanju politik EU; ugotavlja, da se na področju vključevanja načela enakosti spolov še ni izoblikovalo strukturirano sodelovanje z drugimi institucionalnimi partnerji, kot so Komisija, Svet in Evropski inštitut za enakost spolov; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezen okvir za vzpostavitev medinstitucionalnega sodelovanja na področju vključevanja načela enakosti spolov pa tudi za vključitev tudi drugih deležnikov s tega področja; |
| --- | --- |

31.

meni, da bodo okrepljeni medinstitucionalni odnosi pripomogli k bolj uravnoteženi zastopanosti spolov pri oblikovanju politik EU; ugotavlja, da se na področju vključevanja načela enakosti spolov še ni izoblikovalo strukturirano sodelovanje z drugimi institucionalnimi partnerji, kot so Komisija, Svet in Evropski inštitut za enakost spolov; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezen okvir za vzpostavitev medinstitucionalnega sodelovanja na področju vključevanja načela enakosti spolov pa tudi za vključitev tudi drugih deležnikov s tega področja;

| 32. | poziva Komisijo, naj ukrepa glede na rezultate javne razprave in stališča Parlamenta in Sveta ter sprejme sporočilo o novi strategiji za enakost spolov in pravice žensk za obdobje po letu 2015, v katerem bo obravnavala vprašanja enakosti spolov v skladu z mednarodno agendo; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj ukrepa glede na rezultate javne razprave in stališča Parlamenta in Sveta ter sprejme sporočilo o novi strategiji za enakost spolov in pravice žensk za obdobje po letu 2015, v katerem bo obravnavala vprašanja enakosti spolov v skladu z mednarodno agendo;

| 33. | priporoča, da evropski varuh človekovih pravic ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, skupini Parlamenta na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost vsako leto predloži podatke o pritožbah zaradi nepravilnostih v zvezi enakostjo spolov v Parlamentu; |
| --- | --- |

33.

priporoča, da evropski varuh človekovih pravic ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, skupini Parlamenta na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost vsako leto predloži podatke o pritožbah zaradi nepravilnostih v zvezi enakostjo spolov v Parlamentu;

| 34. | meni, da se bodo z izmenjavo zgledov najboljše prakse z drugimi organizacijami okrepile zmogljivosti in povečala učinkovitost Parlamenta pri izvajanju vključevanja načela enakosti spolov; poziva, naj se na vseh ravneh organizira izmenjava zgledov najboljše prakse z drugimi institucijami in organizacijami, na primer z Agencijo Združenih narodov za ženske, Svetom Evrope, evropskimi institucijami in deležniki, ki sodelujejo pri spodbujanju enakosti spolov, kot so organi za enakost spolov, socialni partnerji in nevladne organizacije; spodbuja sodelovanje pri specifičnih programih za krepitev zmogljivosti drugih mednarodnih organizacij ter pri pridobivanju njihove podpore za pripravo posebej prilagojenih programov za vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

34.

meni, da se bodo z izmenjavo zgledov najboljše prakse z drugimi organizacijami okrepile zmogljivosti in povečala učinkovitost Parlamenta pri izvajanju vključevanja načela enakosti spolov; poziva, naj se na vseh ravneh organizira izmenjava zgledov najboljše prakse z drugimi institucijami in organizacijami, na primer z Agencijo Združenih narodov za ženske, Svetom Evrope, evropskimi institucijami in deležniki, ki sodelujejo pri spodbujanju enakosti spolov, kot so organi za enakost spolov, socialni partnerji in nevladne organizacije; spodbuja sodelovanje pri specifičnih programih za krepitev zmogljivosti drugih mednarodnih organizacij ter pri pridobivanju njihove podpore za pripravo posebej prilagojenih programov za vključevanje načela enakosti spolov;

| 35. | zahteva, naj si generalni direktorat za kadrovske zadeve na primer s kongresom ZDA in nacionalnimi organi za enakost spolov izmenja zglede dobre prakse na področju enakosti spolov in raznolikosti ter tehnično pomoč pri spodbujanju nezadostno zastopanih rasnih skupnosti in etničnih manjšin v postopkih zaposlovanja na kratek rok in natečajih EPSO; poziva, naj se pozornost nameni pripravnikom in se oblikujejo pobude in programi za spodbujanje pripravništva za mlade, zlasti ženske ter pripadnike nezadostno zastopanih rasnih skupin in etničnih manjšin; |
| --- | --- |

35.

zahteva, naj si generalni direktorat za kadrovske zadeve na primer s kongresom ZDA in nacionalnimi organi za enakost spolov izmenja zglede dobre prakse na področju enakosti spolov in raznolikosti ter tehnično pomoč pri spodbujanju nezadostno zastopanih rasnih skupnosti in etničnih manjšin v postopkih zaposlovanja na kratek rok in natečajih EPSO; poziva, naj se pozornost nameni pripravnikom in se oblikujejo pobude in programi za spodbujanje pripravništva za mlade, zlasti ženske ter pripadnike nezadostno zastopanih rasnih skupin in etničnih manjšin;

| 36. | poudarja, da je treba neprestano voditi odprt dialog z nacionalnimi parlamenti, da se uveljavi redna izmenjava mnenj, novih tehnik in poročanje o ocenah učinka politike in se spodbudi skupni pristop in nadaljnji razvoj najboljše prakse pri doseganju napredka na področju vključevanja načela enakosti spolov; priporoča, da se organizira medparlamentarna seja o vključevanju načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba neprestano voditi odprt dialog z nacionalnimi parlamenti, da se uveljavi redna izmenjava mnenj, novih tehnik in poročanje o ocenah učinka politike in se spodbudi skupni pristop in nadaljnji razvoj najboljše prakse pri doseganju napredka na področju vključevanja načela enakosti spolov; priporoča, da se organizira medparlamentarna seja o vključevanju načela enakosti spolov;

o

o o

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(2)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 65.

(3)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0050.

(5)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 384.

(6)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 225.

(7)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 18.

(8)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 32.

(9)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 11.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0218.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0042.

(12)  SWD(2015)0278.

(13)  Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament (Vključevanje načela enakosti spolov v odborih in delegacijah Evropskega parlamenta, ni na voljo v slovenščini, op. prev.), tematski sektor C Evropskega parlamenta.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/25

---

P8_TA(2016)0073

Položaj begunk in prosilk za azil v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (2015/2325(INI))

(2018/C 050/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 8 in člena 78 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 in člena 78 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju konvencije iz leta 1951 in protokola iz leta 1967 o statusu beguncev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije iz leta 1951 in protokola iz leta 1967 o statusu beguncev,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979 in splošnega priporočila št. 32 Odbora za odpravo diskriminacije žensk z dne 14. novembra 2014 o razsežnosti, vezani na spol, kar zadeva status begunca, azil, državljanstvo in apatridnost žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979 in splošnega priporočila št. 32 Odbora za odpravo diskriminacije žensk z dne 14. novembra 2014 o razsežnosti, vezani na spol, kar zadeva status begunca, azil, državljanstvo in apatridnost žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija),

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom Evropska agenda o migracijah COM(2015)0240, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom Evropska agenda o migracijah COM(2015)0240,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27.5.2015 z naslovom Akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020) (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27.5.2015 z naslovom Akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020) (COM(2015)0285),

| — | ob upoštevanju sklepov o migracijah, ki jih je Svet sprejel 12. oktobra 2015, zlasti v njih izražene zavezanosti človekovim pravicam žensk in deklic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o migracijah, ki jih je Svet sprejel 12. oktobra 2015, zlasti v njih izražene zavezanosti človekovim pravicam žensk in deklic,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ,

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav,

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite. |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite.

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega evropskega seznama varnih izvornih držav za namene Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite in o spremembi Direktive 2013/32/EU (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega evropskega seznama varnih izvornih držav za namene Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite in o spremembi Direktive 2013/32/EU (COM(2015)0452),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z naslovom Akcijski načrt na področju spolov za obdobje 2016–2020 z dne 26. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z naslovom Akcijski načrt na področju spolov za obdobje 2016–2020 z dne 26. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. marca 2015 o izvajanju evropske sosedske politike v letu 2014 (SWD(2015)0076), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. marca 2015 o izvajanju evropske sosedske politike v letu 2014 (SWD(2015)0076),

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. decembra 2015 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo OI/5/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. decembra 2015 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo OI/5/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex (1),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0024/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0024/2016),

| A. | ker zaradi potekajočih konfliktov, regionalne nestabilnosti in kršenja človekovih pravic, tudi nasilja na podlagi spola in posilstev kot vojnega orožja, vse več moških, žensk in otrok, toliko kot še nikoli doslej, išče mednarodno zaščito v EU; |
| --- | --- |

A.

ker zaradi potekajočih konfliktov, regionalne nestabilnosti in kršenja človekovih pravic, tudi nasilja na podlagi spola in posilstev kot vojnega orožja, vse več moških, žensk in otrok, toliko kot še nikoli doslej, išče mednarodno zaščito v EU;

| B. | ker so pri prosilcih za azil v Evropski uniji precej velike razlike med spoloma; ker je v povprečju tretjina prosilcev za azil žensk; ker je od začetka leta 2015 do novembra tega leta po Sredozemskem morju na evropsko obalo prispelo približno 900 000 ljudi, med katerimi je bilo približno 38 % žensk in otrok; ker naj bi bilo po podatkih za januar 2016 Visokega komisarja OZN za begunce med prosilci za azil, ki so prispeli v Grčijo, 55 % žensk in otrok; ker je na poti v upanju na rešitev že preveč ljudi izgubilo življenje, med njimi je bilo tudi veliko žensk; |
| --- | --- |

B.

ker so pri prosilcih za azil v Evropski uniji precej velike razlike med spoloma; ker je v povprečju tretjina prosilcev za azil žensk; ker je od začetka leta 2015 do novembra tega leta po Sredozemskem morju na evropsko obalo prispelo približno 900 000 ljudi, med katerimi je bilo približno 38 % žensk in otrok; ker naj bi bilo po podatkih za januar 2016 Visokega komisarja OZN za begunce med prosilci za azil, ki so prispeli v Grčijo, 55 % žensk in otrok; ker je na poti v upanju na rešitev že preveč ljudi izgubilo življenje, med njimi je bilo tudi veliko žensk;

| C. | ker so ženske in osebe LGBTI žrtve specifičnih oblik preganjanja zaradi spola, ki se še vedno prepogosto ne priznavajo v azilnih postopkih; |
| --- | --- |

C.

ker so ženske in osebe LGBTI žrtve specifičnih oblik preganjanja zaradi spola, ki se še vedno prepogosto ne priznavajo v azilnih postopkih;

| D. | ker glavni cilj resolucije varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti, tj. zaščititi ženske in bistveno povečati njihovo udeležbo v postopkih oblikovanja politike in odločanja, ni dosežen; |
| --- | --- |

D.

ker glavni cilj resolucije varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti, tj. zaščititi ženske in bistveno povečati njihovo udeležbo v postopkih oblikovanja politike in odločanja, ni dosežen;

| E. | ker po podatkih Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) vsako leto približno 20 000 žensk in deklet iz držav, kjer se izvaja pohabljanje ženskih spolovil, zaprosi za azil v državah članicah EU; ker zelo veliko žensk za azil zaprosi zaradi strahu pred pohabljanjem spolovil; |
| --- | --- |

E.

ker po podatkih Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) vsako leto približno 20 000 žensk in deklet iz držav, kjer se izvaja pohabljanje ženskih spolovil, zaprosi za azil v državah članicah EU; ker zelo veliko žensk za azil zaprosi zaradi strahu pred pohabljanjem spolovil;

| F. | ker naj bi po ocenah UNHCR 71 % prosilk za azil v EU iz držav, kjer se izvaja pohabljanje ženskih spolovil, prestalo tovrstno pohabljanje; ker je Sodišče za človekove pravice izreklo sodbe, s katerimi je zaustavilo izgon deklet, pri katerih je obstajala nevarnost, da jim bodo prisilno pohabili spolovilo, saj bi to povzročilo nepopravljivo škodo za njihovo telesno in duševno zdravje; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi po ocenah UNHCR 71 % prosilk za azil v EU iz držav, kjer se izvaja pohabljanje ženskih spolovil, prestalo tovrstno pohabljanje; ker je Sodišče za človekove pravice izreklo sodbe, s katerimi je zaustavilo izgon deklet, pri katerih je obstajala nevarnost, da jim bodo prisilno pohabili spolovilo, saj bi to povzročilo nepopravljivo škodo za njihovo telesno in duševno zdravje;

| G. | ker je treba vse azilne politike in postopke, vključno z ocenjevanjem prošenj za azil, izvajati posamično ob upoštevanju različnosti spolov, saj imajo ženske in dekleta, ki prosijo za azil, posebne potrebe po zaščiti in se soočajo z drugačnimi težavami kot moški; ker bi bilo treba prošnje za azil, ki so povezane z nasiljem, obravnavati tako, da bi bile ženske zaščitene pred sekundarno viktimizacijo v azilnem postopku; |
| --- | --- |

G.

ker je treba vse azilne politike in postopke, vključno z ocenjevanjem prošenj za azil, izvajati posamično ob upoštevanju različnosti spolov, saj imajo ženske in dekleta, ki prosijo za azil, posebne potrebe po zaščiti in se soočajo z drugačnimi težavami kot moški; ker bi bilo treba prošnje za azil, ki so povezane z nasiljem, obravnavati tako, da bi bile ženske zaščitene pred sekundarno viktimizacijo v azilnem postopku;

| H. | ker so postopek integracije in pravice žensk in deklet ogroženi, če je njihov status odvisen od njihovega partnerja; |
| --- | --- |

H.

ker so postopek integracije in pravice žensk in deklet ogroženi, če je njihov status odvisen od njihovega partnerja;

| I. | ker je treba ustrezne akte, ki tvorijo skupni evropski azilni sistem, prenesti in izvajati v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev in drugimi ustreznimi instrumenti; |
| --- | --- |

I.

ker je treba ustrezne akte, ki tvorijo skupni evropski azilni sistem, prenesti in izvajati v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev in drugimi ustreznimi instrumenti;

| J. | ker se ženske in dekleta, ki prosijo za azil, v državah članicah zelo različno obravnavajo in še vedno obstajajo znatne pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

J.

ker se ženske in dekleta, ki prosijo za azil, v državah članicah zelo različno obravnavajo in še vedno obstajajo znatne pomanjkljivosti;

| K. | ker so begunke in prosilke za azil pogosto žrtve več oblik diskriminacije in so v državah izvora ter tranzitnih in ciljnih državah bolj izpostavljene spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola; ker so ženske in dekleta brez spremstva, ženske na čelu družine, nosečnice, invalidi in starejši še posebej ranljivi; |
| --- | --- |

K.

ker so begunke in prosilke za azil pogosto žrtve več oblik diskriminacije in so v državah izvora ter tranzitnih in ciljnih državah bolj izpostavljene spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola; ker so ženske in dekleta brez spremstva, ženske na čelu družine, nosečnice, invalidi in starejši še posebej ranljivi;

| L. | ker ni ogrožena samo osebna varnost begunk (dolga in nevarna pot v izgnanstvo, nadlegovanje, uradna brezbrižnost ter pogoste spolne zlorabe in nasilje, tudi takrat, ko že prispejo v kraj, ki naj bi bil varen, in njihova stigmatizacija v družbi zaradi tega), temveč te ženske skrbijo tudi za telesno varnost, dobrobit in preživetje svoje družine; |
| --- | --- |

L.

ker ni ogrožena samo osebna varnost begunk (dolga in nevarna pot v izgnanstvo, nadlegovanje, uradna brezbrižnost ter pogoste spolne zlorabe in nasilje, tudi takrat, ko že prispejo v kraj, ki naj bi bil varen, in njihova stigmatizacija v družbi zaradi tega), temveč te ženske skrbijo tudi za telesno varnost, dobrobit in preživetje svoje družine;

| M. | ker so številni begunci, ki so prispeli v Evropo, začasno nastanjeni v begunskih taboriščih ali živijo na ulici, še posebej ranljive pa so ženske in dekleta; |
| --- | --- |

M.

ker so številni begunci, ki so prispeli v Evropo, začasno nastanjeni v begunskih taboriščih ali živijo na ulici, še posebej ranljive pa so ženske in dekleta;

| N. | ker kriminalne mreže pomanjkanje varnih poti v EU za prosilce za azil in begunce, regionalno nestabilnost in konflikte ter ranljivost žensk in deklet na begu izkoriščajo za trgovino z ljudmi in spolno izkoriščanje; |
| --- | --- |

N.

ker kriminalne mreže pomanjkanje varnih poti v EU za prosilce za azil in begunce, regionalno nestabilnost in konflikte ter ranljivost žensk in deklet na begu izkoriščajo za trgovino z ljudmi in spolno izkoriščanje;

| O. | ker so ženske, ki so žrtve nasilja in trgovine z ljudmi, bolj izpostavljene tveganju spolno prenosljivih bolezni; |
| --- | --- |

O.

ker so ženske, ki so žrtve nasilja in trgovine z ljudmi, bolj izpostavljene tveganju spolno prenosljivih bolezni;

| P. | ker je Urad Visokega komisarja Združenih narodov za begunce poročal o primerih nasilja nad begunkami in otroki, zlasti spolnega nasilja, in njihovih zlorab skozi vso potovanje, tudi v prenatrpanih sprejemnih centrih v EU; |
| --- | --- |

P.

ker je Urad Visokega komisarja Združenih narodov za begunce poročal o primerih nasilja nad begunkami in otroki, zlasti spolnega nasilja, in njihovih zlorab skozi vso potovanje, tudi v prenatrpanih sprejemnih centrih v EU;

| Q. | ker ženske in dekleta, ki iščejo zatočišče v EU, pogosto bežijo pred režimom, ki jih zatira in jim ne priznava enakih pravic kot moškim, tolerira nasilje nad ženskami in otroki, njihove zlorabe ter zgodnje in prisilne poroke; |
| --- | --- |

Q.

ker ženske in dekleta, ki iščejo zatočišče v EU, pogosto bežijo pred režimom, ki jih zatira in jim ne priznava enakih pravic kot moškim, tolerira nasilje nad ženskami in otroki, njihove zlorabe ter zgodnje in prisilne poroke;

| R. | ker v sprejemnih centrih pogosto ni primernih prostorov za matere, nastanjene v njih, ki morajo preživljati svoje otroke in skrbeti zanje; ker tudi službe za pravno pomoč ne dajejo ustrezne podpore pri zagotavljanju informacij in pomoči pri iskanju družinskih članov; |
| --- | --- |

R.

ker v sprejemnih centrih pogosto ni primernih prostorov za matere, nastanjene v njih, ki morajo preživljati svoje otroke in skrbeti zanje; ker tudi službe za pravno pomoč ne dajejo ustrezne podpore pri zagotavljanju informacij in pomoči pri iskanju družinskih članov;

| S. | ker v sprejemnih in tranzitnih centrih v Evropski uniji ni poskrbljeno za najosnovnejše potrebe, da bi se preprečilo nasilje na podlagi spola, kot so ločene sanitarije in ločeni spalni prostori; |
| --- | --- |

S.

ker v sprejemnih in tranzitnih centrih v Evropski uniji ni poskrbljeno za najosnovnejše potrebe, da bi se preprečilo nasilje na podlagi spola, kot so ločene sanitarije in ločeni spalni prostori;

| T. | ker so dekleta, ki bežijo pred konflikti in preganjanjem, izpostavljene večjemu tveganju, da bodo žrtve otroških, prezgodnjih in prisilnih porok, posilstva, spolnih in fizičnih zlorab ter prostitucije; |
| --- | --- |

T.

ker so dekleta, ki bežijo pred konflikti in preganjanjem, izpostavljene večjemu tveganju, da bodo žrtve otroških, prezgodnjih in prisilnih porok, posilstva, spolnih in fizičnih zlorab ter prostitucije;

| U. | ker so ženske in otroci zaradi ločitve od družinskih članov izpostavljeni večjemu tveganju; |
| --- | --- |

U.

ker so ženske in otroci zaradi ločitve od družinskih članov izpostavljeni večjemu tveganju;

| V. | ker se pravica do združitve družine, čeprav je to osnovna človekova pravica, sistematično priznava z zamudo ali celo krši in ker so ženske in otroci prve žrtve nepriznavanja te pravice oziroma njenega poznega priznavanja; |
| --- | --- |

V.

ker se pravica do združitve družine, čeprav je to osnovna človekova pravica, sistematično priznava z zamudo ali celo krši in ker so ženske in otroci prve žrtve nepriznavanja te pravice oziroma njenega poznega priznavanja;

| W. | ker so ženske pogosto prisiljene delati na črno v ponižujočih razmerah, da lahko ostanejo v ciljni državi; |
| --- | --- |

W.

ker so ženske pogosto prisiljene delati na črno v ponižujočih razmerah, da lahko ostanejo v ciljni državi;

| X. | ker je v pekinških izhodiščih za ukrepanje poudarjeno, da je treba povečati udeležbo žensk pri reševanju konfliktov na ravni sprejemanja odločitev ter begunke, razseljenke in migrantke ustrezno vključiti v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje; |
| --- | --- |

X.

ker je v pekinških izhodiščih za ukrepanje poudarjeno, da je treba povečati udeležbo žensk pri reševanju konfliktov na ravni sprejemanja odločitev ter begunke, razseljenke in migrantke ustrezno vključiti v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje;

| Y. | ker naj bi na podlagi cilja trajnostnega razvoja št. 5 do leta 2030 dosegli enakost spolov in izboljšali življenjske razmere za ženske; |
| --- | --- |

Y.

ker naj bi na podlagi cilja trajnostnega razvoja št. 5 do leta 2030 dosegli enakost spolov in izboljšali življenjske razmere za ženske;

| 1. | meni, da je treba za večjo varnost in zaščito begunk in begunskih deklet zagotoviti varne in zakonite poti v EU za tiste, ki bežijo pred spopadi in preganjanjem, pri čemer je treba upoštevati spol; zlasti poudarja, da bi moralo več držav članic sodelovati v programih EU za preselitev; meni, da zakonodaja in politika na področju nedovoljenih migracij ne bi smeli ovirati dostopa do azilnih postopkov EU; poudarja, da je pravica do azila zagotovljena s členom 18 Listine EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

meni, da je treba za večjo varnost in zaščito begunk in begunskih deklet zagotoviti varne in zakonite poti v EU za tiste, ki bežijo pred spopadi in preganjanjem, pri čemer je treba upoštevati spol; zlasti poudarja, da bi moralo več držav članic sodelovati v programih EU za preselitev; meni, da zakonodaja in politika na področju nedovoljenih migracij ne bi smeli ovirati dostopa do azilnih postopkov EU; poudarja, da je pravica do azila zagotovljena s členom 18 Listine EU o temeljnih pravicah;

| 2. | poudarja, da je nujno treba takoj odpreti varne in zakonite azilne poti in se zoperstaviti tihotapskim mrežam ter ženskam, otrokom in invalidom v večji meri omogočiti pribežališče, ne da bi za to tvegali svoje življenje; je zelo zaskrbljen zaradi smrtnih žrtev, zavračanja vstopa in grobih kršitev človekovih pravic na zunanjih mejah EU; meni, da bi si moralo vseh 28 držav članic deliti odgovornost, stroške in koristi, ne da to nosijo le države prvega prihoda; obžaluje pomanjkanje solidarnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je nujno treba takoj odpreti varne in zakonite azilne poti in se zoperstaviti tihotapskim mrežam ter ženskam, otrokom in invalidom v večji meri omogočiti pribežališče, ne da bi za to tvegali svoje življenje; je zelo zaskrbljen zaradi smrtnih žrtev, zavračanja vstopa in grobih kršitev človekovih pravic na zunanjih mejah EU; meni, da bi si moralo vseh 28 držav članic deliti odgovornost, stroške in koristi, ne da to nosijo le države prvega prihoda; obžaluje pomanjkanje solidarnosti med državami članicami;

| 3. | poudarja, kako pomembno je, da se begunke registrirajo posamično in se jim izda dokument, ki jim zagotavlja osebno svobodo, svobodo gibanja in dostop do bistvenih storitev, kakor zahteva UNHCR; |
| --- | --- |

3.

poudarja, kako pomembno je, da se begunke registrirajo posamično in se jim izda dokument, ki jim zagotavlja osebno svobodo, svobodo gibanja in dostop do bistvenih storitev, kakor zahteva UNHCR;

| 4. | poudarja, da je treba v usklajevalnem odboru in vsakem drugem organu, ki zastopa begunce, naj bo to v mestih ali na podeželju, in v begunskih taboriščih, vključno z območji, kamor se begunci vračajo, upoštevati načelo enakosti spolov in zagotoviti spoštovanje pravic begunk in prosilk za azil ter izpolnjevanje njihovih potreb; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba v usklajevalnem odboru in vsakem drugem organu, ki zastopa begunce, naj bo to v mestih ali na podeželju, in v begunskih taboriščih, vključno z območji, kamor se begunci vračajo, upoštevati načelo enakosti spolov in zagotoviti spoštovanje pravic begunk in prosilk za azil ter izpolnjevanje njihovih potreb;

| 5. | znova poziva vse države članice in Evropsko unijo, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (Carigrajska konvencija); |
| --- | --- |

5.

znova poziva vse države članice in Evropsko unijo, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (Carigrajska konvencija);

| 6. | poziva vse države članice, naj v sodelovanju z EU zagotovijo strokovno postravmatično svetovanje in psihosocialno oskrbo za ženske, ki so utrpele poškodbe zaradi spola, pri čemer naj neposredno sodelujejo kvalificirane strokovnjakinje s tega področja, to svetovanje in oskrba pa naj bosta na voljo v vseh fazah azilnega postopka; |
| --- | --- |

6.

poziva vse države članice, naj v sodelovanju z EU zagotovijo strokovno postravmatično svetovanje in psihosocialno oskrbo za ženske, ki so utrpele poškodbe zaradi spola, pri čemer naj neposredno sodelujejo kvalificirane strokovnjakinje s tega področja, to svetovanje in oskrba pa naj bosta na voljo v vseh fazah azilnega postopka;

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročil, da se ženske in otroci prostituirajo za preživetje, da lahko plačajo tihotapcem in nadaljujejo pot v EU ter tam zaprosijo za azil; ponovno poudarja, da so varne in zakonite poti v Evropo poglavitne za to, da se ta praksa prepreči; |
| --- | --- |

7.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročil, da se ženske in otroci prostituirajo za preživetje, da lahko plačajo tihotapcem in nadaljujejo pot v EU ter tam zaprosijo za azil; ponovno poudarja, da so varne in zakonite poti v Evropo poglavitne za to, da se ta praksa prepreči;

| 8. | poziva EU, naj pri vzpostavitvi mehanizma za pritožbe v okviru službe uradnika Frontexa za temeljne pravice upošteva različnost spolov in naj obravnava kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešili Frontex, države članice in uradniki tretjih držav pri sodelovanju s Frontexsom, kakor se poziva v resoluciji Parlamenta z dne 2. decembra 2015 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo OI/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, naj pri vzpostavitvi mehanizma za pritožbe v okviru službe uradnika Frontexa za temeljne pravice upošteva različnost spolov in naj obravnava kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešili Frontex, države članice in uradniki tretjih držav pri sodelovanju s Frontexsom, kakor se poziva v resoluciji Parlamenta z dne 2. decembra 2015 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo OI/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex;

| 9. | poziva k ciljnim ukrepom, da se zagotovi popolna integracija begunk in prosilk za azil in preprečijo vse oblike izkoriščanja, zlorab, nasilja in trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

9.

poziva k ciljnim ukrepom, da se zagotovi popolna integracija begunk in prosilk za azil in preprečijo vse oblike izkoriščanja, zlorab, nasilja in trgovine z ljudmi;

| 10. | poudarja, da bi bilo treba pri načrtovanju, izvrševanju in ocenjevanju vseh migracijskih in azilnih politik in ukrepov EU upoštevati spol; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi bilo treba pri načrtovanju, izvrševanju in ocenjevanju vseh migracijskih in azilnih politik in ukrepov EU upoštevati spol;

Vidik spola pri določanju statusa begunca

| 11. | poziva, naj se kot del širše reforme migracijske in azilne politike, pri kateri se popolnoma upoštevajo socialni, kulturni in politični vidiki preganjanja in ki vključuje integracijske ukrepe, sprejme celovit sklop smernic EU o enakosti spolov; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se kot del širše reforme migracijske in azilne politike, pri kateri se popolnoma upoštevajo socialni, kulturni in politični vidiki preganjanja in ki vključuje integracijske ukrepe, sprejme celovit sklop smernic EU o enakosti spolov;

| 12. | poudarja, da so lahko ženske tudi v državah, ki veljajo za varne, preganjane na podlagi spola, osebe LGBTI pa so lahko tudi žrtve zlorab, zato je zahteva za njihovo zaščito legitimna; poziva vse države članice, naj sprejmejo azilne postopke in poskusijo razviti programe usposabljanja, ki bodo upoštevali potrebe žensk, ki so žrtve večkratne marginalizacije, vključno s pripadnicami skupnosti LGBTI; poziva vse države članice, naj se borijo proti škodljivim stereotipom glede vedenja in značilnosti pripadnic skupnosti LGBTI ter naj pri obravnavanju prošenj za azil v celoti uporabljajo Listino EU o temeljnih pravicah; poudarja, da so v vseh državah članicah potrebni sprejemni centri, v katerih se bodo upoštevale potrebe oseb LGBTI; poudarja, da je v sprejemnih centrih pogosto nasilje nad temi osebami; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so lahko ženske tudi v državah, ki veljajo za varne, preganjane na podlagi spola, osebe LGBTI pa so lahko tudi žrtve zlorab, zato je zahteva za njihovo zaščito legitimna; poziva vse države članice, naj sprejmejo azilne postopke in poskusijo razviti programe usposabljanja, ki bodo upoštevali potrebe žensk, ki so žrtve večkratne marginalizacije, vključno s pripadnicami skupnosti LGBTI; poziva vse države članice, naj se borijo proti škodljivim stereotipom glede vedenja in značilnosti pripadnic skupnosti LGBTI ter naj pri obravnavanju prošenj za azil v celoti uporabljajo Listino EU o temeljnih pravicah; poudarja, da so v vseh državah članicah potrebni sprejemni centri, v katerih se bodo upoštevale potrebe oseb LGBTI; poudarja, da je v sprejemnih centrih pogosto nasilje nad temi osebami;

| 13. | poudarja, da oblike nasilja in diskriminacije na podlagi spola, med drugim posilstvo in spolno nasilje, pohabljanje ženskih spolovil, prisilne poroke, nasilje v družini, t. i. kazniva dejanja iz časti in diskriminacija na podlagi spola, ki jo odobrava država, pomenijo preganjanje in bi morale biti utemeljen razlog za prošnjo za azil v EU, kar bi bilo treba upoštevati v novih smernicah o enakosti spolov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da oblike nasilja in diskriminacije na podlagi spola, med drugim posilstvo in spolno nasilje, pohabljanje ženskih spolovil, prisilne poroke, nasilje v družini, t. i. kazniva dejanja iz časti in diskriminacija na podlagi spola, ki jo odobrava država, pomenijo preganjanje in bi morale biti utemeljen razlog za prošnjo za azil v EU, kar bi bilo treba upoštevati v novih smernicah o enakosti spolov;

| 14. | poziva Komisijo, naj zbere natančne statistične podatke o migraciji in mednarodni zaščiti, da bi vključili več vrst podatkov, razvrščenih po spolu, zlasti v zvezi s fazami azilnega postopka po sprejetju prvotne odločbe; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj zbere natančne statistične podatke o migraciji in mednarodni zaščiti, da bi vključili več vrst podatkov, razvrščenih po spolu, zlasti v zvezi s fazami azilnega postopka po sprejetju prvotne odločbe;

| 15. | poziva Komisijo, naj razvije razlagalne smernice o pohabljanju ženskih spolovil, ki bodo v celoti upoštevale smernice UNHCR o preganjanju na podlagi spola in navodila v zvezi s pohabljanjem ženskih spolovil ter bodo vsebovale jasen pregled obveznosti držav članic, in sicer s posebnim poudarkom na identifikaciji ranljivih prosilcev za azil in komuniciranjem z njimi; poudarja, da je nekaterim žrtvam, ki so preživele pohabljanje spolovil, težko govoriti o tej travmatični izkušnji; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe in zagotovijo, da bo mogoče vse oblike nasilja nad ženskami, tudi pohabljanje ženskih spolovil, priznati kot obliko preganjanja in da bodo žrtve deležne zaščite, ki jo zagotavlja konvencija iz leta 1951 v zvezi s statusom beguncev, v skladu s členom 60 Carigrajske konvencije; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj razvije razlagalne smernice o pohabljanju ženskih spolovil, ki bodo v celoti upoštevale smernice UNHCR o preganjanju na podlagi spola in navodila v zvezi s pohabljanjem ženskih spolovil ter bodo vsebovale jasen pregled obveznosti držav članic, in sicer s posebnim poudarkom na identifikaciji ranljivih prosilcev za azil in komuniciranjem z njimi; poudarja, da je nekaterim žrtvam, ki so preživele pohabljanje spolovil, težko govoriti o tej travmatični izkušnji; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe in zagotovijo, da bo mogoče vse oblike nasilja nad ženskami, tudi pohabljanje ženskih spolovil, priznati kot obliko preganjanja in da bodo žrtve deležne zaščite, ki jo zagotavlja konvencija iz leta 1951 v zvezi s statusom beguncev, v skladu s členom 60 Carigrajske konvencije;

| 16. | poziva države članice, naj poskrbijo za to, da bodo azilni postopki na mejah skladni s smernicami UNHCR o mednarodni zaščiti, zlasti kar zadeva preganjanje zaradi spola, in smernicami UNHCR o Zahtevkih za status begunca na podlagi spolne usmerjenosti in/ali spolne identitete, ki jasno opredeljujejo obveznosti držav članic; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj poskrbijo za to, da bodo azilni postopki na mejah skladni s smernicami UNHCR o mednarodni zaščiti, zlasti kar zadeva preganjanje zaradi spola, in smernicami UNHCR o Zahtevkih za status begunca na podlagi spolne usmerjenosti in/ali spolne identitete, ki jasno opredeljujejo obveznosti držav članic;

| 17. | poziva Komisijo, naj glede na opisane razmere preuči zvišanje finančnih sredstev za programa Daphne in Odysseus in njuno širše področje uporabe ter naj oceni, ali bi lahko ta programa prilagodili sedanjim razmeram in zaščitili begunke; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj glede na opisane razmere preuči zvišanje finančnih sredstev za programa Daphne in Odysseus in njuno širše področje uporabe ter naj oceni, ali bi lahko ta programa prilagodili sedanjim razmeram in zaščitili begunke;

| 18. | je seznanjen s predlogom Komisije za vzpostavitev skupnega seznama varnih držav izvora; zahteva, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi in se zagotovi, da bo ta pristop skladen z načelom nevračanja in da pravice žensk, otrok in drugih ranljivih skupin ne bodo ogrožene; poziva, naj se uporablja razlikovanje glede na spol; meni, da morebiten seznam varnih držav izvora ne bi smel privesti do manj ugodnega obravnavanja postopkovnega obravnavanja žensk, ki za azil prosijo zaradi strahu ali izkušnje nasilja na podlagi spola; poudarja, da se je treba izogniti naglim odločitvam, pri katerih se niso ustrezno upoštevale nevarnosti, celo smrtna nevarnost, ki grozijo ženskam, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, če se njihova prošnja zavrne in se bodo prisiljene vrniti v svojo državo; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen s predlogom Komisije za vzpostavitev skupnega seznama varnih držav izvora; zahteva, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi in se zagotovi, da bo ta pristop skladen z načelom nevračanja in da pravice žensk, otrok in drugih ranljivih skupin ne bodo ogrožene; poziva, naj se uporablja razlikovanje glede na spol; meni, da morebiten seznam varnih držav izvora ne bi smel privesti do manj ugodnega obravnavanja postopkovnega obravnavanja žensk, ki za azil prosijo zaradi strahu ali izkušnje nasilja na podlagi spola; poudarja, da se je treba izogniti naglim odločitvam, pri katerih se niso ustrezno upoštevale nevarnosti, celo smrtna nevarnost, ki grozijo ženskam, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, če se njihova prošnja zavrne in se bodo prisiljene vrniti v svojo državo;

| 19. | poziva k bolj objektivnim pristopom k preverjanju verodostojnosti v vseh državah članicah, pri katerih se upošteva različnost spolov, in okrepljenemu usposabljanju na temo preverjanja verodostojnosti za nosilce odločanja, ki bo vključevalo vidik spola; poudarja, da preverjanje verodostojnosti nikoli ne more biti popolnoma točno in se ne bi smelo uporabljati kot edina podlaga za negativno odločbo o azilu; priporoča, da se pri ocenjevanju ženskih prošenj za azil upoštevajo kulturni, socialni in psihosociološki profili, vključno s kulturnim ozadjem, izobrazbo, travmo, občutkom sramu in/ali kulturnimi neenakostmi med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

19.

poziva k bolj objektivnim pristopom k preverjanju verodostojnosti v vseh državah članicah, pri katerih se upošteva različnost spolov, in okrepljenemu usposabljanju na temo preverjanja verodostojnosti za nosilce odločanja, ki bo vključevalo vidik spola; poudarja, da preverjanje verodostojnosti nikoli ne more biti popolnoma točno in se ne bi smelo uporabljati kot edina podlaga za negativno odločbo o azilu; priporoča, da se pri ocenjevanju ženskih prošenj za azil upoštevajo kulturni, socialni in psihosociološki profili, vključno s kulturnim ozadjem, izobrazbo, travmo, občutkom sramu in/ali kulturnimi neenakostmi med moškimi in ženskami;

| 20. | poziva države članice, naj navedejo razloge za odobrene odločbe o azilu, da bi zagotovili koristne podatke o obravnavi nasilja na podlagi spola in preglednost v zvezi z razlogi za odobritev prošnje v skladu s konvencijo; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj navedejo razloge za odobrene odločbe o azilu, da bi zagotovili koristne podatke o obravnavi nasilja na podlagi spola in preglednost v zvezi z razlogi za odobritev prošnje v skladu s konvencijo;

| 21. | poziva države članice, naj ženskam zagotovijo informacije o azilnih postopkih, njihovih pravicah in posebnih storitvah, ki so jim na razpolago pri vlaganju prošnje za azil; poudarja, da je pravica žensk, da prošnjo vložijo neodvisno od svojega partnerja, poglavitna za njihovo opolnomočenje in načelo nevračanja; poziva države članice, naj vse ženske obveščajo o njihovi pravici, da samostojno zaprosijo za azil, kar pomeni, da lahko zaprosijo za status begunke ali prosilke za azil in ga ohranijo ne glede na položaj drugih družinskih članov; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj ženskam zagotovijo informacije o azilnih postopkih, njihovih pravicah in posebnih storitvah, ki so jim na razpolago pri vlaganju prošnje za azil; poudarja, da je pravica žensk, da prošnjo vložijo neodvisno od svojega partnerja, poglavitna za njihovo opolnomočenje in načelo nevračanja; poziva države članice, naj vse ženske obveščajo o njihovi pravici, da samostojno zaprosijo za azil, kar pomeni, da lahko zaprosijo za status begunke ali prosilke za azil in ga ohranijo ne glede na položaj drugih družinskih članov;

| 22. | poziva države članice, naj v celoti izvršujejo Direktivo 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in Direktivo 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj v celoti izvršujejo Direktivo 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in Direktivo 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj;

| 23. | meni, da bi bilo treba takoj, ko se pojavi sum o nasilju na podlagi spola, ukrepati v smislu humanitarne pomoči, saj so ranljive skupine, kot so ženske in otroci, na nezakonitih poteh migracije, kjer se jim odreka cela vrsta pravic, zelo izpostavljeni raznim oblikam fizičnega nasilja in moralne prisile; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba takoj, ko se pojavi sum o nasilju na podlagi spola, ukrepati v smislu humanitarne pomoči, saj so ranljive skupine, kot so ženske in otroci, na nezakonitih poteh migracije, kjer se jim odreka cela vrsta pravic, zelo izpostavljeni raznim oblikam fizičnega nasilja in moralne prisile;

| 24. | poudarja, da je pri ženskah in dekletih še posebej velika nevarnost, da jih izkoristijo tihotapci; zato poziva države članice, naj okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje, tudi z Europolom, Frontexom, Eurojustom in Evropskim azilnim podpornim uradom, in se učinkovito borijo proti tihotapljenju migrantov in trgovini z njimi; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je pri ženskah in dekletih še posebej velika nevarnost, da jih izkoristijo tihotapci; zato poziva države članice, naj okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje, tudi z Europolom, Frontexom, Eurojustom in Evropskim azilnim podpornim uradom, in se učinkovito borijo proti tihotapljenju migrantov in trgovini z njimi;

| 25. | poudarja, da je treba med preverjanjem in razgovori v azilnem postopku poskrbeti za varstvo otrok in oskrbo vzdrževanih oseb, da bi se zagotovile poštene možnosti v postopku odločanja o prošnji za azil; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba med preverjanjem in razgovori v azilnem postopku poskrbeti za varstvo otrok in oskrbo vzdrževanih oseb, da bi se zagotovile poštene možnosti v postopku odločanja o prošnji za azil;

Potrebe žensk v azilnih postopkih

| 26. | poziva države članice, naj prosilke za azil ustrezno obvestijo o njihovih pravicah, zlasti o tem, da imajo pravico zahtevati, da razgovor vodi in tolmači ženska, in pravico do osebnega razgovora, ki poteka ločeno od morebitnih tretjih oseb; poziva države članice, naj za osebe, ki vodijo in tolmačijo razgovore, zagotovijo izčrpno in obvezno usposabljanje o spolnem nasilju, travmatičnih izkušnjah in s tem povezanih spominih; poziva države članice, naj zagotovijo spoštovanje teh pravic; poziva države članice, naj spoštujejo člen 15(3) direktive o azilnih postopkih; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj prosilke za azil ustrezno obvestijo o njihovih pravicah, zlasti o tem, da imajo pravico zahtevati, da razgovor vodi in tolmači ženska, in pravico do osebnega razgovora, ki poteka ločeno od morebitnih tretjih oseb; poziva države članice, naj za osebe, ki vodijo in tolmačijo razgovore, zagotovijo izčrpno in obvezno usposabljanje o spolnem nasilju, travmatičnih izkušnjah in s tem povezanih spominih; poziva države članice, naj zagotovijo spoštovanje teh pravic; poziva države članice, naj spoštujejo člen 15(3) direktive o azilnih postopkih;

| 27. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da številni delavci v EU, ki obravnavajo azilne zadeve, niso seznanjeni s pohabljanjem ženskih spolovil; poziva države članice, naj si na nacionalni ravni v sodelovanju z azilnimi organi prizadevajo za uvedbo boljših postopkov za podporo in pomoč ženskam in dekletom, ki so žrtve pohabljanja spolovil ali pri katerih je nevarnost, da postanejo žrtve te prakse; |
| --- | --- |

27.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da številni delavci v EU, ki obravnavajo azilne zadeve, niso seznanjeni s pohabljanjem ženskih spolovil; poziva države članice, naj si na nacionalni ravni v sodelovanju z azilnimi organi prizadevajo za uvedbo boljših postopkov za podporo in pomoč ženskam in dekletom, ki so žrtve pohabljanja spolovil ali pri katerih je nevarnost, da postanejo žrtve te prakse;

| 28. | poziva vse države članice, naj zagotovijo posodobljene in dostopne informacije o azilnem postopku in pravicah, tudi o pravicah, ki jih imajo samo prosilke za azil; |
| --- | --- |

28.

poziva vse države članice, naj zagotovijo posodobljene in dostopne informacije o azilnem postopku in pravicah, tudi o pravicah, ki jih imajo samo prosilke za azil;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo popoln dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z dostopom do varnega splava, in naj nemudoma dodelijo dodatna sredstva za zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo popoln dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z dostopom do varnega splava, in naj nemudoma dodelijo dodatna sredstva za zdravstveno varstvo;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj ženskam v času njihovega bivanja v begunskih taboriščih, pri mejnih kontrolah in seveda po vstopu v EU zagotovijo zaščito in pomoč; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj ženskam v času njihovega bivanja v begunskih taboriščih, pri mejnih kontrolah in seveda po vstopu v EU zagotovijo zaščito in pomoč;

| 31. | poziva vse države članice, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Carigrajsko konvencijo) ter izvajajo njen člen 59, ki jasno določa, da bi morale pogodbenice sprejeti potrebne ukrepe za ustavitev postopka izgona in/ali izdajo samostojnega dovoljenja za prebivanje razvezanim migrantkam, katerih rezidenčni status je bil odvisen od soproga; |
| --- | --- |

31.

poziva vse države članice, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Carigrajsko konvencijo) ter izvajajo njen člen 59, ki jasno določa, da bi morale pogodbenice sprejeti potrebne ukrepe za ustavitev postopka izgona in/ali izdajo samostojnega dovoljenja za prebivanje razvezanim migrantkam, katerih rezidenčni status je bil odvisen od soproga;

| 32. | poziva, naj se prosilkam za azil in migrantkam dodeli pravni status, ki je neodvisen od statusa njihovega partnerja, da se prepreči izkoriščanje teh žensk, zmanjša njihova ranljivost in se doseže večja enakost; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj se prosilkam za azil in migrantkam dodeli pravni status, ki je neodvisen od statusa njihovega partnerja, da se prepreči izkoriščanje teh žensk, zmanjša njihova ranljivost in se doseže večja enakost;

| 33. | poudarja, da bi morale imeti migrantke in migrantska dekleta brez dokumentov dostop do vseh bistvenih temeljnih pravic in da bi bilo treba razviti možnosti za zakonite migracije; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi morale imeti migrantke in migrantska dekleta brez dokumentov dostop do vseh bistvenih temeljnih pravic in da bi bilo treba razviti možnosti za zakonite migracije;

| 34. | poudarja potrebo po postopkih za združitev družine, da se ženskam in dekletom, ki se želijo pridružiti svoji družini v EU, priznajo individualne pravice, da se jim pri dostopu do zdravstva, izobraževanja ali zaposlitve ne bo treba zanašati na moškega družinskega člana, ki jih morda zlorablja; |
| --- | --- |

34.

poudarja potrebo po postopkih za združitev družine, da se ženskam in dekletom, ki se želijo pridružiti svoji družini v EU, priznajo individualne pravice, da se jim pri dostopu do zdravstva, izobraževanja ali zaposlitve ne bo treba zanašati na moškega družinskega člana, ki jih morda zlorablja;

| 35. | odločno obsoja uporabo spolnega nasilja nad ženskami kot vojnega orožja; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti ženskam in dekletom migrantkam, ki so bile zlorabljene v konfliktih, tako da se jim zagotovi dostop do zdravstvene in psihološke pomoči; |
| --- | --- |

35.

odločno obsoja uporabo spolnega nasilja nad ženskami kot vojnega orožja; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti ženskam in dekletom migrantkam, ki so bile zlorabljene v konfliktih, tako da se jim zagotovi dostop do zdravstvene in psihološke pomoči;

| 36. | pozdravlja, da je Evropski azilni podporni urad razvil nove module usposabljanja o spolu, spolni identiteti in spolni usmerjenosti; poziva k popolni vključitvi načela enakosti spolov in priprave proračuna ob upoštevanju vidika spola v delo tega urada, in sicer prek kontaktnih točk za enakost spolov in formalne povezave z Evropskim inštitutom za enakost spolov; poziva k informacijam o državah izvora, ki vključujejo položaj žensk, in sicer v pravnem in dejanskem smislu, pa tudi informacije o preganjanju žensk ali njihovi ogroženosti zaradi nedržavnih akterjev; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja, da je Evropski azilni podporni urad razvil nove module usposabljanja o spolu, spolni identiteti in spolni usmerjenosti; poziva k popolni vključitvi načela enakosti spolov in priprave proračuna ob upoštevanju vidika spola v delo tega urada, in sicer prek kontaktnih točk za enakost spolov in formalne povezave z Evropskim inštitutom za enakost spolov; poziva k informacijam o državah izvora, ki vključujejo položaj žensk, in sicer v pravnem in dejanskem smislu, pa tudi informacije o preganjanju žensk ali njihovi ogroženosti zaradi nedržavnih akterjev;

| 37. | spodbuja vse države članice, naj v celoti izkoristijo dublinsko uredbo in zagotovijo, da lahko družine ostanejo skupaj in da njihove prošnje za azil obravnava isti organ; |
| --- | --- |

37.

spodbuja vse države članice, naj v celoti izkoristijo dublinsko uredbo in zagotovijo, da lahko družine ostanejo skupaj in da njihove prošnje za azil obravnava isti organ;

Sprejem in pridržanje

| 38. | poziva, naj se ukine pridržanje za vse otroke v EU ter naj se staršem omogoči, da med čakanjem na odločitev o azilu živijo s svojimi otroki v temu namenjenih ustanovah; |
| --- | --- |

38.

poziva, naj se ukine pridržanje za vse otroke v EU ter naj se staršem omogoči, da med čakanjem na odločitev o azilu živijo s svojimi otroki v temu namenjenih ustanovah;

| 39. | poudarja, da se je treba izogibati pridržanju prosilcev za azil in ga uporabljati le, kadar se uporablja za zakonit namen in je bilo za vsak posamezen primer ugotovljeno kot potrebno in sorazmerno, nikoli pa ga ni mogoče upravičiti za mlajše od 18 let; meni, da spoštovanje pravice do iskanja azila pomeni ureditev odprtih in humanih sprejemnih zmogljivosti za prosilce za azil, kar vključuje tudi varno, dostojanstveno obravnavo v skladu s človekovimi pravicami; poudarja, da je treba najti alternativne možnosti pridržanju, tudi pristope s poudarkom na vključevanju, kjer bi bile spoštovane potrebe ranljivih skupin; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da se je treba izogibati pridržanju prosilcev za azil in ga uporabljati le, kadar se uporablja za zakonit namen in je bilo za vsak posamezen primer ugotovljeno kot potrebno in sorazmerno, nikoli pa ga ni mogoče upravičiti za mlajše od 18 let; meni, da spoštovanje pravice do iskanja azila pomeni ureditev odprtih in humanih sprejemnih zmogljivosti za prosilce za azil, kar vključuje tudi varno, dostojanstveno obravnavo v skladu s človekovimi pravicami; poudarja, da je treba najti alternativne možnosti pridržanju, tudi pristope s poudarkom na vključevanju, kjer bi bile spoštovane potrebe ranljivih skupin;

| 40. | poudarja, da so mnoge prosilke za azil in begunke izkusile hudo nasilje in da bi pridržanje njihovo travmo lahko še poslabšalo; opozarja, da pridržanje prosilcev za azil zgolj zaradi upravne prikladnosti krši pravico do svobode, zapisano v členu 6 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva, da se v vseh državah članicah takoj odpravi pridržanje otrok, nosečnic in doječih mater ter žrtev posilstva in trgovine z ljudmi, na voljo pa naj bo ustrezna psihološka podpora; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da so mnoge prosilke za azil in begunke izkusile hudo nasilje in da bi pridržanje njihovo travmo lahko še poslabšalo; opozarja, da pridržanje prosilcev za azil zgolj zaradi upravne prikladnosti krši pravico do svobode, zapisano v členu 6 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva, da se v vseh državah članicah takoj odpravi pridržanje otrok, nosečnic in doječih mater ter žrtev posilstva in trgovine z ljudmi, na voljo pa naj bo ustrezna psihološka podpora;

| 41. | poziva vse države članice, naj znižajo zgornjo omejitev trajanja pridržanja pred vrnitvijo pod raven, ki jo določa direktiva o vračanju; meni, da dolgotrajno pridržanje nesorazmerno prizadene ranljive skupine; |
| --- | --- |

41.

poziva vse države članice, naj znižajo zgornjo omejitev trajanja pridržanja pred vrnitvijo pod raven, ki jo določa direktiva o vračanju; meni, da dolgotrajno pridržanje nesorazmerno prizadene ranljive skupine;

| 42. | poziva, naj pridržane prosilke za azil, ki so bile žrtve spolne zlorabe, dobijo ustrezno zdravniško pomoč in svetovanje, tudi v primerih nosečnosti, zagotovi pa naj se jim potrebna telesna in duševna zdravstvena oskrba, podpora in pravna pomoč; zahteva, naj Komisija in države članice nemudoma sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile varne, humane in ustrezne pogoje sprejema, prehoda in pridržanja z ločeno nastanitvijo in sanitarnimi objekti za ženske in družine; opozarja, da bi moralo biti zagotavljanje ustreznih osnovnih higienskih pripomočkov za vse ženske in dekleta standardna praksa v programih pomoči; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj pridržane prosilke za azil, ki so bile žrtve spolne zlorabe, dobijo ustrezno zdravniško pomoč in svetovanje, tudi v primerih nosečnosti, zagotovi pa naj se jim potrebna telesna in duševna zdravstvena oskrba, podpora in pravna pomoč; zahteva, naj Komisija in države članice nemudoma sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile varne, humane in ustrezne pogoje sprejema, prehoda in pridržanja z ločeno nastanitvijo in sanitarnimi objekti za ženske in družine; opozarja, da bi moralo biti zagotavljanje ustreznih osnovnih higienskih pripomočkov za vse ženske in dekleta standardna praksa v programih pomoči;

| 43. | poudarja, da bi z neposrednim in posrednim vključevanjem begunk v vodenje razdeljevanja hrane in drugih potrebščin zagotovili, da te stvari razdeljujejo in neposredno nadzorujejo odrasle ženske v gospodinjstvih, s čimer bi zagotovili pošteno razdeljevanje; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi z neposrednim in posrednim vključevanjem begunk v vodenje razdeljevanja hrane in drugih potrebščin zagotovili, da te stvari razdeljujejo in neposredno nadzorujejo odrasle ženske v gospodinjstvih, s čimer bi zagotovili pošteno razdeljevanje;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj v sprejemnih centrih za begunce in prosilce za azil zagotovijo ustrezne prostore, kjer bodo lahko nudili podporo in varstvo za otroke; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj v sprejemnih centrih za begunce in prosilce za azil zagotovijo ustrezne prostore, kjer bodo lahko nudili podporo in varstvo za otroke;

| 45. | poziva države članice, naj izvajajo ali okrepijo mehanizme za spremljanje prenatrpanih sprejemnih centrov v EU, ki ne dosegajo nujno minimalnih standardov za omilitev nasilja na podlagi spola, s čimer bi preprečili nadaljnje nadlegovanje žensk in otrok tudi v državi prihoda; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj izvajajo ali okrepijo mehanizme za spremljanje prenatrpanih sprejemnih centrov v EU, ki ne dosegajo nujno minimalnih standardov za omilitev nasilja na podlagi spola, s čimer bi preprečili nadaljnje nadlegovanje žensk in otrok tudi v državi prihoda;

| 46. | opozarja, da bi bilo treba v sprejemnih centrih dati prednost potrebam ranljivih oseb, kot so ženske žrtve nasilja in deklice, zlasti deklice brez spremstva; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da bi bilo treba v sprejemnih centrih dati prednost potrebam ranljivih oseb, kot so ženske žrtve nasilja in deklice, zlasti deklice brez spremstva;

| 47. | poudarja, da je pomembno v sprejemnih zmogljivostih zagotoviti ustrezno pravno pomoč za ženske, s čimer bi jim nudili dragoceno podporo glede informacij in iskanja družinskih članov; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je pomembno v sprejemnih zmogljivostih zagotoviti ustrezno pravno pomoč za ženske, s čimer bi jim nudili dragoceno podporo glede informacij in iskanja družinskih članov;

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo ukrepe, s katerimi bi preprečili, da bi ženske in dekleta, ki so dobile status begunke, silili v poroko moški, ki bi se želeli zagotoviti varen dostop, da katerega sicer ne bi bili upravičeni; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo ukrepe, s katerimi bi preprečili, da bi ženske in dekleta, ki so dobile status begunke, silili v poroko moški, ki bi se želeli zagotoviti varen dostop, da katerega sicer ne bi bili upravičeni;

| 49. | poudarja, da so nujno potrebne neodvisne preiskave vseh obtožb tudi o spolni zlorabi in nasilju na podlagi spola v centrih za pridržanje priseljencev ali na mejah in da se omogoči dostop novinarjev in ustreznih organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da so nujno potrebne neodvisne preiskave vseh obtožb tudi o spolni zlorabi in nasilju na podlagi spola v centrih za pridržanje priseljencev ali na mejah in da se omogoči dostop novinarjev in ustreznih organizacij civilne družbe;

| 50. | meni, da so pri pridržanju prosilk za azil potrebne zmogljivosti in potrebščine za zadostitev posebnih higienskih potreb žensk, da je treba spodbujati namestitev varnostnic in paznic, vse osebje, dodeljeno za delo s pridržanimi ženskami, pa se bi se moralo udeležiti usposabljanja o posebnih potrebah, povezanih s spolom, in človekovih pravicah žensk; |
| --- | --- |

50.

meni, da so pri pridržanju prosilk za azil potrebne zmogljivosti in potrebščine za zadostitev posebnih higienskih potreb žensk, da je treba spodbujati namestitev varnostnic in paznic, vse osebje, dodeljeno za delo s pridržanimi ženskami, pa se bi se moralo udeležiti usposabljanja o posebnih potrebah, povezanih s spolom, in človekovih pravicah žensk;

| 51. | meni, da bi bilo treba pridržanim prosilkam za azil, ki prijavijo zlorabo, takoj zagotoviti zaščito, podporo in svetovanje, njihove trditve pa bi morali preiskati pristojni in neodvisni organi ob polnem spoštovanju načela zaupnosti, tudi kadar so ženske pridržane skupaj z možmi, partnerji oziroma drugimi sorodniki; meni, da bi bilo treba pri teh zaščitnih ukrepih posebej upoštevati možnosti maščevanja; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi bilo treba pridržanim prosilkam za azil, ki prijavijo zlorabo, takoj zagotoviti zaščito, podporo in svetovanje, njihove trditve pa bi morali preiskati pristojni in neodvisni organi ob polnem spoštovanju načela zaupnosti, tudi kadar so ženske pridržane skupaj z možmi, partnerji oziroma drugimi sorodniki; meni, da bi bilo treba pri teh zaščitnih ukrepih posebej upoštevati možnosti maščevanja;

| 52. | poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj sodelujejo z organizacijami civilne družbe in za človekove pravice, da bi olajšali stisko beguncev, ki živijo v zasilnih razmerah, zlasti ranljivih žensk in deklic; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj sodelujejo z organizacijami civilne družbe in za človekove pravice, da bi olajšali stisko beguncev, ki živijo v zasilnih razmerah, zlasti ranljivih žensk in deklic;

Socialna vključenost in integracija

| 53. | poziva države članice, naj oblikujejo in izvajajo posebne ukrepe za spodbujanje udeležbe begunk in prosilk za azil na trgu dela, tudi s poučevanjem jezika, opismenjevanjem, vseživljenjskim učenjem in usposabljanjem; poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj begunskim deklicam zagotovijo pravico dostopa do zakonsko določenega izobraževanja; poudarja pomen neformalnega in priložnostnega izobraževanja in kulturne izmenjave pri vključevanju žensk in deklic ter krepitvi njihovega položaja; poudarja, da je treba dostop do visokošolskega izobraževanja omogočiti tudi begunkam; poziva k zanesljivim in preglednim postopkom za priznavanje kvalifikacij, pridobljenih v tujini; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj oblikujejo in izvajajo posebne ukrepe za spodbujanje udeležbe begunk in prosilk za azil na trgu dela, tudi s poučevanjem jezika, opismenjevanjem, vseživljenjskim učenjem in usposabljanjem; poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj begunskim deklicam zagotovijo pravico dostopa do zakonsko določenega izobraževanja; poudarja pomen neformalnega in priložnostnega izobraževanja in kulturne izmenjave pri vključevanju žensk in deklic ter krepitvi njihovega položaja; poudarja, da je treba dostop do visokošolskega izobraževanja omogočiti tudi begunkam; poziva k zanesljivim in preglednim postopkom za priznavanje kvalifikacij, pridobljenih v tujini;

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo financiranje in druga sredstva organizacijam civilne družbe in za človekove pravice, ki zagotavljajo pomoč, spodbujajo vključevanje in spremljajo položaj beguncev in prosilcev za azil v EU, zlasti glede odpravljanja ovir in ranljivosti, ki jih doživljajo ženske in otroci; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo financiranje in druga sredstva organizacijam civilne družbe in za človekove pravice, ki zagotavljajo pomoč, spodbujajo vključevanje in spremljajo položaj beguncev in prosilcev za azil v EU, zlasti glede odpravljanja ovir in ranljivosti, ki jih doživljajo ženske in otroci;

| 55. | poziva države članice in Komisijo, naj voditeljicam, ki so žrtve preganjanja v državah izvora in so sedaj begunke, zagotovijo, da bodo lahko v EU varno nadaljevale svoje politične in družbene dejavnosti za pravice žensk ter enakost spolov; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice in Komisijo, naj voditeljicam, ki so žrtve preganjanja v državah izvora in so sedaj begunke, zagotovijo, da bodo lahko v EU varno nadaljevale svoje politične in družbene dejavnosti za pravice žensk ter enakost spolov;

| 56. | poudarja bistveni pomen, ki ga ima dostopno, kakovostno varstvo otrok in nega drugih vzdrževanih oseb pri krepitvi ekonomskega in socialnega položaja begunk; |
| --- | --- |

56.

poudarja bistveni pomen, ki ga ima dostopno, kakovostno varstvo otrok in nega drugih vzdrževanih oseb pri krepitvi ekonomskega in socialnega položaja begunk;

| 57. | spodbuja države članice, naj za spodbujanje vključevanja beguncev na trg dela poleg Sklada za azil, migracije in vključevanje uporabijo strukturne in investicijske sklade, s posebnim poudarkom na varstvu otrok; |
| --- | --- |

57.

spodbuja države članice, naj za spodbujanje vključevanja beguncev na trg dela poleg Sklada za azil, migracije in vključevanje uporabijo strukturne in investicijske sklade, s posebnim poudarkom na varstvu otrok;

| 58. | poziva k hitrejšim in učinkovitejšim postopkom za ponovno združitev družine in zbiranju podatkov o odločitvah v zvezi s ponovno združitvijo družine, ločenih glede na spol; poudarja pomen dostopa do pravne pomoči v primerih ponovne združitve družine; |
| --- | --- |

58.

poziva k hitrejšim in učinkovitejšim postopkom za ponovno združitev družine in zbiranju podatkov o odločitvah v zvezi s ponovno združitvijo družine, ločenih glede na spol; poudarja pomen dostopa do pravne pomoči v primerih ponovne združitve družine;

| 59. | meni, da bi medsebojno priznavanje ugodenih odločb o azilu izboljšalo možnosti za zaposlovanje, vključevanje in ponovno združevanje družin; |
| --- | --- |

59.

meni, da bi medsebojno priznavanje ugodenih odločb o azilu izboljšalo možnosti za zaposlovanje, vključevanje in ponovno združevanje družin;

| 60. | poudarja, da bi morale države gostiteljice zagotoviti popoln dostop do brezplačnega kakovostnega javnega izobraževanja, zdravstvenih storitev, zlasti tistih, povezanih s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter pravicami na tem področju, in do zaposlitve, ki ustreza potrebam in sposobnostim begunk, ter bivališč v skladu s potrebami žensk in deklic begunk; poudarja, da so politike socialnega varstva ključ za vključevanje; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da bi morale države gostiteljice zagotoviti popoln dostop do brezplačnega kakovostnega javnega izobraževanja, zdravstvenih storitev, zlasti tistih, povezanih s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter pravicami na tem področju, in do zaposlitve, ki ustreza potrebam in sposobnostim begunk, ter bivališč v skladu s potrebami žensk in deklic begunk; poudarja, da so politike socialnega varstva ključ za vključevanje;

| 61. | poziva k celovitim programom z ustreznimi sredstvi, s katerimi bi odgovorili na še neobravnavane kratko- in dolgoročne zdravstvene potrebe begunk, skupaj s psihosocialnim svetovanjem in svetovanjem ob travmah; |
| --- | --- |

61.

poziva k celovitim programom z ustreznimi sredstvi, s katerimi bi odgovorili na še neobravnavane kratko- in dolgoročne zdravstvene potrebe begunk, skupaj s psihosocialnim svetovanjem in svetovanjem ob travmah;

| 62. | poudarja pomembno pozitivno vlogo, ki jo lahko imajo socialna podjetja in alternativni poslovni modeli, kot so zadruge in vzajemne družbe, pri krepitvi ekonomskega položaja begunk in njihovega vključevanja na trg dela, pa tudi v socialne in kulturne kroge; |
| --- | --- |

62.

poudarja pomembno pozitivno vlogo, ki jo lahko imajo socialna podjetja in alternativni poslovni modeli, kot so zadruge in vzajemne družbe, pri krepitvi ekonomskega položaja begunk in njihovega vključevanja na trg dela, pa tudi v socialne in kulturne kroge;

| 63. | spodbuja izmenjavo dobre prakse med državami članicami o vključenosti množičnih lokalnih organizacij in neposrednem sodelovanju beguncev pri predstavljanju stališč begunk in prosilk za azil oblikovalcem politike; |
| --- | --- |

63.

spodbuja izmenjavo dobre prakse med državami članicami o vključenosti množičnih lokalnih organizacij in neposrednem sodelovanju beguncev pri predstavljanju stališč begunk in prosilk za azil oblikovalcem politike;

| 64. | meni, da imajo lokalni in regionalni organi osrednjo vlogo pri vključevanju begunk in prosilk za azil, zlasti pri njihovem vključevanju na trg dela; te organe spodbuja h krepitvi dialoga in razprave med begunkami ter krajevnimi ženskami; |
| --- | --- |

64.

meni, da imajo lokalni in regionalni organi osrednjo vlogo pri vključevanju begunk in prosilk za azil, zlasti pri njihovem vključevanju na trg dela; te organe spodbuja h krepitvi dialoga in razprave med begunkami ter krajevnimi ženskami;

o

o o

| 65. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Uradu Visokega komisarja Združenih narodov za begunce. |
| --- | --- |

65.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Uradu Visokega komisarja Združenih narodov za begunce.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0422.

---

Sreda, 9. marec 2016

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/35

---

P8_TA(2016)0082

Tobačni sporazum (sporazum s PMl)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o tobačnem sporazumu (sporazum z družbo PMI) (2016/2555(RSP))

(2018/C 050/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o boju proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret in splošnega odpusta z dne 9. julija 2004, sklenjenega med družbo Philip Morris International (v nadaljnjem besedilu: PMI) in njenimi povezanimi družbami ter Unijo in njenimi državami članicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o boju proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret in splošnega odpusta z dne 9. julija 2004, sklenjenega med družbo Philip Morris International (v nadaljnjem besedilu: PMI) in njenimi povezanimi družbami ter Unijo in njenimi državami članicami,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES (1),

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, sprejetega na peti konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom s Sklepom FCTC/COP5(1) 12. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, sprejetega na peti konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom s Sklepom FCTC/COP5(1) 12. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. maja 2015 za sklep Sveta o sklenitvi Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom v imenu Evropske unije, kar zadeva določbe Protokola, ki spadajo pod naslov V dela III Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2015)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. maja 2015 za sklep Sveta o sklenitvi Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom v imenu Evropske unije, kar zadeva določbe Protokola, ki spadajo pod naslov V dela III Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2015)0193),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2016 z naslovom „Technical assessment of the experience made with the Anti-Contraband and Anti-Counterfeit Agreement and General Release of 9 July 2004 among Philip Morris International and affiliates, the Union and its Member States“ (Tehnična ocena izkušenj, pridobljenih s Sporazumom o boju proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret in splošnim odpustom z dne 9. julija 2004, sklenjenim med družbo Philip Morris International in njenimi povezanimi družbami ter Unijo in njenimi državami članicami) (SWD(2016)0044), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2016 z naslovom „Technical assessment of the experience made with the Anti-Contraband and Anti-Counterfeit Agreement and General Release of 9 July 2004 among Philip Morris International and affiliates, the Union and its Member States“ (Tehnična ocena izkušenj, pridobljenih s Sporazumom o boju proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret in splošnim odpustom z dne 9. julija 2004, sklenjenim med družbo Philip Morris International in njenimi povezanimi družbami ter Unijo in njenimi državami članicami) (SWD(2016)0044),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o posledicah sporazuma med Skupnostjo, nekaterimi državami članicami in podjetjem Philip Morris o stopnjevanju boja proti goljufijam in tihotapljenju cigaret ter napredku, ki je bil dosežen pri izvajanju priporočil parlamentarnega preiskovalnega odbora za tranzitni sistem Skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o posledicah sporazuma med Skupnostjo, nekaterimi državami članicami in podjetjem Philip Morris o stopnjevanju boja proti goljufijam in tihotapljenju cigaret ter napredku, ki je bil dosežen pri izvajanju priporočil parlamentarnega preiskovalnega odbora za tranzitni sistem Skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o tobačnem sporazumu (sporazum z družbo PMI) (O-000010/2016 – B8-0109/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o tobačnem sporazumu (sporazum z družbo PMI) (O-000010/2016 – B8-0109/2016),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je zaščita finančnih interesov EU ena od glavnih prednostnih nalog Komisije in ker nacionalni proračuni in proračuni EU zaradi nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, zlasti tihotapljenja in ponarejanja cigaret, po konservativni oceni izgubijo več kot 10 milijard EU prihodkov letno; |
| --- | --- |

A.

ker je zaščita finančnih interesov EU ena od glavnih prednostnih nalog Komisije in ker nacionalni proračuni in proračuni EU zaradi nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, zlasti tihotapljenja in ponarejanja cigaret, po konservativni oceni izgubijo več kot 10 milijard EU prihodkov letno;

| B. | ker je nezakonita trgovina hudo kaznivo dejanje, ki prispeva k financiranju drugih mednarodnih dejavnosti organiziranega kriminala, tudi k trgovini z ljudmi, prepovedanimi drogami in orožjem, v nekaterih primerih pa tudi k financiranju terorističnih skupin; |
| --- | --- |

B.

ker je nezakonita trgovina hudo kaznivo dejanje, ki prispeva k financiranju drugih mednarodnih dejavnosti organiziranega kriminala, tudi k trgovini z ljudmi, prepovedanimi drogami in orožjem, v nekaterih primerih pa tudi k financiranju terorističnih skupin;

| C. | ker je glavni cilj sporazuma z družbo PMI zmanjšati razširjenost pretihotapljenih tobačnih izdelkov te družbe na nezakonitem trgu tobačnih izdelkov v EU; |
| --- | --- |

C.

ker je glavni cilj sporazuma z družbo PMI zmanjšati razširjenost pretihotapljenih tobačnih izdelkov te družbe na nezakonitem trgu tobačnih izdelkov v EU;

| D. | ker bo sporazum z družbo PMI prenehal veljati 9. julija 2016; |
| --- | --- |

D.

ker bo sporazum z družbo PMI prenehal veljati 9. julija 2016;

| E. | ker je Komisija v tehnični oceni sporazuma z družbo PMI ugotovila, da je bil glavni cilj dejansko dosežen, vendar dvomi o vzročni povezavi in opozarja, da zmanjšanje števila pretihotapljenih izdelkov te družbe ni privedlo do splošnega zmanjšanja števila prepovedanih izdelkov na trgu EU; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija v tehnični oceni sporazuma z družbo PMI ugotovila, da je bil glavni cilj dejansko dosežen, vendar dvomi o vzročni povezavi in opozarja, da zmanjšanje števila pretihotapljenih izdelkov te družbe ni privedlo do splošnega zmanjšanja števila prepovedanih izdelkov na trgu EU;

| F. | ker je sporazum z družbo PMI javnim blagajnam prinašal finančne koristi v višini približno 1 milijarde EUR letno in 68,2 milijonov EUR za plačila pri zasegu, razdeljenih med Komisijo (približno 10 %) in države članice (približno 90 %); ker ni podatkov o tem, kako so države članice porabile denar, ki so ga prejele v okviru sporazuma; |
| --- | --- |

F.

ker je sporazum z družbo PMI javnim blagajnam prinašal finančne koristi v višini približno 1 milijarde EUR letno in 68,2 milijonov EUR za plačila pri zasegu, razdeljenih med Komisijo (približno 10 %) in države članice (približno 90 %); ker ni podatkov o tem, kako so države članice porabile denar, ki so ga prejele v okviru sporazuma;

| G. | ker se je od sklenitve sedanjega sporazuma z družbo PMI tržno okolje bistveno spremenilo, saj se je zlasti povečala prisotnost cigaret brez blagovne znamke („cheap whites“), razvilo pa se je tudi novo področje prodaje tekočega nikotina za uporabo v elektronskih cigaretah; |
| --- | --- |

G.

ker se je od sklenitve sedanjega sporazuma z družbo PMI tržno okolje bistveno spremenilo, saj se je zlasti povečala prisotnost cigaret brez blagovne znamke („cheap whites“), razvilo pa se je tudi novo področje prodaje tekočega nikotina za uporabo v elektronskih cigaretah;

| H. | ker Evropsko sodišče trenutno obravnava zadeve C-358/14 Poljska proti Parlamentu in Svetu, C-477/14 Pillbox 38 (UK) Limited in C-547/14 Philip Morris Brands SARL in drugi, ki oporekajo Direktivi 2014/40/EU, omenjeni proizvajalci tobačnih izdelkov pa bi jih morali čim prej umakniti; |
| --- | --- |

H.

ker Evropsko sodišče trenutno obravnava zadeve C-358/14 Poljska proti Parlamentu in Svetu, C-477/14 Pillbox 38 (UK) Limited in C-547/14 Philip Morris Brands SARL in drugi, ki oporekajo Direktivi 2014/40/EU, omenjeni proizvajalci tobačnih izdelkov pa bi jih morali čim prej umakniti;

| I. | ker se je Komisija obvezala k ratifikaciji Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, kar je pomemben korak h krepitvi pravnega okvira za boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki; ker se je Komisija obvezala, da bo k ratifikaciji protokola povabila tretje države; |
| --- | --- |

I.

ker se je Komisija obvezala k ratifikaciji Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, kar je pomemben korak h krepitvi pravnega okvira za boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki; ker se je Komisija obvezala, da bo k ratifikaciji protokola povabila tretje države;

| J. | ker tihotapljenje tobaka slabi javne zdravstvene politike EU, saj so marsikje po precej nižji nezakoniti ceni na voljo nezakoniti tobačni izdelki – med drugim tudi mladim; ker ne gre zgolj za nezakonito proizvodnjo in uvoz ponarejenih cigaret, ampak tudi za to, da vsebujejo neznane sestavine, kar pomeni resno tveganje za zdravje; |
| --- | --- |

J.

ker tihotapljenje tobaka slabi javne zdravstvene politike EU, saj so marsikje po precej nižji nezakoniti ceni na voljo nezakoniti tobačni izdelki – med drugim tudi mladim; ker ne gre zgolj za nezakonito proizvodnjo in uvoz ponarejenih cigaret, ampak tudi za to, da vsebujejo neznane sestavine, kar pomeni resno tveganje za zdravje;

| 1. | pozdravlja Protokol za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in poziva k čimprejšnjemu zaključku postopka ratifikacije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Protokol za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in poziva k čimprejšnjemu zaključku postopka ratifikacije;

| 2. | pozdravlja predlog Komisije za ratifikacijo Protokola in njeno zavezo, da bo k ratifikaciji povabila države članice in tretje države; ugotavlja, da je Protokol do zdaj ratificiralo 15 držav, med njimi pet držav članic EU, in da se EU pripravlja, da ga ratificira; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja predlog Komisije za ratifikacijo Protokola in njeno zavezo, da bo k ratifikaciji povabila države članice in tretje države; ugotavlja, da je Protokol do zdaj ratificiralo 15 držav, med njimi pet držav članic EU, in da se EU pripravlja, da ga ratificira;

| 3. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za takojšnjo ratifikacijo Protokola; vendar meni, da bi obnovitev sporazuma predstavljala škodljivo in kontraproduktivno sporočilo tretjim državam, da ima EU neprimerne stike s tobačno industrijo, čeprav jih protokol jasno prepoveduje; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za takojšnjo ratifikacijo Protokola; vendar meni, da bi obnovitev sporazuma predstavljala škodljivo in kontraproduktivno sporočilo tretjim državam, da ima EU neprimerne stike s tobačno industrijo, čeprav jih protokol jasno prepoveduje;

| 4. | meni, da podaljšanje sporazuma z družbo PMI morda ni združljivo z obveznostmi EU iz člena 5.3 Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in bi utegnilo škoditi ugledu EU kot vodilne v svetu na področju nadzora nad tobakom; |
| --- | --- |

4.

meni, da podaljšanje sporazuma z družbo PMI morda ni združljivo z obveznostmi EU iz člena 5.3 Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in bi utegnilo škoditi ugledu EU kot vodilne v svetu na področju nadzora nad tobakom;

| 5. | opozarja na besedilo izvedbenih smernic za člen 5.3 Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru nad tobakom, in sicer da obstaja med interesi tobačne industrije in interesi politike javnega zdravja temeljno in nepremostljivo nasprotje; |
| --- | --- |

5.

opozarja na besedilo izvedbenih smernic za člen 5.3 Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru nad tobakom, in sicer da obstaja med interesi tobačne industrije in interesi politike javnega zdravja temeljno in nepremostljivo nasprotje;

| 6. | pozdravlja sprejetje Direktive 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES (direktiva o tobačnih izdelkih); poudarja, da je že v tej direktivi navedena pravna zahteva, da morajo tobačne družbe uvesti in vzdrževati sistem za prepoznavanje in sledenje, ki mora za cigarete in tobak za zvijanje delovati od 20. maja 2019, za druge tobačne izdelke pa od 20. maja 2024; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sprejetje Direktive 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES (direktiva o tobačnih izdelkih); poudarja, da je že v tej direktivi navedena pravna zahteva, da morajo tobačne družbe uvesti in vzdrževati sistem za prepoznavanje in sledenje, ki mora za cigarete in tobak za zvijanje delovati od 20. maja 2019, za druge tobačne izdelke pa od 20. maja 2024;

| 7. | poudarja, da mora Komisija nemudoma ukrepati za zagotovitev celovitega prenosa direktive o tobačnih izdelkih v vseh državah članicah; ugotavlja, da je več držav članic Komisijo neuradno obvestilo, da so končale postopek prenosa direktive; poziva Komisijo, naj po izteku roka 20. maja 2016 posreduje popolne informacije o stanju prenosa; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora Komisija nemudoma ukrepati za zagotovitev celovitega prenosa direktive o tobačnih izdelkih v vseh državah članicah; ugotavlja, da je več držav članic Komisijo neuradno obvestilo, da so končale postopek prenosa direktive; poziva Komisijo, naj po izteku roka 20. maja 2016 posreduje popolne informacije o stanju prenosa;

| 8. | opozarja, da je Komisija maja 2015 obljubila, da bo čim hitreje predstavila svojo oceno sporazuma z družbo PMI; poudarja, da je Komisija objavo ocene večkrat preložila in jo je končno objavila 24. februarja 2016, dan pred plenarno razpravo o tem v Parlamentu; trdno verjame, da je Komisija s tako zapoznelo objavo resno kršila obveznost glede preglednosti do Parlamenta in državljanov; kar je ogrozilo možnost, da bi Parlament pravočasno izrazil svoje mnenje o tej zapleteni in občutljivi zadevi; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je Komisija maja 2015 obljubila, da bo čim hitreje predstavila svojo oceno sporazuma z družbo PMI; poudarja, da je Komisija objavo ocene večkrat preložila in jo je končno objavila 24. februarja 2016, dan pred plenarno razpravo o tem v Parlamentu; trdno verjame, da je Komisija s tako zapoznelo objavo resno kršila obveznost glede preglednosti do Parlamenta in državljanov; kar je ogrozilo možnost, da bi Parlament pravočasno izrazil svoje mnenje o tej zapleteni in občutljivi zadevi;

| 9. | je seznanjen z oceno Komisije, da je sporazum z družbo PMI uspešno dosegel svoj cilj zmanjšati razširjenost pretihotapljenih izdelkov družbe PMI na nezakonitem trgu s tobačnimi izdelki v EU, kar dokazuje približno 85-odstotno zmanjšanje količine pristnih cigaret družbe PMI, ki so jih zasegle države članice med letoma 2006 in 2014; ugotavlja pa, da Komisija dvomi o vzročni povezavi tega rezultata in opozarja tudi, da zmanjšanje števila pretihotapljenih izdelkov PMI ni privedlo do splošnega zmanjšanja števila prepovedanih izdelkov na trgu EU; ugotavlja, da pretihotapljene izdelke velikih proizvajalcev vse bolj nadomeščajo drugi izdelki, med drugim cigarete brez blagovne znamke („cheap whites“), ki so običajno proizvedene v tretjih državah; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen z oceno Komisije, da je sporazum z družbo PMI uspešno dosegel svoj cilj zmanjšati razširjenost pretihotapljenih izdelkov družbe PMI na nezakonitem trgu s tobačnimi izdelki v EU, kar dokazuje približno 85-odstotno zmanjšanje količine pristnih cigaret družbe PMI, ki so jih zasegle države članice med letoma 2006 in 2014; ugotavlja pa, da Komisija dvomi o vzročni povezavi tega rezultata in opozarja tudi, da zmanjšanje števila pretihotapljenih izdelkov PMI ni privedlo do splošnega zmanjšanja števila prepovedanih izdelkov na trgu EU; ugotavlja, da pretihotapljene izdelke velikih proizvajalcev vse bolj nadomeščajo drugi izdelki, med drugim cigarete brez blagovne znamke („cheap whites“), ki so običajno proizvedene v tretjih državah;

| 10. | je zelo zaskrbljen, ker se proračun Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) delno financira z letnimi plačili tobačne industrije, kot je navedeno v tobačnih sporazumih, to pa lahko vodi v določeno nasprotje interesov; |
| --- | --- |

10.

je zelo zaskrbljen, ker se proračun Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) delno financira z letnimi plačili tobačne industrije, kot je navedeno v tobačnih sporazumih, to pa lahko vodi v določeno nasprotje interesov;

| 11. | poudarja, da je bil sporazum z družbo PMI leta 2004, ko je bil prvič sklenjen, inovativen instrument v boju proti nedovoljeni trgovini s tobačnimi izdelki, vendar poudarja, da sta trg in zakonodajno okolje od takrat doživela veliko sprememb; poudarja, da sporazum ne obravnava pomembnih značilnosti današnje nezakonite trgovine s tobakom, zlasti ne velikega deleža, ki ga v njej danes predstavljajo cigarete brez blagovne znamke („illicit whites“); zato meni, da bodo vsi elementi iz sporazuma z družbo PMI zajeti v nov zakonodajni okvir o direktivi o tobačnih izdelkih in protokolu za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je bil sporazum z družbo PMI leta 2004, ko je bil prvič sklenjen, inovativen instrument v boju proti nedovoljeni trgovini s tobačnimi izdelki, vendar poudarja, da sta trg in zakonodajno okolje od takrat doživela veliko sprememb; poudarja, da sporazum ne obravnava pomembnih značilnosti današnje nezakonite trgovine s tobakom, zlasti ne velikega deleža, ki ga v njej danes predstavljajo cigarete brez blagovne znamke („illicit whites“); zato meni, da bodo vsi elementi iz sporazuma z družbo PMI zajeti v nov zakonodajni okvir o direktivi o tobačnih izdelkih in protokolu za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki;

| 12. | zaključuje, da sporazuma z družbo PMI ne bi smeli obnoviti, podaljšati ali se o njem ponovno pogajati; poziva Komisijo, naj ga ne obnovi, podaljša ali se o njem ponovno pogaja po sedanjem datumu prenehanja veljavnosti; |
| --- | --- |

12.

zaključuje, da sporazuma z družbo PMI ne bi smeli obnoviti, podaljšati ali se o njem ponovno pogajati; poziva Komisijo, naj ga ne obnovi, podaljša ali se o njem ponovno pogaja po sedanjem datumu prenehanja veljavnosti;

| 13. | odločno poziva Komisijo, naj na ravni EU in do datuma prenehanja veljavnosti sporazuma z družbo PMI sprejme vse potrebne ukrepe za prepoznavanje in sledenje tobačnih izdelkov PMI ter sproži pravne postopke pri vseh nezakonitih zasegih izdelkov tega proizvajalca, dokler ne bo mogoče v celoti izvršiti vseh določb direktive o tobačnih izdelkih, tako da ne bo regulativne vrzeli med prenehanjem veljavnosti sporazuma z družbo PMI in začetkom veljavnosti direktive o tobačnih izdelkih in Okvirne konvencije za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

13.

odločno poziva Komisijo, naj na ravni EU in do datuma prenehanja veljavnosti sporazuma z družbo PMI sprejme vse potrebne ukrepe za prepoznavanje in sledenje tobačnih izdelkov PMI ter sproži pravne postopke pri vseh nezakonitih zasegih izdelkov tega proizvajalca, dokler ne bo mogoče v celoti izvršiti vseh določb direktive o tobačnih izdelkih, tako da ne bo regulativne vrzeli med prenehanjem veljavnosti sporazuma z družbo PMI in začetkom veljavnosti direktive o tobačnih izdelkih in Okvirne konvencije za nadzor nad tobakom;

| 14. | poziva družbo PMI, naj še naprej izvaja določbe o prepoznavanju in sledenju ter skrbnem pregledu („poznavanje stranke“) iz sedanjega sporazuma, ne glede na to, ali bo podaljšan; |
| --- | --- |

14.

poziva družbo PMI, naj še naprej izvaja določbe o prepoznavanju in sledenju ter skrbnem pregledu („poznavanje stranke“) iz sedanjega sporazuma, ne glede na to, ali bo podaljšan;

| 15. | izraža zaskrbljenost, ker ti štirje sporazumi s proizvajalci tobaka ne obravnavajo vprašanja cigaret brez blagovne znamke; zato poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt, v katerem bodo določeni novi ukrepi za nujno reševanje tega problema; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost, ker ti štirje sporazumi s proizvajalci tobaka ne obravnavajo vprašanja cigaret brez blagovne znamke; zato poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt, v katerem bodo določeni novi ukrepi za nujno reševanje tega problema;

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi nov, dodaten predpis o uporabi določb o neodvisnem sistemu prepoznavanja in sledenja ter skrbnem pregledu („poznavanje stranke“) za surovi tobak, filtre in papir, ki se uporabljajo v tobačni industriji, ki bo dodatno prispeval k boju proti pretihotapljenim in ponarejenim izdelkom; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pripravi nov, dodaten predpis o uporabi določb o neodvisnem sistemu prepoznavanja in sledenja ter skrbnem pregledu („poznavanje stranke“) za surovi tobak, filtre in papir, ki se uporabljajo v tobačni industriji, ki bo dodatno prispeval k boju proti pretihotapljenim in ponarejenim izdelkom;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom.

---

(1)  UL L 127, 29.4.2014, str. 1.

(2)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 147.

---

Četrtek, 10. marec 2016

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/38

---

P8_TA(2016)0083

Svoboda izražanja v Kazahstanu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o svobodi izražanja v Kazahstanu (2016/2607(RSP))

(2018/C 050/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kazahstanu, vključno z resolucijami z dne 18. aprila 2013 (1), 15. marca 2012 (2), 22. novembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU (3), 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za Srednjo Azijo (4) in z dne 17. septembra 2009 o primeru Jevgenija Žovtisa v Kazahstanu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kazahstanu, vključno z resolucijami z dne 18. aprila 2013 (1), 15. marca 2012 (2), 22. novembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU (3), 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za Srednjo Azijo (4) in z dne 17. septembra 2009 o primeru Jevgenija Žovtisa v Kazahstanu (5),

| — | ob upoštevanju pripomb podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini po podpisu sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU dne 21. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini po podpisu sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU dne 21. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju sedmega kroga letnega dialoga o človekovih pravicah med EU in Kazahstanom v Astani dne 26. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega kroga letnega dialoga o človekovih pravicah med EU in Kazahstanom v Astani dne 26. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o strategiji EU za Srednjo Azijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o strategiji EU za Srednjo Azijo,

| — | ob upoštevanju četrtega poročila o napredku z dne 13. januarja 2015 o izvajanju strategije EU za Srednjo Azijo, sprejete leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega poročila o napredku z dne 13. januarja 2015 o izvajanju strategije EU za Srednjo Azijo, sprejete leta 2007,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o pravici do svobode miroljubnega združevanja in zbiranja Maine Kiai po njeni misiji v Kazahstan, predstavljenega 16. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o pravici do svobode miroljubnega združevanja in zbiranja Maine Kiai po njeni misiji v Kazahstan, predstavljenega 16. junija 2015,

| — | ob upoštevanju sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, podpisanega 21. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, podpisanega 21. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 19. Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19. Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 20 kazahstanske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20 kazahstanske ustave,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker sta 21. decembra 2015 Evropska unija in Kazahstan podpisala sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, ki naj bi zagotovil širok okvir za okrepljen politični dialog in sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev ter na številnih drugih področjih; ker so v tem sporazumu močno poudarjeni demokracija in pravna država, človekove pravice in temeljne svoboščine ter trajnostni razvoj in sodelovanje s civilno družbo; |
| --- | --- |

A.

ker sta 21. decembra 2015 Evropska unija in Kazahstan podpisala sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, ki naj bi zagotovil širok okvir za okrepljen politični dialog in sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev ter na številnih drugih področjih; ker so v tem sporazumu močno poudarjeni demokracija in pravna država, človekove pravice in temeljne svoboščine ter trajnostni razvoj in sodelovanje s civilno družbo;

| B. | ker je Kazahstan pomemben mednarodni akter ter ima pomembno vlogo pri političnem in družbeno-gospodarskem razvoju in varnostnih razmerah vse regije; ker ima pozitivno vlogo v Srednji Aziji in si prizadeva za vzpostavitev dobrososedskih odnosov s sosednjimi državami, nadaljevanje regionalnega sodelovanja ter mirno reševanje dvostranskih vprašanj; ker si EU močno prizadeva za okrepitev političnega, gospodarskega in varnostnega sodelovanja v srednjeazijski regiji na podlagi močnega, odprtega in strateškega odnosa med EU in Kazahstanom; |
| --- | --- |

B.

ker je Kazahstan pomemben mednarodni akter ter ima pomembno vlogo pri političnem in družbeno-gospodarskem razvoju in varnostnih razmerah vse regije; ker ima pozitivno vlogo v Srednji Aziji in si prizadeva za vzpostavitev dobrososedskih odnosov s sosednjimi državami, nadaljevanje regionalnega sodelovanja ter mirno reševanje dvostranskih vprašanj; ker si EU močno prizadeva za okrepitev političnega, gospodarskega in varnostnega sodelovanja v srednjeazijski regiji na podlagi močnega, odprtega in strateškega odnosa med EU in Kazahstanom;

| C. | ker bodo omenjeni sporazum morali ratificirati parlamenti vseh 28 držav članic in Evropski parlament; ker bo ta sporazum ne le okrepil politični dialog med EU in Kazahstanom in pomagal spodbujati vzajemno trgovino in naložbe, temveč tudi daje velik poudarek mednarodnim obveznostim; ker je mogoče priznati, da je med pogajanji o sporazumu prišlo do napredka na področju angažiranosti civilne družbe, in sicer z ukrepi, sprejetimi za vključitev civilne družbe v oblikovanje javnih politik; |
| --- | --- |

C.

ker bodo omenjeni sporazum morali ratificirati parlamenti vseh 28 držav članic in Evropski parlament; ker bo ta sporazum ne le okrepil politični dialog med EU in Kazahstanom in pomagal spodbujati vzajemno trgovino in naložbe, temveč tudi daje velik poudarek mednarodnim obveznostim; ker je mogoče priznati, da je med pogajanji o sporazumu prišlo do napredka na področju angažiranosti civilne družbe, in sicer z ukrepi, sprejetimi za vključitev civilne družbe v oblikovanje javnih politik;

| D. | ker so se splošne razmere glede svobode izražanja v zadnjih letih močno poslabšale; ker so kazahstanske oblasti decembra 2015 pridržale novinarja in lastnika spletnega novičarskega mesta Nakanune.kz Guzala Bajdalinova v povezavi s kazensko zadevo na podlagi obtožb o „namerni objavi lažnih informacij“; ker so bili po njegovi aretaciji izraženi pomisleki o nadlegovanju neodvisnih medijev v Kazahstanu; ker je 29. februarja 2016 sodišče oprostilo novinarko Julijo Kozlovo, ki piše za Nakanune.kz; |
| --- | --- |

D.

ker so se splošne razmere glede svobode izražanja v zadnjih letih močno poslabšale; ker so kazahstanske oblasti decembra 2015 pridržale novinarja in lastnika spletnega novičarskega mesta Nakanune.kz Guzala Bajdalinova v povezavi s kazensko zadevo na podlagi obtožb o „namerni objavi lažnih informacij“; ker so bili po njegovi aretaciji izraženi pomisleki o nadlegovanju neodvisnih medijev v Kazahstanu; ker je 29. februarja 2016 sodišče oprostilo novinarko Julijo Kozlovo, ki piše za Nakanune.kz;

| E. | ker poteka kazenska preiskava zoper predsednika kazahstanskega novinarskega društva in novinarskega sindikata Sejtkazija Matajeva, ki je obtožen poneverbe več milijonov kazahstanskih tengov javnih sredstev; ker sta bila 22. februarja 2016 pridržana Sejtkazi Matajev, ki obtožbe zanika, in njegov sin Aset Matajev, direktor neodvisne novinarske agencije KazTag, ker je bil slednji po zaslišanju izpuščen na prostost; |
| --- | --- |

E.

ker poteka kazenska preiskava zoper predsednika kazahstanskega novinarskega društva in novinarskega sindikata Sejtkazija Matajeva, ki je obtožen poneverbe več milijonov kazahstanskih tengov javnih sredstev; ker sta bila 22. februarja 2016 pridržana Sejtkazi Matajev, ki obtožbe zanika, in njegov sin Aset Matajev, direktor neodvisne novinarske agencije KazTag, ker je bil slednji po zaslišanju izpuščen na prostost;

| F. | ker je 22. januarja 2016 sodišče obsodilo blogerja Ermeka Narimbajeva in Serikžana Mambetalina, ki sta bila oktobra 2015 aretirana zaradi obtožb, da naj bi „pozivala k nacionalnemu razdoru“, in obsojena prvi na tri, drugi pa ne dve leti zapora; ker je bloger Bolatbek Bljalov v omejenem hišnem priporu; |
| --- | --- |

F.

ker je 22. januarja 2016 sodišče obsodilo blogerja Ermeka Narimbajeva in Serikžana Mambetalina, ki sta bila oktobra 2015 aretirana zaradi obtožb, da naj bi „pozivala k nacionalnemu razdoru“, in obsojena prvi na tri, drugi pa ne dve leti zapora; ker je bloger Bolatbek Bljalov v omejenem hišnem priporu;

| G. | ker so kazahstanske oblasti zaprle neodvisne in opozicijske medijske hiše, vključno z Asanti Times, Pravdivaja ter revijama ADAM bol in ADAM; ker so kazahstanske oblasti proti koncu leta 2012 tožile neodvisne in opozicijske medijske hiše, predvsem časopisa Golos Respubliki (Glas republike) in Vzgljad (Ppogled), njihove pridružene časopise in spletišča ter spletna televizijska portala K+ in Stan.TV; |
| --- | --- |

G.

ker so kazahstanske oblasti zaprle neodvisne in opozicijske medijske hiše, vključno z Asanti Times, Pravdivaja ter revijama ADAM bol in ADAM; ker so kazahstanske oblasti proti koncu leta 2012 tožile neodvisne in opozicijske medijske hiše, predvsem časopisa Golos Respubliki (Glas republike) in Vzgljad (Ppogled), njihove pridružene časopise in spletišča ter spletna televizijska portala K+ in Stan.TV;

| H. | ker je oktobra 2014 sodišče v Almatiju agenciji Havas Worldwide Kazakhstan naložilo globo v višini 34 milijonov kazahstanskih tengov; |
| --- | --- |

H.

ker je oktobra 2014 sodišče v Almatiju agenciji Havas Worldwide Kazakhstan naložilo globo v višini 34 milijonov kazahstanskih tengov;

| I. | ker je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice pomembno orodje za financiranje, namenjeno podpori organizacij civilne družbe in demokratizaciji tako te države kot regije; |
| --- | --- |

I.

ker je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice pomembno orodje za financiranje, namenjeno podpori organizacij civilne družbe in demokratizaciji tako te države kot regije;

| J. | po podatkih Mednarodnega združenja gejev in lezbijk se osebe LGBTI v Kazahstanu soočajo s pravnimi težavami in diskriminacijo, s katerimi se drugi državljani ne; ker je v Kazahstanu spolno občevanje z osebo istega spola sicer zakonito, vendar istospolni pari in gospodinjstva, ki jih vodijo, niso upravičeni do enakega pravnega varstva kot heteroseksualni pari; |
| --- | --- |

J.

po podatkih Mednarodnega združenja gejev in lezbijk se osebe LGBTI v Kazahstanu soočajo s pravnimi težavami in diskriminacijo, s katerimi se drugi državljani ne; ker je v Kazahstanu spolno občevanje z osebo istega spola sicer zakonito, vendar istospolni pari in gospodinjstva, ki jih vodijo, niso upravičeni do enakega pravnega varstva kot heteroseksualni pari;

| K. | ker bodo 20. marca 2016 v Kazahstanu predčasne parlamentarne volitve, pred katerimi je treba dati zagotovila glede svobode izražanja v družbi ter preproste in pregledne registracije političnih strank, da bodo volitve veljale za svobodne in poštene; ker so po končnem poročilu misije Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi za opazovanje volitev z dne 3. aprila 2012 volitve leta 2012 zaznamovale „znatne nepravilnosti“ (6); |
| --- | --- |

K.

ker bodo 20. marca 2016 v Kazahstanu predčasne parlamentarne volitve, pred katerimi je treba dati zagotovila glede svobode izražanja v družbi ter preproste in pregledne registracije političnih strank, da bodo volitve veljale za svobodne in poštene; ker so po končnem poročilu misije Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi za opazovanje volitev z dne 3. aprila 2012 volitve leta 2012 zaznamovale „znatne nepravilnosti“ (6);

| L. | ker so 1. januarja 2015 začeli veljati nov kazenski zakonik, nov zakonik upravnih kaznivih dejanj in nov zakonik o kazenskem postopku; |
| --- | --- |

L.

ker so 1. januarja 2015 začeli veljati nov kazenski zakonik, nov zakonik upravnih kaznivih dejanj in nov zakonik o kazenskem postopku;

| M. | ker je Kazahstan na indeksu svobode tiska za leto 2015, ki ga objavlja organizacija Novinarji brez meja, med 180 državami uvrščen na 160. mesto; |
| --- | --- |

M.

ker je Kazahstan na indeksu svobode tiska za leto 2015, ki ga objavlja organizacija Novinarji brez meja, med 180 državami uvrščen na 160. mesto;

| N. | ker je EU dosledno sodelovala s Kazahstanom na njegovi poti k pridružitvi Svetovni trgovinski organizaciji, kar je zdaj privedlo do zaključka pogajanj o pristopu; ker je pomembno, da Kazahstan spoštuje načelo pravne države in svoje mednarodne zaveze ter mednarodnim podjetjem, ki delujejo v državi, zagotovi pravno varnost in zaščito naložb; |
| --- | --- |

N.

ker je EU dosledno sodelovala s Kazahstanom na njegovi poti k pridružitvi Svetovni trgovinski organizaciji, kar je zdaj privedlo do zaključka pogajanj o pristopu; ker je pomembno, da Kazahstan spoštuje načelo pravne države in svoje mednarodne zaveze ter mednarodnim podjetjem, ki delujejo v državi, zagotovi pravno varnost in zaščito naložb;

| O. | ker se razvojno sodelovanje s Kazahstanom osredotoča na krepitev zmogljivosti regionalnih in lokalnih organov, podporo reformam pravosodja in povečanje zmogljivosti javnega sektorja za izvedbo socialnih in gospodarskih reform; |
| --- | --- |

O.

ker se razvojno sodelovanje s Kazahstanom osredotoča na krepitev zmogljivosti regionalnih in lokalnih organov, podporo reformam pravosodja in povečanje zmogljivosti javnega sektorja za izvedbo socialnih in gospodarskih reform;

| 1. | poudarja pomen odnosov med EU in Kazahstanom ter krepitve gospodarskega in političnega sodelovanja na vseh področjih in da EU zelo zanimajo trajni odnosi s Kazahstanom na področju političnega in gospodarskega sodelovanja; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen odnosov med EU in Kazahstanom ter krepitve gospodarskega in političnega sodelovanja na vseh področjih in da EU zelo zanimajo trajni odnosi s Kazahstanom na področju političnega in gospodarskega sodelovanja;

| 2. | izraža zaskrbljenost zaradi ozračja v tej državi na področju medijev in svobode govora; je zelo zaskrbljen zaradi pritiska na neodvisne medije in morebitnih negativnih posledic novega osnutka zakonodaje o financiranju organizacij civilne družbe; poudarja, da je svoboda govora za neodvisne medije, blogerje in posamezne državljane univerzalna vrednota, ki se ne sme zapraviti; |
| --- | --- |

2.

izraža zaskrbljenost zaradi ozračja v tej državi na področju medijev in svobode govora; je zelo zaskrbljen zaradi pritiska na neodvisne medije in morebitnih negativnih posledic novega osnutka zakonodaje o financiranju organizacij civilne družbe; poudarja, da je svoboda govora za neodvisne medije, blogerje in posamezne državljane univerzalna vrednota, ki se ne sme zapraviti;

| 3. | obžaluje, da prihaja do vsesplošnega blokiranja novic, družbenih medijev in drugih spletnih strani z utemeljitvijo, da prikazujejo nezakonite vsebine, in kazahstanske oblasti poziva, naj zagotovijo, da bodo vsi ukrepi za omejitev dostopa do spletnih virov zakonsko utemeljeni; je zaskrbljen zaradi spremembe zakona o obveščanju iz leta 2014; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da prihaja do vsesplošnega blokiranja novic, družbenih medijev in drugih spletnih strani z utemeljitvijo, da prikazujejo nezakonite vsebine, in kazahstanske oblasti poziva, naj zagotovijo, da bodo vsi ukrepi za omejitev dostopa do spletnih virov zakonsko utemeljeni; je zaskrbljen zaradi spremembe zakona o obveščanju iz leta 2014;

| 4. | je resno zaskrbljen zaradi nespoštovanja in kršitev pravic zapornikov v kazahstanskem zaporniškem sistemu; je zaskrbljen zaradi fizičnega in duševnega zdravja Vladimira Kozlova, Vadima Kuramšina (prejemnika mednarodne nagrade človekovih pravic Ludovica Trarieuxa leta 2013) in Arona Atabeka, katerih obsodba je bila politično motivirana, in zahteva, naj se jim nemudoma zagotovijo dostop do zdravstvene nege in redni obiski, med drugim družinskih članov, pravnih zastopnikov in predstavnikov organizacij za človekove pravice in pravice zapornikov; |
| --- | --- |

4.

je resno zaskrbljen zaradi nespoštovanja in kršitev pravic zapornikov v kazahstanskem zaporniškem sistemu; je zaskrbljen zaradi fizičnega in duševnega zdravja Vladimira Kozlova, Vadima Kuramšina (prejemnika mednarodne nagrade človekovih pravic Ludovica Trarieuxa leta 2013) in Arona Atabeka, katerih obsodba je bila politično motivirana, in zahteva, naj se jim nemudoma zagotovijo dostop do zdravstvene nege in redni obiski, med drugim družinskih članov, pravnih zastopnikov in predstavnikov organizacij za človekove pravice in pravice zapornikov;

| 5. | priznava program v 100 korakih kot poskus za izvedbo nujnih reform v državi; poziva Kazahstan, naj začne izvajati nacionalni mehanizem za preprečevanje mučenja in odprto razpravo o novem kazenskem zakoniku in zakoniku o kazenskem postopku; |
| --- | --- |

5.

priznava program v 100 korakih kot poskus za izvedbo nujnih reform v državi; poziva Kazahstan, naj začne izvajati nacionalni mehanizem za preprečevanje mučenja in odprto razpravo o novem kazenskem zakoniku in zakoniku o kazenskem postopku;

| 6. | poudarja, da morajo tesnejši politični in gospodarski odnosi z EU, predvideni z nedavno podpisanim sporazumom o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, temeljiti na skupnih vrednotah, in da je zanje potrebno ustrezno dejavno in konkretno udejstvovanje Kazahstana v izvajanju političnih in demokratičnih reform, ki izvirajo iz njegovih mednarodnih obveznosti in zavez; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morajo tesnejši politični in gospodarski odnosi z EU, predvideni z nedavno podpisanim sporazumom o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, temeljiti na skupnih vrednotah, in da je zanje potrebno ustrezno dejavno in konkretno udejstvovanje Kazahstana v izvajanju političnih in demokratičnih reform, ki izvirajo iz njegovih mednarodnih obveznosti in zavez;

| 7. | pozdravlja, da so od zadnjega dialoga o človekovih pravicah iz zapora izpustili številne zagovornike človekovih in delavskih pravic; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja, da so od zadnjega dialoga o človekovih pravicah iz zapora izpustili številne zagovornike človekovih in delavskih pravic;

| 8. | poudarja, da zakonitega boja proti terorizmu in ekstremizmu ne bi smeli uporabljati kot opravičilo za prepovedovanje opozicijske dejavnosti, preprečevanje svobode izražanja ali oviranje neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da zakonitega boja proti terorizmu in ekstremizmu ne bi smeli uporabljati kot opravičilo za prepovedovanje opozicijske dejavnosti, preprečevanje svobode izražanja ali oviranje neodvisnosti sodstva;

| 9. | poziva k pregledu členov kazenskega zakonika, ki bi jih lahko uporabili za inkriminacijo zakonitega ravnanja, zaščitenega s pravom človekovih pravic, zlasti člena 174 o podžiganju socialnega, nacionalnega, klanskega, rasnega, razrednega ali verskega nesoglasja; |
| --- | --- |

9.

poziva k pregledu členov kazenskega zakonika, ki bi jih lahko uporabili za inkriminacijo zakonitega ravnanja, zaščitenega s pravom človekovih pravic, zlasti člena 174 o podžiganju socialnega, nacionalnega, klanskega, rasnega, razrednega ali verskega nesoglasja;

| 10. | poziva kazahstanske oblasti, naj razveljavijo obsodbe blogerjev, med drugim Ermeka Narimbajeva, Serikžana Mambetalina in Bolatbeka Bljalova; poziva k izpustitvi Guzala Bajdalinova; poziva, naj prenehajo z nadlegovanjem Sejtkazja and Aseta Matajeva; v zvezi s tem poudarja, da bi morali biti primeri, v katerih so udeleženi novinarji, javni, in da med postopkom ne bi smelo prihajati do nadlegovanja; |
| --- | --- |

10.

poziva kazahstanske oblasti, naj razveljavijo obsodbe blogerjev, med drugim Ermeka Narimbajeva, Serikžana Mambetalina in Bolatbeka Bljalova; poziva k izpustitvi Guzala Bajdalinova; poziva, naj prenehajo z nadlegovanjem Sejtkazja and Aseta Matajeva; v zvezi s tem poudarja, da bi morali biti primeri, v katerih so udeleženi novinarji, javni, in da med postopkom ne bi smelo prihajati do nadlegovanja;

| 11. | poziva k izpustitvi opozicijskega voditelja Vladimirja Kozlova, ki je trenutno zaprt pod strogimi pogoji, dokler ne bo opravljena neodvisna in nepristranska presoja njegovega primera; |
| --- | --- |

11.

poziva k izpustitvi opozicijskega voditelja Vladimirja Kozlova, ki je trenutno zaprt pod strogimi pogoji, dokler ne bo opravljena neodvisna in nepristranska presoja njegovega primera;

| 12. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi zakona o nevladnih organizacijah, ki ogroža njihov obstoj in neodvisnost v tej državi; poziva kazahstanske oblasti, naj v vseh okoliščinah zagotovijo, da bodo vsi zagovorniki človekovih pravic in nevladne organizacije v Kazahstanu lahko opravljali svoje zakonite dejavnosti na področju človekovih pravic, brez bojazni pred povračilnimi ukrepi in brez omejitev; |
| --- | --- |

12.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi zakona o nevladnih organizacijah, ki ogroža njihov obstoj in neodvisnost v tej državi; poziva kazahstanske oblasti, naj v vseh okoliščinah zagotovijo, da bodo vsi zagovorniki človekovih pravic in nevladne organizacije v Kazahstanu lahko opravljali svoje zakonite dejavnosti na področju človekovih pravic, brez bojazni pred povračilnimi ukrepi in brez omejitev;

| 13. | pozdravlja željo Kazahstana, da bi aktivno sodeloval kot posrednik/pospeševalec pri mednarodnih vprašanjih varnosti v širši regiji; kazahstanske oblasti poziva, naj spoštujejo mednarodne obveznosti, ki so jih prevzele s podpisom mednarodnih aktov, vključno s tistimi, povezanimi s pravno državo in neodvisnim sodstvom; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja željo Kazahstana, da bi aktivno sodeloval kot posrednik/pospeševalec pri mednarodnih vprašanjih varnosti v širši regiji; kazahstanske oblasti poziva, naj spoštujejo mednarodne obveznosti, ki so jih prevzele s podpisom mednarodnih aktov, vključno s tistimi, povezanimi s pravno državo in neodvisnim sodstvom;

| 14. | pozdravlja redne pogovore o človekovih pravicah med EU in Kazahstanom in poudarja njihov pomen; poziva k okrepitvi pogovorov, da bi pripeljali do ustanovitve foruma, kjer bi se lahko ta vprašanja odkrito obravnavala; poudarja, da bi morali biti ti pogovori učinkoviti in usmerjeni k rezultatom; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja redne pogovore o človekovih pravicah med EU in Kazahstanom in poudarja njihov pomen; poziva k okrepitvi pogovorov, da bi pripeljali do ustanovitve foruma, kjer bi se lahko ta vprašanja odkrito obravnavala; poudarja, da bi morali biti ti pogovori učinkoviti in usmerjeni k rezultatom;

| 15. | poziva EU, zlasti pa Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pobližje spremlja razvoj dogodkov v Kazahstanu, po potrebi rešuje vprašanja s kazahstanskimi oblastmi, jim ponudi pomoč in redno poroča Parlamentu; poziva delegacijo EU v Astani, naj ima še naprej dejavno vlogo pri spremljanju položaja in na vseh ustreznih dvostranskih srečanjih s kazahstanskimi oblastmi opozarja na vprašanje svobode govora; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, zlasti pa Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pobližje spremlja razvoj dogodkov v Kazahstanu, po potrebi rešuje vprašanja s kazahstanskimi oblastmi, jim ponudi pomoč in redno poroča Parlamentu; poziva delegacijo EU v Astani, naj ima še naprej dejavno vlogo pri spremljanju položaja in na vseh ustreznih dvostranskih srečanjih s kazahstanskimi oblastmi opozarja na vprašanje svobode govora;

| 16. | poziva kazahstanske oblasti, naj pred naslednjimi parlamentarnimi volitvami v celoti izvajajo priporočila Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice in sprejmejo konkretne ukrepe za izvajanje priporočil posebne poročevalke OZN o svobodi mirnega zbiranja in združevanja; Kazahstan spominja, da želi kandidirati za nestalni sedež v varnostnem svetu OZN za obdobje 2017–2018; |
| --- | --- |

16.

poziva kazahstanske oblasti, naj pred naslednjimi parlamentarnimi volitvami v celoti izvajajo priporočila Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice in sprejmejo konkretne ukrepe za izvajanje priporočil posebne poročevalke OZN o svobodi mirnega zbiranja in združevanja; Kazahstan spominja, da želi kandidirati za nestalni sedež v varnostnem svetu OZN za obdobje 2017–2018;

| 17. | poziva kazahstanske oblasti, naj se zavežejo uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so bili nedavno sprejeti na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

17.

poziva kazahstanske oblasti, naj se zavežejo uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so bili nedavno sprejeti na mednarodni ravni;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi, Svetu OZN za človekove pravice ter vladi in parlamentu Kazahstana. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi, Svetu OZN za človekove pravice ter vladi in parlamentu Kazahstana.

---

(1)  UL C 45, 5.2.2016, str. 85.

(2)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 93.

(3)  UL C 419, 16.12.2015, str. 159.

(4)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 91.

(5)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 30.

(6)  http://www.osce.org/odihr/elections/89401?download=true

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/42

---

P8_TA(2016)0084

Egipt, zlasti primer Giulia Regenija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o Egiptu, zlasti primeru Giulia Regenija (2016/2608(RSP))

(2018/C 050/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti resolucij z dne 17. decembra 2015 (1) in 15. januarja 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti resolucij z dne 17. decembra 2015 (1) in 15. januarja 2015 (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Egiptu z dne 21. avgusta 2013 in 10. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Egiptu z dne 21. avgusta 2013 in 10. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju, svobodi izražanja in zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju, svobodi izražanja in zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju odgovora podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko na vprašanje za pisni odgovor št. E-010476/2015 o vojaški podpori EU in držav članic Egiptu z dne 27. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko na vprašanje za pisni odgovor št. E-010476/2015 o vojaški podpori EU in držav članic Egiptu z dne 27. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju egiptovske ustave, zlasti členov 52 (o mučenju) in 93 (o zavezujočem značaju mednarodnega prava s področja človekovih pravic), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju egiptovske ustave, zlasti členov 52 (o mučenju) in 93 (o zavezujočem značaju mednarodnega prava s področja človekovih pravic),

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je podpisal tudi Egipt, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je podpisal tudi Egipt,

| — | ob upoštevanju izjave egiptovske komisije za pravice in svoboščine, v kateri je poročala, da so državne varnostne sile v letu 2015 povzročile izginotje 1 700 ljudi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave egiptovske komisije za pravice in svoboščine, v kateri je poročala, da so državne varnostne sile v letu 2015 povzročile izginotje 1 700 ljudi,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je glede na razpoložljive informacije Giulio Regeni, 28-letni italijanski doktorand Univerze v Cambridgeu, 25. januarja 2016 izginil, potem ko se je odpravil od svojega stanovanja v Kairu; ker je bilo njegovo truplo 3. februarja 2016 najdeno ob cesti v kairskem predmestju; |
| --- | --- |

A.

ker je glede na razpoložljive informacije Giulio Regeni, 28-letni italijanski doktorand Univerze v Cambridgeu, 25. januarja 2016 izginil, potem ko se je odpravil od svojega stanovanja v Kairu; ker je bilo njegovo truplo 3. februarja 2016 najdeno ob cesti v kairskem predmestju;

| B. | ker so egiptovske oblasti zahtevale, da se pred vrnitvijo trupla v Italijo opravi obdukcija, ki so jo nato opravili tudi italijanski preiskovalci; ker rezultati še niso bili objavljeni; ker so egiptovski organi zagotovili, da v zvezi z umorom ničesar ne prikrivajo, da želijo poiskati resnico in da so pripravljeni polno sodelovati z italijanskimi organi pri preiskavi, ki je v teku; |
| --- | --- |

B.

ker so egiptovske oblasti zahtevale, da se pred vrnitvijo trupla v Italijo opravi obdukcija, ki so jo nato opravili tudi italijanski preiskovalci; ker rezultati še niso bili objavljeni; ker so egiptovski organi zagotovili, da v zvezi z umorom ničesar ne prikrivajo, da želijo poiskati resnico in da so pripravljeni polno sodelovati z italijanskimi organi pri preiskavi, ki je v teku;

| C. | ker so bile po poročanju medijev in po besedah italijanskega veleposlanika v Kairu na truplu Giulia Regenija vidne posledice hudega pretepanja in različnih oblik mučenja; ker je italijanski minister za notranje zadeve dejal, da so na truplu vidni znaki nečloveškega, živalskega in nesprejemljivega nasilja; |
| --- | --- |

C.

ker so bile po poročanju medijev in po besedah italijanskega veleposlanika v Kairu na truplu Giulia Regenija vidne posledice hudega pretepanja in različnih oblik mučenja; ker je italijanski minister za notranje zadeve dejal, da so na truplu vidni znaki nečloveškega, živalskega in nesprejemljivega nasilja;

| D. | ker je Giulio Regeni v Kairu raziskoval razvoj neodvisnih sindikatov v Egiptu po padcu Mubarakovega in Mursijevega režima in je bil v stiku z nasprotniki vlade; |
| --- | --- |

D.

ker je Giulio Regeni v Kairu raziskoval razvoj neodvisnih sindikatov v Egiptu po padcu Mubarakovega in Mursijevega režima in je bil v stiku z nasprotniki vlade;

| E. | ker je primer Giulia Regenija še eno v vrsti številnih prisilnih izginotij, ki so se zgodila v Egiptu od julija 2013; ker za ta dejanja ni bil še nihče kaznovan; |
| --- | --- |

E.

ker je primer Giulia Regenija še eno v vrsti številnih prisilnih izginotij, ki so se zgodila v Egiptu od julija 2013; ker za ta dejanja ni bil še nihče kaznovan;

| F. | ker je sedanja egiptovska vlada izvedla obsežno akcijo samovoljnih pridržanj kritikov vlade, vključno z novinarji, zagovorniki človekovih pravic ter pripadniki političnih in družbenih gibanj; ker je bilo po podatkih egiptovskih organov od julija 2013 pridržanih več kot 22 000 ljudi; |
| --- | --- |

F.

ker je sedanja egiptovska vlada izvedla obsežno akcijo samovoljnih pridržanj kritikov vlade, vključno z novinarji, zagovorniki človekovih pravic ter pripadniki političnih in družbenih gibanj; ker je bilo po podatkih egiptovskih organov od julija 2013 pridržanih več kot 22 000 ljudi;

| G. | ker centru za upravljanje in rehabilitacijo žrtev nasilja El Nadim grozi, da ga bodo oblasti zaprle, saj je bil po krivem obtožen zdravstvenih kršitev; ker je center izredno pomemben za zdravljenje žrtev nasilja in mučenja in je ključnega pomena za zagotavljanje informacij o mučenju, ubojih in najhujših primerih zlorab v priporu; |
| --- | --- |

G.

ker centru za upravljanje in rehabilitacijo žrtev nasilja El Nadim grozi, da ga bodo oblasti zaprle, saj je bil po krivem obtožen zdravstvenih kršitev; ker je center izredno pomemben za zdravljenje žrtev nasilja in mučenja in je ključnega pomena za zagotavljanje informacij o mučenju, ubojih in najhujših primerih zlorab v priporu;

| H. | ker je Egipt dolgoročni strateški partner Evropske unije; ker bi morala biti raven sodelovanja EU z Egiptom temeljiti na spodbudah v skladu z načelom „več za več“ iz evropske sosedske politike in bi morala biti pogojena z napredkom reform demokratičnih institucij in na področju pravne države in človekovih pravic; ker je Svet za zunanje zadeve 21. avgusta 2013 zadolžil podpredsednico/visoko predstavnico za ponovni pregled pomoči EU Egiptu; ker se je Svet za zunanje zadeve odločil, da je treba sodelovanje EU z Egiptom prilagajati glede na razvoj razmer v državi; |
| --- | --- |

H.

ker je Egipt dolgoročni strateški partner Evropske unije; ker bi morala biti raven sodelovanja EU z Egiptom temeljiti na spodbudah v skladu z načelom „več za več“ iz evropske sosedske politike in bi morala biti pogojena z napredkom reform demokratičnih institucij in na področju pravne države in človekovih pravic; ker je Svet za zunanje zadeve 21. avgusta 2013 zadolžil podpredsednico/visoko predstavnico za ponovni pregled pomoči EU Egiptu; ker se je Svet za zunanje zadeve odločil, da je treba sodelovanje EU z Egiptom prilagajati glede na razvoj razmer v državi;

| I. | ker je v sklepih Sveta za zunanje zadeve z dne 21. avgusta 2013 navedeno tudi, da so se države članice dogovorile tudi, da bodo začasno preklicale dovoljenja za izvoz vse opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, v Egipt in ponovno preučile izvozna dovoljenja za opremo, zajeto v Skupnem stališču 2008/944/SZVP, preučile pa bodo tudi pomoč, ki jo Egiptu namenjajo na področju varnosti; ker je Svet za zunanje zadeve to ugotovitev ponovil februarja 2014; ker je podpredsednica/visoka predstavnica v odgovoru na vprašanje za pisni odgovor št. E-010476/2015 z dne 27. oktobra 2015 potrdila, da ti sklepi pomenijo politično zavezo proti vsakršni vojaški pomoči Egiptu; |
| --- | --- |

I.

ker je v sklepih Sveta za zunanje zadeve z dne 21. avgusta 2013 navedeno tudi, da so se države članice dogovorile tudi, da bodo začasno preklicale dovoljenja za izvoz vse opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, v Egipt in ponovno preučile izvozna dovoljenja za opremo, zajeto v Skupnem stališču 2008/944/SZVP, preučile pa bodo tudi pomoč, ki jo Egiptu namenjajo na področju varnosti; ker je Svet za zunanje zadeve to ugotovitev ponovil februarja 2014; ker je podpredsednica/visoka predstavnica v odgovoru na vprašanje za pisni odgovor št. E-010476/2015 z dne 27. oktobra 2015 potrdila, da ti sklepi pomenijo politično zavezo proti vsakršni vojaški pomoči Egiptu;

| J. | ker so v egiptovski ustavi, sprejeti leta 2014, zapisane temeljne pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

J.

ker so v egiptovski ustavi, sprejeti leta 2014, zapisane temeljne pravice in svoboščine;

| K. | ker se Egipt sooča s terorizmom različnih džihadističnih organizacij, ki delujejo v Egiptu, zlasti na Sinajskem polotoku, in ki so povezane z Daišem in drugimi terorističnimi organizacijami, dejavnimi med libijsko krizo; ker potekajoči konflikt v Libiji neposredno vpliva na varnost v Egiptu; ker sta Evropska unija in zlasti Italija zelo zaskrbljeni zaradi te krize; |
| --- | --- |

K.

ker se Egipt sooča s terorizmom različnih džihadističnih organizacij, ki delujejo v Egiptu, zlasti na Sinajskem polotoku, in ki so povezane z Daišem in drugimi terorističnimi organizacijami, dejavnimi med libijsko krizo; ker potekajoči konflikt v Libiji neposredno vpliva na varnost v Egiptu; ker sta Evropska unija in zlasti Italija zelo zaskrbljeni zaradi te krize;

| 1. | ostro obsoja mučenje in umor državljana EU Giulia Regenija v sumljivih okoliščinah in močno sočustvuje z njegovo družino ter ji izreka sožalje; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja mučenje in umor državljana EU Giulia Regenija v sumljivih okoliščinah in močno sočustvuje z njegovo družino ter ji izreka sožalje;

| 2. | poziva egiptovske organe, naj italijanskim predložijo vse dokumente in informacije, da bi jim omogočile hitro, pregledno in nepristransko preiskavo v primeru Giulia Regenija v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ter naj si na vso moč prizadevajo, da bi storilce kaznivih dejanj čim prej privedli pred sodišče; |
| --- | --- |

2.

poziva egiptovske organe, naj italijanskim predložijo vse dokumente in informacije, da bi jim omogočile hitro, pregledno in nepristransko preiskavo v primeru Giulia Regenija v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ter naj si na vso moč prizadevajo, da bi storilce kaznivih dejanj čim prej privedli pred sodišče;

| 3. | z resno zaskrbljenostjo poudarja, da primer Giulia Regenija ni osamljen, temveč spada v sklop uporabe mučenja, smrti v priporu in prisilnih izginotij v Egiptu v zadnjih letih, kar resno krši člen 2 pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom, ki določa, da odnosi med EU in Egiptom temeljijo na spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ki je bistveni element tega sporazuma; zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj z egiptovskimi oblastmi načnejo vprašanje rutinske uporabe prisilnih izginotij in mučenja in naj izvajajo pritisk za učinkovito reformo egiptovskega varnostnega aparata in sodstva; |
| --- | --- |

3.

z resno zaskrbljenostjo poudarja, da primer Giulia Regenija ni osamljen, temveč spada v sklop uporabe mučenja, smrti v priporu in prisilnih izginotij v Egiptu v zadnjih letih, kar resno krši člen 2 pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom, ki določa, da odnosi med EU in Egiptom temeljijo na spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ki je bistveni element tega sporazuma; zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj z egiptovskimi oblastmi načnejo vprašanje rutinske uporabe prisilnih izginotij in mučenja in naj izvajajo pritisk za učinkovito reformo egiptovskega varnostnega aparata in sodstva;

| 4. | je močno zaskrbljen, ker centru za rehabilitacijo žrtev nasilja in mučenja El Nadim grozi skorajšnje prisilno zaprtje; poziva, naj se odredba o upravnem zaprtju centra nemudoma umakne; |
| --- | --- |

4.

je močno zaskrbljen, ker centru za rehabilitacijo žrtev nasilja in mučenja El Nadim grozi skorajšnje prisilno zaprtje; poziva, naj se odredba o upravnem zaprtju centra nemudoma umakne;

| 5. | izraža zaskrbljenost nad nenehnim nadlegovanjem egiptovske Komisije za pravice in svoboščine zaradi njene vidne vloge v kampanji proti prisilnim izginotjem v Egiptu; |
| --- | --- |

5.

izraža zaskrbljenost nad nenehnim nadlegovanjem egiptovske Komisije za pravice in svoboščine zaradi njene vidne vloge v kampanji proti prisilnim izginotjem v Egiptu;

| 6. | želi spomniti egiptovske oblasti na njihove nacionalne in mednarodne obveznosti ter jih poziva, naj bo njihova prednostna naloga varstvo in spodbujanje človekovih pravic ter zagotavljanje odgovornosti za njihove kršitve; ponovno jih poziva, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse, ki so pridržani in obsojeni zgolj zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja in mirnega zbiranja, vključno z zagovorniki človekovih pravic, novinarji in blogerji; poziva egiptovske oblasti, naj jim zagotovijo pravico do poštenega sojenja v skladu z vsemi mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

6.

želi spomniti egiptovske oblasti na njihove nacionalne in mednarodne obveznosti ter jih poziva, naj bo njihova prednostna naloga varstvo in spodbujanje človekovih pravic ter zagotavljanje odgovornosti za njihove kršitve; ponovno jih poziva, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse, ki so pridržani in obsojeni zgolj zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja in mirnega zbiranja, vključno z zagovorniki človekovih pravic, novinarji in blogerji; poziva egiptovske oblasti, naj jim zagotovijo pravico do poštenega sojenja v skladu z vsemi mednarodnimi standardi;

| 7. | poziva egiptovsko vlado, naj domačim in mednarodnim organizacijam civilne družbe in neodvisnim sindikatom omogoči svobodno delovanje v državi, brez vladnega vmešavanja ali ustrahovanja; poziva egiptovske organe, naj prekličejo prepoved potovanja za številne vodilne zagovornike človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

7.

poziva egiptovsko vlado, naj domačim in mednarodnim organizacijam civilne družbe in neodvisnim sindikatom omogoči svobodno delovanje v državi, brez vladnega vmešavanja ali ustrahovanja; poziva egiptovske organe, naj prekličejo prepoved potovanja za številne vodilne zagovornike človekovih pravic v državi;

| 8. | pričakuje, da bo nova ustava, potrjena 14. in 15. januarja 2014, zlasti njeni členi 52, 73 in 93, pomemben korak naprej pri prehodu države v demokracijo; |
| --- | --- |

8.

pričakuje, da bo nova ustava, potrjena 14. in 15. januarja 2014, zlasti njeni členi 52, 73 in 93, pomemben korak naprej pri prehodu države v demokracijo;

| 9. | je seznanjen z ustanovitvijo nove ljudske skupščine in jo poziva, naj nujno ponovno pregleda represivni zakon o protestih iz novembra 2013, ki je bil uporabljen za zatiranje vseh oblik mirnega nasprotovanja, ter zakona o zbiranju iz leta 1914; poziva tudi k ponovnemu pregledu vseh drugih represivnih zakonov, sprejetih v nasprotju z egiptovsko ustavo, vključno z zakonom o terorističnih dejanjih in zakonom o terorističnih organizacijah, ki jih je mogoče zlorabiti za zatiranje v državi namesto za izboljšanje kolektivne varnosti; poudarja, da je pripravljen preučiti možnosti, da bi v sodelovanju z državnimi organi razvili program krepitve zmogljivosti za egiptovski parlament; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen z ustanovitvijo nove ljudske skupščine in jo poziva, naj nujno ponovno pregleda represivni zakon o protestih iz novembra 2013, ki je bil uporabljen za zatiranje vseh oblik mirnega nasprotovanja, ter zakona o zbiranju iz leta 1914; poziva tudi k ponovnemu pregledu vseh drugih represivnih zakonov, sprejetih v nasprotju z egiptovsko ustavo, vključno z zakonom o terorističnih dejanjih in zakonom o terorističnih organizacijah, ki jih je mogoče zlorabiti za zatiranje v državi namesto za izboljšanje kolektivne varnosti; poudarja, da je pripravljen preučiti možnosti, da bi v sodelovanju z državnimi organi razvili program krepitve zmogljivosti za egiptovski parlament;

| 10. | vztraja, da lahko le oblikovanje resnično pluralne družbe, ki spoštuje raznolikost pogledov in življenjskih slogov, zagotovi dolgoročno stabilnost in varnost v državi, in poziva egiptovske oblasti, naj se zavežejo spravnemu dialogu med vsemi nenasilnimi silami, vključno z nenasilnimi islamisti, da bi z vključujočim političnim procesom ponovno vzpostavili zaupanje v politiko in gospodarstvo; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da lahko le oblikovanje resnično pluralne družbe, ki spoštuje raznolikost pogledov in življenjskih slogov, zagotovi dolgoročno stabilnost in varnost v državi, in poziva egiptovske oblasti, naj se zavežejo spravnemu dialogu med vsemi nenasilnimi silami, vključno z nenasilnimi islamisti, da bi z vključujočim političnim procesom ponovno vzpostavili zaupanje v politiko in gospodarstvo;

| 11. | poudarja pomen sodelovanja EU z Egiptom kot pomembno sosedo in partnerico ter njegovo vlogo pri zagotavljanju stabilnosti v regiji; je tako kot egiptovsko ljudstvo tudi sam zaskrbljen zaradi gospodarskih, političnih in varnostnih izzivov, s katerimi se soočata država in regija; obsoja teroristične napade na egiptovske civiliste in vojsko; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen sodelovanja EU z Egiptom kot pomembno sosedo in partnerico ter njegovo vlogo pri zagotavljanju stabilnosti v regiji; je tako kot egiptovsko ljudstvo tudi sam zaskrbljen zaradi gospodarskih, političnih in varnostnih izzivov, s katerimi se soočata država in regija; obsoja teroristične napade na egiptovske civiliste in vojsko;

| 12. | poziva EU, zlasti podpredsednico/visoko predstavnico ter delegacijo EU v Kairu, naj zagotovijo redno izmenjavo mnenj z zagovorniki človekovih pravic in drugimi nasprotniki režima, da bi podprli vse, ki so v nevarnosti ali v priporu ter celostno spremljali njihovo sojenje; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, zlasti podpredsednico/visoko predstavnico ter delegacijo EU v Kairu, naj zagotovijo redno izmenjavo mnenj z zagovorniki človekovih pravic in drugimi nasprotniki režima, da bi podprli vse, ki so v nevarnosti ali v priporu ter celostno spremljali njihovo sojenje;

| 13. | poziva države članice, naj popolnoma spoštujejo sklepe Sveta za zunanje zadeve o izvozu vojaške tehnologije in opreme in varnostnem sodelovanju iz avgusta 2013; poziva k prekinitvi izvoza opreme za nadzor, če obstajajo dokazi, da se bo uporabljala za kršitve človekovih pravic; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj poroča o stanju vojaškega in varnostnega sodelovanja držav članic EU z Egiptom in v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom razvije načrt, v katerem bodo navedeni konkretni ukrepi, ki naj bi jih sprejele egiptovski organi, da bi bistveno izboljšali stanje na področju človekovih pravic in izvedli celovito reformo sodstva pred ponovno oceno sklepov Sveta za zunanje zadeve iz avgusta 2013; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj popolnoma spoštujejo sklepe Sveta za zunanje zadeve o izvozu vojaške tehnologije in opreme in varnostnem sodelovanju iz avgusta 2013; poziva k prekinitvi izvoza opreme za nadzor, če obstajajo dokazi, da se bo uporabljala za kršitve človekovih pravic; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj poroča o stanju vojaškega in varnostnega sodelovanja držav članic EU z Egiptom in v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom razvije načrt, v katerem bodo navedeni konkretni ukrepi, ki naj bi jih sprejele egiptovski organi, da bi bistveno izboljšali stanje na področju človekovih pravic in izvedli celovito reformo sodstva pred ponovno oceno sklepov Sveta za zunanje zadeve iz avgusta 2013;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, predsedniku in vladi Arabske republike Egipt in Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, predsedniku in vladi Arabske republike Egipt in Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0463.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0012.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/45

---

P8_TA(2016)0085

Demokratična republika Kongo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o Demokratični republiki Kongo (2016/2609(RSP))

(2018/C 050/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, zlasti tistih z dne 9. julija 2015 (1) in 17. decembra 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, zlasti tistih z dne 9. julija 2015 (1) in 17. decembra 2015 (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost Afriške unije, Združenih narodov, Evropske unije in Mednarodne organizacije za frankofonijo z dne 16. februarja 2016 o nujnosti vključujočega političnega dialoga v Demokratični republiki Kongo in njihove zaveze, da bodo podprli kongovske akterje pri prizadevanjih za utrjevanje demokracije v državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost Afriške unije, Združenih narodov, Evropske unije in Mednarodne organizacije za frankofonijo z dne 16. februarja 2016 o nujnosti vključujočega političnega dialoga v Demokratični republiki Kongo in njihove zaveze, da bodo podprli kongovske akterje pri prizadevanjih za utrjevanje demokracije v državi,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 19. novembra 2015 po začetku nacionalnega dialoga v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 19. novembra 2015 po začetku nacionalnega dialoga v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta OZN z dne 9. novembra 2015 o razmerah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta OZN z dne 9. novembra 2015 o razmerah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 21. oktobra 2015 o razmerah na področju človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 21. oktobra 2015 o razmerah na področju človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 12. oktobra 2015 o odstopu vodje volilne komisije v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 12. oktobra 2015 o odstopu vodje volilne komisije v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN o Demokratični republiki Kongo, zlasti resolucij št. 2198 (2015) o podaljšanju režima sankcij za Demokratično republiko Kongo in mandatu skupine strokovnjakov in št. 2211 (2013), s katero je bil podaljšan mandat misije Organizacije združenih narodov za stabilizacijo Demokratične republike Kongo (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN o Demokratični republiki Kongo, zlasti resolucij št. 2198 (2015) o podaljšanju režima sankcij za Demokratično republiko Kongo in mandatu skupine strokovnjakov in št. 2211 (2013), s katero je bil podaljšan mandat misije Organizacije združenih narodov za stabilizacijo Demokratične republike Kongo (MONUSCO),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost skupine mednarodnih odposlancev in predstavnikov za območje Velikih jezer v Afriki z dne 2. septembra 2015 o volitvah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost skupine mednarodnih odposlancev in predstavnikov za območje Velikih jezer v Afriki z dne 2. septembra 2015 o volitvah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju letnega poročila visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 27. julija 2015 o razmerah na področju človekovih pravic in dejavnostih skupnega urada OZN za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 27. julija 2015 o razmerah na področju človekovih pravic in dejavnostih skupnega urada OZN za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 25. januarja 2015 po sprejetju novega volilne zakonodaje v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 25. januarja 2015 po sprejetju novega volilne zakonodaje v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov OZN z dne 12. januarja 2015 o Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov OZN z dne 12. januarja 2015 o Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju izjav iz decembra 2013 v Nairobiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav iz decembra 2013 v Nairobiju,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o miru, varnosti in sodelovanju za Demokratično republiko Kongo in regijo, podpisanega februarja 2013 v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o miru, varnosti in sodelovanju za Demokratično republiko Kongo in regijo, podpisanega februarja 2013 v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju kongovske ustave z dne 18. februarja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kongovske ustave z dne 18. februarja 2006,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker bi bile lahko naslednje predsedniške in parlamentarne volitve, ki so predvidene novembra 2016, dodatna priložnost za demokratičen prenos oblasti; |
| --- | --- |

A.

ker bi bile lahko naslednje predsedniške in parlamentarne volitve, ki so predvidene novembra 2016, dodatna priložnost za demokratičen prenos oblasti;

| B. | ker je predsednik Demokratične republike Kongo po ustavi lahko izvoljen za največ dva mandata; |
| --- | --- |

B.

ker je predsednik Demokratične republike Kongo po ustavi lahko izvoljen za največ dva mandata;

| C. | ker predsednika Josepha Kabilo, ki je na oblasti od leta 2001, njegovi nasprotniki obtožujejo uporabe upravnih in tehničnih sredstev, da bi zavlačeval volitve in ostal na položaju tudi po koncu mandata, in ker še ni javno razglasil, da bo ob koncu svojega mandata odstopil; ker zaradi tega v državi naraščajo politična napetost, nasilje in nemiri; |
| --- | --- |

C.

ker predsednika Josepha Kabilo, ki je na oblasti od leta 2001, njegovi nasprotniki obtožujejo uporabe upravnih in tehničnih sredstev, da bi zavlačeval volitve in ostal na položaju tudi po koncu mandata, in ker še ni javno razglasil, da bo ob koncu svojega mandata odstopil; ker zaradi tega v državi naraščajo politična napetost, nasilje in nemiri;

| D. | ker so bili izraženi dvomi o neodvisnosti in nepristranskosti neodvisne nacionalne volilne komisije; |
| --- | --- |

D.

ker so bili izraženi dvomi o neodvisnosti in nepristranskosti neodvisne nacionalne volilne komisije;

| E. | ker od januarja 2015 kongovske varnostne in obveščevalne službe zatirajo miroljubne aktiviste, politične voditelje in druge, ki nasprotujejo poskusom, da bi predsednik Kabila spremenil ustavo, tako da bi ostal na oblasti tudi po preteku največ dveh mandatov, kakor predpisuje ustava; ker skupine za človekove pravice nenehno poročajo o slabšanju razmer na področju človekovih pravic ter svobode izražanja in zbiranja v Demokratični republiki Kongo, tudi o prekomerni uporabi sile proti miroljubnim protestnikom in naraščanju števila politično motiviranih sojenj; ker je misija MONUSCO v preteklem letu zabeležila več kot 260 kršitev človekovih pravic, povezanih z volitvami, večinoma proti političnim nasprotnikom, civilni družbi in novinarjem; ker je skupni urad Združenih narodov za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo navedel, da so od začetka leta 2016 dokumentirali več kot 400 primerov kršitev človekovih pravic, med drugim 52 aretacij; |
| --- | --- |

E.

ker od januarja 2015 kongovske varnostne in obveščevalne službe zatirajo miroljubne aktiviste, politične voditelje in druge, ki nasprotujejo poskusom, da bi predsednik Kabila spremenil ustavo, tako da bi ostal na oblasti tudi po preteku največ dveh mandatov, kakor predpisuje ustava; ker skupine za človekove pravice nenehno poročajo o slabšanju razmer na področju človekovih pravic ter svobode izražanja in zbiranja v Demokratični republiki Kongo, tudi o prekomerni uporabi sile proti miroljubnim protestnikom in naraščanju števila politično motiviranih sojenj; ker je misija MONUSCO v preteklem letu zabeležila več kot 260 kršitev človekovih pravic, povezanih z volitvami, večinoma proti političnim nasprotnikom, civilni družbi in novinarjem; ker je skupni urad Združenih narodov za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo navedel, da so od začetka leta 2016 dokumentirali več kot 400 primerov kršitev človekovih pravic, med drugim 52 aretacij;

| F. | ker je predsednik Kabila junija 2015 napovedal začetek nacionalnega dialoga; ker se uradne priprave nanj še niso začele, saj sta se dve glavni opozicijski skupini odločili, da ne bosta sodelovali, saj menita, da gre za taktiko zavlačevanja; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednik Kabila junija 2015 napovedal začetek nacionalnega dialoga; ker se uradne priprave nanj še niso začele, saj sta se dve glavni opozicijski skupini odločili, da ne bosta sodelovali, saj menita, da gre za taktiko zavlačevanja;

| G. | ker je bilo septembra 2015 sedem visokih političnih osebnosti izključenih iz vladajoče koalicije, ker so podpisale pismo, v katerem so predsednika Kabilo pozvale, naj spoštuje ustavo in se po izteku mandata ne poskuša obdržati na oblasti; ker so v istem mesecu izbruhnili nasilni spopadi v Kinšasi, kjer so bili brutalno napadeni udeleženci shoda, ki so nasprotovali poskusu neustavnega tretjega predsedniškega mandata; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo septembra 2015 sedem visokih političnih osebnosti izključenih iz vladajoče koalicije, ker so podpisale pismo, v katerem so predsednika Kabilo pozvale, naj spoštuje ustavo in se po izteku mandata ne poskuša obdržati na oblasti; ker so v istem mesecu izbruhnili nasilni spopadi v Kinšasi, kjer so bili brutalno napadeni udeleženci shoda, ki so nasprotovali poskusu neustavnega tretjega predsedniškega mandata;

| H. | ker so med tistimi, ki so bili samovoljno pridržani, Fred Bauma inYves Makwambala, borca za človekove pravice iz gibanja Filimbi (Piščali), ki sta bila aretirana zaradi udeležbe na delavnici za spodbujanje kongovske mladine k miroljubnemu in odgovornemu izvajanju državljanskih dolžnosti in sta že 11 mesecev zaprta, njuno izpustitev pa je že zahteval Evropski parlament v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 9. julija 2015; |
| --- | --- |

H.

ker so med tistimi, ki so bili samovoljno pridržani, Fred Bauma inYves Makwambala, borca za človekove pravice iz gibanja Filimbi (Piščali), ki sta bila aretirana zaradi udeležbe na delavnici za spodbujanje kongovske mladine k miroljubnemu in odgovornemu izvajanju državljanskih dolžnosti in sta že 11 mesecev zaprta, njuno izpustitev pa je že zahteval Evropski parlament v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 9. julija 2015;

| I. | ker so voditelji glavnih kongovskih opozicijskih strank, nevladnih organizacij in gibanj za demokracijo pozvali kongovske državljane, naj 16. februarja 2016 na „dan mrtvega mesta“ ostanejo doma in ne gredo na delo ali v šolo ter tako počastijo spomin na ubite med pohodom za demokracijo 16. februarja 1992 in naj se uprejo zavlačevanju predsedniških volitev in očitanemu vladnemu neupoštevanju ustave; |
| --- | --- |

I.

ker so voditelji glavnih kongovskih opozicijskih strank, nevladnih organizacij in gibanj za demokracijo pozvali kongovske državljane, naj 16. februarja 2016 na „dan mrtvega mesta“ ostanejo doma in ne gredo na delo ali v šolo ter tako počastijo spomin na ubite med pohodom za demokracijo 16. februarja 1992 in naj se uprejo zavlačevanju predsedniških volitev in očitanemu vladnemu neupoštevanju ustave;

| J. | ker je bilo v zvezi s to nacionalno stavko 16. februarja 2016 ali približno takrat pridržanih osem mladinskih aktivistov in najmanj 30 podpornikov opozicije, medtem ko so drugi aktivisti prejeli grožnje z neznanih telefonskih številk, minister za zaposlovanje Willy Makiashi pa je prepovedal javnim uslužbencem, da se udeležijo stavke; ker je bilo šest članov gibanja LUCHA obsojenih na šestmesečno zaporno kazen; ker so trgovcem in uradnikom, ki so počastili „dan mrtvega mesta“, zapečatili trgovine oziroma izrekli disciplinske sankcije; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo v zvezi s to nacionalno stavko 16. februarja 2016 ali približno takrat pridržanih osem mladinskih aktivistov in najmanj 30 podpornikov opozicije, medtem ko so drugi aktivisti prejeli grožnje z neznanih telefonskih številk, minister za zaposlovanje Willy Makiashi pa je prepovedal javnim uslužbencem, da se udeležijo stavke; ker je bilo šest članov gibanja LUCHA obsojenih na šestmesečno zaporno kazen; ker so trgovcem in uradnikom, ki so počastili „dan mrtvega mesta“, zapečatili trgovine oziroma izrekli disciplinske sankcije;

| K. | ker so Afriška unija, Združeni narodi, Evropska unija in Mednarodna organizacija za frankofonijo skupaj poudarili, kako pomembna sta dialog in iskanje dogovora med političnimi akterji, kjer bosta spoštovani demokracija in vladavina prava, in pozvali vse kongovske politične akterje, naj polno sodelujejo tudi z mediatorji, ki jih je imenovala mednarodna skupnost; |
| --- | --- |

K.

ker so Afriška unija, Združeni narodi, Evropska unija in Mednarodna organizacija za frankofonijo skupaj poudarili, kako pomembna sta dialog in iskanje dogovora med političnimi akterji, kjer bosta spoštovani demokracija in vladavina prava, in pozvali vse kongovske politične akterje, naj polno sodelujejo tudi z mediatorji, ki jih je imenovala mednarodna skupnost;

| L. | ker so se razmere še poslabšale zaradi vztrajne in vse večje nekaznovanosti v Demokratični republiki Kongo; ker se tamkajšnje varnostne razmere še naprej slabšajo, zlasti v vzhodnem delu države, zaradi nasilja, ki ga izvaja več kot 30 tujih in domačih oboroženih skupin, med drugim se redno poroča o zlorabah človekovih pravic in mednarodnega prava, tudi načrtnih napadih na civiliste, močno razširjenem spolnem nasilju in nasilju na podlagi spola, sistematičnem novačenju in zlorabi otrok, ki ju izvajajo oborožene skupne, in zunajsodnih usmrtitvah; |
| --- | --- |

L.

ker so se razmere še poslabšale zaradi vztrajne in vse večje nekaznovanosti v Demokratični republiki Kongo; ker se tamkajšnje varnostne razmere še naprej slabšajo, zlasti v vzhodnem delu države, zaradi nasilja, ki ga izvaja več kot 30 tujih in domačih oboroženih skupin, med drugim se redno poroča o zlorabah človekovih pravic in mednarodnega prava, tudi načrtnih napadih na civiliste, močno razširjenem spolnem nasilju in nasilju na podlagi spola, sistematičnem novačenju in zlorabi otrok, ki ju izvajajo oborožene skupne, in zunajsodnih usmrtitvah;

| M. | ker se je nedavno poslabšala svoboda medijev v Demokratični republiki Kongo; ker so vladni uradniki onemogočili svobodo govora z zaprtjem medijskih hiš (zlasti tistih, ki so prenašali sporočila o protestih), storitve pošiljanja besedilnih sporočil in uporabo interneta; ker je vlada februarja 2016 zaprla dve zasebni televizijski postaji v Lubumbashi; ker je partnerska organizacija Novinarji brez meja v svojem zadnjem letnem poročilu o ogroženih novinarjih, objavljenem novembra 2015, navedla 72 primerov napadov na novinarje in medije v Demokratični republiki Kongo ter razkrila, da 60 % kršitev svobode tiska storijo vojaške ali varnostne službe, nacionalna obveščevalna služba ali policija; ker je bilo oddajanje mednarodnega francoskega radia Radio France International na „dan mrtvega mesta“ prekinjeno; |
| --- | --- |

M.

ker se je nedavno poslabšala svoboda medijev v Demokratični republiki Kongo; ker so vladni uradniki onemogočili svobodo govora z zaprtjem medijskih hiš (zlasti tistih, ki so prenašali sporočila o protestih), storitve pošiljanja besedilnih sporočil in uporabo interneta; ker je vlada februarja 2016 zaprla dve zasebni televizijski postaji v Lubumbashi; ker je partnerska organizacija Novinarji brez meja v svojem zadnjem letnem poročilu o ogroženih novinarjih, objavljenem novembra 2015, navedla 72 primerov napadov na novinarje in medije v Demokratični republiki Kongo ter razkrila, da 60 % kršitev svobode tiska storijo vojaške ali varnostne službe, nacionalna obveščevalna služba ali policija; ker je bilo oddajanje mednarodnega francoskega radia Radio France International na „dan mrtvega mesta“ prekinjeno;

| N. | ker je nacionalni okvirni program za Demokratično republiko Kongo za obdobje 2014–2020, ki je iz 11. Evropskega razvojnega sklada prejel 620 milijonov evrov, na prvo mesto postavil krepitev upravljanja in pravne države, vključno z reformami v sodstvu, policiji in vojski; |
| --- | --- |

N.

ker je nacionalni okvirni program za Demokratično republiko Kongo za obdobje 2014–2020, ki je iz 11. Evropskega razvojnega sklada prejel 620 milijonov evrov, na prvo mesto postavil krepitev upravljanja in pravne države, vključno z reformami v sodstvu, policiji in vojski;

| 1. | poziva oblasti Demokratične republike Kongo, naj se v skladu z Afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju izrecno zavežejo spoštovanju ustave in zagotovijo pravočasno izvedbo volitev do konca leta 2016, poleg tega pa naj vzpostavijo ugodno okolje za pregledne, verodostojne in vključujoče volitve; poudarja, da bo uspešna izvedba volitev ključnega pomena za dolgoročno stabilnost in razvoj države; |
| --- | --- |

1.

poziva oblasti Demokratične republike Kongo, naj se v skladu z Afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju izrecno zavežejo spoštovanju ustave in zagotovijo pravočasno izvedbo volitev do konca leta 2016, poleg tega pa naj vzpostavijo ugodno okolje za pregledne, verodostojne in vključujoče volitve; poudarja, da bo uspešna izvedba volitev ključnega pomena za dolgoročno stabilnost in razvoj države;

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer na področju varnosti in spoštovanja človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo, zlasti zaradi nenehnih poročil o vse hujšem političnem nasilju ter strogih omejitvah in ustrahovanju zagovornikov človekovih pravic, političnih nasprotnikov in novinarjev pred bližajočim se volilnim krogom; vztraja, da je vlada dolžna preprečiti poglabljanje sedanje politične krize in stopnjevanje nasilja ter da je odgovorna za spoštovanje, zaščito in uveljavljanje državljanskih in političnih pravic državljanov; |
| --- | --- |

2.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer na področju varnosti in spoštovanja človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo, zlasti zaradi nenehnih poročil o vse hujšem političnem nasilju ter strogih omejitvah in ustrahovanju zagovornikov človekovih pravic, političnih nasprotnikov in novinarjev pred bližajočim se volilnim krogom; vztraja, da je vlada dolžna preprečiti poglabljanje sedanje politične krize in stopnjevanje nasilja ter da je odgovorna za spoštovanje, zaščito in uveljavljanje državljanskih in političnih pravic državljanov;

| 3. | odločno obsoja uporabo sile proti mirnim in neoboroženim protestnikom; opozarja, da je svoboda izražanja, zbiranja in združevanja temelj dinamičnega političnega in demokratičnega življenja; odločno obsoja vse večje omejevanje demokratičnega prostora in ciljno zatiranje pripadnikov opozicije, civilne družbe in medijev; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh političnih zapornikov, med njimi tudi Yvesa Makwambalo in Freda Baume ter drugih aktivistov in podpornikov gibanj Filimbi in LUCHA ter zagovornika človekovih pravic Christopherja Ngoyija; |
| --- | --- |

3.

odločno obsoja uporabo sile proti mirnim in neoboroženim protestnikom; opozarja, da je svoboda izražanja, zbiranja in združevanja temelj dinamičnega političnega in demokratičnega življenja; odločno obsoja vse večje omejevanje demokratičnega prostora in ciljno zatiranje pripadnikov opozicije, civilne družbe in medijev; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh političnih zapornikov, med njimi tudi Yvesa Makwambalo in Freda Baume ter drugih aktivistov in podpornikov gibanj Filimbi in LUCHA ter zagovornika človekovih pravic Christopherja Ngoyija;

| 4. | meni, da je boj proti nekaznovanju osnovni pogoj za ponovno vzpostavitev miru v Demokratični republiki Kongo; zahteva, da vlada skupaj z mednarodnimi partnerji začne celovito, temeljito in pregledno preiskavo o kršitvah človekovih pravic, storjenih med protesti v zvezi z volitvami, da bi odkrili nezakonita dejanja in kršitve pravic in svoboščin; poziva, naj se sprejmejo potrebni ukrepi, da bodo kršitelji človekovih pravic, vojni zločinci ter odgovorni za hudodelstva proti človečnosti, za spolno nasilje nad ženskami in novačenje otrok prijavljeni, najdeni, sodno preganjani ter kaznovani v skladu z nacionalnim in mednarodnim kazenskim pravom; |
| --- | --- |

4.

meni, da je boj proti nekaznovanju osnovni pogoj za ponovno vzpostavitev miru v Demokratični republiki Kongo; zahteva, da vlada skupaj z mednarodnimi partnerji začne celovito, temeljito in pregledno preiskavo o kršitvah človekovih pravic, storjenih med protesti v zvezi z volitvami, da bi odkrili nezakonita dejanja in kršitve pravic in svoboščin; poziva, naj se sprejmejo potrebni ukrepi, da bodo kršitelji človekovih pravic, vojni zločinci ter odgovorni za hudodelstva proti človečnosti, za spolno nasilje nad ženskami in novačenje otrok prijavljeni, najdeni, sodno preganjani ter kaznovani v skladu z nacionalnim in mednarodnim kazenskim pravom;

| 5. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico ter države članice, naj dodobra izkoristijo vse politične instrumente, tudi priporočila iz končnega poročila misije EU za opazovanje volitev leta 2011 in poročila misije za nadaljnje ukrepanje, ki je potekala leta 2014, ter uporabijo politični pritisk na najvišji ravni, da bi preprečili širjenje nasilja med volitvami v Demokratični republiki Kongo in nadaljnjo destabilizacijo na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

5.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico ter države članice, naj dodobra izkoristijo vse politične instrumente, tudi priporočila iz končnega poročila misije EU za opazovanje volitev leta 2011 in poročila misije za nadaljnje ukrepanje, ki je potekala leta 2014, ter uporabijo politični pritisk na najvišji ravni, da bi preprečili širjenje nasilja med volitvami v Demokratični republiki Kongo in nadaljnjo destabilizacijo na območju Velikih jezer;

| 6. | je seznanjen, da sta EU in mednarodna skupnost pripravljeni podpreti volilni proces v Demokratični republiki Kongo, če bo objavljen veljaven volilni koledar in če se bodo spoštovale ustavne določbe; meni, da bi se morali pri tej podpori osredotočiti na registracijo volivcev, usposabljanje in zagotavljanje varnosti volitev; vztraja, da morata biti vrsta in obseg podpore EU volilnemu procesu v Demokratični republiki Kongo pogojena z napredkom pri izvajanju priporočil misij za opazovanje volitev iz let 2011 in 2014, zlasti v zvezi z zajamčeno neodvisnostjo neodvisne državne volilne komisije, revizijo volilnega imenika, proračunskimi zahtevami in spoštovanjem ustavno določenega časovnega okvira; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen, da sta EU in mednarodna skupnost pripravljeni podpreti volilni proces v Demokratični republiki Kongo, če bo objavljen veljaven volilni koledar in če se bodo spoštovale ustavne določbe; meni, da bi se morali pri tej podpori osredotočiti na registracijo volivcev, usposabljanje in zagotavljanje varnosti volitev; vztraja, da morata biti vrsta in obseg podpore EU volilnemu procesu v Demokratični republiki Kongo pogojena z napredkom pri izvajanju priporočil misij za opazovanje volitev iz let 2011 in 2014, zlasti v zvezi z zajamčeno neodvisnostjo neodvisne državne volilne komisije, revizijo volilnega imenika, proračunskimi zahtevami in spoštovanjem ustavno določenega časovnega okvira;

| 7. | poziva kongovske oblasti, naj čim prej ratificirajo Afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju; |
| --- | --- |

7.

poziva kongovske oblasti, naj čim prej ratificirajo Afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju;

| 8. | opozarja na ključno vlogo Afriške unije pri preprečevanju politične krize v srednji Afriki in vabi države članice Afriške unije, zlasti Južno Afriko, naj si prizadevajo, da se bo ustava Demokratične republike Kongo spoštovala; odločno poziva EU, naj za doseganje tega cilja uporabi vse diplomatske in ekonomske instrumente, vključno s prihodnjo sklenitvijo sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

8.

opozarja na ključno vlogo Afriške unije pri preprečevanju politične krize v srednji Afriki in vabi države članice Afriške unije, zlasti Južno Afriko, naj si prizadevajo, da se bo ustava Demokratične republike Kongo spoštovala; odločno poziva EU, naj za doseganje tega cilja uporabi vse diplomatske in ekonomske instrumente, vključno s prihodnjo sklenitvijo sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| 9. | želi spomniti, da je za zagotovitev legitimnosti volilnega procesa pomembno, da v neodvisni nacionalni volilni komisiji polno sodelujejo opozicija in neodvisna civilna družba in volilni strokovnjaki; prav tako želi spomniti, da bi morala biti neodvisna nacionalna volilna komisija nepristranska institucija; poudarja, da ji morajo oblasti dati na voljo potrebna finančna sredstva in tako omogočiti celovit in pregleden proces; |
| --- | --- |

9.

želi spomniti, da je za zagotovitev legitimnosti volilnega procesa pomembno, da v neodvisni nacionalni volilni komisiji polno sodelujejo opozicija in neodvisna civilna družba in volilni strokovnjaki; prav tako želi spomniti, da bi morala biti neodvisna nacionalna volilna komisija nepristranska institucija; poudarja, da ji morajo oblasti dati na voljo potrebna finančna sredstva in tako omogočiti celovit in pregleden proces;

| 10. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v okviru člena 8 Sporazuma iz Cotonouja okrepi dialog z oblastmi Demokratične republike Kongo, da bi pridobili nedvoumna pojasnila o volilnem procesu; želi spomniti, da se je Demokratična republika Kongo v okviru Sporazuma iz Cotonouja zavezala spoštovanju demokracije, pravne države in človekovih pravic – med katerimi sta tudi svoboda govora in medijska svoboda –, pa tudi načelom dobrega upravljanja in preglednosti političnih funkcij; odločno poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj te določbe podpre v skladu s členi 11(b), 96 in 97 Sporazuma iz Cotonouja, v nasprotnem primeru pa Komisijo poziva, naj v skladu s členi 8, 9 in 96 tega sporazuma sproži ustrezen postopek; |
| --- | --- |

10.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v okviru člena 8 Sporazuma iz Cotonouja okrepi dialog z oblastmi Demokratične republike Kongo, da bi pridobili nedvoumna pojasnila o volilnem procesu; želi spomniti, da se je Demokratična republika Kongo v okviru Sporazuma iz Cotonouja zavezala spoštovanju demokracije, pravne države in človekovih pravic – med katerimi sta tudi svoboda govora in medijska svoboda –, pa tudi načelom dobrega upravljanja in preglednosti političnih funkcij; odločno poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj te določbe podpre v skladu s členi 11(b), 96 in 97 Sporazuma iz Cotonouja, v nasprotnem primeru pa Komisijo poziva, naj v skladu s členi 8, 9 in 96 tega sporazuma sproži ustrezen postopek;

| 11. | poziva EU, naj preuči možnost uvedbe ciljno usmerjenih sankcij proti tistim, ki so odgovorni za nasilno zatiranje v Demokratični republiki Kongo, vključno s prepovedjo potovanja in zamrznitvijo sredstev, da bi pomagali preprečiti nadaljnje nasilje; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, naj preuči možnost uvedbe ciljno usmerjenih sankcij proti tistim, ki so odgovorni za nasilno zatiranje v Demokratični republiki Kongo, vključno s prepovedjo potovanja in zamrznitvijo sredstev, da bi pomagali preprečiti nadaljnje nasilje;

| 12. | odločno poziva delegacijo EU, naj spremlja razvoj dogodkov ter za podporo zagovornikov človekovih pravic in prodemokratičnih gibanj uporabi vsa ustrezna sredstva in instrumente, tudi evropski instrument za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

12.

odločno poziva delegacijo EU, naj spremlja razvoj dogodkov ter za podporo zagovornikov človekovih pravic in prodemokratičnih gibanj uporabi vsa ustrezna sredstva in instrumente, tudi evropski instrument za demokracijo in človekove pravice;

| 13. | poziva k ponovnemu imenovanju poročevalca OZN za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

13.

poziva k ponovnemu imenovanju poročevalca OZN za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo;

| 14. | želi spomniti, da sta mir in varnost osnovna pogoja za uspešne volitve; v zvezi s tem je seznanjen z obnovitvijo mandata misije OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo ter poziva k okrepitvi njenih pristojnosti na področju civilne zaščite v okviru volitev; |
| --- | --- |

14.

želi spomniti, da sta mir in varnost osnovna pogoja za uspešne volitve; v zvezi s tem je seznanjen z obnovitvijo mandata misije OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo ter poziva k okrepitvi njenih pristojnosti na področju civilne zaščite v okviru volitev;

| 15. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost nad nevzdržnimi humanitarnimi razmerami v Demokratični republiki Kongo, ki so nastale zlasti zaradi nasilnih oboroženih spopadov v provincah na vzhodu države; poziva EU in njene države članice, naj še naprej pomagajo ljudem v Demokratični republiki Kongo, da bi izboljšali življenjske pogoje najbolj ranljivih skupin prebivalstva in odpravili posledice preseljevanja, neustrezne prehranske varnosti, epidemij in naravnih nesreč; |
| --- | --- |

15.

ponovno izraža globoko zaskrbljenost nad nevzdržnimi humanitarnimi razmerami v Demokratični republiki Kongo, ki so nastale zlasti zaradi nasilnih oboroženih spopadov v provincah na vzhodu države; poziva EU in njene države članice, naj še naprej pomagajo ljudem v Demokratični republiki Kongo, da bi izboljšali življenjske pogoje najbolj ranljivih skupin prebivalstva in odpravili posledice preseljevanja, neustrezne prehranske varnosti, epidemij in naravnih nesreč;

| 16. | obsoja ponavljajoče se primere spolnega nasilja v vzhodnem Kongu; je seznanjen, da so kongovske oblasti v zadnjih mesecih zaključile 20 sodnih procesov v zvezi s spolnim nasiljem v vzhodnem Kongu in obsodile 19 vojaških častnikov, storiti pa je treba še veliko več; odločno spodbuja kongovske oblasti, naj s preiskovanjem primerov spolnega nasilja in sodnim pregonom storilcev nadaljujejo boj proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

16.

obsoja ponavljajoče se primere spolnega nasilja v vzhodnem Kongu; je seznanjen, da so kongovske oblasti v zadnjih mesecih zaključile 20 sodnih procesov v zvezi s spolnim nasiljem v vzhodnem Kongu in obsodile 19 vojaških častnikov, storiti pa je treba še veliko več; odločno spodbuja kongovske oblasti, naj s preiskovanjem primerov spolnega nasilja in sodnim pregonom storilcev nadaljujejo boj proti nekaznovanju;

| 17. | pozdravlja odločitev kongovskih organov, da bodo pregledali primere posvojitev, ki so od 25. septembra 2013 blokirani; je seznanjen z delom kongovskega medministrskega odbora v zvezi z občasnim izdajanjem dovoljenj za izstop iz države za posvojene otroke; poziva ga, naj svoje delo nadaljuje skrbno in usklajeno ter v mirnem ozračju; poziva delegacijo EU in države članice, naj pozorno spremljajo razmere v zvezi s tem; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja odločitev kongovskih organov, da bodo pregledali primere posvojitev, ki so od 25. septembra 2013 blokirani; je seznanjen z delom kongovskega medministrskega odbora v zvezi z občasnim izdajanjem dovoljenj za izstop iz države za posvojene otroke; poziva ga, naj svoje delo nadaljuje skrbno in usklajeno ter v mirnem ozračju; poziva delegacijo EU in države članice, naj pozorno spremljajo razmere v zvezi s tem;

| 18. | poziva Afriško unijo in EU, naj zagotovita stalen politični dialog med državami z območja Velikih jezer, da bi preprečili nadaljnjo destabilizacijo; |
| --- | --- |

18.

poziva Afriško unijo in EU, naj zagotovita stalen politični dialog med državami z območja Velikih jezer, da bi preprečili nadaljnjo destabilizacijo;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Demokratične republike Kongo, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Demokratične republike Kongo, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0278.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0475.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/50

---

P8_TA(2016)0089

Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o sporočilu Komisije „Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti“ (2015/2612(RSP))

(2018/C 050/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (COM(2014)0442),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o sporočilu Komisije „Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti“ (O-000021/2016 – B8-0116/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o sporočilu Komisije „Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti“ (O-000021/2016 – B8-0116/2016),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za industrijo, raziskave in energetiko,

| — | ob upoštevanju člena 8 Listine EU o temeljnih pravicah in člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Listine EU o temeljnih pravicah in člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. decembra 2013 o sprostitvi potenciala računalništva v oblaku v Evropi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. decembra 2013 o sprostitvi potenciala računalništva v oblaku v Evropi (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker bo stopnja rasti na trgu masovnih podatkov do leta 2017 šestkrat hitrejša kot na celotnem trgu informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in bo dosegla skupen znesek 50 milijard EUR, kot v svoji napovedi za tehnologijo in storitve masovnih podatkov po svetu (Worldwide Big Data Technology and Services Forecast) za obdobje 2013–2017 navaja Mednarodni podatkovni center (International Data Corporation), to pa lahko ustvari 3,75 milijona novih delovnih mest do leta 2017, kot navaja javno-zasebno partnerstvo za vrednost masovnih podatkov (Big Data Value Public-Private Partnership); |
| --- | --- |

A.

ker bo stopnja rasti na trgu masovnih podatkov do leta 2017 šestkrat hitrejša kot na celotnem trgu informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in bo dosegla skupen znesek 50 milijard EUR, kot v svoji napovedi za tehnologijo in storitve masovnih podatkov po svetu (Worldwide Big Data Technology and Services Forecast) za obdobje 2013–2017 navaja Mednarodni podatkovni center (International Data Corporation), to pa lahko ustvari 3,75 milijona novih delovnih mest do leta 2017, kot navaja javno-zasebno partnerstvo za vrednost masovnih podatkov (Big Data Value Public-Private Partnership);

| B. | ker je rast količine podatkov brez primere v zgodovini in bo do leta 2020 obstajalo 16 bilijonov gigabajtov podatkov, kar pomeni, da se bodo podatki množili z letno stopnjo rasti 236 %; |
| --- | --- |

B.

ker je rast količine podatkov brez primere v zgodovini in bo do leta 2020 obstajalo 16 bilijonov gigabajtov podatkov, kar pomeni, da se bodo podatki množili z letno stopnjo rasti 236 %;

| C. | ker odločitve, ki temeljijo na znanju, pridobljenemu iz masovnih podatkov, lahko prinesejo občutno povečanje produktivnosti in konkurenčnosti in ker se bo zaradi koristi, ki jih prinaša podatkovno vodeno gospodarstvo, letna rast BDP povečala za dodatnih 1,9 %; |
| --- | --- |

C.

ker odločitve, ki temeljijo na znanju, pridobljenemu iz masovnih podatkov, lahko prinesejo občutno povečanje produktivnosti in konkurenčnosti in ker se bo zaradi koristi, ki jih prinaša podatkovno vodeno gospodarstvo, letna rast BDP povečala za dodatnih 1,9 %;

| D. | ker je razvoj masovnih podatkov sestavni del novega digitalnega trga in bi moral zagotavljati razvoj inovativnih in konkurenčnih poslovnih modelov ter se obenem skladati z okvirom EU za varstvo podatkov, saj masovni podatki lahko predstavljajo velika tveganja in izzive, zlasti z vidika temeljnih pravic (vključno z zasebnostjo in varstvom podatkov); |
| --- | --- |

D.

ker je razvoj masovnih podatkov sestavni del novega digitalnega trga in bi moral zagotavljati razvoj inovativnih in konkurenčnih poslovnih modelov ter se obenem skladati z okvirom EU za varstvo podatkov, saj masovni podatki lahko predstavljajo velika tveganja in izzive, zlasti z vidika temeljnih pravic (vključno z zasebnostjo in varstvom podatkov);

| E. | ker lahko podatkovno vodeno gospodarstvo prihodnosti predstavlja priložnost za rast in zaposlovanje, tudi z omogočanjem novih poslovnih modelov in storitev ter izboljšanjem produktivnosti; ker je treba doseči dobro ravnotežje, da bi oblikovali pravi okvir za gospodarsko rast ter s tem ohranili zaupanje in obenem z učinkovitim spremljanjem, ocenjevanjem in ustreznim odzivanjem varovali in uveljavljali pravice potrošnikov, po potrebi tudi z zakonodajnimi ukrepi; |
| --- | --- |

E.

ker lahko podatkovno vodeno gospodarstvo prihodnosti predstavlja priložnost za rast in zaposlovanje, tudi z omogočanjem novih poslovnih modelov in storitev ter izboljšanjem produktivnosti; ker je treba doseči dobro ravnotežje, da bi oblikovali pravi okvir za gospodarsko rast ter s tem ohranili zaupanje in obenem z učinkovitim spremljanjem, ocenjevanjem in ustreznim odzivanjem varovali in uveljavljali pravice potrošnikov, po potrebi tudi z zakonodajnimi ukrepi;

| F. | ker masovni podatki prinašajo tudi priložnosti za potrošnike (npr. prikladnost, učinkovitost in prihranke), podjetja (industrija 4.0) in javno upravo (e-uprava) ter na stanovanjskem področju (pametna mesta), v znanosti in zdravstvu (mHealth), pri odzivanju na nesreče in v boju proti kriminalu; |
| --- | --- |

F.

ker masovni podatki prinašajo tudi priložnosti za potrošnike (npr. prikladnost, učinkovitost in prihranke), podjetja (industrija 4.0) in javno upravo (e-uprava) ter na stanovanjskem področju (pametna mesta), v znanosti in zdravstvu (mHealth), pri odzivanju na nesreče in v boju proti kriminalu;

Vloga podatkovno vodenega gospodarstva v strategiji digitalne unije

| 1. | pričakuje, da bodo koristi podatkovno vodenega gospodarstva na nacionalni in evropski ravni vplivale na družbo in na vse vrste podjetij v vrednostni verigi; meni, da je vzpostavitev podatkovno vodenega gospodarstva v središču strategije digitalnega enotnega trga, in ceni njegov potencial, s katerim bi Evropi lahko pomagal ponovno pridobiti konkurenčnost v naprednih sektorjih in pospešiti njeno gospodarsko okrevanje, rast, naložbe in inovacije v vseh sektorjih, to pa bo mogoče doseči le v pravem poslovnem okolju in ob pravih sredstvih za sprožitev digitalne transformacije, pod pogojem, da so te tehnologije skladne s pravnim okvirom EU na področju varstva podatkov, da se ustrezno upoštevajo s tem povezana tveganja in izzivi, zlasti kar zadeva temeljne pravice in še posebej zasebnost in varstvo podatkov; |
| --- | --- |

1.

pričakuje, da bodo koristi podatkovno vodenega gospodarstva na nacionalni in evropski ravni vplivale na družbo in na vse vrste podjetij v vrednostni verigi; meni, da je vzpostavitev podatkovno vodenega gospodarstva v središču strategije digitalnega enotnega trga, in ceni njegov potencial, s katerim bi Evropi lahko pomagal ponovno pridobiti konkurenčnost v naprednih sektorjih in pospešiti njeno gospodarsko okrevanje, rast, naložbe in inovacije v vseh sektorjih, to pa bo mogoče doseči le v pravem poslovnem okolju in ob pravih sredstvih za sprožitev digitalne transformacije, pod pogojem, da so te tehnologije skladne s pravnim okvirom EU na področju varstva podatkov, da se ustrezno upoštevajo s tem povezana tveganja in izzivi, zlasti kar zadeva temeljne pravice in še posebej zasebnost in varstvo podatkov;

| 2. | poudarja, da so za podatkovno vodeno gospodarstvo potrebne napredne spretnosti, od tega gospodarstva pa se pričakuje, da bo v prihodnjih letih ustvarilo veliko število delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so za podatkovno vodeno gospodarstvo potrebne napredne spretnosti, od tega gospodarstva pa se pričakuje, da bo v prihodnjih letih ustvarilo veliko število delovnih mest v Evropi;

| 3. | priznava socialne in gospodarske koristi, povezane z integrirano uporabo podatkov v vseh sektorjih evropskega gospodarstva in na vseh področjih evropskih raziskav, ter poudarja pomen preglednosti kar zadeva vrednost in uporabo zbranih podatkov, pravila o upravljanju in načine, kako se podatki zbirajo in obdelujejo; poudarja, da bi morali imeti posamezniki posodobljene in smiselne pravice dostopa do informacij o obdelavi podatkov; poudarja potrebo, da se v zvezi s tem zbirajo natančni statistični podatki o ravni ozaveščenosti med državljani, podjetji in javnimi upravami; poudarja, da je digitalizacija gospodarstva pomembno gonilo razvoja na področju masovnih podatkov, in zato zahteva horizontalen pristop, da bi podatkovno gospodarstvo lahko raslo; |
| --- | --- |

3.

priznava socialne in gospodarske koristi, povezane z integrirano uporabo podatkov v vseh sektorjih evropskega gospodarstva in na vseh področjih evropskih raziskav, ter poudarja pomen preglednosti kar zadeva vrednost in uporabo zbranih podatkov, pravila o upravljanju in načine, kako se podatki zbirajo in obdelujejo; poudarja, da bi morali imeti posamezniki posodobljene in smiselne pravice dostopa do informacij o obdelavi podatkov; poudarja potrebo, da se v zvezi s tem zbirajo natančni statistični podatki o ravni ozaveščenosti med državljani, podjetji in javnimi upravami; poudarja, da je digitalizacija gospodarstva pomembno gonilo razvoja na področju masovnih podatkov, in zato zahteva horizontalen pristop, da bi podatkovno gospodarstvo lahko raslo;

| 4. | je prepričan, da podatki predstavljajo dragoceno premoženje za podjetja in da bi bilo mogoče njihovo vrednost občutno povečati z razvojem inovativnih in pametnih načinov, s katerimi bi omogočali integracijo podatkov v lasti podjetij z odprtimi podatki; poziva k zagonu pobud za izboljšanje ozaveščenosti malih in srednjih podjetij (MSP) o vrednosti njihovih podatkov in o tem, kako bi jih bilo mogoče uporabiti pri razvoju novih poslovnih modelov za spodbujanje rasti in zagotavljanje, da MSP zasedejo pomembno mesto na področju masovnih podatkov; |
| --- | --- |

4.

je prepričan, da podatki predstavljajo dragoceno premoženje za podjetja in da bi bilo mogoče njihovo vrednost občutno povečati z razvojem inovativnih in pametnih načinov, s katerimi bi omogočali integracijo podatkov v lasti podjetij z odprtimi podatki; poziva k zagonu pobud za izboljšanje ozaveščenosti malih in srednjih podjetij (MSP) o vrednosti njihovih podatkov in o tem, kako bi jih bilo mogoče uporabiti pri razvoju novih poslovnih modelov za spodbujanje rasti in zagotavljanje, da MSP zasedejo pomembno mesto na področju masovnih podatkov;

| 5. | poudarja, da obdelava določenih vrst podatkov, zlasti osebnih podatkov, sodi na področje uporabe zakonodaje EU o varstvu podatkov; v zvezi s tem poziva k čimprejšnjemu sprejetju svežnja o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da obdelava določenih vrst podatkov, zlasti osebnih podatkov, sodi na področje uporabe zakonodaje EU o varstvu podatkov; v zvezi s tem poziva k čimprejšnjemu sprejetju svežnja o varstvu podatkov;

| 6. | poudarja, da se varstvo podatkov in priložnosti, ki izhajajo iz integrirane uporabe podatkov, medsebojno ne izključujejo, saj lahko pametna uporaba priložnosti zagotovi skladnost z varstvom podatkov; meni, da bi moralo biti zagotavljanje zaupanja v te tehnologije v središču tako javne politike kot poslovnih modelov, saj utegne pomanjkanje zaupanja zelo prizadeti rast in inovacije v digitalnem sektorju; meni, da obstaja ključna potreba po pravnem okviru za varstvo podatkov, ki bo pripravljen na prihodnost in enoten, da bi se spodbujale rast in inovacije, ter odprt in globalni značaj interneta; priznava, da je zakonodaja o varstvu podatkov tehnološko nevtralna in se že v celoti uporablja za dejavnosti na področju masovnih podatkov v EU in jo je torej treba v celoti spoštovati; poziva, naj se v javno politiko vključita vgrajena in privzeta zasebnost za generiranje podatkov in cikel njihove analize, obenem pa izkoristi vsaka priložnost za spodbujanje razvoja potenciala masovnih podatkov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se varstvo podatkov in priložnosti, ki izhajajo iz integrirane uporabe podatkov, medsebojno ne izključujejo, saj lahko pametna uporaba priložnosti zagotovi skladnost z varstvom podatkov; meni, da bi moralo biti zagotavljanje zaupanja v te tehnologije v središču tako javne politike kot poslovnih modelov, saj utegne pomanjkanje zaupanja zelo prizadeti rast in inovacije v digitalnem sektorju; meni, da obstaja ključna potreba po pravnem okviru za varstvo podatkov, ki bo pripravljen na prihodnost in enoten, da bi se spodbujale rast in inovacije, ter odprt in globalni značaj interneta; priznava, da je zakonodaja o varstvu podatkov tehnološko nevtralna in se že v celoti uporablja za dejavnosti na področju masovnih podatkov v EU in jo je torej treba v celoti spoštovati; poziva, naj se v javno politiko vključita vgrajena in privzeta zasebnost za generiranje podatkov in cikel njihove analize, obenem pa izkoristi vsaka priložnost za spodbujanje razvoja potenciala masovnih podatkov;

| 7. | meni, da je bistveno razviti regulativni okvir za spoprijemanje z gospodarskimi, tehnološkimi, družbenimi in kulturnimi izzivi podatkovno vodenega gospodarstva, kot so dostop do podatkov, njihov nadzor in njihovo lastništvo, zlasti kar zadeva javne podatke; meni, da sta varnost in varstvo podatkov temelj za rast podatkovno vodenega gospodarstva; poudarja, da se lahko na sinergiji med masovnimi podatki, varstvom podatkov, varnostjo podatkov in odprtimi podatki utemelji nov digitalni začetek v Evropi; prosi, da se obravnavajo naslednji izzivi: lastništvo, posest, upravljanje ter dostop do podatkov in njihova varnost, medobratovalnost, omejitev in hramba podatkov, omejitve glede uporabe in večkratne uporabe podatkov po Evropi, inovativni prekinjevalci intelektualnega kapitala, dostopnost in infrastruktura, pregledna pravila prenosa, čezmejni mehanizmi ter – kjer je to potrebno – ustvarjanje in razširjanje odprtih podatkov in dostop do njih ter njihova razpoložljivost za javno upravo in ponudnike storitev; |
| --- | --- |

7.

meni, da je bistveno razviti regulativni okvir za spoprijemanje z gospodarskimi, tehnološkimi, družbenimi in kulturnimi izzivi podatkovno vodenega gospodarstva, kot so dostop do podatkov, njihov nadzor in njihovo lastništvo, zlasti kar zadeva javne podatke; meni, da sta varnost in varstvo podatkov temelj za rast podatkovno vodenega gospodarstva; poudarja, da se lahko na sinergiji med masovnimi podatki, varstvom podatkov, varnostjo podatkov in odprtimi podatki utemelji nov digitalni začetek v Evropi; prosi, da se obravnavajo naslednji izzivi: lastništvo, posest, upravljanje ter dostop do podatkov in njihova varnost, medobratovalnost, omejitev in hramba podatkov, omejitve glede uporabe in večkratne uporabe podatkov po Evropi, inovativni prekinjevalci intelektualnega kapitala, dostopnost in infrastruktura, pregledna pravila prenosa, čezmejni mehanizmi ter – kjer je to potrebno – ustvarjanje in razširjanje odprtih podatkov in dostop do njih ter njihova razpoložljivost za javno upravo in ponudnike storitev;

Naložbe v podatkovno vodeno gospodarstvo (infrastruktura ter raziskave in razvoj)

| 8. | ugotavlja, da podatkovno vodeno gospodarstvo za uspeh potrebuje širši ekosistem IKT, vključno z internetom stvari kot virom podatkov, visokohitrostnimi širokopasovnimi omrežji za prenos podatkov in računalništvom v oblaku za njihovo obdelavo, potrebuje pa tudi usposobljeno delovno silo, dostop do podatkov in medobratovalnost; poudarja, da ta sektor potrebuje ogromna vlaganja v razvoj oblaka, superračunalništvo in visokohitrostna širokopasovna omrežja, ki so predpogoj za uspešno digitalno gospodarstvo; poziva k boljšemu regulativnemu okviru in okolju, ki bosta usmerjena tako v zasebni kot v javni sektor; opozarja, da bi morale ostati bistvene naložbe zasebnega sektorja v omrežno infrastrukturo; v zvezi s tem spodbuja Komisijo in države članice, naj s pozitivnim regulativnim okvirom spodbujajo naložbe v omrežno infrastrukturo in naj še naprej podpirajo širokopasovno infrastrukturo z obstoječimi programi, kot so instrument za povezovanje Evrope, Evropski sklad za strateške naložbe in Kohezijski sklad, a le na področjih, kjer je neuspešnost trga očitna; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da podatkovno vodeno gospodarstvo za uspeh potrebuje širši ekosistem IKT, vključno z internetom stvari kot virom podatkov, visokohitrostnimi širokopasovnimi omrežji za prenos podatkov in računalništvom v oblaku za njihovo obdelavo, potrebuje pa tudi usposobljeno delovno silo, dostop do podatkov in medobratovalnost; poudarja, da ta sektor potrebuje ogromna vlaganja v razvoj oblaka, superračunalništvo in visokohitrostna širokopasovna omrežja, ki so predpogoj za uspešno digitalno gospodarstvo; poziva k boljšemu regulativnemu okviru in okolju, ki bosta usmerjena tako v zasebni kot v javni sektor; opozarja, da bi morale ostati bistvene naložbe zasebnega sektorja v omrežno infrastrukturo; v zvezi s tem spodbuja Komisijo in države članice, naj s pozitivnim regulativnim okvirom spodbujajo naložbe v omrežno infrastrukturo in naj še naprej podpirajo širokopasovno infrastrukturo z obstoječimi programi, kot so instrument za povezovanje Evrope, Evropski sklad za strateške naložbe in Kohezijski sklad, a le na področjih, kjer je neuspešnost trga očitna;

| 9. | izraža zaskrbljenost, da utegnejo digitalni razkorak, nezadostne naložbe ter premajhna tehnična standardizacija in odsotnost zakonodaje o varstvu podatkov, ki bi bila pripravljena na prihodnost, povzročiti tehnološko in gospodarsko zaostajanje Evrope pri razvoju podatkovno vodenega gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

izraža zaskrbljenost, da utegnejo digitalni razkorak, nezadostne naložbe ter premajhna tehnična standardizacija in odsotnost zakonodaje o varstvu podatkov, ki bi bila pripravljena na prihodnost, povzročiti tehnološko in gospodarsko zaostajanje Evrope pri razvoju podatkovno vodenega gospodarstva;

| 10. | priznava pomen medobratovalnosti in standardov za spodbujanje konkurenčnosti v sektorju IKT ter pomen proaktivne vloge Komisije pri podeljevanju pooblastil organom za standardizacijo; prosi Komisijo, naj razvije strategijo na področju standardov masovnih podatkov za prepoznavanje vrzeli v standardih evropskega sektorja masovnih podatkov, tudi kar zadeva MSP in ključne evropske sektorje; podpira razvoj tržno spodbujenih, prostovoljnih, tehnološko nevtralnih, preglednih, mednarodno skladnih in tržno ustreznih standardov; |
| --- | --- |

10.

priznava pomen medobratovalnosti in standardov za spodbujanje konkurenčnosti v sektorju IKT ter pomen proaktivne vloge Komisije pri podeljevanju pooblastil organom za standardizacijo; prosi Komisijo, naj razvije strategijo na področju standardov masovnih podatkov za prepoznavanje vrzeli v standardih evropskega sektorja masovnih podatkov, tudi kar zadeva MSP in ključne evropske sektorje; podpira razvoj tržno spodbujenih, prostovoljnih, tehnološko nevtralnih, preglednih, mednarodno skladnih in tržno ustreznih standardov;

| 11. | meni, da program „ISA2“ nudi priložnost za razvoj standardov medobratovalnosti za upravljanje masovnih podatkov v javni upravi in v njenih odnosih s podjetji in državljani; |
| --- | --- |

11.

meni, da program „ISA2“ nudi priložnost za razvoj standardov medobratovalnosti za upravljanje masovnih podatkov v javni upravi in v njenih odnosih s podjetji in državljani;

| 12. | pozdravlja predlog Komisije o razvoju pobude o prostem pretoku podatkov; pozdravlja najavo evropske pobude o prostem pretoku podatkov, ki mora odpraviti obstoječe ovire za enotni trg za podatke; poziva Komisijo, naj opravi širok in transparenten pregled oblikovanja podatkovno vodenega gospodarstva, ki bo usmerjen v predvidevanje potreb z vidika nujnih tehnologij in odstranjevanja ovir za inovacije v Evropi; prosi, naj ta pobuda odgovori na naslednje izzive: varnost podatkov, medobratovalnost, lastništvo, omejevanje in hramba podatkov, omejitve glede uporabe in večkratne uporabe podatkov po Evropi, pregledna pravila prenosa, čezmejni mehanizmi ter izmenjava odprtih podatkov med javno upravo, podjetji in civilno družbo; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja predlog Komisije o razvoju pobude o prostem pretoku podatkov; pozdravlja najavo evropske pobude o prostem pretoku podatkov, ki mora odpraviti obstoječe ovire za enotni trg za podatke; poziva Komisijo, naj opravi širok in transparenten pregled oblikovanja podatkovno vodenega gospodarstva, ki bo usmerjen v predvidevanje potreb z vidika nujnih tehnologij in odstranjevanja ovir za inovacije v Evropi; prosi, naj ta pobuda odgovori na naslednje izzive: varnost podatkov, medobratovalnost, lastništvo, omejevanje in hramba podatkov, omejitve glede uporabe in večkratne uporabe podatkov po Evropi, pregledna pravila prenosa, čezmejni mehanizmi ter izmenjava odprtih podatkov med javno upravo, podjetji in civilno družbo;

| 13. | ugotavlja, da je uspeh masovnih podatkov odvisen od širšega ekosistema IKT, tudi od interneta stvari za pridobivanje podatkov, širokopasovnih omrežij za njihov prenos in računalništva v oblaku za njihovo obdelavo; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je uspeh masovnih podatkov odvisen od širšega ekosistema IKT, tudi od interneta stvari za pridobivanje podatkov, širokopasovnih omrežij za njihov prenos in računalništva v oblaku za njihovo obdelavo;

| 14. | je prepričan, da mora EU spodbujati postopke za dodeljevanje nepovratnih sredstev in povečati financiranje za raziskave in inovacije, povezane z integrirano uporabo podatkov, digitalne inovacije in razvoj trga na področjih, za katere se ugotovi, da prinašajo dodano vrednost za državljane, družbo in gospodarstvo ter dejansko podpirajo dajanje inovativnih proizvodov in storitev na trg; v zvezi s tem meni, da je treba pripraviti skupen evropski srednjeročni oziroma dolgoročni načrt za države članice in EU ter ga združiti s stabilnim okvirom za financiranje in tako omogočiti napredek v smeri e-raziskav; je prepričan, da lahko brezplačna programska oprema odigra pomembno vlogo pri uresničevanju teh ciljev; |
| --- | --- |

14.

je prepričan, da mora EU spodbujati postopke za dodeljevanje nepovratnih sredstev in povečati financiranje za raziskave in inovacije, povezane z integrirano uporabo podatkov, digitalne inovacije in razvoj trga na področjih, za katere se ugotovi, da prinašajo dodano vrednost za državljane, družbo in gospodarstvo ter dejansko podpirajo dajanje inovativnih proizvodov in storitev na trg; v zvezi s tem meni, da je treba pripraviti skupen evropski srednjeročni oziroma dolgoročni načrt za države članice in EU ter ga združiti s stabilnim okvirom za financiranje in tako omogočiti napredek v smeri e-raziskav; je prepričan, da lahko brezplačna programska oprema odigra pomembno vlogo pri uresničevanju teh ciljev;

| 15. | prepoznava pobude Komisije za oblikovanje javno–zasebnih partnerstev na temelju razvoja podatkovno vodenega gospodarstva, saj je sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem bistvenega pomena za prepoznavanje ovir razvoju potrebnih tehnologij; priznava, da sta se Komisija in evropska industrija podatkov zavezali, da bosta vložili 2,5 milijarde EUR v javno–zasebno partnerstvo za krepitev sektorja podatkov in umestitev Evrope v ospredje globalne podatkovne tekme z maksimiranjem potenciala digitalne ekonomije; poudarja, da je dostop do portalov za odprte podatke in e–infrastrukture, povezane z raziskavami, mogoča pot za zmanjšanje slabosti, s katerimi se utegnejo soočati raziskovalci in MSP iz odročnih regij; |
| --- | --- |

15.

prepoznava pobude Komisije za oblikovanje javno–zasebnih partnerstev na temelju razvoja podatkovno vodenega gospodarstva, saj je sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem bistvenega pomena za prepoznavanje ovir razvoju potrebnih tehnologij; priznava, da sta se Komisija in evropska industrija podatkov zavezali, da bosta vložili 2,5 milijarde EUR v javno–zasebno partnerstvo za krepitev sektorja podatkov in umestitev Evrope v ospredje globalne podatkovne tekme z maksimiranjem potenciala digitalne ekonomije; poudarja, da je dostop do portalov za odprte podatke in e–infrastrukture, povezane z raziskavami, mogoča pot za zmanjšanje slabosti, s katerimi se utegnejo soočati raziskovalci in MSP iz odročnih regij;

| 16. | pozdravlja oblikovanje inovacijskih prostorov – območij z že obstoječo koncentracijo podjetij in spretnosti, ki jo je mogoče povečati, v katerih bo mogoče preskušati tehnologije, povezane s podatki, v okviru inovacijskih grozdov, v katerih nastajajo okolja in medsektorski projekti industrijskih platform za mreženje med realnim in digitalnim gospodarstvom; poudarja, da morajo imeti ti prostori vlogo pospeševalcev podjetij za učenje podjetij, kako uporabo podatkov izkoristiti za poslovne priložnosti, ter za podporo rasti in internacionalizaciji malih in srednjih podjetij in inovativnih zagonskih podjetij; poziva k vzpostavitvi tesnejših partnerstev med podjetji ter univerzami in raziskovalnimi centri za spodbujanje inovacij na področju masovnih podatkov; v zvezi s tem poudarja naložbe v pobude, kot sta velika koalicija za digitalna delovna mesta in evropski teden e-znanj; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja oblikovanje inovacijskih prostorov – območij z že obstoječo koncentracijo podjetij in spretnosti, ki jo je mogoče povečati, v katerih bo mogoče preskušati tehnologije, povezane s podatki, v okviru inovacijskih grozdov, v katerih nastajajo okolja in medsektorski projekti industrijskih platform za mreženje med realnim in digitalnim gospodarstvom; poudarja, da morajo imeti ti prostori vlogo pospeševalcev podjetij za učenje podjetij, kako uporabo podatkov izkoristiti za poslovne priložnosti, ter za podporo rasti in internacionalizaciji malih in srednjih podjetij in inovativnih zagonskih podjetij; poziva k vzpostavitvi tesnejših partnerstev med podjetji ter univerzami in raziskovalnimi centri za spodbujanje inovacij na področju masovnih podatkov; v zvezi s tem poudarja naložbe v pobude, kot sta velika koalicija za digitalna delovna mesta in evropski teden e-znanj;

| 17. | spodbuja Komisijo in države članice, naj vzpostavijo sodoben in na prihodnost pripravljen regulativni okvir, ki bo spodbujal in podpiral naložbe v mrežno infrastrukturo, nujno za prihodnje potrebe digitalnega povezanega gospodarstvu, naj sprejmejo politike, ki bodo omogočile razcvet interneta stvari, in zagotovijo ustrezne podatkovne zmogljivosti in hitrosti z razširitvijo mobilne tehnologije in spodbujanjem uvajanja IPv6; |
| --- | --- |

17.

spodbuja Komisijo in države članice, naj vzpostavijo sodoben in na prihodnost pripravljen regulativni okvir, ki bo spodbujal in podpiral naložbe v mrežno infrastrukturo, nujno za prihodnje potrebe digitalnega povezanega gospodarstvu, naj sprejmejo politike, ki bodo omogočile razcvet interneta stvari, in zagotovijo ustrezne podatkovne zmogljivosti in hitrosti z razširitvijo mobilne tehnologije in spodbujanjem uvajanja IPv6;

| 18. | podarja, da je potrebno večje usklajevanje, da bi se uveljavila odprtost za standarde in medobratovalnost v sistemih in platformah za sodelovanje; |
| --- | --- |

18.

podarja, da je potrebno večje usklajevanje, da bi se uveljavila odprtost za standarde in medobratovalnost v sistemih in platformah za sodelovanje;

| 19. | poziva Komisijo, naj sprejme politike, s katerimi bi odpravila pretirane ovire v inovativnih sektorjih, naj spodbuja naložbe v raziskave in razvoj ter evropsko standardizacijo in naj obravnava obstoječi problem kršitev standardnih patentov; meni, da je treba poiskati ustrezno ravnovesje med tistimi, ki vlagajo v raziskave in razvoj, usmerjene v razvijanje standardnih patentov, in tistimi, ki imajo koristi od obstoja takšnih patentov; poudarja, da so standardni patenti pomemben element standardizacije, za znatno število evropskih podjetij s področja IKT pa sestavni del njihovega poslovnega modela; poziva k sprejetju ukrepov za ohranjanje visokokakovostnega sistema standardizacije, ki bo sposoben pritegniti najboljše tehnološke prispevke, zagotoviti medobratovalne in inovativne digitalne storitve in aplikacije ter bo omogočal licenčne pogodbe o patentih pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji; vseeno meni, da si je treba še dodatno prizadevati za spodbujanje dostopa in odstranjevanje digitalnih ovir za invalide; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj sprejme politike, s katerimi bi odpravila pretirane ovire v inovativnih sektorjih, naj spodbuja naložbe v raziskave in razvoj ter evropsko standardizacijo in naj obravnava obstoječi problem kršitev standardnih patentov; meni, da je treba poiskati ustrezno ravnovesje med tistimi, ki vlagajo v raziskave in razvoj, usmerjene v razvijanje standardnih patentov, in tistimi, ki imajo koristi od obstoja takšnih patentov; poudarja, da so standardni patenti pomemben element standardizacije, za znatno število evropskih podjetij s področja IKT pa sestavni del njihovega poslovnega modela; poziva k sprejetju ukrepov za ohranjanje visokokakovostnega sistema standardizacije, ki bo sposoben pritegniti najboljše tehnološke prispevke, zagotoviti medobratovalne in inovativne digitalne storitve in aplikacije ter bo omogočal licenčne pogodbe o patentih pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji; vseeno meni, da si je treba še dodatno prizadevati za spodbujanje dostopa in odstranjevanje digitalnih ovir za invalide;

| 20. | meni, da bi bilo treba, za doseganje največjih koristi od inovacij na področju masovnih podatkov, slediti načelu „odgovornih inovacij“ iz Obzorja 2020 pri prepoznavanju priložnosti za pospeševanje vstopa na trg, zlasti za MSP; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi bilo treba, za doseganje največjih koristi od inovacij na področju masovnih podatkov, slediti načelu „odgovornih inovacij“ iz Obzorja 2020 pri prepoznavanju priložnosti za pospeševanje vstopa na trg, zlasti za MSP;

| 21. | prosi Komisijo, naj zagotovi naložbe v infrastrukturo in na prihodnosti pripravljen razvoj storitev v oblaku v Evropi z izboljšanjem pravne varnosti z vidika obveznosti in odgovornosti vsake strani, z zagotavljanjem uresničevanja skupnih ukrepov na področju varnosti in zaščite podatkov, omogočanjem čezmejnih izmenjav podatkov in spodbujanjem pravega poslovnega okolja za razvoj učinkovitega, odprtega in globalnega trga; |
| --- | --- |

21.

prosi Komisijo, naj zagotovi naložbe v infrastrukturo in na prihodnosti pripravljen razvoj storitev v oblaku v Evropi z izboljšanjem pravne varnosti z vidika obveznosti in odgovornosti vsake strani, z zagotavljanjem uresničevanja skupnih ukrepov na področju varnosti in zaščite podatkov, omogočanjem čezmejnih izmenjav podatkov in spodbujanjem pravega poslovnega okolja za razvoj učinkovitega, odprtega in globalnega trga;

Oblikovanje podatkovno vodenega gospodarstva za trg EU

| 22. | meni, da imajo masovni podatki potencial za povečanje gospodarske produktivnosti in izboljšanje storitev za potrošnjo in storitev javne uprave; priznava, da lahko masovni podatki prinesejo več poslovnih priložnosti in povečajo razpoložljivost znanja in kapitala, če bodo vlade in deležniki konstruktivno sodelovali; vseeno poudarja, da obstoječi razdrobljeni enotni trg spodkopava razvoj podatkovno vodenega gospodarstva, masovnih podatkov, računalništva v oblaku, interneta stvari in drugih podatkovno vodenih tehnologij; |
| --- | --- |

22.

meni, da imajo masovni podatki potencial za povečanje gospodarske produktivnosti in izboljšanje storitev za potrošnjo in storitev javne uprave; priznava, da lahko masovni podatki prinesejo več poslovnih priložnosti in povečajo razpoložljivost znanja in kapitala, če bodo vlade in deležniki konstruktivno sodelovali; vseeno poudarja, da obstoječi razdrobljeni enotni trg spodkopava razvoj podatkovno vodenega gospodarstva, masovnih podatkov, računalništva v oblaku, interneta stvari in drugih podatkovno vodenih tehnologij;

| 23. | meni, da med večje tehnološke ovire za razvoj podatkovno vodenega gospodarstva sodijo premajhna medobratovalnost, odsotnost skupnega vmesniškega okvira za spodbujanje prenosa podatkov med senzorji in napravami ter komunikacij med virtualnim in fizičnim svetom, premajhna razpoložljivost odprtih podatkov in tržni pogoji, ki podjetnikom ne omogočajo inovacij in rasti; poziva Komisijo, naj spodbudi skupne raziskave za odpravo teh ovir; |
| --- | --- |

23.

meni, da med večje tehnološke ovire za razvoj podatkovno vodenega gospodarstva sodijo premajhna medobratovalnost, odsotnost skupnega vmesniškega okvira za spodbujanje prenosa podatkov med senzorji in napravami ter komunikacij med virtualnim in fizičnim svetom, premajhna razpoložljivost odprtih podatkov in tržni pogoji, ki podjetnikom ne omogočajo inovacij in rasti; poziva Komisijo, naj spodbudi skupne raziskave za odpravo teh ovir;

| 24. | poziva Komisijo, naj spodbudi in podpre skupne raziskave o vzpostavitvi skupnega vmesniškega okvira, da bi se zmanjšalo število podvojenih standardov in zagotovila tehnična in semantična medobratovalnost za sledenje procesu določanja standardov, ki ga ženejo potrebe potrošnikov in podjetij; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj spodbudi in podpre skupne raziskave o vzpostavitvi skupnega vmesniškega okvira, da bi se zmanjšalo število podvojenih standardov in zagotovila tehnična in semantična medobratovalnost za sledenje procesu določanja standardov, ki ga ženejo potrebe potrošnikov in podjetij;

| 25. | pozdravlja najavo evropske pobude o prostem pretoku podatkov, ki mora odpraviti obstoječe ovire za enotni trg za podatke; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja najavo evropske pobude o prostem pretoku podatkov, ki mora odpraviti obstoječe ovire za enotni trg za podatke;

| 26. | se zavzema za regulativno okolje, ki bo pripravljeno na prihodnost in se bo prilagajalo spremenljivi naravi sektorja, ki bo tehnološko nevtralno, spodbujalo ustanavljanje zagonskih podjetij in vstopanje novih subjektov na trg, ustvarjalo enake konkurenčne pogoje in zagotavljalo pošteno konkurenco ter obenem ne bo nalagalo pretiranega regulativnega bremena, a bo poskrbelo za celovito spoštovanje standardov varstva podatkov in zasebnosti; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije za revizijo direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, spominja, da bi moral trg spodbujati sprejemanje regulativnih ukrepov; meni, da bi morali enaki konkurenčni pogoji predstavljati prostor, v katerem bi lahko vsi subjekti, tako majhni kot veliki, vlagali, inovirali in tekmovali v korist – z vidika izbire in dostopnosti – končnih uporabnikov v Evropi; |
| --- | --- |

26.

se zavzema za regulativno okolje, ki bo pripravljeno na prihodnost in se bo prilagajalo spremenljivi naravi sektorja, ki bo tehnološko nevtralno, spodbujalo ustanavljanje zagonskih podjetij in vstopanje novih subjektov na trg, ustvarjalo enake konkurenčne pogoje in zagotavljalo pošteno konkurenco ter obenem ne bo nalagalo pretiranega regulativnega bremena, a bo poskrbelo za celovito spoštovanje standardov varstva podatkov in zasebnosti; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije za revizijo direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, spominja, da bi moral trg spodbujati sprejemanje regulativnih ukrepov; meni, da bi morali enaki konkurenčni pogoji predstavljati prostor, v katerem bi lahko vsi subjekti, tako majhni kot veliki, vlagali, inovirali in tekmovali v korist – z vidika izbire in dostopnosti – končnih uporabnikov v Evropi;

| 27. | je seznanjen s pomenom odprtih podatkov kot kakovostnih surovin za razvoj informacijskih storitev in proizvodov z dodano vrednostjo; poudarja, da bi morali biti podatki, ki nastanejo v javnih ustanovah in evropskih raziskovalnih programih z uporabo javnih sredstev v okviru programov, kot sta Copernicus in Galileo, na voljo evropskim državljanom v okviru modela odprtega dostopa ter dostopni javnim upravam in zasebnim podjetjem, da bi lahko izboljšala kakovost svojih storitev ob hkratnem spoštovanju veljavnih pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen s pomenom odprtih podatkov kot kakovostnih surovin za razvoj informacijskih storitev in proizvodov z dodano vrednostjo; poudarja, da bi morali biti podatki, ki nastanejo v javnih ustanovah in evropskih raziskovalnih programih z uporabo javnih sredstev v okviru programov, kot sta Copernicus in Galileo, na voljo evropskim državljanom v okviru modela odprtega dostopa ter dostopni javnim upravam in zasebnim podjetjem, da bi lahko izboljšala kakovost svojih storitev ob hkratnem spoštovanju veljavnih pravic intelektualne lastnine;

| 28. | spominja, da bi moralo biti na voljo več podatkov, da bi se vzpostavilo bolj konkurenčno in inovativno podatkovno vodeno gospodarstvo, in da bi bilo treba zato spodbujati medmrežne platforme, da svoje nabore podatkov sprostijo kot odprte podatke v anonimizirani in zbirni obliki skladno s predpisi o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

28.

spominja, da bi moralo biti na voljo več podatkov, da bi se vzpostavilo bolj konkurenčno in inovativno podatkovno vodeno gospodarstvo, in da bi bilo treba zato spodbujati medmrežne platforme, da svoje nabore podatkov sprostijo kot odprte podatke v anonimizirani in zbirni obliki skladno s predpisi o varstvu podatkov;

| 29. | je prepričan, da bi bilo treba več prizadevanj usmeriti v anonimizacijo in psevdonimizacijo podatkov, saj je to predpogoj za ustvarjalne inovacije na področju podatkov in velik korak v smeri zmanjšanja ovir za vstop na trg za zagonska podjetja ter MSP; meni, da bo prevzemanje tehnologij, vključno z besedilnim in podatkovnim rudarjenjem, pomemben dejavnik pri črpanju dodane vrednosti iz naborov odprtih podatkov; vseeno poudarja, da je treba jasno razlikovati med obdelavo osebnih podatkov in drugih podatkov ter oblikovati tehnološke rešitve, ki bodo že v svoji zasnovi krepile zasebnost; |
| --- | --- |

29.

je prepričan, da bi bilo treba več prizadevanj usmeriti v anonimizacijo in psevdonimizacijo podatkov, saj je to predpogoj za ustvarjalne inovacije na področju podatkov in velik korak v smeri zmanjšanja ovir za vstop na trg za zagonska podjetja ter MSP; meni, da bo prevzemanje tehnologij, vključno z besedilnim in podatkovnim rudarjenjem, pomemben dejavnik pri črpanju dodane vrednosti iz naborov odprtih podatkov; vseeno poudarja, da je treba jasno razlikovati med obdelavo osebnih podatkov in drugih podatkov ter oblikovati tehnološke rešitve, ki bodo že v svoji zasnovi krepile zasebnost;

| 30. | poudarja, da morajo ponudniki masovnih podatkov pri obdelavi osebnih podatkov upoštevati vsa načela iz zakonodaje EU na področju varstva podatkov, kot so pravičnost in zakonitost, omejitev namena, pravna podlaga za obdelavo, pristanek, sorazmernost, točnost in omejitev obdobij hrambe podatkov; v zvezi s tem opozarja na mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o zasebnosti in konkurenčnosti v obdobju masovnih podatkov; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da morajo ponudniki masovnih podatkov pri obdelavi osebnih podatkov upoštevati vsa načela iz zakonodaje EU na področju varstva podatkov, kot so pravičnost in zakonitost, omejitev namena, pravna podlaga za obdelavo, pristanek, sorazmernost, točnost in omejitev obdobij hrambe podatkov; v zvezi s tem opozarja na mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o zasebnosti in konkurenčnosti v obdobju masovnih podatkov;

Podpiranje zagonskih podjetij ter MSP v podatkovno vodenem gospodarstvu

| 31. | priznava, da je treba razviti trdno podlago ponudnikov storitev za promocijo koristi in premoženja gospodarstva in družbe, v katerih se integrirano uporabljajo podatki, ter za širjenje zaupanja v tehnologije, povezane z masovnimi podatki, med MSP; priznava, da je treba podpirati razširjeno uporabo storitev masovnih podatkov, da bi se izboljšala učinkovitost različnih gospodarskih sektorjev, podpirati pa je treba tudi nove ponudnike storitev; poziva k vzpostavitvi enotnih kontaktnih točk, s katerimi bi MSP pomagali boljše uporabljati svoje in javne podatke ob hkratnem spoštovanju zakonodaje EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

31.

priznava, da je treba razviti trdno podlago ponudnikov storitev za promocijo koristi in premoženja gospodarstva in družbe, v katerih se integrirano uporabljajo podatki, ter za širjenje zaupanja v tehnologije, povezane z masovnimi podatki, med MSP; priznava, da je treba podpirati razširjeno uporabo storitev masovnih podatkov, da bi se izboljšala učinkovitost različnih gospodarskih sektorjev, podpirati pa je treba tudi nove ponudnike storitev; poziva k vzpostavitvi enotnih kontaktnih točk, s katerimi bi MSP pomagali boljše uporabljati svoje in javne podatke ob hkratnem spoštovanju zakonodaje EU o varstvu podatkov;

| 32. | obžaluje dejstvo, da se zaradi težav z razširjanjem, ki so posledica ovir, kot so upravna bremena in dostop do financiranja, številne zamisli in priložnosti izgubijo ali se uresničijo izven Evrope, vse to pa negativno vpliva na njeno konkurenčnost; poziva, naj se olajša pridobivanje zasebnega kapitala z zagotavljanjem pravih spodbud, vključno s prizadevanji za premagovanje izzivov, ki jih predstavljajo različni nacionalni, upravni, regulativni in davčni predpisi; poziva k razvoju okolij, ki bodo združevala javne in zasebne ustanove ter zagotavljala tehnologijo in infrastrukturo, zagonska podjetja pa bodo nudila aplikativne zamisli; |
| --- | --- |

32.

obžaluje dejstvo, da se zaradi težav z razširjanjem, ki so posledica ovir, kot so upravna bremena in dostop do financiranja, številne zamisli in priložnosti izgubijo ali se uresničijo izven Evrope, vse to pa negativno vpliva na njeno konkurenčnost; poziva, naj se olajša pridobivanje zasebnega kapitala z zagotavljanjem pravih spodbud, vključno s prizadevanji za premagovanje izzivov, ki jih predstavljajo različni nacionalni, upravni, regulativni in davčni predpisi; poziva k razvoju okolij, ki bodo združevala javne in zasebne ustanove ter zagotavljala tehnologijo in infrastrukturo, zagonska podjetja pa bodo nudila aplikativne zamisli;

| 33. | opozarja, da le 1,7 % podjetij v celoti izrablja napredne digitalne tehnologije, kljub koristim, ki jih digitalna orodja lahko ponudijo v vseh sektorjih gospodarstva; zato poziva Komisijo in države članice, naj začnejo z izvajanjem strategije za digitalno podjetništvo; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da le 1,7 % podjetij v celoti izrablja napredne digitalne tehnologije, kljub koristim, ki jih digitalna orodja lahko ponudijo v vseh sektorjih gospodarstva; zato poziva Komisijo in države članice, naj začnejo z izvajanjem strategije za digitalno podjetništvo;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo evropska vozlišča digitalnega gospodarstva, ki bodo vključevala uporabo tehnologije masovnih podatkov in druge podatkovne tehnologije s strani podjetnikov, MSP in inovativnih podjetij ter bodo zajemala raziskovalce in širše gospodarstvo; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vzpostavitev inovacijskih prostorov in grozdov za pomoč pri razvoju znanj in ustvarjanju konkurenčnih prednosti na področju intelektualnega kapitala ter za boljše razumevanje perspektiv in omejitev tehnologije masovnih podatkov; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo evropska vozlišča digitalnega gospodarstva, ki bodo vključevala uporabo tehnologije masovnih podatkov in druge podatkovne tehnologije s strani podjetnikov, MSP in inovativnih podjetij ter bodo zajemala raziskovalce in širše gospodarstvo; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vzpostavitev inovacijskih prostorov in grozdov za pomoč pri razvoju znanj in ustvarjanju konkurenčnih prednosti na področju intelektualnega kapitala ter za boljše razumevanje perspektiv in omejitev tehnologije masovnih podatkov;

| 35. | poziva EU in njene države članice, naj izboljšajo svoja usklajena prizadevanja v šolah in izobraževalnih ustanovah, da bi IKT postala privlačno poklicno področje, zlasti za ženske in deklice, in meni, da bi morala ta prizadevanja vključevati ukrepe za spodbujanje bolj podjetniškega duha in za lažji vstop v podjetništvo na področju masovnih podatkov prek financiranja novih zagonskih podjetij na tem področju in posledičnega ustvarjanja zaposlitvenih možnosti; opozarja na pomen sprejetja večdisciplinarnega pristopa k usposabljanju strokovnjakov in krepitvi timskega duha; |
| --- | --- |

35.

poziva EU in njene države članice, naj izboljšajo svoja usklajena prizadevanja v šolah in izobraževalnih ustanovah, da bi IKT postala privlačno poklicno področje, zlasti za ženske in deklice, in meni, da bi morala ta prizadevanja vključevati ukrepe za spodbujanje bolj podjetniškega duha in za lažji vstop v podjetništvo na področju masovnih podatkov prek financiranja novih zagonskih podjetij na tem področju in posledičnega ustvarjanja zaposlitvenih možnosti; opozarja na pomen sprejetja večdisciplinarnega pristopa k usposabljanju strokovnjakov in krepitvi timskega duha;

| 36. | poziva, naj se začnejo izvajati pobude in priporočijo modeli financiranja za podpiranje vseživljenjskega učenja ter prilagojenih ukrepov za vse, tudi starejše, ki bodo spodbujali dostop do izobraževanja in strokovnjakom omogočili, da izboljšajo svoje spretnosti na področjih IKT in obdelave podatkov, da bi se tako povečalo število digitalno usposobljenih strokovnjakov; poziva, naj se digitalnemu preoblikovanju podjetij nameni večji pomen pri nadaljevanju izobraževanja in naj se oblikujejo programi e-vodenja v javni upravi; poudarja, da je treba olajšati gibanje usposobljenih delavcev po EU in da so potrebni ukrepi za premoščanje pomanjkanja usposobljene delovne sile, tudi posebni ukrepi za privabljanje nadarjenih; |
| --- | --- |

36.

poziva, naj se začnejo izvajati pobude in priporočijo modeli financiranja za podpiranje vseživljenjskega učenja ter prilagojenih ukrepov za vse, tudi starejše, ki bodo spodbujali dostop do izobraževanja in strokovnjakom omogočili, da izboljšajo svoje spretnosti na področjih IKT in obdelave podatkov, da bi se tako povečalo število digitalno usposobljenih strokovnjakov; poziva, naj se digitalnemu preoblikovanju podjetij nameni večji pomen pri nadaljevanju izobraževanja in naj se oblikujejo programi e-vodenja v javni upravi; poudarja, da je treba olajšati gibanje usposobljenih delavcev po EU in da so potrebni ukrepi za premoščanje pomanjkanja usposobljene delovne sile, tudi posebni ukrepi za privabljanje nadarjenih;

| 37. | podpira pobude za vključevanje predmetov, povezanih s programiranjem in obdelavo podatkov, v nacionalne učne načrte; poudarja večplastne prednosti brezplačne programske opreme v izobraževanju ter poziva, naj se posebna pozornost nameni zagotavljanju, da ti novi učni načrti spodbujajo otroke k odkrivanju svojih talentov ter sodelovanju v podatkovnih znanosti in programiranju; |
| --- | --- |

37.

podpira pobude za vključevanje predmetov, povezanih s programiranjem in obdelavo podatkov, v nacionalne učne načrte; poudarja večplastne prednosti brezplačne programske opreme v izobraževanju ter poziva, naj se posebna pozornost nameni zagotavljanju, da ti novi učni načrti spodbujajo otroke k odkrivanju svojih talentov ter sodelovanju v podatkovnih znanosti in programiranju;

| 38. | meni, da bi morale EU in njene države članice okrepiti svoja prizadevanja za preprečevanje bega možganov visoko izobraženih in usposobljenih strokovnjakov v druge regije izven Evrope; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi morale EU in njene države članice okrepiti svoja prizadevanja za preprečevanje bega možganov visoko izobraženih in usposobljenih strokovnjakov v druge regije izven Evrope;

| 39. | poziva k podpiranju razvoja čelnih orodij, ki bodo priložnostnim končnim uporabnikom in MSP omogočili razvoj novih poslovnih modelov, ki temeljijo na podatkih; |
| --- | --- |

39.

poziva k podpiranju razvoja čelnih orodij, ki bodo priložnostnim končnim uporabnikom in MSP omogočili razvoj novih poslovnih modelov, ki temeljijo na podatkih;

Vključevanje družbe

| 40. | poziva k spodbujanju pobud za povečevanje ozaveščenosti in spodbujanje javne razprave v državah članicah ter na evropski in mednarodni ravni o koristih in vrednosti, zlasti kar zadeva skupine, ki še nimajo dostopa do digitalnih tehnologij ali jim te niso blizu; poziva k pobudam za opolnomočenje državljanov kar zadeva uporabo in vrednost njihovih podatkov, zlasti kar zadeva razvoj inovativnih novih storitev, in za povečanje ozaveščenosti o koristih in vrednosti masovnih podatkov za družbo; |
| --- | --- |

40.

poziva k spodbujanju pobud za povečevanje ozaveščenosti in spodbujanje javne razprave v državah članicah ter na evropski in mednarodni ravni o koristih in vrednosti, zlasti kar zadeva skupine, ki še nimajo dostopa do digitalnih tehnologij ali jim te niso blizu; poziva k pobudam za opolnomočenje državljanov kar zadeva uporabo in vrednost njihovih podatkov, zlasti kar zadeva razvoj inovativnih novih storitev, in za povečanje ozaveščenosti o koristih in vrednosti masovnih podatkov za družbo;

| 41. | poudarja, da ima analitika masovnih podatkov potencial za občutno pospešitev razvoja inovativnih javnih storitev, ki bodo temeljile na uporabi odprtih vladnih podatkov in večkratni uporabi informacij javnega sektorja; zato pozdravlja priložnosti, ki jih digitalna infrastruktura in integrirana uporaba podatkov prinašata k povečanju participacije ljudi in njihovega vključevanja prek različnih oblik e-upravljanja in e-demokracije; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da ima analitika masovnih podatkov potencial za občutno pospešitev razvoja inovativnih javnih storitev, ki bodo temeljile na uporabi odprtih vladnih podatkov in večkratni uporabi informacij javnega sektorja; zato pozdravlja priložnosti, ki jih digitalna infrastruktura in integrirana uporaba podatkov prinašata k povečanju participacije ljudi in njihovega vključevanja prek različnih oblik e-upravljanja in e-demokracije;

| 42. | spodbuja Komisijo in države članice, naj pospešijo ukrepe za razvoj e-upravljanja; prepoznava zlasti vrednost interneta stvari in poziva Komisijo, naj usklajuje okvir digitalnega enotnega trga z obstoječimi cilji Evrope 2020; poudarja, da je treba tudi v celoti izkoristiti prednosti ekonomije delitve in vključujočega sodelovanja civilne družbe in državljanov; |
| --- | --- |

42.

spodbuja Komisijo in države članice, naj pospešijo ukrepe za razvoj e-upravljanja; prepoznava zlasti vrednost interneta stvari in poziva Komisijo, naj usklajuje okvir digitalnega enotnega trga z obstoječimi cilji Evrope 2020; poudarja, da je treba tudi v celoti izkoristiti prednosti ekonomije delitve in vključujočega sodelovanja civilne družbe in državljanov;

o

o o

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0535.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/57

---

P8_TA(2016)0090

Razmere v Eritreji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o razmerah v Eritreji (2016/2568(RSP))

(2018/C 050/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Eritreji, zlasti tistih z dne 7. februarja 2002 (1), 18. novembra 2004 (2) in 15. septembra 2011 (3) o stanju na področju človekovih pravic v tej državi, vključno s primerom Dawita Isaaka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Eritreji, zlasti tistih z dne 7. februarja 2002 (1), 18. novembra 2004 (2) in 15. septembra 2011 (3) o stanju na področju človekovih pravic v tej državi, vključno s primerom Dawita Isaaka,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 751 (1992), št. 1882 (2009), št. 1907 (2009), št. 2023 (2011) in št. 2244 (2015), s katerimi je bil embargo na orožje za Eritrejo podaljšan do 15. novembra 2016, in poročila skupine za spremljanje Somalije in Eritreje z dne 19. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 751 (1992), št. 1882 (2009), št. 1907 (2009), št. 2023 (2011) in št. 2244 (2015), s katerimi je bil embargo na orožje za Eritrejo podaljšan do 15. novembra 2016, in poročila skupine za spremljanje Somalije in Eritreje z dne 19. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je posebna poročevalka Združenih narodov o stanju na področju človekovih pravic v Eritreji Sheila B. Keetharuth 19. junija 2015 predložila Svetu Združenih narodov za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je posebna poročevalka Združenih narodov o stanju na področju človekovih pravic v Eritreji Sheila B. Keetharuth 19. junija 2015 predložila Svetu Združenih narodov za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazuma iz Cotonouja), kot je bil spremenjen leta 2005 in leta 2010, katerega podpisnica je Eritreja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazuma iz Cotonouja), kot je bil spremenjen leta 2005 in leta 2010, katerega podpisnica je Eritreja,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/127/SZVP z dne 1. marca 2010 o omejevalnih ukrepih EU proti Eritreji (4), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2010/414/SZVP z dne 26. julija 2010 (5) in nadalje spremenjen s Sklepom Sveta 2012/632/SZVP z dne 15. oktobra 2012 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/127/SZVP z dne 1. marca 2010 o omejevalnih ukrepih EU proti Eritreji (4), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2010/414/SZVP z dne 26. julija 2010 (5) in nadalje spremenjen s Sklepom Sveta 2012/632/SZVP z dne 15. oktobra 2012 (6),

| — | ob upoštevanju sklepov delovne skupine A za nadzor pri Odboru Evropskega parlamenta za razvoj z dne 11. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov delovne skupine A za nadzor pri Odboru Evropskega parlamenta za razvoj z dne 11. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS) z dne 18. septembra 2014 o političnih zapornikih v Eritreji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS) z dne 18. septembra 2014 o političnih zapornikih v Eritreji,

| — | ob upoštevanju poročila EEAS za leto 2015 o partnerstvu med Eritrejo in Evropsko unijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EEAS za leto 2015 o partnerstvu med Eritrejo in Evropsko unijo,

| — | ob upoštevanju poročila po državah agencije Združenih narodov za ženske o vladi Države Eritreje iz junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila po državah agencije Združenih narodov za ženske o vladi Države Eritreje iz junija 2014,

| — | ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Eritrejo v okviru enajstega Evropskega razvojnega sklada z dne 3. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Eritrejo v okviru enajstega Evropskega razvojnega sklada z dne 3. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju izjave za medije, ki jo je 8. junija 2015 podala preiskovalna komisija Združenih narodov za človekove pravice v Eritreji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za medije, ki jo je 8. junija 2015 podala preiskovalna komisija Združenih narodov za človekove pravice v Eritreji,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja,

| — | ob upoštevanju izjav sopredsedujočih skupni parlamentarni skupščini AKP-EU z dne 23. novembra 2011 in 25. junija 2013 o stanju na področju človekovih pravic v Eritreji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav sopredsedujočih skupni parlamentarni skupščini AKP-EU z dne 23. novembra 2011 in 25. junija 2013 o stanju na področju človekovih pravic v Eritreji,

| — | ob upoštevanju svoje razprave z dne 27. maja 2015 o razvojni pomoči EU Eritreji v luči dokumentiranih kršitev človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave z dne 27. maja 2015 o razvojni pomoči EU Eritreji v luči dokumentiranih kršitev človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju ustave Eritreje, ki je bila sprejeta leta 1997 in zagotavlja državljanske svoboščine, vključno z versko svobodo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Eritreje, ki je bila sprejeta leta 1997 in zagotavlja državljanske svoboščine, vključno z versko svobodo,

| — | ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela št. 29 o prisilnem delu, št. 105 o odpravi prisilnega dela in št. 87 o sindikalni svobodi in zaščiti sindikalnih pravic; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela št. 29 o prisilnem delu, št. 105 o odpravi prisilnega dela in št. 87 o sindikalni svobodi in zaščiti sindikalnih pravic;

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker EU podpira Eritrejo, odkar se je leta 1993 osamosvojila od Etiopije; ker eritrejska vlada pod pretvezo nacionalne obrambe in vojaškega služenja onemogoča izpolnitev prvotne obljube, da bosta po osamosvojitvi vzpostavljeni demokracija in pravna država; ker nikoli ni prišlo do predsedniških volitev, ki naj bi potekale leta 1997, ustava, ki je bila ratificirana istega leta, pa se ni nikoli izvajala; ker nikoli niso bile izvedene regionalne volitve, ki naj bi potekale leta 2009; ker so se celo pred razpustitvijo narodne skupščine leta 2002 zakoni sprejemali z vladnimi odloki; |
| --- | --- |

A.

ker EU podpira Eritrejo, odkar se je leta 1993 osamosvojila od Etiopije; ker eritrejska vlada pod pretvezo nacionalne obrambe in vojaškega služenja onemogoča izpolnitev prvotne obljube, da bosta po osamosvojitvi vzpostavljeni demokracija in pravna država; ker nikoli ni prišlo do predsedniških volitev, ki naj bi potekale leta 1997, ustava, ki je bila ratificirana istega leta, pa se ni nikoli izvajala; ker nikoli niso bile izvedene regionalne volitve, ki naj bi potekale leta 2009; ker so se celo pred razpustitvijo narodne skupščine leta 2002 zakoni sprejemali z vladnimi odloki;

| B. | ker so mednarodna skupnost in prebivalci Eritreje pričakovali, da bo osamosvojitev Eritreje od Etiopije leta 1993 prispevala k oblikovanju lastne države, ki bo spoštovala človekove pravice in v kateri ne bo zatiranja; ker pa se to ni zgodilo, temveč se je, nasprotno, zatiranje in število kršitev človekovih pravic še povečalo; |
| --- | --- |

B.

ker so mednarodna skupnost in prebivalci Eritreje pričakovali, da bo osamosvojitev Eritreje od Etiopije leta 1993 prispevala k oblikovanju lastne države, ki bo spoštovala človekove pravice in v kateri ne bo zatiranja; ker pa se to ni zgodilo, temveč se je, nasprotno, zatiranje in število kršitev človekovih pravic še povečalo;

| C. | ker je v poročilu posebne poročevalke Združenih narodov položaj človekovih pravic v Eritreji označen za enega najslabših na svetu, saj vsakodnevno prihaja do kršitev človekovih pravic in v zadnjih letih ni bilo vidnega izboljšanja; ker so številni mladi iz države zbežali pred represivno vlado in obveznim služenjem vojaškega roka, ki se pogosto začne zelo zgodaj, 18-mesečno obdobje pa se pogosto krši, tako da večina vpoklicanih Eritrejcev vojaški rok služi nedoločen čas, kar ovira potencial države za gospodarsko rast; ker je vsakršno zvišanje plač v državni vojski nesmiselno, saj so nedavna devalvacija nacionalne valute nakfa in bančne omejitve privedle do trenutnih pomanjkljivosti v državi; ker veliko obveznikov opravlja prisilno delo in dobiva civilne dolžnosti; ker je večina posameznikov v vojaški službi v suženjskem položaju, saj so nadzirani pri vsakršnem opravljanju dela, prijavljanju na delovna mesta in morebitnem ustvarjanju družine; ker niso zagotovljene svoboda veroizpovedi, medijev in izražanja; |
| --- | --- |

C.

ker je v poročilu posebne poročevalke Združenih narodov položaj človekovih pravic v Eritreji označen za enega najslabših na svetu, saj vsakodnevno prihaja do kršitev človekovih pravic in v zadnjih letih ni bilo vidnega izboljšanja; ker so številni mladi iz države zbežali pred represivno vlado in obveznim služenjem vojaškega roka, ki se pogosto začne zelo zgodaj, 18-mesečno obdobje pa se pogosto krši, tako da večina vpoklicanih Eritrejcev vojaški rok služi nedoločen čas, kar ovira potencial države za gospodarsko rast; ker je vsakršno zvišanje plač v državni vojski nesmiselno, saj so nedavna devalvacija nacionalne valute nakfa in bančne omejitve privedle do trenutnih pomanjkljivosti v državi; ker veliko obveznikov opravlja prisilno delo in dobiva civilne dolžnosti; ker je večina posameznikov v vojaški službi v suženjskem položaju, saj so nadzirani pri vsakršnem opravljanju dela, prijavljanju na delovna mesta in morebitnem ustvarjanju družine; ker niso zagotovljene svoboda veroizpovedi, medijev in izražanja;

| D. | ker je preiskovalna komisija Združenih narodov za človekove pravice v Eritreji ugotovila, da gre lahko pri kršitvah na področju nezakonitih usmrtitev, mučenja (vključno s spolnim mučenjem in spolnim suženjstvom), vojaškega služenja kot oblike suženjstva, prisilnega dela in politike načrtnega streljanja na meji za hudodelstva zoper človečnost; |
| --- | --- |

D.

ker je preiskovalna komisija Združenih narodov za človekove pravice v Eritreji ugotovila, da gre lahko pri kršitvah na področju nezakonitih usmrtitev, mučenja (vključno s spolnim mučenjem in spolnim suženjstvom), vojaškega služenja kot oblike suženjstva, prisilnega dela in politike načrtnega streljanja na meji za hudodelstva zoper človečnost;

| E. | ker v organizaciji Human Rights Watch poudarjajo, da v Eritreji ni svobode veroizpovedi; ker vlada močno nadleguje državljane, če so pripadniki veroizpovedi, ki niso na seznamu štirih priznanih veroizpovedi; ker se vlada vmešava tudi v verske prakse pripadnikov priznanih veroizpovedi; |
| --- | --- |

E.

ker v organizaciji Human Rights Watch poudarjajo, da v Eritreji ni svobode veroizpovedi; ker vlada močno nadleguje državljane, če so pripadniki veroizpovedi, ki niso na seznamu štirih priznanih veroizpovedi; ker se vlada vmešava tudi v verske prakse pripadnikov priznanih veroizpovedi;

| F. | ker je v Eritreji homoseksualnost nezakonita, vlada pa ne izvaja protidiskriminacijske zakonodaje za zaščito lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb (LGBTI); |
| --- | --- |

F.

ker je v Eritreji homoseksualnost nezakonita, vlada pa ne izvaja protidiskriminacijske zakonodaje za zaščito lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb (LGBTI);

| G. | ker se diskriminacija žensk in nasilje nad njimi izvaja na vseh področjih eritrejske družbe; ker so ženske izpostavljene izjemnemu tveganju spolnega nasilja v vojski in v taboriščih za vojaško usposabljanje, pa tudi nasploh v družbi, kjer nasilje nad ženskami ostaja nekaznovano; ker ima približno 89 % deklic v Eritreji pohabljena spolovila; ker je vlada v razglasu iz marca 2007 pohabljanje ženskih spolovil uvrstila med kazniva dejanja in ga prepovedala, v istem letu pa je sponzorirala izobraževalne programe za odvračanje od te prakse; ker se lahko ženskam odvzame pravica do kuponov za hrano in dostopa do zemljišča; |
| --- | --- |

G.

ker se diskriminacija žensk in nasilje nad njimi izvaja na vseh področjih eritrejske družbe; ker so ženske izpostavljene izjemnemu tveganju spolnega nasilja v vojski in v taboriščih za vojaško usposabljanje, pa tudi nasploh v družbi, kjer nasilje nad ženskami ostaja nekaznovano; ker ima približno 89 % deklic v Eritreji pohabljena spolovila; ker je vlada v razglasu iz marca 2007 pohabljanje ženskih spolovil uvrstila med kazniva dejanja in ga prepovedala, v istem letu pa je sponzorirala izobraževalne programe za odvračanje od te prakse; ker se lahko ženskam odvzame pravica do kuponov za hrano in dostopa do zemljišča;

| H. | ker je veliko število Eritrejcev iz različnih neutemeljenih razlogov aretiranih, denimo zaradi izražanja neodvisnega mnenja ali brez izrecne utemeljitve, torej za nedoločen čas; ker so zaporniki, tudi otroci, zaprti v izjemno težkih razmerah, ko lahko pride do mučenja in odvzema pravice do zdravstvene oskrbe; ker pridržane ženske pogosto nadzirajo moški, zaradi česar je večja nevarnost spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; ker je Eritreja na lestvici organizacije Freedom House (poročilo za leto 2015) še vedno uvrščena med države z najbolj represivnim medijskim okoljem in ima najslabše možne rezultate, zaradi česar je bila označena za najslabšo med najslabšimi in je država z enim najnižjih dostopov do interneta na svetu (samo 1 %); |
| --- | --- |

H.

ker je veliko število Eritrejcev iz različnih neutemeljenih razlogov aretiranih, denimo zaradi izražanja neodvisnega mnenja ali brez izrecne utemeljitve, torej za nedoločen čas; ker so zaporniki, tudi otroci, zaprti v izjemno težkih razmerah, ko lahko pride do mučenja in odvzema pravice do zdravstvene oskrbe; ker pridržane ženske pogosto nadzirajo moški, zaradi česar je večja nevarnost spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; ker je Eritreja na lestvici organizacije Freedom House (poročilo za leto 2015) še vedno uvrščena med države z najbolj represivnim medijskim okoljem in ima najslabše možne rezultate, zaradi česar je bila označena za najslabšo med najslabšimi in je država z enim najnižjih dostopov do interneta na svetu (samo 1 %);

| I. | ker je tiskovna predstavnica Evropske službe za zunanje delovanje v izjavi, podani v Bruslju 18. septembra 2014, izrazila zaskrbljenost, ker je od 18. septembra 2001 brez obtožbe, obsodbe ali pravice dostopa do odvetnika pridržana skupina enajstih poslancev in uglednih članov Ljudske fronte za vzpostavitev demokracije in pravice, od 23. septembra 2001 pa je nezakonito pridržanih tudi deset neodvisnih novinarjev, med katerimi je tudi Dawit Isaak, švedski državljan in edini evropski zapornik vesti; ker je patriarh abuna Antonios od januarja 2006 v hišnem priporu in nima stika z zunanjim svetom; |
| --- | --- |

I.

ker je tiskovna predstavnica Evropske službe za zunanje delovanje v izjavi, podani v Bruslju 18. septembra 2014, izrazila zaskrbljenost, ker je od 18. septembra 2001 brez obtožbe, obsodbe ali pravice dostopa do odvetnika pridržana skupina enajstih poslancev in uglednih članov Ljudske fronte za vzpostavitev demokracije in pravice, od 23. septembra 2001 pa je nezakonito pridržanih tudi deset neodvisnih novinarjev, med katerimi je tudi Dawit Isaak, švedski državljan in edini evropski zapornik vesti; ker je patriarh abuna Antonios od januarja 2006 v hišnem priporu in nima stika z zunanjim svetom;

| J. | ker v Eritreji ni svobode tiska, saj so neodvisni mediji prepovedani, po indeksu svobode tiska na svetu, ki ga objavlja organizacija Novinarji brez meja, pa se Eritreja že osem let zapored uvršča na zadnje mesto med 170–180 ocenjenimi državami; |
| --- | --- |

J.

ker v Eritreji ni svobode tiska, saj so neodvisni mediji prepovedani, po indeksu svobode tiska na svetu, ki ga objavlja organizacija Novinarji brez meja, pa se Eritreja že osem let zapored uvršča na zadnje mesto med 170–180 ocenjenimi državami;

| K. | ker v skladu s poročilom Programa Združenih narodov za razvoj o človekovem razvoju za leto 2015 Eritreja med 188 državami po indeksu človekovega razvoja za leto 2015 zaseda 186. mesto; |
| --- | --- |

K.

ker v skladu s poročilom Programa Združenih narodov za razvoj o človekovem razvoju za leto 2015 Eritreja med 188 državami po indeksu človekovega razvoja za leto 2015 zaseda 186. mesto;

| L. | ker po navedbah posebne poročevalke Združenih narodov o položaju človekovih pravic v Eritreji vzbujajo zaskrbljenost tri ključna področja: uživanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, tudi pravice do ustreznega stanovanja; tihotapljenje in nezakonita trgovina; naraščajoče število mladoletnikov brez spremstva med več kot 5 000 osebami, ki vsak mesec zbežijo iz države; |
| --- | --- |

L.

ker po navedbah posebne poročevalke Združenih narodov o položaju človekovih pravic v Eritreji vzbujajo zaskrbljenost tri ključna področja: uživanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, tudi pravice do ustreznega stanovanja; tihotapljenje in nezakonita trgovina; naraščajoče število mladoletnikov brez spremstva med več kot 5 000 osebami, ki vsak mesec zbežijo iz države;

| M. | ker je 26. junija 2015 več sto Eritrejcev protestiralo pred sedežem Afriške unije in jo pozvalo, naj si prizadeva za reforme v njihovi državi; ker so protestniki dolgoletnega predsednika Eritreje Isaiasa Afeverkija obtožili, da je diktator, Afriško unijo pa pozvali, naj ukrepa; |
| --- | --- |

M.

ker je 26. junija 2015 več sto Eritrejcev protestiralo pred sedežem Afriške unije in jo pozvalo, naj si prizadeva za reforme v njihovi državi; ker so protestniki dolgoletnega predsednika Eritreje Isaiasa Afeverkija obtožili, da je diktator, Afriško unijo pa pozvali, naj ukrepa;

| N. | ker so Združeni narodi novembra 2015 opozorili na hudo sušo na Afriškem rogu, do katere je prišlo zaradi sedanjega vremenskega vzorca El Niño; ker so Združeni narodi decembra istega leta izjavili, da gre za doslej najhujšo zabeleženo sušo v regiji, zaradi katere se je pridelek zmanjšal za 50 do 90 odstotkov; ker je Eritreja posledično ena od držav, ki bodo imele velike težave pri zagotavljanju prehranske varnosti za svoje prebivalstvo; |
| --- | --- |

N.

ker so Združeni narodi novembra 2015 opozorili na hudo sušo na Afriškem rogu, do katere je prišlo zaradi sedanjega vremenskega vzorca El Niño; ker so Združeni narodi decembra istega leta izjavili, da gre za doslej najhujšo zabeleženo sušo v regiji, zaradi katere se je pridelek zmanjšal za 50 do 90 odstotkov; ker je Eritreja posledično ena od držav, ki bodo imele velike težave pri zagotavljanju prehranske varnosti za svoje prebivalstvo;

| O. | ker eritrejski predsednik kljub suši zavrača bojazni v zvezi s prehransko krizo, rekoč, da državi kljub zmanjšani kmetijski proizvodnji ne grozi kriza; |
| --- | --- |

O.

ker eritrejski predsednik kljub suši zavrača bojazni v zvezi s prehransko krizo, rekoč, da državi kljub zmanjšani kmetijski proizvodnji ne grozi kriza;

| P. | ker je EU pomembna partnerica Eritreje na področju razvojne pomoči in podpore; |
| --- | --- |

P.

ker je EU pomembna partnerica Eritreje na področju razvojne pomoči in podpore;

| Q. | ker je eritrejska vlada leta 2011 enostransko prekinila pomoč in ne priznava javno sodelovanja in partnerstva z EU; ker Eritreja poslancem Evropskega parlamenta ne omogoča svobodnega in nenadzorovanega obiska države; |
| --- | --- |

Q.

ker je eritrejska vlada leta 2011 enostransko prekinila pomoč in ne priznava javno sodelovanja in partnerstva z EU; ker Eritreja poslancem Evropskega parlamenta ne omogoča svobodnega in nenadzorovanega obiska države;

| R. | ker nezmožnost preživetja sili ženske in otroke v beg iz države; ker je bila leta 2015 Eritreja država, iz katere je prihajala četrta največja skupina ljudi, ki se podajo na nevarno pot v Evropo (za Sirci, Iračani in Afganistanci) in ki svoje življenje za nevarno prečkanje Sredozemskega morja položijo v roke neusmiljenih tihotapcev ljudi; ker razmere v Eritreji zato neposredno vplivajo na Evropo, saj bi se Eritrejci lahko vrnili v svojo domovino, če bi se v državi spoštovale in zagotavljale človekove pravice in bi ljudje tam lahko živeli brez strahu; |
| --- | --- |

R.

ker nezmožnost preživetja sili ženske in otroke v beg iz države; ker je bila leta 2015 Eritreja država, iz katere je prihajala četrta največja skupina ljudi, ki se podajo na nevarno pot v Evropo (za Sirci, Iračani in Afganistanci) in ki svoje življenje za nevarno prečkanje Sredozemskega morja položijo v roke neusmiljenih tihotapcev ljudi; ker razmere v Eritreji zato neposredno vplivajo na Evropo, saj bi se Eritrejci lahko vrnili v svojo domovino, če bi se v državi spoštovale in zagotavljale človekove pravice in bi ljudje tam lahko živeli brez strahu;

| S. | ker je po podatkih visokega komisarja Združenih narodov za begunce zbežalo že več kot 400 000 Eritrejcev oziroma 9 % vsega prebivalstva; ker po ocenah UNHCR vsak mesec državo zapusti približno 5 000 Eritrejcev, kar je v veliki meri mogoče pripisati nenehnim resnim kršitvam človekovih pravic; ker je bil leta 2015 v 69 % primerov prošenj za azil v EU priznan status begunca, dodatnim 27 % pa je bila priznana subsidiarna zaščita, kar ponazarja resnost preganjanja v Eritreji; |
| --- | --- |

S.

ker je po podatkih visokega komisarja Združenih narodov za begunce zbežalo že več kot 400 000 Eritrejcev oziroma 9 % vsega prebivalstva; ker po ocenah UNHCR vsak mesec državo zapusti približno 5 000 Eritrejcev, kar je v veliki meri mogoče pripisati nenehnim resnim kršitvam človekovih pravic; ker je bil leta 2015 v 69 % primerov prošenj za azil v EU priznan status begunca, dodatnim 27 % pa je bila priznana subsidiarna zaščita, kar ponazarja resnost preganjanja v Eritreji;

| T. | ker je trgovina z ljudmi za odkupnino s prakso hudega mučenja na Sinaju vzrok za številne umore in izginotja eritrejskih beguncev, ki so bili ugrabljeni, medtem ko preživeli, ki utrpijo hude travme, niso deležni nobene nege ali pomoči; ker v zvezi s temi dejanji doslej ni bilo nobenega kaznovanja, odgovorni pa še niso bili privedeni pred sodišče; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti otrokom brez spremstva, ki so žrtve trgovine z ljudmi, saj zaradi svojega posebej ranljivega položaja potrebujejo posebno pomoč in podporo; |
| --- | --- |

T.

ker je trgovina z ljudmi za odkupnino s prakso hudega mučenja na Sinaju vzrok za številne umore in izginotja eritrejskih beguncev, ki so bili ugrabljeni, medtem ko preživeli, ki utrpijo hude travme, niso deležni nobene nege ali pomoči; ker v zvezi s temi dejanji doslej ni bilo nobenega kaznovanja, odgovorni pa še niso bili privedeni pred sodišče; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti otrokom brez spremstva, ki so žrtve trgovine z ljudmi, saj zaradi svojega posebej ranljivega položaja potrebujejo posebno pomoč in podporo;

| U. | ker je bil v okviru programa varnostnega sektorja pri Medvladni agenciji za razvoj 22. februarja 2016 v Adis Abebi (Etiopija) uradno predstavljeno poročilo o študiji z naslovom Human Smuggling and Trafficking on the Horn of Africa-Central Mediterranean Route (Tihotapljenje ljudi in trgovina z njimi na poti med Afriškim rogom in osrednjim Sredozemljem); |
| --- | --- |

U.

ker je bil v okviru programa varnostnega sektorja pri Medvladni agenciji za razvoj 22. februarja 2016 v Adis Abebi (Etiopija) uradno predstavljeno poročilo o študiji z naslovom Human Smuggling and Trafficking on the Horn of Africa-Central Mediterranean Route (Tihotapljenje ljudi in trgovina z njimi na poti med Afriškim rogom in osrednjim Sredozemljem);

| V. | ker Eritreja podpira proces iz Kartuma (pobudo, ki sta jo EU in Afriška unija sprožili 28. novembra 2014 za reševanje vprašanja migracij in trgovine z ljudmi), v okviru katerega se izvajajo konkretni projekti, vključno s krepitvijo zmogljivosti sodstva in ozaveščanjem; |
| --- | --- |

V.

ker Eritreja podpira proces iz Kartuma (pobudo, ki sta jo EU in Afriška unija sprožili 28. novembra 2014 za reševanje vprašanja migracij in trgovine z ljudmi), v okviru katerega se izvajajo konkretni projekti, vključno s krepitvijo zmogljivosti sodstva in ozaveščanjem;

| W. | ker je EU marca 2010 najprej uvedla sankcije proti Eritreji, da bi izvajala resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1907(2009), in ker so te vključevale embargo na orožje ter omejitev potovanj in zamrznitev premoženja za osebe, ki pomenijo grožnjo za mir in narodno spravo; |
| --- | --- |

W.

ker je EU marca 2010 najprej uvedla sankcije proti Eritreji, da bi izvajala resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1907(2009), in ker so te vključevale embargo na orožje ter omejitev potovanj in zamrznitev premoženja za osebe, ki pomenijo grožnjo za mir in narodno spravo;

| X. | ker je v velikem interesu EU, da se Eritreja stabilizira, saj je precejšen delež njenega prebivalstva zaradi stanja v državi prisiljen v beg, in ker zaradi kriminalnih dejavnosti, vključno s tihotapljenjem migrantov in trgovino z ljudmi, življenje izgublja na tisoče ljudi; |
| --- | --- |

X.

ker je v velikem interesu EU, da se Eritreja stabilizira, saj je precejšen delež njenega prebivalstva zaradi stanja v državi prisiljen v beg, in ker zaradi kriminalnih dejavnosti, vključno s tihotapljenjem migrantov in trgovino z ljudmi, življenje izgublja na tisoče ljudi;

| Y. | ker totalitarni objem režima dosega tudi eritrejsko diasporo, saj od njenih članov v tujini zahteva 2-odstotni davek na dohodek, za njimi vohuni, njihove družinske člane, ki ostanejo v Eritreji, pa preganja zaradi domnevnih kaznivih dejanj; ker sta 28. januarja 2016 eritrejski minister za nacionalni razvoj in vodja delegacije EU v Asmari podpisala nacionalni okvirni program v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada, ki bo trajal naslednjih 5 let in bo vreden 200 milijonov EUR; ker bi morali biti ukrepi zlasti usmerjeni v energetski sektor, in sicer v obnovljive vire energije, upravljanje in upravljanje javnih financ; |
| --- | --- |

Y.

ker totalitarni objem režima dosega tudi eritrejsko diasporo, saj od njenih članov v tujini zahteva 2-odstotni davek na dohodek, za njimi vohuni, njihove družinske člane, ki ostanejo v Eritreji, pa preganja zaradi domnevnih kaznivih dejanj; ker sta 28. januarja 2016 eritrejski minister za nacionalni razvoj in vodja delegacije EU v Asmari podpisala nacionalni okvirni program v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada, ki bo trajal naslednjih 5 let in bo vreden 200 milijonov EUR; ker bi morali biti ukrepi zlasti usmerjeni v energetski sektor, in sicer v obnovljive vire energije, upravljanje in upravljanje javnih financ;

| Z. | ker je 13. novembra 2015 Odbor za razvoj Evropskega parlamenta zaprosil Komisijo in EEAS, naj upoštevata sklepe, poslane odboru Evropskega razvojnega sklada glede nacionalnega okvirnega programa za Eritrejo, v katerih so navedeni obseg in resnost kršitev človekovih pravic, ki jih izvaja eritrejski režim, nezanesljivost režima kot partnerja v razvojnem sodelovanju, vseprisotna korupcija in skoraj popolna nepreglednost pri upravljanju javnih financ v državi, pa tudi tveganje za zlorabo sredstev Evropskega razvojnega sklada za upravljanje migracij; ker je Odbor za razvoj odbor Evropskega razvojnega sklada pozval, naj v pričakovanju nadaljnje razprave ne odobri nacionalnega okvirnega programa; ker stališče Parlamenta ni bilo upoštevano; |
| --- | --- |

Z.

ker je 13. novembra 2015 Odbor za razvoj Evropskega parlamenta zaprosil Komisijo in EEAS, naj upoštevata sklepe, poslane odboru Evropskega razvojnega sklada glede nacionalnega okvirnega programa za Eritrejo, v katerih so navedeni obseg in resnost kršitev človekovih pravic, ki jih izvaja eritrejski režim, nezanesljivost režima kot partnerja v razvojnem sodelovanju, vseprisotna korupcija in skoraj popolna nepreglednost pri upravljanju javnih financ v državi, pa tudi tveganje za zlorabo sredstev Evropskega razvojnega sklada za upravljanje migracij; ker je Odbor za razvoj odbor Evropskega razvojnega sklada pozval, naj v pričakovanju nadaljnje razprave ne odobri nacionalnega okvirnega programa; ker stališče Parlamenta ni bilo upoštevano;

| AA. | ker je Ljudska fronta za vzpostavitev demokracije in pravice vzpostavila nadzor nad begunskimi in izseljenskimi skupnostmi prek veleposlaništev, ki so vpletena v izsiljevanje v povezavi z izseljenskimi davki in „prostovoljnimi“ prispevki v zameno za storitve, kot so osebni dokumenti, potni listi, rojstni listi in osnovni dokumenti, od katerih so lahko begunci odvisni; ker se z izvajanjem teh praks krši Dunajska konvencija o diplomatskih odnosih; ker so voditelji mladinske organizacije Ljudske fronte na Nizozemskem ob podpori političnega vodstva v Asmari začeli pravne kampanje zoper nizozemske predstavnike visokega šolstva, medije in vladne institucije, domnevno z namenom utišanja kritikov režima; ker je bil tudi posebni poročevalec Združenih narodov o človekovih pravicah v Eritreji deležen groženj; |
| --- | --- |

AA.

ker je Ljudska fronta za vzpostavitev demokracije in pravice vzpostavila nadzor nad begunskimi in izseljenskimi skupnostmi prek veleposlaništev, ki so vpletena v izsiljevanje v povezavi z izseljenskimi davki in „prostovoljnimi“ prispevki v zameno za storitve, kot so osebni dokumenti, potni listi, rojstni listi in osnovni dokumenti, od katerih so lahko begunci odvisni; ker se z izvajanjem teh praks krši Dunajska konvencija o diplomatskih odnosih; ker so voditelji mladinske organizacije Ljudske fronte na Nizozemskem ob podpori političnega vodstva v Asmari začeli pravne kampanje zoper nizozemske predstavnike visokega šolstva, medije in vladne institucije, domnevno z namenom utišanja kritikov režima; ker je bil tudi posebni poročevalec Združenih narodov o človekovih pravicah v Eritreji deležen groženj;

| 1. | je močno zaskrbljen nad stalnim katastrofalnim stanjem človekovih pravic in nad popolno odsotnostjo pravne države in svobode medijev v Eritreji; |
| --- | --- |

1.

je močno zaskrbljen nad stalnim katastrofalnim stanjem človekovih pravic in nad popolno odsotnostjo pravne države in svobode medijev v Eritreji;

| 2. | poudarja, da mora biti prednostna naloga odprava pravnega primanjkljaja, demokratično upravljanje in ponovna vzpostavitev pravne države, in sicer s odpravo avtoritarnega vladanja, ki temelji na vzbujanju strahu pred samovoljnim pridržanjem z osamitvijo, mučenjem in drugimi kršitvami človekovih pravic, ki se lahko štejejo za hudodelstva zoper človečnost; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora biti prednostna naloga odprava pravnega primanjkljaja, demokratično upravljanje in ponovna vzpostavitev pravne države, in sicer s odpravo avtoritarnega vladanja, ki temelji na vzbujanju strahu pred samovoljnim pridržanjem z osamitvijo, mučenjem in drugimi kršitvami človekovih pravic, ki se lahko štejejo za hudodelstva zoper človečnost;

| 3. | poziva eritrejsko vlado, naj odpravi sistem vojaškega služenja za nedoločen čas ter naj demobilizira obveznike, ki so opravili 18-mesečno služenje, in dejansko odpravi prakso prisilnega dela za vojaške obveznike po opravljenem služenju, naj zagotovi možnost ugovora vesti ter odpravi prakso, da morajo vsi dijaki zadnji letnik šole opraviti v taborišču za vojaško usposabljanje; poziva eritrejsko vlado, naj poskrbi, da bodo vsi vojaški obvezniki stari najmanj 18 let in ne starejši od običajne starosti za vpoklic; je seznanjen z izjavo eritrejskih oblasti iz februarja 2016, da sporazum z EU ne bo privedel do reforme državne politike vojaškega služenja; |
| --- | --- |

3.

poziva eritrejsko vlado, naj odpravi sistem vojaškega služenja za nedoločen čas ter naj demobilizira obveznike, ki so opravili 18-mesečno služenje, in dejansko odpravi prakso prisilnega dela za vojaške obveznike po opravljenem služenju, naj zagotovi možnost ugovora vesti ter odpravi prakso, da morajo vsi dijaki zadnji letnik šole opraviti v taborišču za vojaško usposabljanje; poziva eritrejsko vlado, naj poskrbi, da bodo vsi vojaški obvezniki stari najmanj 18 let in ne starejši od običajne starosti za vpoklic; je seznanjen z izjavo eritrejskih oblasti iz februarja 2016, da sporazum z EU ne bo privedel do reforme državne politike vojaškega služenja;

| 4. | verjame, da bi moral odbor Evropskega razvojnega sklada upoštevati priporočilo Odbora za razvoj, naj ne odobri nacionalnega okvirnega programa in nadaljuje pogovore; meni, da sklep o odobritvi nacionalnega okvirnega programa za Eritrejo kljub nasprotovanju Parlamenta kaže na demokratični deficit in resno spodkopava vlogo Parlamenta pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja razvojnih ciljev EU; v zvezi s tem poziva, naj se Parlamentu podeli nadzorna funkcija nad Evropskim razvojnim skladom, in sicer s sprejetjem zavezujočega medinstitucionalnega sporazuma na podlagi člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poudarja, da bi morala Komisija sklepe Odbora za razvoj o osnutkih programskih dokumentov avtomatsko posredovati stalnim predstavništvom držav članic; |
| --- | --- |

4.

verjame, da bi moral odbor Evropskega razvojnega sklada upoštevati priporočilo Odbora za razvoj, naj ne odobri nacionalnega okvirnega programa in nadaljuje pogovore; meni, da sklep o odobritvi nacionalnega okvirnega programa za Eritrejo kljub nasprotovanju Parlamenta kaže na demokratični deficit in resno spodkopava vlogo Parlamenta pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja razvojnih ciljev EU; v zvezi s tem poziva, naj se Parlamentu podeli nadzorna funkcija nad Evropskim razvojnim skladom, in sicer s sprejetjem zavezujočega medinstitucionalnega sporazuma na podlagi člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poudarja, da bi morala Komisija sklepe Odbora za razvoj o osnutkih programskih dokumentov avtomatsko posredovati stalnim predstavništvom držav članic;

| 5. | je seznanjen z odločitvijo, da se v naslednjih petih letih iz 11. Evropskega razvojnega sklada dodeli 200 milijonov EUR za nacionalni okvirni program za spodbujanje zmanjšanja revščine in socialno-ekonomskega razvoja ter odpravo temeljnih ekonomskih in političnih vzrokov za migracije, pa tudi za financiranje projektov v zvezi z obnovljivo energijo, energetsko učinkovitostjo in ekonomskim upravljanjem; opozarja, da ta sredstva dopolnjujejo druga področja sodelovanja, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR); |
| --- | --- |

5.

je seznanjen z odločitvijo, da se v naslednjih petih letih iz 11. Evropskega razvojnega sklada dodeli 200 milijonov EUR za nacionalni okvirni program za spodbujanje zmanjšanja revščine in socialno-ekonomskega razvoja ter odpravo temeljnih ekonomskih in političnih vzrokov za migracije, pa tudi za financiranje projektov v zvezi z obnovljivo energijo, energetsko učinkovitostjo in ekonomskim upravljanjem; opozarja, da ta sredstva dopolnjujejo druga področja sodelovanja, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR);

| 6. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se z dodeljenimi sredstvi ne bo okoristila eritrejska vlada, temveč bodo porabljena izključno za izpolnjevanje potreb eritrejskega prebivalstva na področju razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja, varnosti ter svobode izražanja, tiska in zbiranja; odločno poziva EU, naj zagotovi, da bo za nedavno dogovorjeno pomoč potrebno izpolnjevati pogoje ter da bo nacionalni okvirni program služil kot podpora Eritreji, da bo izpeljala pomemben preobrat v svoji energetski politiki, da bo energija dostopna vsem ljudem, zlasti na podeželju, ki so še vedno brez elektrike; meni tudi, da bi morala biti upravljavska komponenta nacionalnega okvirnega programa močno osredotočena na izvajanje priporočil splošnega rednega pregleda o človekovih pravicah, ki ga vodijo Združeni narodi; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se z dodeljenimi sredstvi ne bo okoristila eritrejska vlada, temveč bodo porabljena izključno za izpolnjevanje potreb eritrejskega prebivalstva na področju razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja, varnosti ter svobode izražanja, tiska in zbiranja; odločno poziva EU, naj zagotovi, da bo za nedavno dogovorjeno pomoč potrebno izpolnjevati pogoje ter da bo nacionalni okvirni program služil kot podpora Eritreji, da bo izpeljala pomemben preobrat v svoji energetski politiki, da bo energija dostopna vsem ljudem, zlasti na podeželju, ki so še vedno brez elektrike; meni tudi, da bi morala biti upravljavska komponenta nacionalnega okvirnega programa močno osredotočena na izvajanje priporočil splošnega rednega pregleda o človekovih pravicah, ki ga vodijo Združeni narodi;

| 7. | opozarja, da je mladoletnik brez spremstva predvsem potencialno ogrožen otrok ter da mora biti vodilno načelo držav članic in EU pri obravnavanju mladoletnikov brez spremstva zaščita otrok, ne pa politika priseljevanja, da se zagotovi spoštovanje temeljnega načela koristi otroka; poudarja, da se za otroka in s tem tudi mladoletnika brez izjeme šteje vsaka oseba, mlajša od osemnajst let; poudarja, da so mladoletniki brez spremstva, zlasti dekleta, dvakrat bolj izpostavljeni težavam kot drugi mladoletniki; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je mladoletnik brez spremstva predvsem potencialno ogrožen otrok ter da mora biti vodilno načelo držav članic in EU pri obravnavanju mladoletnikov brez spremstva zaščita otrok, ne pa politika priseljevanja, da se zagotovi spoštovanje temeljnega načela koristi otroka; poudarja, da se za otroka in s tem tudi mladoletnika brez izjeme šteje vsaka oseba, mlajša od osemnajst let; poudarja, da so mladoletniki brez spremstva, zlasti dekleta, dvakrat bolj izpostavljeni težavam kot drugi mladoletniki;

| 8. | poziva mednarodno skupnost in razvojne partnerje Eritreje, naj v zvezi s tem ukrepajo in izvajajo pritisk na eritrejsko vlado, da bo dovolila zunanjo pomoč za podporo ranljivih skupnosti, preden se bo kriza še bolj zaostrila; poziva EU, naj sprejme nujne in učinkovite ukrepe za pomoč eritrejskemu prebivalstvu pri spopadanju s posledicami pojava El Niño, da bi zagotovili zanesljivo preskrbo s hrano, dostop do vode in urejenih sanitarnih razmer; |
| --- | --- |

8.

poziva mednarodno skupnost in razvojne partnerje Eritreje, naj v zvezi s tem ukrepajo in izvajajo pritisk na eritrejsko vlado, da bo dovolila zunanjo pomoč za podporo ranljivih skupnosti, preden se bo kriza še bolj zaostrila; poziva EU, naj sprejme nujne in učinkovite ukrepe za pomoč eritrejskemu prebivalstvu pri spopadanju s posledicami pojava El Niño, da bi zagotovili zanesljivo preskrbo s hrano, dostop do vode in urejenih sanitarnih razmer;

| 9. | ostaja zelo zaskrbljen nad položajem človekovih pravic v državi; ponovno poziva eritrejske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo poslance, novinarje (tudi švedskega državljana Dawita Isaaka, o katerem ni bilo nič slišati od leta 2005), politične zapornike in zapornike vesti; |
| --- | --- |

9.

ostaja zelo zaskrbljen nad položajem človekovih pravic v državi; ponovno poziva eritrejske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo poslance, novinarje (tudi švedskega državljana Dawita Isaaka, o katerem ni bilo nič slišati od leta 2005), politične zapornike in zapornike vesti;

| 10. | spodbuja Komisijo, naj od eritrejske vlade zahteva jasna zagotovila, da bo izvedla demokratične reforme in zagotovila spoštovanje človekovih pravic, tudi z izvajanjem priporočil, ki jih je na 18. zasedanju podala delovna skupina za splošni redni pregled in ki jih je eritrejska vlada sprejela 7. februarja 2014; poziva vlado, naj dovoli vstop v državo neodvisnim strokovnjakom Združenih narodov in Afriške unije, tudi posebni poročevalki Združenih narodov, preiskovalni komisiji za človekove pravice v Eritreji pa naj omogoči neomejeno opravljanje njenega mandata in naj z njo sodeluje, tudi v zvezi z javnofinančnimi vprašanji; |
| --- | --- |

10.

spodbuja Komisijo, naj od eritrejske vlade zahteva jasna zagotovila, da bo izvedla demokratične reforme in zagotovila spoštovanje človekovih pravic, tudi z izvajanjem priporočil, ki jih je na 18. zasedanju podala delovna skupina za splošni redni pregled in ki jih je eritrejska vlada sprejela 7. februarja 2014; poziva vlado, naj dovoli vstop v državo neodvisnim strokovnjakom Združenih narodov in Afriške unije, tudi posebni poročevalki Združenih narodov, preiskovalni komisiji za človekove pravice v Eritreji pa naj omogoči neomejeno opravljanje njenega mandata in naj z njo sodeluje, tudi v zvezi z javnofinančnimi vprašanji;

| 11. | želi opomniti, da je svoboda veroizpovedi temeljna pravica, in ostro obsoja vsakršno nasilje ali diskriminacijo na podlagi veroizpovedi; |
| --- | --- |

11.

želi opomniti, da je svoboda veroizpovedi temeljna pravica, in ostro obsoja vsakršno nasilje ali diskriminacijo na podlagi veroizpovedi;

| 12. | pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela eritrejska vlada v boju proti pohabljanju ženskih spolovil; poziva vlado, naj na splošno izboljša spodbujanje in zaščito pravic žensk, vključno s sprejetjem nadaljnjih ukrepov za boj proti škodljivim praksam, kot so otroške, zgodnje in prisilne poroke, ter za odpravo nekaznovanja v primerih spolnega nasilja; poziva eritrejsko vlado, naj spoštuje matere samohranilke in jim zagotovi podporo in zaščito; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela eritrejska vlada v boju proti pohabljanju ženskih spolovil; poziva vlado, naj na splošno izboljša spodbujanje in zaščito pravic žensk, vključno s sprejetjem nadaljnjih ukrepov za boj proti škodljivim praksam, kot so otroške, zgodnje in prisilne poroke, ter za odpravo nekaznovanja v primerih spolnega nasilja; poziva eritrejsko vlado, naj spoštuje matere samohranilke in jim zagotovi podporo in zaščito;

| 13. | obsoja, da eritrejska vlada uporablja „davek za diasporo“, ki ga od Eritrejcev, ki živijo izven Eritreje, pobira z izsiljevanjem in drugimi nezakonitimi metodami in ga v nasprotju z resolucijami Združenih narodov uporablja za financiranje oboroženih skupin v sosednjih državah in s tem za destabilizacijo regije; poziva vlado, naj preneha izvajati politiko krivde na podlagi povezave, uperjeno proti družinskim članom tistih, ki se poskušajo izogniti vojaškemu služenju, zbežati iz Eritreje ali ne plačajo dvoodstotnega davka od dohodka, ki ga vlada terja od eritrejskih izseljencev; |
| --- | --- |

13.

obsoja, da eritrejska vlada uporablja „davek za diasporo“, ki ga od Eritrejcev, ki živijo izven Eritreje, pobira z izsiljevanjem in drugimi nezakonitimi metodami in ga v nasprotju z resolucijami Združenih narodov uporablja za financiranje oboroženih skupin v sosednjih državah in s tem za destabilizacijo regije; poziva vlado, naj preneha izvajati politiko krivde na podlagi povezave, uperjeno proti družinskim članom tistih, ki se poskušajo izogniti vojaškemu služenju, zbežati iz Eritreje ali ne plačajo dvoodstotnega davka od dohodka, ki ga vlada terja od eritrejskih izseljencev;

| 14. | poziva Eritrejo, naj podpiše in nemudoma uveljavi Konvencijo Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in naj izpolni vse svoje obveznosti, ki izhajajo iz Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki oba prepovedujeta mučenje; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zasebne in javne subjekte, tudi podjetja, resno omejuje vladni nadzor; priznava, da je zaradi popolne odsotnosti upravljanja javnih financ, tudi nacionalnega proračuna, onemogočen proračunski nadzor, in da lahko zamenljivost finančnih sredstev zaradi državnega nadzora nad centralno banko spodbudi nakup vojaške opreme in tako prispeva k terorizmu in destabilizaciji v regiji; |
| --- | --- |

14.

poziva Eritrejo, naj podpiše in nemudoma uveljavi Konvencijo Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in naj izpolni vse svoje obveznosti, ki izhajajo iz Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki oba prepovedujeta mučenje; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zasebne in javne subjekte, tudi podjetja, resno omejuje vladni nadzor; priznava, da je zaradi popolne odsotnosti upravljanja javnih financ, tudi nacionalnega proračuna, onemogočen proračunski nadzor, in da lahko zamenljivost finančnih sredstev zaradi državnega nadzora nad centralno banko spodbudi nakup vojaške opreme in tako prispeva k terorizmu in destabilizaciji v regiji;

| 15. | poziva vsa mednarodna podjetja, ki imajo v Eritreji naložbe, naj ravnajo v skladu z doslednim uveljavljanjem človekovih pravic in neškodovanjem; |
| --- | --- |

15.

poziva vsa mednarodna podjetja, ki imajo v Eritreji naložbe, naj ravnajo v skladu z doslednim uveljavljanjem človekovih pravic in neškodovanjem;

| 16. | poziva države članice EU, naj preiščejo vlogo Ljudske fronte za vzpostavitev demokracije in pravice ter njenih različnih kril, vključno z mladinskim krilom, in naj prepovedo vse oblike povezovanja in dejavnosti, ki neposredno podpirajo izvajanje nadzora v Evropi, spodkopavajo demokratična načela in pravno državo ter ustvarjajo vzorce ustrahovanja in izsiljevanja; poziva države članice, naj ukrepajo za odpravo izseljenskega davka in naj preiščejo finančne transakcije, povezane z vsemi drugimi morebitnimi „prispevki“, ki jih v tujini zbirajo eritrejska združenja, povezana z vlado, ter naj v celoti zaščitijo pravice do azila za vse eritrejske begunce v Evropi; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice EU, naj preiščejo vlogo Ljudske fronte za vzpostavitev demokracije in pravice ter njenih različnih kril, vključno z mladinskim krilom, in naj prepovedo vse oblike povezovanja in dejavnosti, ki neposredno podpirajo izvajanje nadzora v Evropi, spodkopavajo demokratična načela in pravno državo ter ustvarjajo vzorce ustrahovanja in izsiljevanja; poziva države članice, naj ukrepajo za odpravo izseljenskega davka in naj preiščejo finančne transakcije, povezane z vsemi drugimi morebitnimi „prispevki“, ki jih v tujini zbirajo eritrejska združenja, povezana z vlado, ter naj v celoti zaščitijo pravice do azila za vse eritrejske begunce v Evropi;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, svetu Afriške unije, Vzhodnoafriški skupnosti, generalnemu sekretarju Združenih narodov, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter eritrejskim oblastem. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, svetu Afriške unije, Vzhodnoafriški skupnosti, generalnemu sekretarju Združenih narodov, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter eritrejskim oblastem.

---

(1)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 359.

(2)  UL C 201 E, 18.8.2005, str. 123.

(3)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 146.

(4)  UL L 51, 2.3.2010, str. 19.

(5)  UL L 195, 27.7.2010, str. 74.

(6)  UL L 282, 16.10.2012, str. 46.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/64 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/64

---

P8_TA(2016)0091

Poročilo o nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o poročilu o nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2015 (2015/2895(RSP))

(2018/C 050/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 817 (1993) in 845 (1993), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 817 (1993) in 845 (1993),

| — | ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča o izvajanju začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča o izvajanju začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu z dne 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu z dne 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Uniji,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se državi dodeli status države kandidatke za članstvo v EU, sklepov Evropskega sveta iz junija 2008 ter sklepov Sveta z dne 15. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se državi dodeli status države kandidatke za članstvo v EU, sklepov Evropskega sveta iz junija 2008 ter sklepov Sveta z dne 15. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov z dvanajstega srečanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU in nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki je potekalo 20. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z dvanajstega srečanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU in nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki je potekalo 20. julija 2015,

| — | ob upoštevanju končne izjave predsednika vrhunskega srečanja o zahodnem Balkanu, ki je potekalo 27. avgusta 2015 na Dunaju, in priporočil organizacij civilne družbe za to vrhunsko srečanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave predsednika vrhunskega srečanja o zahodnem Balkanu, ki je potekalo 27. avgusta 2015 na Dunaju, in priporočil organizacij civilne družbe za to vrhunsko srečanje,

| — | ob upoštevanju izjave s konference na visoki ravni o vzhodnosredozemski in zahodnobalkanski poti, ki je potekala 8. oktobra 2015 v Luxembourgu, pa tudi izjave voditeljev po njihovem srečanju o begunskih tokovih na zahodnobalkanski poti, ki je potekalo 25. oktobra 2015 v Bruslju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave s konference na visoki ravni o vzhodnosredozemski in zahodnobalkanski poti, ki je potekala 8. oktobra 2015 v Luxembourgu, pa tudi izjave voditeljev po njihovem srečanju o begunskih tokovih na zahodnobalkanski poti, ki je potekalo 25. oktobra 2015 v Bruslju;

| — | ob upoštevanju poročila misije za oceno potreb OVSE/ODIHR z dne 27. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije za oceno potreb OVSE/ODIHR z dne 27. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju nujnih prednostnih nalog Komisije na področju reform za nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo iz junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nujnih prednostnih nalog Komisije na področju reform za nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo iz junija 2015,

| — | ob upoštevanju priporočil skupine vodilnih strokovnjakov v zvezi s sistemskimi vprašanji pravne države, povezanimi s prestrezanjem sporočil, razkritim spomladi 2015; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil skupine vodilnih strokovnjakov v zvezi s sistemskimi vprašanji pravne države, povezanimi s prestrezanjem sporočil, razkritim spomladi 2015;

| — | ob upoštevanju petega srečanja v okviru pristopnega dialoga na visoki ravni, ki je potekalo 18. septembra 2015 v Skopju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega srečanja v okviru pristopnega dialoga na visoki ravni, ki je potekalo 18. septembra 2015 v Skopju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2015 z naslovom „Širitvena strategija EU“ (COM(2015)0611), skupaj s priloženim delovnim dokumentom Komisije z naslovom Poročilo o nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2015 (SWD(2015)0212), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2015 z naslovom „Širitvena strategija EU“ (COM(2015)0611), skupaj s priloženim delovnim dokumentom Komisije z naslovom Poročilo o nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2015 (SWD(2015)0212),

| — | ob upoštevanju političnega dogovora (t. i. dogovor iz Pržina), ki so ga v Skopju 2. junija in 15. julija 2015 dosegle štiri glavne politične stranke; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora (t. i. dogovor iz Pržina), ki so ga v Skopju 2. junija in 15. julija 2015 dosegle štiri glavne politične stranke;

| — | ob upoštevanju trinajstega srečanja skupnega parlamentarnega odbora EU in nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki je potekalo 3. in 4. decembra 2015 v Skopju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trinajstega srečanja skupnega parlamentarnega odbora EU in nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki je potekalo 3. in 4. decembra 2015 v Skopju,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. in 19. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. in 19. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravil Ivo Vajgl, stalni poročevalec za to državo v okviru Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravil Ivo Vajgl, stalni poročevalec za to državo v okviru Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je možnost članstva v EU glavna spodbuda za nadaljnje reforme, predvsem na področju pravne države, neodvisnosti sodstva in boja proti korupciji, ter vir upanja za lepo prihodnost mladih generacij; ker javnomnenjske raziskave kažejo, da javnost zelo podpira članstvo nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v EU; |
| --- | --- |

A.

ker je možnost članstva v EU glavna spodbuda za nadaljnje reforme, predvsem na področju pravne države, neodvisnosti sodstva in boja proti korupciji, ter vir upanja za lepo prihodnost mladih generacij; ker javnomnenjske raziskave kažejo, da javnost zelo podpira članstvo nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v EU;

| B. | ker so pravna država, svoboda medijev, regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi bistveni deli širitvenega procesa EU; |
| --- | --- |

B.

ker so pravna država, svoboda medijev, regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi bistveni deli širitvenega procesa EU;

| C. | ker je ta država že deset let kandidatka za pristop k EU in še zmeraj velja, da je najbolj napredovala pri usklajevanju s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

C.

ker je ta država že deset let kandidatka za pristop k EU in še zmeraj velja, da je najbolj napredovala pri usklajevanju s pravnim redom EU;

| D. | ker se vse (potencialne) države kandidatke ocenjuje po dosežkih, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost potrebnih reform; |
| --- | --- |

D.

ker se vse (potencialne) države kandidatke ocenjuje po dosežkih, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost potrebnih reform;

| E. | ker je Komisija s podporo Parlamenta že večkrat pozvala k začetku pristopnih pogajanj, pri čemer je treba poudariti, da so pogajanja pomembna, saj so glavno gonilo procesa nujnih reform; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija s podporo Parlamenta že večkrat pozvala k začetku pristopnih pogajanj, pri čemer je treba poudariti, da so pogajanja pomembna, saj so glavno gonilo procesa nujnih reform;

| F. | ker Svet med drugim zaradi nerešenega vprašanja z Grčijo v zvezi z imenom blokira napredek pri pristopnem procesu države; ker dvostranskih vprašanj ne bi smeli uporabljati za oviranje pristopnega procesa k EU, temveč bi jih bilo treba obravnavati v konstruktivnem duhu čim bolj zgodaj v pristopnem procesu, ob tem pa upoštevati načela in vrednote Združenih narodov in EU; |
| --- | --- |

F.

ker Svet med drugim zaradi nerešenega vprašanja z Grčijo v zvezi z imenom blokira napredek pri pristopnem procesu države; ker dvostranskih vprašanj ne bi smeli uporabljati za oviranje pristopnega procesa k EU, temveč bi jih bilo treba obravnavati v konstruktivnem duhu čim bolj zgodaj v pristopnem procesu, ob tem pa upoštevati načela in vrednote Združenih narodov in EU;

| G. | ker so Komisija, Svet in Parlament dosegli soglasje o tem, da je treba ohranitev pozitivnega priporočila za začetek pristopnih pogajanj pogojevati s tem, da bo država začela v celoti izvajati politični dogovor iz junija/julija 2015 ter dosegla bistven napredek pri izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju reform; ker bi popolno izvajanje političnega dogovora ustvarilo ozračje, v katerem bi bilo realistično pričakovati, da bo mogoče vprašanje imena z Grčijo rešiti s pogajanji; |
| --- | --- |

G.

ker so Komisija, Svet in Parlament dosegli soglasje o tem, da je treba ohranitev pozitivnega priporočila za začetek pristopnih pogajanj pogojevati s tem, da bo država začela v celoti izvajati politični dogovor iz junija/julija 2015 ter dosegla bistven napredek pri izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju reform; ker bi popolno izvajanje političnega dogovora ustvarilo ozračje, v katerem bi bilo realistično pričakovati, da bo mogoče vprašanje imena z Grčijo rešiti s pogajanji;

| H. | ker so razdvajajoča politična miselnost, nezmožnost sprejetja kompromisa in propad dialoga povzročili politično krizo, ki je pripeljala do tega, da glavne opozicijske stranke bojkotirajo parlament, ter še bolj spodkopala zaupanje v javne institucije; ker je odgovornost tako vlade kot opozicije zagotoviti trajna politični dialog in sodelovanje, ki sta bistvenega pomena za demokratični razvoj države, uresničevanje evropskega programa in skupno dobro državljanov; |
| --- | --- |

H.

ker so razdvajajoča politična miselnost, nezmožnost sprejetja kompromisa in propad dialoga povzročili politično krizo, ki je pripeljala do tega, da glavne opozicijske stranke bojkotirajo parlament, ter še bolj spodkopala zaupanje v javne institucije; ker je odgovornost tako vlade kot opozicije zagotoviti trajna politični dialog in sodelovanje, ki sta bistvenega pomena za demokratični razvoj države, uresničevanje evropskega programa in skupno dobro državljanov;

| I. | ker se država sooča z resnimi izzivi glede prestrezanja sporočil, ki še poudarja bistvene pomanjkljivosti in pomisleke; ker je politična kriza pred kratkim pokazala, da v makedonskih institucijah ni učinkovitega sistema nadzora in ravnotežja ter da je treba povečati preglednost in javno odgovornost, vključno z ustreznimi mehanizmi nadzora nad glavnimi službami in notranjimi strukturami; |
| --- | --- |

I.

ker se država sooča z resnimi izzivi glede prestrezanja sporočil, ki še poudarja bistvene pomanjkljivosti in pomisleke; ker je politična kriza pred kratkim pokazala, da v makedonskih institucijah ni učinkovitega sistema nadzora in ravnotežja ter da je treba povečati preglednost in javno odgovornost, vključno z ustreznimi mehanizmi nadzora nad glavnimi službami in notranjimi strukturami;

| J. | ker je za stabilnost države bistveno popolno izvajanje političnega dogovora med voditelji štirih glavnih političnih strank, ker ta dogovor med drugim predvideva: izhod iz političnega zastoja, vrnitev opozicije v parlament, izvajanje sistemskih reform pravne države, krepitev dobrih sosedskih odnosov, odstop aktualne vlade in njenega predsednika vsaj 100 dni pred parlamentarnimi volitvami, ustanovitev urada posebnega tožilca ter svobodne in poštene predčasne parlamentarne volitve; |
| --- | --- |

J.

ker je za stabilnost države bistveno popolno izvajanje političnega dogovora med voditelji štirih glavnih političnih strank, ker ta dogovor med drugim predvideva: izhod iz političnega zastoja, vrnitev opozicije v parlament, izvajanje sistemskih reform pravne države, krepitev dobrih sosedskih odnosov, odstop aktualne vlade in njenega predsednika vsaj 100 dni pred parlamentarnimi volitvami, ustanovitev urada posebnega tožilca ter svobodne in poštene predčasne parlamentarne volitve;

| K. | ker so nekatera kritična vprašanja v procesu reform politični vpliv na medije, sodstvo in javna uprava, korupcija in zaključek pregleda ohridskega sporazuma; |
| --- | --- |

K.

ker so nekatera kritična vprašanja v procesu reform politični vpliv na medije, sodstvo in javna uprava, korupcija in zaključek pregleda ohridskega sporazuma;

| L. | ker se država sooča z največjim tokom beguncev, ki prečkajo njeno ozemlje, doslej; |
| --- | --- |

L.

ker se država sooča z največjim tokom beguncev, ki prečkajo njeno ozemlje, doslej;

| M. | ker sta nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Grčija po več kot 10 letih ponovno začeli izvajati dvostranske obiske na ravni zunanjih ministrov; |
| --- | --- |

M.

ker sta nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Grčija po več kot 10 letih ponovno začeli izvajati dvostranske obiske na ravni zunanjih ministrov;

| 1. | pozdravlja štiristrankarski dogovor z dni 2. junija in 15. julija 2015 in podporo, ki so jo pri tem zagotovili komisar za širitev, trije poslanci Evropskega parlamenta in mediator EU na terenu; poziva politične stranke, naj prevzamejo svojo odgovornost do državljanov in brez odlašanja, na trajen način in prek pogajanj zagotovijo popolno, konstruktivno in pravočasno izvajanje vseh svojih obveznosti, vključno z zavezo krepitve dobrih sosedskih odnosov, tudi da bi ohranili pozitivno priporočilo glede začetka pogajanj o članstvu v EU; poziva jih tudi, naj konstruktivno sodelujejo v političnem dialogu in si prizadevajo za povrnitev zaupanja javnosti v institucije, da bi ohranili politično stabilnost in pospešili izvajanje programa reform v državi, s čimer bi državi zagotovili evroatlantsko vključevanje in evropsko perspektivo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja štiristrankarski dogovor z dni 2. junija in 15. julija 2015 in podporo, ki so jo pri tem zagotovili komisar za širitev, trije poslanci Evropskega parlamenta in mediator EU na terenu; poziva politične stranke, naj prevzamejo svojo odgovornost do državljanov in brez odlašanja, na trajen način in prek pogajanj zagotovijo popolno, konstruktivno in pravočasno izvajanje vseh svojih obveznosti, vključno z zavezo krepitve dobrih sosedskih odnosov, tudi da bi ohranili pozitivno priporočilo glede začetka pogajanj o članstvu v EU; poziva jih tudi, naj konstruktivno sodelujejo v političnem dialogu in si prizadevajo za povrnitev zaupanja javnosti v institucije, da bi ohranili politično stabilnost in pospešili izvajanje programa reform v državi, s čimer bi državi zagotovili evroatlantsko vključevanje in evropsko perspektivo;

| 2. | je seznanjen z dejstvom, da so bile številne obveznosti iz dogovora junija/julija 2015 izpolnjene v dogovorjenem roku in v skladu s cilji, vendar obžaluje odlašanje z nekaterimi zavezami in delno nazadovanje v zvezi z nujnimi prednostnimi nalogami na področju reform; izpostavlja vidike dogovora, ki se nanašajo na strukturne reforme, in poudarja, da morajo vse politične stranke nenehno, tudi v volilnem obdobju, konstruktivno sodelovati v delovni skupini, ki jo je sklical mediator EU, pa tudi pri vprašanjih izvajanja dogovora; poziva vse stranke, naj interese države postavijo pred strankarske interese, in vztraja, da je vsestrankarski dogovor še zmeraj nujen, če želimo izpolniti vse elemente iz dogovora iz junija/julija 2015, ki bi državo vrnili na pot evroatlantske perspektive; pozdravlja, da se je glavna opozicijska stranka SDSM 1. septembra 2015 vrnila v parlament; pozdravlja, da je bila 15. septembra 2015 imenovana posebna tožilka, ki bo vodila neodvisne in temeljite preiskave; ugotavlja, da so bili predlogi sprememb k volilnemu zakoniku, zakon o ustanovitvi preiskovalnega odbora, zakon o vladi in zakon o sestavi nove državne volilne komisije sprejeti z zamudo; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z dejstvom, da so bile številne obveznosti iz dogovora junija/julija 2015 izpolnjene v dogovorjenem roku in v skladu s cilji, vendar obžaluje odlašanje z nekaterimi zavezami in delno nazadovanje v zvezi z nujnimi prednostnimi nalogami na področju reform; izpostavlja vidike dogovora, ki se nanašajo na strukturne reforme, in poudarja, da morajo vse politične stranke nenehno, tudi v volilnem obdobju, konstruktivno sodelovati v delovni skupini, ki jo je sklical mediator EU, pa tudi pri vprašanjih izvajanja dogovora; poziva vse stranke, naj interese države postavijo pred strankarske interese, in vztraja, da je vsestrankarski dogovor še zmeraj nujen, če želimo izpolniti vse elemente iz dogovora iz junija/julija 2015, ki bi državo vrnili na pot evroatlantske perspektive; pozdravlja, da se je glavna opozicijska stranka SDSM 1. septembra 2015 vrnila v parlament; pozdravlja, da je bila 15. septembra 2015 imenovana posebna tožilka, ki bo vodila neodvisne in temeljite preiskave; ugotavlja, da so bili predlogi sprememb k volilnemu zakoniku, zakon o ustanovitvi preiskovalnega odbora, zakon o vladi in zakon o sestavi nove državne volilne komisije sprejeti z zamudo;

| 3. | pozdravlja predanost voditeljev največjih političnih strank, ki so se v dogovoru z dne 2. junija 2015 zavezali, da si bodo prizadevali krepiti dobre sosedske odnose, saj gre za pomemben element približevanja države Evropski uniji; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja predanost voditeljev največjih političnih strank, ki so se v dogovoru z dne 2. junija 2015 zavezali, da si bodo prizadevali krepiti dobre sosedske odnose, saj gre za pomemben element približevanja države Evropski uniji;

| 4. | ugotavlja, da naj bi na podlagi dogovora iz junija/julija 2015 nova vlada zaprisegla 15. januarja 2016, 100 dni pred dogovorjenim datumom za predčasne parlamentarne volitve; je seznanjen s tem, da je makedonski parlament 23. februarja 2016 glasoval o določitvi novega datuma predčasnih parlamentarnih volitev 5. junija 2016; obžaluje pa, da je bila zamujena priložnost najti soglasje med vsemi strankami; opozarja, da bodo same volitve pomemben preizkus zrelosti demokratičnega procesa države; vztraja, da si morajo vse politične stranke prizadevati za ustvarjanje pogojev za verodostojne predčasne volitve, in poudarja, kako pomembno je, da so te volitve svobodne, pravične ter povsem v skladu z mednarodnimi standardi in priporočili OVSE/ODIHR; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da naj bi na podlagi dogovora iz junija/julija 2015 nova vlada zaprisegla 15. januarja 2016, 100 dni pred dogovorjenim datumom za predčasne parlamentarne volitve; je seznanjen s tem, da je makedonski parlament 23. februarja 2016 glasoval o določitvi novega datuma predčasnih parlamentarnih volitev 5. junija 2016; obžaluje pa, da je bila zamujena priložnost najti soglasje med vsemi strankami; opozarja, da bodo same volitve pomemben preizkus zrelosti demokratičnega procesa države; vztraja, da si morajo vse politične stranke prizadevati za ustvarjanje pogojev za verodostojne predčasne volitve, in poudarja, kako pomembno je, da so te volitve svobodne, pravične ter povsem v skladu z mednarodnimi standardi in priporočili OVSE/ODIHR;

| 5. | poudarja, da je treba pripraviti volitve v skladu z najstrožjimi mednarodnimi standardi, zagotoviti svobodne in poštene volilne postopke ter izboljšati svobodo medijev; izraža zaskrbljenost nad počasno revizijo volilnega imenika in medijsko reformo; poudarja, da mora imeti državna volilna komisija vsa pooblastila za izvajanje svojih nalog in da se morajo vse stranke sporazumeti o metodologiji za revizijo volilnega imenika ter dogovoriti o ravni kontrol na terenu, s čimer bi zagotovile legitimnost; prav tako poudarja, da morajo vsi politični akterji spoštovati rezultate volitev in dejavno sodelovati v parlamentarnih dejavnostih; ugotavlja, da imajo največje politične sile skupno odgovornost za postopek priprave volitev; poziva mednarodno skupnost, naj organizira opazovanje volitev; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba pripraviti volitve v skladu z najstrožjimi mednarodnimi standardi, zagotoviti svobodne in poštene volilne postopke ter izboljšati svobodo medijev; izraža zaskrbljenost nad počasno revizijo volilnega imenika in medijsko reformo; poudarja, da mora imeti državna volilna komisija vsa pooblastila za izvajanje svojih nalog in da se morajo vse stranke sporazumeti o metodologiji za revizijo volilnega imenika ter dogovoriti o ravni kontrol na terenu, s čimer bi zagotovile legitimnost; prav tako poudarja, da morajo vsi politični akterji spoštovati rezultate volitev in dejavno sodelovati v parlamentarnih dejavnostih; ugotavlja, da imajo največje politične sile skupno odgovornost za postopek priprave volitev; poziva mednarodno skupnost, naj organizira opazovanje volitev;

| 6. | meni, da je s strateškega vidika pomembno zagotoviti stalno podporo makedonskemu procesu za članstvo EU; ugotavlja, da je treba priporočilo za začetek pristopnih pogajanj pogojevati s tem, da bo država začela v celoti izvajati politični dogovor iz junija/julija 2015 ter dosegla bistven napredek pri izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju reform; poziva Svet, naj čim prej po predčasnih parlamentarnih volitvah obravnava to vprašanje, kakor je navedla Komisija; poudarja, da je treba ustvariti osnovne pogoje za demokratične in poštene volitve, med drugim s pripravo zanesljivega volilnega imenika in zagotavljanjem svobode medijev; pozdravlja visoko stopnjo usklajenosti s pravnim redom in dejstvo, da je država lani pri 25 poglavjih od 33 dosegla nekaj napredka; |
| --- | --- |

6.

meni, da je s strateškega vidika pomembno zagotoviti stalno podporo makedonskemu procesu za članstvo EU; ugotavlja, da je treba priporočilo za začetek pristopnih pogajanj pogojevati s tem, da bo država začela v celoti izvajati politični dogovor iz junija/julija 2015 ter dosegla bistven napredek pri izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju reform; poziva Svet, naj čim prej po predčasnih parlamentarnih volitvah obravnava to vprašanje, kakor je navedla Komisija; poudarja, da je treba ustvariti osnovne pogoje za demokratične in poštene volitve, med drugim s pripravo zanesljivega volilnega imenika in zagotavljanjem svobode medijev; pozdravlja visoko stopnjo usklajenosti s pravnim redom in dejstvo, da je država lani pri 25 poglavjih od 33 dosegla nekaj napredka;

| 7. | meni, da je za demokratični proces bistveno, da se posebni tožilki zagotovi polna podpora pri izpolnjevanju dogovorjenih nalog, ohranitev popolne neodvisnosti in vsa sredstva, potrebna za preiskavo nepravilnosti pri prisluškovanjih telefonskim pogovorom; poziva, naj se preneha ovirati sodišča pri posredovanju dokazov posebni tožilki, in zahteva podporo spremembam zakona, da bi posebni tožilki zagotovili neodvisnost, ko gre za zaščito prič v primerih, za katere je pristojen njen urad; |
| --- | --- |

7.

meni, da je za demokratični proces bistveno, da se posebni tožilki zagotovi polna podpora pri izpolnjevanju dogovorjenih nalog, ohranitev popolne neodvisnosti in vsa sredstva, potrebna za preiskavo nepravilnosti pri prisluškovanjih telefonskim pogovorom; poziva, naj se preneha ovirati sodišča pri posredovanju dokazov posebni tožilki, in zahteva podporo spremembam zakona, da bi posebni tožilki zagotovili neodvisnost, ko gre za zaščito prič v primerih, za katere je pristojen njen urad;

| 8. | meni, da je za demokratični proces bistveno, da se nemudoma izvedejo prednostne naloge nujnih reform na področju pravne države in človekovih pravic; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu po predčasnih parlamentarnih volitvah poroča, kako se izvajajo politični dogovor in prednostne naloge na področju nujnih reform, in posreduje oceno izvedbe volitev; |
| --- | --- |

8.

meni, da je za demokratični proces bistveno, da se nemudoma izvedejo prednostne naloge nujnih reform na področju pravne države in človekovih pravic; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu po predčasnih parlamentarnih volitvah poroča, kako se izvajajo politični dogovor in prednostne naloge na področju nujnih reform, in posreduje oceno izvedbe volitev;

| 9. | poudarja, osrednjo vlogo nacionalnega parlamenta v demokratičnem razvoju države ter kot foruma za politični dialog in predstavništvo; poziva, naj se izboljšajo in okrepijo njegove zakonodajne in nadzorne funkcije; poziva, naj se ustrezni parlamentarni odbori glede prestrezanja komunikacij ter varnosti in protiobveščevalnih dejavnosti redno sestajajo in neovirano delujejo; ugotavlja, da parlamentarni odbori svojih poročil niso predložili v roku, določenem v političnem dogovoru; poziva, naj se dokončno izvedejo priporočila preiskovalnega odbora v zvezi z dogodki, ki so se 24. decembra 2012 pripetili v parlamentu; poudarja, da je treba odboru zagotoviti neoviran dostop do potrebnih podatkov, pričevanj in tehnične podpore, pa tudi verodostojen parlamentarni nadzor nad delom obveščevalnih služb, vključno z nujnim sistemom nadzora in ravnotežja izvršilnih pooblastil; |
| --- | --- |

9.

poudarja, osrednjo vlogo nacionalnega parlamenta v demokratičnem razvoju države ter kot foruma za politični dialog in predstavništvo; poziva, naj se izboljšajo in okrepijo njegove zakonodajne in nadzorne funkcije; poziva, naj se ustrezni parlamentarni odbori glede prestrezanja komunikacij ter varnosti in protiobveščevalnih dejavnosti redno sestajajo in neovirano delujejo; ugotavlja, da parlamentarni odbori svojih poročil niso predložili v roku, določenem v političnem dogovoru; poziva, naj se dokončno izvedejo priporočila preiskovalnega odbora v zvezi z dogodki, ki so se 24. decembra 2012 pripetili v parlamentu; poudarja, da je treba odboru zagotoviti neoviran dostop do potrebnih podatkov, pričevanj in tehnične podpore, pa tudi verodostojen parlamentarni nadzor nad delom obveščevalnih služb, vključno z nujnim sistemom nadzora in ravnotežja izvršilnih pooblastil;

| 10. | je zaskrbljen nad zelo šibkim notranjim in zunanjim nadzorom, pa tudi nadzorom nad obveščevalnimi službami; poziva, naj se nujno okrepi nadzorna vloga ustreznih institucij nad temi službami ter začnejo v celoti izvajati priporočila skupine vodilnih strokovnjakov v zvezi s sistemskimi vprašanji pravne države, povezanimi s prestrezanjem sporočil, razkritim spomladi 2015; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen nad zelo šibkim notranjim in zunanjim nadzorom, pa tudi nadzorom nad obveščevalnimi službami; poziva, naj se nujno okrepi nadzorna vloga ustreznih institucij nad temi službami ter začnejo v celoti izvajati priporočila skupine vodilnih strokovnjakov v zvezi s sistemskimi vprašanji pravne države, povezanimi s prestrezanjem sporočil, razkritim spomladi 2015;

| 11. | je zaskrbljen, da je makedonska javna uprava še vedno pod vplivom politike; poziva vlado, naj na vseh ravneh okrepi strokovnost, nevtralnost in neodvisnost ter zagotovi popolno izvajanje načel odgovornosti, preglednosti in vsebinskega obravnavanja; poziva pristojne organe, naj stalno izvajajo zakon o zaposlenih v upravi in zakon o javnih uslužbencih, pri tem pa v celoti upoštevajo načela preglednosti, meritokracije in enakopravnega zastopništva, prav tako pa naj sprejmejo celovito strategijo reforme javne uprave za obdobje 2016–2020, vključno z akcijskim načrtom, in program reform upravljanja javnih financ; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen, da je makedonska javna uprava še vedno pod vplivom politike; poziva vlado, naj na vseh ravneh okrepi strokovnost, nevtralnost in neodvisnost ter zagotovi popolno izvajanje načel odgovornosti, preglednosti in vsebinskega obravnavanja; poziva pristojne organe, naj stalno izvajajo zakon o zaposlenih v upravi in zakon o javnih uslužbencih, pri tem pa v celoti upoštevajo načela preglednosti, meritokracije in enakopravnega zastopništva, prav tako pa naj sprejmejo celovito strategijo reforme javne uprave za obdobje 2016–2020, vključno z akcijskim načrtom, in program reform upravljanja javnih financ;

| 12. | poudarja, da je treba okrepiti upravno zmogljivost ter vključujoče in na dokazih temelječe oblikovanje politik, da bi zagotovili učinkovito izvajanje politik in linij odgovornosti; poziva k oblikovanju namenskega programa usposabljanja za osebje v javni upravi; poziva Komisijo, naj zagotovi pomoč in možnosti izmenjave v zvezi s tem; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba okrepiti upravno zmogljivost ter vključujoče in na dokazih temelječe oblikovanje politik, da bi zagotovili učinkovito izvajanje politik in linij odgovornosti; poziva k oblikovanju namenskega programa usposabljanja za osebje v javni upravi; poziva Komisijo, naj zagotovi pomoč in možnosti izmenjave v zvezi s tem;

| 13. | podpira vladne načrte za povečanje dostopnosti javnih storitev, pri čemer bi poudarek namenili razvoju e-storitev; predlaga vladi, naj poišče možnosti povezovanja in upošteva obstoječe primere najboljše prakse; ugotavlja, da bi e-storitve zmanjšale birokratsko obremenitev države in državljanov ter poenostavile poslovanje; prav tako meni, da bi e-storitve izboljšale gospodarsko uspešnost države in omogočile povečanje preglednosti javne uprave in storitev; |
| --- | --- |

13.

podpira vladne načrte za povečanje dostopnosti javnih storitev, pri čemer bi poudarek namenili razvoju e-storitev; predlaga vladi, naj poišče možnosti povezovanja in upošteva obstoječe primere najboljše prakse; ugotavlja, da bi e-storitve zmanjšale birokratsko obremenitev države in državljanov ter poenostavile poslovanje; prav tako meni, da bi e-storitve izboljšale gospodarsko uspešnost države in omogočile povečanje preglednosti javne uprave in storitev;

| 14. | je seznanjen z dobro organiziranim pravnim okvirom in prejšnjimi ukrepi v zvezi z reformo sodstva, a obžaluje, da prihaja do primerov selektivnosti pravosodja, zlasti z zlorabo člena 353 kazenskega zakonika; ponovno poziva k politični volji, da se depolitizirata imenovanje in napredovanje sodnikov in tožilcev ter zagotovita strokovnost in neodvisnost sodnega sveta; poudarja, da morajo upravna sodišča delovati učinkovito, imeti dovolj osebja in biti neodvisna, in poziva, naj se poveča zmogljivost akademije za sodnike in tožilce; poziva k pripravi in ustreznemu posvetovanju z deležniki v zvezi z novo strategijo reforme sodstva za obdobje 2015–2020 in akcijskim načrtom; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen z dobro organiziranim pravnim okvirom in prejšnjimi ukrepi v zvezi z reformo sodstva, a obžaluje, da prihaja do primerov selektivnosti pravosodja, zlasti z zlorabo člena 353 kazenskega zakonika; ponovno poziva k politični volji, da se depolitizirata imenovanje in napredovanje sodnikov in tožilcev ter zagotovita strokovnost in neodvisnost sodnega sveta; poudarja, da morajo upravna sodišča delovati učinkovito, imeti dovolj osebja in biti neodvisna, in poziva, naj se poveča zmogljivost akademije za sodnike in tožilce; poziva k pripravi in ustreznemu posvetovanju z deležniki v zvezi z novo strategijo reforme sodstva za obdobje 2015–2020 in akcijskim načrtom;

| 15. | meni, da je civilna družba dobro organizirana, je pa zaskrbljen, ker je ozračje nenaklonjeno organizacijam civilne družbe, politiki in mediji jih namreč javno napadajo; poziva oblasti, naj organizacij civilne družbe ne diskriminirajo na podlagi politične pripadnosti, verskih prepričanj ali etnične sestave; obžaluje, da na osrednji in lokalni ravni pri oblikovanju politike in zakonodaje ni dovolj sodelovanja z organizacijami civilne družbe; poziva organe, naj spodbujajo organizacije civilne družbe k dejavni udeležbi pri pregledu celotnega volilnega postopka; poziva vlado, naj prizna dodano vrednost organizacij civilne družbe, se posvetuje z njimi pri pripravi zakonodaje in politik, oblikuje ustrezni akcijski načrt 2015–2017, ustanovi svet za sodelovanje z organizacijami civilne družbe, poenostavi potreben dialog ter redno in strukturirano vključuje te organizacije v oblikovanje politik; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je med demonstracijami maja 2015 prišlo do nasilnih spopadov med protestniki in policijo, in poziva vlado, naj zagotovi popolno spoštovanje svobode zbiranja; |
| --- | --- |

15.

meni, da je civilna družba dobro organizirana, je pa zaskrbljen, ker je ozračje nenaklonjeno organizacijam civilne družbe, politiki in mediji jih namreč javno napadajo; poziva oblasti, naj organizacij civilne družbe ne diskriminirajo na podlagi politične pripadnosti, verskih prepričanj ali etnične sestave; obžaluje, da na osrednji in lokalni ravni pri oblikovanju politike in zakonodaje ni dovolj sodelovanja z organizacijami civilne družbe; poziva organe, naj spodbujajo organizacije civilne družbe k dejavni udeležbi pri pregledu celotnega volilnega postopka; poziva vlado, naj prizna dodano vrednost organizacij civilne družbe, se posvetuje z njimi pri pripravi zakonodaje in politik, oblikuje ustrezni akcijski načrt 2015–2017, ustanovi svet za sodelovanje z organizacijami civilne družbe, poenostavi potreben dialog ter redno in strukturirano vključuje te organizacije v oblikovanje politik; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je med demonstracijami maja 2015 prišlo do nasilnih spopadov med protestniki in policijo, in poziva vlado, naj zagotovi popolno spoštovanje svobode zbiranja;

| 16. | poudarja, da bi morale oblasti in civilna družba sprejeti ustrezne ukrepe za zgodovinsko spravo, da bi dosegli zgodovinsko spravo in premagali delitev med različnimi etničnimi in narodnimi skupinami ter znotraj njih, vključno z državljani, ki se opredeljujejo za Bolgare; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi morale oblasti in civilna družba sprejeti ustrezne ukrepe za zgodovinsko spravo, da bi dosegli zgodovinsko spravo in premagali delitev med različnimi etničnimi in narodnimi skupinami ter znotraj njih, vključno z državljani, ki se opredeljujejo za Bolgare;

| 17. | spodbuja državo, naj s svojimi sosedami oblikuje skupne strokovne odbore za zgodovino in izobraževanje ter se vzdrži uporabe izobraževalnega gradiva, ki bi utegnil vsebovati sovražni govor proti drugim državam, da bi prispevali k objektivni in na dejstvih temelječi razlagi zgodovine, okrepili akademsko sodelovanje in spodbujali pozitivno naravnanost mladih do sosedov; |
| --- | --- |

17.

spodbuja državo, naj s svojimi sosedami oblikuje skupne strokovne odbore za zgodovino in izobraževanje ter se vzdrži uporabe izobraževalnega gradiva, ki bi utegnil vsebovati sovražni govor proti drugim državam, da bi prispevali k objektivni in na dejstvih temelječi razlagi zgodovine, okrepili akademsko sodelovanje in spodbujali pozitivno naravnanost mladih do sosedov;

| 18. | pozdravlja dosedanja prizadevanja oblasti, da bi od Srbije pridobile ustrezne arhive jugoslovanske tajne službe, in jih poziva, naj zaključijo ta postopek, kar bi pomenilo pomemben odmik od komunistične preteklosti in korak v smeri demokratizacije, odgovornosti in institucionalne trdnosti; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dosedanja prizadevanja oblasti, da bi od Srbije pridobile ustrezne arhive jugoslovanske tajne službe, in jih poziva, naj zaključijo ta postopek, kar bi pomenilo pomemben odmik od komunistične preteklosti in korak v smeri demokratizacije, odgovornosti in institucionalne trdnosti;

| 19. | je še vedno zaskrbljen zaradi razširjene korupcije, zlasti v državni in lokalni upravi, pri javnih razpisih in financiranju političnih strank; poziva vlado, naj se neselektivno bori proti korupciji, razvije verodostojno prakso preprečevanja in pregona korupcije na visoki ravni ter zagotovi, da bodo vsi organi kazenskega pregona in nadzorni organi dovolj samostojni, da delujejo neodvisno; je seznanjen s tem, da je bil novembra 2015 sprejet zakon o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, in poziva oblasti, naj zagotovijo njegovo izvajanje v skladu z evropskimi standardi; poziva neodvisne organizacije civilne družbe in medije, naj razkrivajo primere korupcije ter podpirajo neodvisne in nepristranske preiskave in sodne procese; poudarja, da je treba okrepiti neodvisnost policije, državnega tožilstva in državne komisije za preprečevanje korupcije ter povečati kadrovske in tehnične zmogljivosti notranjega ministrstva za boj proti korupciji; poziva k strožjemu nadzoru nad morebitnimi primeri navzkrižja interesov in premoženjem izvoljenih in imenovanih uradnikov z vzpostavitvijo osrednjega registra javnih uslužbencev; |
| --- | --- |

19.

je še vedno zaskrbljen zaradi razširjene korupcije, zlasti v državni in lokalni upravi, pri javnih razpisih in financiranju političnih strank; poziva vlado, naj se neselektivno bori proti korupciji, razvije verodostojno prakso preprečevanja in pregona korupcije na visoki ravni ter zagotovi, da bodo vsi organi kazenskega pregona in nadzorni organi dovolj samostojni, da delujejo neodvisno; je seznanjen s tem, da je bil novembra 2015 sprejet zakon o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, in poziva oblasti, naj zagotovijo njegovo izvajanje v skladu z evropskimi standardi; poziva neodvisne organizacije civilne družbe in medije, naj razkrivajo primere korupcije ter podpirajo neodvisne in nepristranske preiskave in sodne procese; poudarja, da je treba okrepiti neodvisnost policije, državnega tožilstva in državne komisije za preprečevanje korupcije ter povečati kadrovske in tehnične zmogljivosti notranjega ministrstva za boj proti korupciji; poziva k strožjemu nadzoru nad morebitnimi primeri navzkrižja interesov in premoženjem izvoljenih in imenovanih uradnikov z vzpostavitvijo osrednjega registra javnih uslužbencev;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da se policija in državno tožilstvo okrepljeno borita proti organiziranemu kriminalu in da so bili sprejeti ukrepi, vključno z regionalnimi in mednarodnimi operacijami, za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej; želi pohvaliti sodelovanje s sosednjimi državami, državami članicami EU in Eurojustom pri razbitju več organiziranih kriminalnih združb; poziva k še tesnejšemu sodelovanju med organi kazenskega pregona, vključno s tistimi v sosednjih državah, in h krepitvi pooblastil in sredstev sodišč in agencije za upravljanje zasežene lastnine; poziva, naj se nacionalni koordinacijski center za boj proti organiziranemu kriminalu usposobi za delovanje in naj se začne uspešno preprečevati pranje denarja; želi pohvaliti sodelovanje države v regionalnih pobudah za boj proti nezakoniti trgovini z orožjem in razstrelivom; poudarja, da bi bilo treba dodatno okrepiti sodelovanje med Komisijo in makedonskimi organi, pa tudi vladami v regiji, na tem področju; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da se policija in državno tožilstvo okrepljeno borita proti organiziranemu kriminalu in da so bili sprejeti ukrepi, vključno z regionalnimi in mednarodnimi operacijami, za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej; želi pohvaliti sodelovanje s sosednjimi državami, državami članicami EU in Eurojustom pri razbitju več organiziranih kriminalnih združb; poziva k še tesnejšemu sodelovanju med organi kazenskega pregona, vključno s tistimi v sosednjih državah, in h krepitvi pooblastil in sredstev sodišč in agencije za upravljanje zasežene lastnine; poziva, naj se nacionalni koordinacijski center za boj proti organiziranemu kriminalu usposobi za delovanje in naj se začne uspešno preprečevati pranje denarja; želi pohvaliti sodelovanje države v regionalnih pobudah za boj proti nezakoniti trgovini z orožjem in razstrelivom; poudarja, da bi bilo treba dodatno okrepiti sodelovanje med Komisijo in makedonskimi organi, pa tudi vladami v regiji, na tem področju;

| 21. | opozarja na pomemben prispevek k regionalnim prizadevanjem v boju proti islamskemu radikalizmu; poziva k razvoju celovite strategije in akcijskega načrta za preprečevanje radikalizacije in boj proti njej, in sicer v tesnem sodelovanju z verskimi voditelji in skupnostmi, in k prizadevanjem za to, da se ugotovi identiteta tujih terorističnih borcev ter se preprečijo in onemogočijo njihova dejanja; odločno ponavlja, da mora vlada glede na sedanjo mednarodno teroristično grožnjo opredeliti skupno proaktivno strategijo za zunanjo, varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

21.

opozarja na pomemben prispevek k regionalnim prizadevanjem v boju proti islamskemu radikalizmu; poziva k razvoju celovite strategije in akcijskega načrta za preprečevanje radikalizacije in boj proti njej, in sicer v tesnem sodelovanju z verskimi voditelji in skupnostmi, in k prizadevanjem za to, da se ugotovi identiteta tujih terorističnih borcev ter se preprečijo in onemogočijo njihova dejanja; odločno ponavlja, da mora vlada glede na sedanjo mednarodno teroristično grožnjo opredeliti skupno proaktivno strategijo za zunanjo, varnostno in obrambno politiko;

| 22. | meni, da je treba preiskavo dogodkov v Kumanovu izpeljati do konca; pozdravlja izjave političnih akterjev, da dogodkov v Kumanovu ne gre povezovati z medetničnimi odnosi; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba preiskavo dogodkov v Kumanovu izpeljati do konca; pozdravlja izjave političnih akterjev, da dogodkov v Kumanovu ne gre povezovati z medetničnimi odnosi;

| 23. | opozarja vlado in politične stranke na njihovo odgovornost pri oblikovanju kulture vključevanja in strpnosti; ponovno poziva, naj se protidiskriminacijski zakon uskladi s pravnim redom v zvezi z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; ugotavlja, da je v novi komisiji za boj proti diskriminaciji zgolj ena članica in da so bili člani te komisije izbrani na podlagi politične naklonjenosti vladajoči koaliciji, zaradi česar se poraja vprašanje, ali lahko deluje neodvisno in neučinkovito; obsoja vsa nasilna dejanja zoper pripadnike LGBTI in ponovno poziva, naj se odgovorne za ta dejanja privede pred sodišče; poudarja, da se je treba boriti proti predsodkom in vsakršni diskriminaciji Romov ter olajšati njihovo vključevanje in dostop do izobraževalnega sistema in trga dela; pozdravlja nov zakon proti nasilju v družini, vendar ugotavlja, da v njem niso priznane vse oblike nasilja; poziva pristojne organe, naj zagotovijo podporne storitve za žrtve nasilja v družini in dodelijo dovolj sredstev za izvajanje strategije in akcijskega načrta za enakost spolov; |
| --- | --- |

23.

opozarja vlado in politične stranke na njihovo odgovornost pri oblikovanju kulture vključevanja in strpnosti; ponovno poziva, naj se protidiskriminacijski zakon uskladi s pravnim redom v zvezi z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; ugotavlja, da je v novi komisiji za boj proti diskriminaciji zgolj ena članica in da so bili člani te komisije izbrani na podlagi politične naklonjenosti vladajoči koaliciji, zaradi česar se poraja vprašanje, ali lahko deluje neodvisno in neučinkovito; obsoja vsa nasilna dejanja zoper pripadnike LGBTI in ponovno poziva, naj se odgovorne za ta dejanja privede pred sodišče; poudarja, da se je treba boriti proti predsodkom in vsakršni diskriminaciji Romov ter olajšati njihovo vključevanje in dostop do izobraževalnega sistema in trga dela; pozdravlja nov zakon proti nasilju v družini, vendar ugotavlja, da v njem niso priznane vse oblike nasilja; poziva pristojne organe, naj zagotovijo podporne storitve za žrtve nasilja v družini in dodelijo dovolj sredstev za izvajanje strategije in akcijskega načrta za enakost spolov;

| 24. | potrjuje, da bi bilo treba spremeniti protidiskriminacijsko zakonodajo in jo uskladiti s pravnim redom v vseh kategorijah diskriminacije, navedenih v členu 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije; obsoja sovražni govor zoper diskriminirane skupine in poziva k hitri, nepristranski in učinkoviti preiskavi ter pregonu vseh zločinov iz sovraštva in napadov na ljudi iz diskriminacijskih vzgibov; |
| --- | --- |

24.

potrjuje, da bi bilo treba spremeniti protidiskriminacijsko zakonodajo in jo uskladiti s pravnim redom v vseh kategorijah diskriminacije, navedenih v členu 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije; obsoja sovražni govor zoper diskriminirane skupine in poziva k hitri, nepristranski in učinkoviti preiskavi ter pregonu vseh zločinov iz sovraštva in napadov na ljudi iz diskriminacijskih vzgibov;

| 25. | v zvezi s tem pozdravlja deklaracijo iz Prištine, ki poziva vlade, mednarodne in medvladne organizacije ter organizacije civilne družbe, naj v celoti uporabljajo načela nediskriminacije in enakosti v okviru svojega dela in dejavnosti spodbujanja in uveljavljanja pravic Romov ter preprečevanja proticiganstva na zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

25.

v zvezi s tem pozdravlja deklaracijo iz Prištine, ki poziva vlade, mednarodne in medvladne organizacije ter organizacije civilne družbe, naj v celoti uporabljajo načela nediskriminacije in enakosti v okviru svojega dela in dejavnosti spodbujanja in uveljavljanja pravic Romov ter preprečevanja proticiganstva na zahodnem Balkanu;

| 26. | je seznanjen z napredkom pri izboljševanju spoštovanja pravic otrok; poudarja, da je treba povečati in spremljati vpis v predšolske ustanove, zlasti za najbolj ranljive otroke; poudarja, kako pomembno je s pomočjo integriranih storitev izboljšati vključevanje otrok; poudarja, da je treba zbrati razvrščene in zanesljive podatke o položaju romskih otrok ter s spremembo zakonodaje preprečiti poroke otrok; poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje med strokovnjaki, da bi preprečevali in se odzivali na nasilje zoper otroke; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen z napredkom pri izboljševanju spoštovanja pravic otrok; poudarja, da je treba povečati in spremljati vpis v predšolske ustanove, zlasti za najbolj ranljive otroke; poudarja, kako pomembno je s pomočjo integriranih storitev izboljšati vključevanje otrok; poudarja, da je treba zbrati razvrščene in zanesljive podatke o položaju romskih otrok ter s spremembo zakonodaje preprečiti poroke otrok; poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje med strokovnjaki, da bi preprečevali in se odzivali na nasilje zoper otroke;

| 27. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je medetnično sožitje še vedno krhko; poziva vse politične stranke in organizacije civilne družbe, naj se dejavno zavzemajo za vključujočo in strpno večetnično in večversko družbo; poudarja, da je treba bolj proaktivno pristopiti h krepitvi sožitja in dialoga ter doseči kohezijo med različnimi etničnimi, narodnimi in verskimi skupnostmi; spominja vlade, institucije in predsednike strank na njihovo zavezo, da bodo v celoti izvajali ohridski okvirni sporazum in zaključili njegov pregled, vključno s priporočili glede politik; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu poroča o stanju v zvezi z medetničnimi odnosi v državi in o izvajanju ohridskega okvirnega sporazuma; poziva k boljšemu usklajevanju strateškega programa decentralizacije za obdobje 2015–2020 in njegovega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

27.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je medetnično sožitje še vedno krhko; poziva vse politične stranke in organizacije civilne družbe, naj se dejavno zavzemajo za vključujočo in strpno večetnično in večversko družbo; poudarja, da je treba bolj proaktivno pristopiti h krepitvi sožitja in dialoga ter doseči kohezijo med različnimi etničnimi, narodnimi in verskimi skupnostmi; spominja vlade, institucije in predsednike strank na njihovo zavezo, da bodo v celoti izvajali ohridski okvirni sporazum in zaključili njegov pregled, vključno s priporočili glede politik; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu poroča o stanju v zvezi z medetničnimi odnosi v državi in o izvajanju ohridskega okvirnega sporazuma; poziva k boljšemu usklajevanju strateškega programa decentralizacije za obdobje 2015–2020 in njegovega akcijskega načrta;

| 28. | opominja, da je mogoče z izobraževanjem in kulturnim usposabljanjem ustvarjati strpnost in spodbujati spravo med različnimi etničnimi skupinami; ponavlja priporočila iz prejšnjih resolucij v zvezi z integriranim izobraževanjem ter poziva vlado in pristojne lokalne organe, naj zagotovijo odprt, pregleden in vključujoč proces za učinkovito izvajanje strategije za integrirano izobraževanje, ji namenijo dovolj sredstev, v pregled in izvajanje pa vključijo organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

28.

opominja, da je mogoče z izobraževanjem in kulturnim usposabljanjem ustvarjati strpnost in spodbujati spravo med različnimi etničnimi skupinami; ponavlja priporočila iz prejšnjih resolucij v zvezi z integriranim izobraževanjem ter poziva vlado in pristojne lokalne organe, naj zagotovijo odprt, pregleden in vključujoč proces za učinkovito izvajanje strategije za integrirano izobraževanje, ji namenijo dovolj sredstev, v pregled in izvajanje pa vključijo organizacije civilne družbe;

| 29. | poziva organe, naj zagotovijo, da bodo vsi državni organi obravnavali priporočila urada varuha človekovih pravic in drugih svetovalnih organov, pri tem pa v celoti spoštovali zakone in načelo odgovornosti, da bi zagotovili učinkovite pravne kazni za neupoštevanje zahtev in priporočil neodvisnih organov in poskrbeli za spremembo zakona o varuhu človekovih pravic, da bo v celoti upošteval pariška načela ZN o statusu in delovanju nacionalnih institucij za varstvo in spodbujanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

29.

poziva organe, naj zagotovijo, da bodo vsi državni organi obravnavali priporočila urada varuha človekovih pravic in drugih svetovalnih organov, pri tem pa v celoti spoštovali zakone in načelo odgovornosti, da bi zagotovili učinkovite pravne kazni za neupoštevanje zahtev in priporočil neodvisnih organov in poskrbeli za spremembo zakona o varuhu človekovih pravic, da bo v celoti upošteval pariška načela ZN o statusu in delovanju nacionalnih institucij za varstvo in spodbujanje človekovih pravic;

| 30. | ponavlja pomen svobode in neodvisnosti medijev kot ene od temeljnih vrednot EU in gradnik vsake demokracije; obžaluje, da se je stanje na področju svobode izražanja in svobode medijev še poslabšalo; v zvezi s tem obžaluje, da je država leta 2015 na lestvici svobode medijev organizacije Novinarji brez meja s 34 mesta iz leta 2009 zdrsnila na 117 mesto; je zelo zaskrbljen zaradi političnega pritiska, sovražnega govora, nadaljnje polarizacije, pomanjkanja neodvisnosti in pluralizma v medijih, vsesplošnega nezakonitega prisluškovanja novinarjem, primerov nasilja in groženj novinarjem ter ustrahovanja in samocenzure, sistemskega političnega vmešavanja v uredniško politiko ter nizkih strokovnih in etičnih standardov nekaterih novinarjev, pa tudi zaradi odsotnosti razliskovalnega in uravnoteženega poročanja; |
| --- | --- |

30.

ponavlja pomen svobode in neodvisnosti medijev kot ene od temeljnih vrednot EU in gradnik vsake demokracije; obžaluje, da se je stanje na področju svobode izražanja in svobode medijev še poslabšalo; v zvezi s tem obžaluje, da je država leta 2015 na lestvici svobode medijev organizacije Novinarji brez meja s 34 mesta iz leta 2009 zdrsnila na 117 mesto; je zelo zaskrbljen zaradi političnega pritiska, sovražnega govora, nadaljnje polarizacije, pomanjkanja neodvisnosti in pluralizma v medijih, vsesplošnega nezakonitega prisluškovanja novinarjem, primerov nasilja in groženj novinarjem ter ustrahovanja in samocenzure, sistemskega političnega vmešavanja v uredniško politiko ter nizkih strokovnih in etičnih standardov nekaterih novinarjev, pa tudi zaradi odsotnosti razliskovalnega in uravnoteženega poročanja;

| 31. | poziva k sprejetju ukrepov za povečanje svobode medijev; poziva vse stranke, naj se dogovorijo o nujni reformi medijev, s katero bi ustanovili neodvisni regulativni organ ter zagotovili objektivno in strokovno poročanje; poziva vlado, naj okrepi pregledna in objektivna merila o oglaševanju ter zagotovi pregledno in nesamovoljno izvajanje novega zakona o elektronskih komunikacijah in avdiovizualnih medijskih storitvah, vključno s povečanjem neodvisnosti in zmogljivosti medijskega regulatorja; poziva, naj se članom sveta regulatorja avdiovizualnih storitev podelijo vsa pooblastila za sprejemanje odločitev v zvezi z nepristranskimi imenovanji v ta svet in javno radiotelevizijo ob posvetovanju z združenji novinarjev; meni, da je treba zagotoviti uredniško in finančno neodvisnost javne radiotelevizije, skupaj s polnim in enakopravnim dostopom vseh političnih strank do medijev; v okviru prihajajočih volitev zahteva enakopravne možnosti tudi v zvezi z mediji; |
| --- | --- |

31.

poziva k sprejetju ukrepov za povečanje svobode medijev; poziva vse stranke, naj se dogovorijo o nujni reformi medijev, s katero bi ustanovili neodvisni regulativni organ ter zagotovili objektivno in strokovno poročanje; poziva vlado, naj okrepi pregledna in objektivna merila o oglaševanju ter zagotovi pregledno in nesamovoljno izvajanje novega zakona o elektronskih komunikacijah in avdiovizualnih medijskih storitvah, vključno s povečanjem neodvisnosti in zmogljivosti medijskega regulatorja; poziva, naj se članom sveta regulatorja avdiovizualnih storitev podelijo vsa pooblastila za sprejemanje odločitev v zvezi z nepristranskimi imenovanji v ta svet in javno radiotelevizijo ob posvetovanju z združenji novinarjev; meni, da je treba zagotoviti uredniško in finančno neodvisnost javne radiotelevizije, skupaj s polnim in enakopravnim dostopom vseh političnih strank do medijev; v okviru prihajajočih volitev zahteva enakopravne možnosti tudi v zvezi z mediji;

| 32. | pozdravlja dobro pripravljenost pri razvoju delujočega tržnega gospodarstva, vključno s poenostavitvijo regulativnega okvira, zaradi česar je poslovno okolje bolj sproščeno; vseeno ugotavlja, da se načelo pravne države slabo izvršuje, da pravosodni sistem ni učinkovit ter da obsežna siva ekonomija in korupcija resno ovirata poslovanje; poudarja, da ostajajo pomembni izzivi nadaljnja krepitev pravne gotovosti za tuje vlagatelje in domača podjetja, preprečevanje diskriminacijskih praks, krepitev upravnih zmogljivosti ter regulativnih in nadzornih agencij, pa tudi izboljševanje kakovosti predpisov, pravne države in spoštovanja pogodb; poziva tudi, naj se člen 353 kazenskega zakonika o zlorabi uradnega položaja in pooblastil spremeni v skladu s pravnim redom EU in načeli tržnega gospodarstva; spodbuja odstranitev netarifnih trgovinskih ovir; poudarja velik potencial in strateško prednost kmetijstva in turizma za nadaljnji razvoj države; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja dobro pripravljenost pri razvoju delujočega tržnega gospodarstva, vključno s poenostavitvijo regulativnega okvira, zaradi česar je poslovno okolje bolj sproščeno; vseeno ugotavlja, da se načelo pravne države slabo izvršuje, da pravosodni sistem ni učinkovit ter da obsežna siva ekonomija in korupcija resno ovirata poslovanje; poudarja, da ostajajo pomembni izzivi nadaljnja krepitev pravne gotovosti za tuje vlagatelje in domača podjetja, preprečevanje diskriminacijskih praks, krepitev upravnih zmogljivosti ter regulativnih in nadzornih agencij, pa tudi izboljševanje kakovosti predpisov, pravne države in spoštovanja pogodb; poziva tudi, naj se člen 353 kazenskega zakonika o zlorabi uradnega položaja in pooblastil spremeni v skladu s pravnim redom EU in načeli tržnega gospodarstva; spodbuja odstranitev netarifnih trgovinskih ovir; poudarja velik potencial in strateško prednost kmetijstva in turizma za nadaljnji razvoj države;

| 33. | je zaskrbljen zaradi visoke stopnje javnega dolga; poziva k boljši davčni disciplini in spodbuja načelo uravnoteženega proračuna; poziva k boljšemu izvrševanju proračuna in preglednosti; |
| --- | --- |

33.

je zaskrbljen zaradi visoke stopnje javnega dolga; poziva k boljši davčni disciplini in spodbuja načelo uravnoteženega proračuna; poziva k boljšemu izvrševanju proračuna in preglednosti;

| 34. | je zadovoljen, da se je BDP v prvi četrtini leta 2015 dejansko povečal za 3,9 %, a je zaskrbljen nad še zmeraj visoko stopnjo brezposelnosti, ki znaša 27,4 %, in nad zelo nizko udeležbo na trgu dela, zlasti med mladimi in ženskami; opozarja, da zaposlovanje ne bi smelo biti odvisno od politične pripadnosti in se ga ne bi smelo izrabljati za pritiskanje na državljane in njihovo ustrahovanje med volilnimi kampanjami, kakor navaja OVSE/ODIHR; poziva vlado, naj vzpostavi delujoč socialni dialog, sprejme politiko boja proti dolgoročni in strukturni brezposelnosti, spodbuja sodelovanje v zvezi z gospodarsko politiko, bolje uskladi izobraževanje s potrebami trga dela ter razvije ciljno strategijo o tem, kako bolje povezati mlade in ženske s trgom dela; poziva vlado, naj poseben poudarek nameni izboljšanju obetov za mlade; |
| --- | --- |

34.

je zadovoljen, da se je BDP v prvi četrtini leta 2015 dejansko povečal za 3,9 %, a je zaskrbljen nad še zmeraj visoko stopnjo brezposelnosti, ki znaša 27,4 %, in nad zelo nizko udeležbo na trgu dela, zlasti med mladimi in ženskami; opozarja, da zaposlovanje ne bi smelo biti odvisno od politične pripadnosti in se ga ne bi smelo izrabljati za pritiskanje na državljane in njihovo ustrahovanje med volilnimi kampanjami, kakor navaja OVSE/ODIHR; poziva vlado, naj vzpostavi delujoč socialni dialog, sprejme politiko boja proti dolgoročni in strukturni brezposelnosti, spodbuja sodelovanje v zvezi z gospodarsko politiko, bolje uskladi izobraževanje s potrebami trga dela ter razvije ciljno strategijo o tem, kako bolje povezati mlade in ženske s trgom dela; poziva vlado, naj poseben poudarek nameni izboljšanju obetov za mlade;

| 35. | je zaskrbljen nad povečevanjem bega možganov, zlasti med mladimi; je seznanjen z izzivi, s katerimi se sooča izobraževalni sistem države, in poudarja, da je treba v zvezi s tem opraviti celovito analizo; priporoča strateško načrtovanje za prihodnje reforme in zakonodajne spremembe, pri čemer bi sodelovala študentska gibanja in organizacije, da bi zajezili odhode visokoizobraženih prebivalcev in strokovnjakov; v zvezi s podatki in analizo Eurostata in drugih mednarodnih organizacij, ki kažejo na resne migracijske trende, zlasti med mladimi, priporoča, da se oceni nacionalna strategija za mreženje, sodelovanje in zmanjševanje odhodov visokoizbraženih prebivalcev in strokovnjakov, zapisi in statistični podatki o teh trendih pa naj se objavijo; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen nad povečevanjem bega možganov, zlasti med mladimi; je seznanjen z izzivi, s katerimi se sooča izobraževalni sistem države, in poudarja, da je treba v zvezi s tem opraviti celovito analizo; priporoča strateško načrtovanje za prihodnje reforme in zakonodajne spremembe, pri čemer bi sodelovala študentska gibanja in organizacije, da bi zajezili odhode visokoizobraženih prebivalcev in strokovnjakov; v zvezi s podatki in analizo Eurostata in drugih mednarodnih organizacij, ki kažejo na resne migracijske trende, zlasti med mladimi, priporoča, da se oceni nacionalna strategija za mreženje, sodelovanje in zmanjševanje odhodov visokoizbraženih prebivalcev in strokovnjakov, zapisi in statistični podatki o teh trendih pa naj se objavijo;

| 36. | je zaskrbljen nad izzivi, s katerimi se sooča izobraževalni sistem države, in poudarja, da je treba v zvezi s tem opraviti celovito analizo; priporoča strateško načrtovanje za prihodnje reforme in zakonodajne spremembe, pri čemer bi sodelovali ustrezna študentska gibanja in organizacije, ki bi lahko v tem postopku v celoti izvajali svoje pravice; |
| --- | --- |

36.

je zaskrbljen nad izzivi, s katerimi se sooča izobraževalni sistem države, in poudarja, da je treba v zvezi s tem opraviti celovito analizo; priporoča strateško načrtovanje za prihodnje reforme in zakonodajne spremembe, pri čemer bi sodelovali ustrezna študentska gibanja in organizacije, ki bi lahko v tem postopku v celoti izvajali svoje pravice;

| 37. | poziva državno agencijo za mlade in šport, naj prizna vlogo in podporo nacionalnega sveta mladih ter vzpostavi trajni mehanizem za sodelovanje z njim; pozdravlja proces oblikovanja nacionalne strategije za mlade za obdobje 2016–2025 in poudarja, da je treba dodeliti zadostna sredstva za njeno izvajanje; |
| --- | --- |

37.

poziva državno agencijo za mlade in šport, naj prizna vlogo in podporo nacionalnega sveta mladih ter vzpostavi trajni mehanizem za sodelovanje z njim; pozdravlja proces oblikovanja nacionalne strategije za mlade za obdobje 2016–2025 in poudarja, da je treba dodeliti zadostna sredstva za njeno izvajanje;

| 38. | pozdravlja načrt za nadgradnjo in posodobitev delov železniškega omrežja ter spodbuja makedonske oblasti, naj še naprej razvijajo in izboljšujejo javni prevoz v sodelovanju s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja načrt za nadgradnjo in posodobitev delov železniškega omrežja ter spodbuja makedonske oblasti, naj še naprej razvijajo in izboljšujejo javni prevoz v sodelovanju s sosednjimi državami;

| 39. | obžaluje, da energetski cilji, zlasti kar zadeva energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije, niso bili doseženi, in poziva k hitremu sprejetju ustreznih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da energetski cilji, zlasti kar zadeva energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije, niso bili doseženi, in poziva k hitremu sprejetju ustreznih akcijskih načrtov;

| 40. | poudarja, da je treba doseči napredek pri odprtju notranjega trga električne energije in v celoti spoštovati Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti; poudarja, da je treba sprejeti nacionalne akcijske načrte v zvezi z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije; je zaskrbljen nad visoko stopnjo onesnaženosti zraka in poziva vlado, naj jo nemudoma zmanjša, predvsem v mestnih območjih; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba doseči napredek pri odprtju notranjega trga električne energije in v celoti spoštovati Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti; poudarja, da je treba sprejeti nacionalne akcijske načrte v zvezi z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije; je zaskrbljen nad visoko stopnjo onesnaženosti zraka in poziva vlado, naj jo nemudoma zmanjša, predvsem v mestnih območjih;

| 41. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje onesnaženosti zraka in vode v državi; poudarja, da so potrebna znatna prizadevanja na področju okolja, zlasti ko gre za kakovost zraka; |
| --- | --- |

41.

ponovno izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje onesnaženosti zraka in vode v državi; poudarja, da so potrebna znatna prizadevanja na področju okolja, zlasti ko gre za kakovost zraka;

| 42. | pozdravlja dejstvo, da je agencija za hrano in veterino še naprej posodabljala sisteme za nadzor uvoza živih živali in proizvodov živalskega izvora ter s tem izboljšala nadzor nad identifikacijo, registracijo in premikom živali; pozdravlja sprejetje dodatne zakonodaje o netrgovskih premikih domačih živalih in zootehničnih vprašanjih ter nove zakonodaje o dobrobiti živali; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja dejstvo, da je agencija za hrano in veterino še naprej posodabljala sisteme za nadzor uvoza živih živali in proizvodov živalskega izvora ter s tem izboljšala nadzor nad identifikacijo, registracijo in premikom živali; pozdravlja sprejetje dodatne zakonodaje o netrgovskih premikih domačih živalih in zootehničnih vprašanjih ter nove zakonodaje o dobrobiti živali;

| 43. | je še vedno zaskrbljen zaradi nezadostne zmogljivosti za načrtovanje in črpanje sredstev instrumenta za predpristopno pomoč; poziva vlado, naj okrepi upravne in finančne zmogljivosti za ustrezno in pravočasno zagotavljanje in uporabo sredstev EU; poziva Komisijo, naj natančno spremlja projekte, ki jih financira EU, da bi preprečila zlorabo evropskih sredstev v politične ali druge neustrezne namene; |
| --- | --- |

43.

je še vedno zaskrbljen zaradi nezadostne zmogljivosti za načrtovanje in črpanje sredstev instrumenta za predpristopno pomoč; poziva vlado, naj okrepi upravne in finančne zmogljivosti za ustrezno in pravočasno zagotavljanje in uporabo sredstev EU; poziva Komisijo, naj natančno spremlja projekte, ki jih financira EU, da bi preprečila zlorabo evropskih sredstev v politične ali druge neustrezne namene;

| 44. | je seznanjen s tem, da se država sooča z največjim migracijskim tokom doslej, saj jo je v letu 2015 prečkalo več kot 500 000 oseb; priznava, da je pri reševanju velikega pritoka migrantov in beguncev ter pri vzpostavitvi učinkovitih ukrepov za upravljanje meja ravnala kot odgovorna partnerica; je seznanjen s čedalje bolj napetimi razmerami na meji z Grčijo in poziva oblasti, naj še naprej sodelujejo in se usklajujejo z EU pri vprašanjih migracij; spodbuja krepitev ukrepov na področju upravljanja meja, da bi se borili proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi; je seznanjen z ekonomskim bremenom, ki ga povzroča ta pritok; poziva Komisijo, naj poveča podporo za upravljanje meja in omogoči dostop do ustreznih instrumentov in programov EU; poziva pristojne organe, naj se izognejo in vzdržijo vsakršnih ukrepov, vključno z nasiljem in uporabo sile, ki bi lahko bili usmerjeni proti beguncem in migrantom ter bi jih lahko ogrozili; ugotavlja, da bi morale biti vse vrste ustreznih ukrepov v skladu z vrednotami in načeli EU ter spoštovati dostojanstvo človeških bitij in človekovega življenja; poziva pristojne organe, naj s pomočjo EU izboljšajo sprejemne in nastanitvene zmogljivosti, regionalno usklajevanje in izmenjavo informacij, učinkovito upravljajo meje, razširijo zmogljivosti na področju kazenskega pregona in se borijo proti trgovini z ljudmi; poziva državo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi poskrbela za prostore za begunce in migrante, da bi ohranila človeške razmere, da beguncev in migrantov ne bi več nasilno vračala ter da bi zagotovila dosledno upoštevanje lastne in mednarodne zakonodaje o beguncih in azilu; ugotavlja, da se je skupno število neutemeljenih prošenj za azil, vloženih v državah članicah schengenskega območja, zmanjšalo; želi spomniti, da je treba posebno pozornost nameniti občutljivemu položaju otrok beguncev in migrantov ter mladoletnikov brez spremstva, ki potujejo skozi državo, tako da se jim omogočijo osnovne storitve in terensko svetovanje socialnih delavcev za zagotovitev ustrezne zaščite; |
| --- | --- |

44.

je seznanjen s tem, da se država sooča z največjim migracijskim tokom doslej, saj jo je v letu 2015 prečkalo več kot 500 000 oseb; priznava, da je pri reševanju velikega pritoka migrantov in beguncev ter pri vzpostavitvi učinkovitih ukrepov za upravljanje meja ravnala kot odgovorna partnerica; je seznanjen s čedalje bolj napetimi razmerami na meji z Grčijo in poziva oblasti, naj še naprej sodelujejo in se usklajujejo z EU pri vprašanjih migracij; spodbuja krepitev ukrepov na področju upravljanja meja, da bi se borili proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi; je seznanjen z ekonomskim bremenom, ki ga povzroča ta pritok; poziva Komisijo, naj poveča podporo za upravljanje meja in omogoči dostop do ustreznih instrumentov in programov EU; poziva pristojne organe, naj se izognejo in vzdržijo vsakršnih ukrepov, vključno z nasiljem in uporabo sile, ki bi lahko bili usmerjeni proti beguncem in migrantom ter bi jih lahko ogrozili; ugotavlja, da bi morale biti vse vrste ustreznih ukrepov v skladu z vrednotami in načeli EU ter spoštovati dostojanstvo človeških bitij in človekovega življenja; poziva pristojne organe, naj s pomočjo EU izboljšajo sprejemne in nastanitvene zmogljivosti, regionalno usklajevanje in izmenjavo informacij, učinkovito upravljajo meje, razširijo zmogljivosti na področju kazenskega pregona in se borijo proti trgovini z ljudmi; poziva državo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi poskrbela za prostore za begunce in migrante, da bi ohranila človeške razmere, da beguncev in migrantov ne bi več nasilno vračala ter da bi zagotovila dosledno upoštevanje lastne in mednarodne zakonodaje o beguncih in azilu; ugotavlja, da se je skupno število neutemeljenih prošenj za azil, vloženih v državah članicah schengenskega območja, zmanjšalo; želi spomniti, da je treba posebno pozornost nameniti občutljivemu položaju otrok beguncev in migrantov ter mladoletnikov brez spremstva, ki potujejo skozi državo, tako da se jim omogočijo osnovne storitve in terensko svetovanje socialnih delavcev za zagotovitev ustrezne zaščite;

| 45. | meni, da lahko pogajanja EU samo pozitivno prispevajo k reševanju dvostranskih sporov, obenem pa ustvarijo zagon in učinek vzvoda pri precej nujnih reformah, zlasti na področju spoštovanja načela pravne države, neodvisnosti sodstva in boja proti korupciji, krepitve večetnične kohezije in varovanja verodostojnosti širitvene politike EU; |
| --- | --- |

45.

meni, da lahko pogajanja EU samo pozitivno prispevajo k reševanju dvostranskih sporov, obenem pa ustvarijo zagon in učinek vzvoda pri precej nujnih reformah, zlasti na področju spoštovanja načela pravne države, neodvisnosti sodstva in boja proti korupciji, krepitve večetnične kohezije in varovanja verodostojnosti širitvene politike EU;

| 46. | pozdravlja sporazum z Grčijo o enajstih ukrepih za krepitev zaupanja, zlasti na področju izobraževanja, kulture, energije in notranjih zadev; ugotavlja, da je sodelovanje najboljši ukrep za krepitev zaupanja; pozdravlja posvetovanja na visoki ravni med ministroma za zunanje zadeve v obeh prestolnicah in oblikovanje skupne projektne skupine, katere cilj je nadzor nad izvajanjem ukrepov, in meni, da gre za pozitiven signal; poziva obe strani, naj se opirata na rezultate teh srečanj in izvajata nadaljnje konstruktivne razprave na visoki politični ravni, vključno z izvajanjem ukrepov za vzpostavitev zaupanja, da bi obogatili dvostransko sodelovanje in okrepili vzajemno zaupanje; spodbuja obe vladi, naj izkoristita trenutek in sprejmeta konkretne ukrepe za dodatno okrepitev vzajemnega zaupanja v zvezi s temi vprašanji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj podpirata duh sodelovanja in oblikujeta nove pobude za odpravo preostalih nesoglasij v skladu s sodbo Meddržavnega sodišča z dne 5. decembra 2011, da bi si v sodelovanju z obema državama in posebnim poročevalcem ZN prizadevali za vzajemno sprejemljivo rešitev vprašanja imena, o tem pa naj poročata Parlamentu; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja sporazum z Grčijo o enajstih ukrepih za krepitev zaupanja, zlasti na področju izobraževanja, kulture, energije in notranjih zadev; ugotavlja, da je sodelovanje najboljši ukrep za krepitev zaupanja; pozdravlja posvetovanja na visoki ravni med ministroma za zunanje zadeve v obeh prestolnicah in oblikovanje skupne projektne skupine, katere cilj je nadzor nad izvajanjem ukrepov, in meni, da gre za pozitiven signal; poziva obe strani, naj se opirata na rezultate teh srečanj in izvajata nadaljnje konstruktivne razprave na visoki politični ravni, vključno z izvajanjem ukrepov za vzpostavitev zaupanja, da bi obogatili dvostransko sodelovanje in okrepili vzajemno zaupanje; spodbuja obe vladi, naj izkoristita trenutek in sprejmeta konkretne ukrepe za dodatno okrepitev vzajemnega zaupanja v zvezi s temi vprašanji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj podpirata duh sodelovanja in oblikujeta nove pobude za odpravo preostalih nesoglasij v skladu s sodbo Meddržavnega sodišča z dne 5. decembra 2011, da bi si v sodelovanju z obema državama in posebnim poročevalcem ZN prizadevali za vzajemno sprejemljivo rešitev vprašanja imena, o tem pa naj poročata Parlamentu;

| 47. | poudarja, kako pomembno je regionalno sodelovanje, in meni, da gre za bistven element v procesu pristopa k EU, ki regiji prinaša stabilnost in blaginjo; pozdravlja konstruktivno vlogo države pri regionalnem in mednarodnem sodelovanju ter njeno pripravljenost sodelovati pri obiskih na visoki ravni s sosednjimi državami, pri čemer gre za način spodbujanja regionalnega sodelovanja; ugotavlja, da so nekatera vprašanja v odnosih z Bolgarijo še zmeraj nerešena, in poudarja, kako pomembno je dokončati pogajanja o sporazumu o prijateljstvu, dobrih sosedskih odnosih in sodelovanju; ponavlja zaskrbljenost zaradi uporabe zgodovinskih tem v trenutni razpravi s sosedi ter pozdravlja vsa prizadevanja za skupno praznovanje skupnih zgodovinskih dogodkov s sosednjimi državami članicami EU; meni, da bi lahko to prispevalo k boljšemu razumevanju zgodovine in dobrim sosedskim odnosom; |
| --- | --- |

47.

poudarja, kako pomembno je regionalno sodelovanje, in meni, da gre za bistven element v procesu pristopa k EU, ki regiji prinaša stabilnost in blaginjo; pozdravlja konstruktivno vlogo države pri regionalnem in mednarodnem sodelovanju ter njeno pripravljenost sodelovati pri obiskih na visoki ravni s sosednjimi državami, pri čemer gre za način spodbujanja regionalnega sodelovanja; ugotavlja, da so nekatera vprašanja v odnosih z Bolgarijo še zmeraj nerešena, in poudarja, kako pomembno je dokončati pogajanja o sporazumu o prijateljstvu, dobrih sosedskih odnosih in sodelovanju; ponavlja zaskrbljenost zaradi uporabe zgodovinskih tem v trenutni razpravi s sosedi ter pozdravlja vsa prizadevanja za skupno praznovanje skupnih zgodovinskih dogodkov s sosednjimi državami članicami EU; meni, da bi lahko to prispevalo k boljšemu razumevanju zgodovine in dobrim sosedskim odnosom;

| 48. | pozdravlja dejavno sodelovanje države v agendi povezljivosti držav Zahodnega Balkana 6 s potrditvijo sporazuma o osrednjem regionalnem prometnem omrežju in drugih zavez iz berlinskega procesa; poziva pristojne oblasti, naj hitro izvedejo „mehke ukrepe“, dogovorjene na vrhunskem srečanju o zahodnem Balkanu leta 2015 na Dunaju (npr. poenostavitev/uskladitev postopkov ob prehodu meje, reforme železnic, informacijski sistemi) pred naslednjim vrhunskim srečanjem o zahodnem Balkanu leta 2016 v Franciji; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja dejavno sodelovanje države v agendi povezljivosti držav Zahodnega Balkana 6 s potrditvijo sporazuma o osrednjem regionalnem prometnem omrežju in drugih zavez iz berlinskega procesa; poziva pristojne oblasti, naj hitro izvedejo „mehke ukrepe“, dogovorjene na vrhunskem srečanju o zahodnem Balkanu leta 2015 na Dunaju (npr. poenostavitev/uskladitev postopkov ob prehodu meje, reforme železnic, informacijski sistemi) pred naslednjim vrhunskim srečanjem o zahodnem Balkanu leta 2016 v Franciji;

| 49. | poziva vlado, naj izboljša splošno stopnjo usklajenosti z zunanjo politiko EU, saj je ta stopnja še vedno nizka (68 %); poziva vlado, naj spoštuje skupno stališče EU o celovitosti Rimskega statuta; |
| --- | --- |

49.

poziva vlado, naj izboljša splošno stopnjo usklajenosti z zunanjo politiko EU, saj je ta stopnja še vedno nizka (68 %); poziva vlado, naj spoštuje skupno stališče EU o celovitosti Rimskega statuta;

| 50. | poziva Komisijo in Svet, naj vključita državo v makroregionalne strategije EU za sodelovanje v jugovzhodni Evropi; čestita, da je država uspešno zaključila predsedovanje srednjeevropski pobudi; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in Svet, naj vključita državo v makroregionalne strategije EU za sodelovanje v jugovzhodni Evropi; čestita, da je država uspešno zaključila predsedovanje srednjeevropski pobudi;

| 51. | meni, da bi lahko članstvo Makedonije v zvezi Nato prispevalo k večji varnosti in politični stabilnosti v jugovzhodni Evropi; upa, da se bodo pristopna pogajanja kmalu začela; opozarja pa, da je proces pristopa k EU neodvisen od procesa pristopa k Natu in obratno; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi lahko članstvo Makedonije v zvezi Nato prispevalo k večji varnosti in politični stabilnosti v jugovzhodni Evropi; upa, da se bodo pristopna pogajanja kmalu začela; opozarja pa, da je proces pristopa k EU neodvisen od procesa pristopa k Natu in obratno;

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu te države. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu te države.

---

(1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/73

---

P8_TA(2016)0092

Poročilu o Črni gori za leto 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o poročilu o Črni gori za leto 2015 (2015/2894(RSP))

(2018/C 050/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dni 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dni 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani z dne 29. Marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani z dne 29. Marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju izida sedmega srečanja pristopne konference EU-Črna gora na ministrski ravni z dne 21. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida sedmega srečanja pristopne konference EU-Črna gora na ministrski ravni z dne 21. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil z enajstega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora (SAPC), ki je potekalo 16. in 17. decembra 2015 v Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil z enajstega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora (SAPC), ki je potekalo 16. in 17. decembra 2015 v Strasbourgu,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. maja 2012 o napredku Črne gore pri izvajanju reform (COM(2012)0222) in sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o začetku pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. maja 2012 o napredku Črne gore pri izvajanju reform (COM(2012)0222) in sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o začetku pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2015 z naslovom Strategija širitve EU (COM(2015)0611), ki mu je priložen delovni dokument Komisije o poročilu o Črni gori za leto 2015 (SWD(2015)0210), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2015 z naslovom Strategija širitve EU (COM(2015)0611), ki mu je priložen delovni dokument Komisije o poročilu o Črni gori za leto 2015 (SWD(2015)0210),

| — | ob upoštevanju končne izjave predsednika vrhunskega srečanja o Zahodnem Balkanu, ki je potekalo 27. avgusta 2015 na Dunaju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave predsednika vrhunskega srečanja o Zahodnem Balkanu, ki je potekalo 27. avgusta 2015 na Dunaju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 15. decembra 2015 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 15. decembra 2015 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju sklepa ministrov za zunanje zadeve držav članic Nata z dne 2. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa ministrov za zunanje zadeve držav članic Nata z dne 2. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Črni gori, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Črni gori,

| — | ob upoštevanju dela stalnega poročevalca Odbora za zunanje zadeve za Črno goro Charlesa Tannocka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela stalnega poročevalca Odbora za zunanje zadeve za Črno goro Charlesa Tannocka,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so pristopna pogajanja s Črno goro še bolj napredovala in sta bili na medvladni konferenci v Bruslju 21. decembra 2015 odprti še dve pogajalski poglavji, in sicer o prevozu in energiji; ker je ta država najnaprednejša kandidatka v pogajalskem procesu širitve; |
| --- | --- |

A.

ker so pristopna pogajanja s Črno goro še bolj napredovala in sta bili na medvladni konferenci v Bruslju 21. decembra 2015 odprti še dve pogajalski poglavji, in sicer o prevozu in energiji; ker je ta država najnaprednejša kandidatka v pogajalskem procesu širitve;

| B. | ker sta za ohranitev tega napredka v pristopnem procesu bistvena stalen dialog in konstruktivno sodelovanje med vladajočo koalicijo in opozicijo; |
| --- | --- |

B.

ker sta za ohranitev tega napredka v pristopnem procesu bistvena stalen dialog in konstruktivno sodelovanje med vladajočo koalicijo in opozicijo;

| C. | ker so svobodne, poštene in pregledne parlamentarne volitve bistvene za demokratično prihodnost Črne gore; |
| --- | --- |

C.

ker so svobodne, poštene in pregledne parlamentarne volitve bistvene za demokratično prihodnost Črne gore;

| D. | ker bi morala Črna gora v prihodnje še bolj dosledno spoštovati načela pravne države, kar je temeljni pogoj za pristop k EU; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala Črna gora v prihodnje še bolj dosledno spoštovati načela pravne države, kar je temeljni pogoj za pristop k EU;

| E. | ker se z močno civilno družbo povečuje politična odgovornost, krepi solidarnost v državi in spodbuja boljše razumevanje in prevzemanje odgovornosti v okviru reform, povezanih z EU; |
| --- | --- |

E.

ker se z močno civilno družbo povečuje politična odgovornost, krepi solidarnost v državi in spodbuja boljše razumevanje in prevzemanje odgovornosti v okviru reform, povezanih z EU;

| F. | ker je korupcija še vedno zelo problematična, organizirani kriminal in vprašanje svobode izražanja pa še vedno zbujata skrb; |
| --- | --- |

F.

ker je korupcija še vedno zelo problematična, organizirani kriminal in vprašanje svobode izražanja pa še vedno zbujata skrb;

| G. | ker bi bilo treba sprejeti nadaljnje ukrepe za boj proti brezposelnosti, socialni diskriminaciji in revščini ter okrepiti delavske pravice in pravice sindikatov v skladu s standardi EU; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba sprejeti nadaljnje ukrepe za boj proti brezposelnosti, socialni diskriminaciji in revščini ter okrepiti delavske pravice in pravice sindikatov v skladu s standardi EU;

| 1. | pozdravlja stalen napredek v pristopnih pogajanjih s Črno goro in ugotavlja, da je bilo doslej odprtih 22 pogajalskih poglavij, med njimi tudi 23. in 24. poglavje, ki sta bili začasno zaprti; poziva k vidnemu napredku pri izpolnjevanju meril za zaprtje poglavij, o katerih že potekajo pogajanja, in odprtje novih poglavij; poudarja, da mora napredku pri pogajanjih slediti strogo izvajanje ustreznih akcijskih načrtov in strategij; ponavlja, da je splošni napredek pri pogajanjih odvisen od napredka pri uveljavljanju načela pravne države in vidnih rezultatov glede tega; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja stalen napredek v pristopnih pogajanjih s Črno goro in ugotavlja, da je bilo doslej odprtih 22 pogajalskih poglavij, med njimi tudi 23. in 24. poglavje, ki sta bili začasno zaprti; poziva k vidnemu napredku pri izpolnjevanju meril za zaprtje poglavij, o katerih že potekajo pogajanja, in odprtje novih poglavij; poudarja, da mora napredku pri pogajanjih slediti strogo izvajanje ustreznih akcijskih načrtov in strategij; ponavlja, da je splošni napredek pri pogajanjih odvisen od napredka pri uveljavljanju načela pravne države in vidnih rezultatov glede tega;

| 2. | poziva k večjemu parlamentarnemu nadzoru v pristopnem procesu; pozdravlja sprejetje akcijskega načrta 2015 za krepitev parlamentarnega nadzora, vendar poudarja, da je treba okrepiti zmogljivosti črnogorskega parlamenta in mu izboljšati dostop do informacij v zvezi s pristopom; pozdravlja nedavno sprejeti etični kodeks in poziva k nadaljnjim ukrepom za povečanje zaupanja javnosti v črnogorski parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva k večjemu parlamentarnemu nadzoru v pristopnem procesu; pozdravlja sprejetje akcijskega načrta 2015 za krepitev parlamentarnega nadzora, vendar poudarja, da je treba okrepiti zmogljivosti črnogorskega parlamenta in mu izboljšati dostop do informacij v zvezi s pristopom; pozdravlja nedavno sprejeti etični kodeks in poziva k nadaljnjim ukrepom za povečanje zaupanja javnosti v črnogorski parlament;

| 3. | je zelo zaskrbljen, ker je ozračje v državi polarizirano in ker opozicija bojkotira parlamentarne dejavnosti; poziva vse politične sile, tako v vladi kot v opoziciji, naj ponovno začnejo sodelovati v trajnem dialogu in naj v parlamentu konstruktivno sodelujejo; je seznanjen s tem, da črnogorski parlament 27. januarja 2016 ni izglasoval nezaupnice in da je temu sledil parlamentarni dialog o ustvarjanju pogojev za svobodne in pravične volitve; želi spomniti, da sta dialog in kompromis temelja vsakega demokratičnega procesa odločanja; v zvezi s tem pozdravlja predstavljeni načrt za izhod iz politične krize; poziva opozicijske stranke, naj razmislijo o vabilu za vstop v vlado do volitev oktobra 2016, da bi brez odlašanja zagotovili pogoje za svobodne in pravične volitve, med drugim z dokončno spremembo volilne zakonodaje in preprečevanjem porabe javnih sredstev za namene strank; meni, da je za dobro delujočo demokracijo bistveno, da se vse oblike protesta izvedejo miroljubno in v skladu z ustreznimi zakoni; pričakuje, da bodo pristojni organi temeljito in pravočasno preiskali vse primere nasilja med protesti, vključno z vsemi obtožbami o pretirani uporabi sile s strani nekaterih članov policije; je seznanjen s spremembami zakona o javnem zborovanju, sprejetimi decembra 2015; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen, ker je ozračje v državi polarizirano in ker opozicija bojkotira parlamentarne dejavnosti; poziva vse politične sile, tako v vladi kot v opoziciji, naj ponovno začnejo sodelovati v trajnem dialogu in naj v parlamentu konstruktivno sodelujejo; je seznanjen s tem, da črnogorski parlament 27. januarja 2016 ni izglasoval nezaupnice in da je temu sledil parlamentarni dialog o ustvarjanju pogojev za svobodne in pravične volitve; želi spomniti, da sta dialog in kompromis temelja vsakega demokratičnega procesa odločanja; v zvezi s tem pozdravlja predstavljeni načrt za izhod iz politične krize; poziva opozicijske stranke, naj razmislijo o vabilu za vstop v vlado do volitev oktobra 2016, da bi brez odlašanja zagotovili pogoje za svobodne in pravične volitve, med drugim z dokončno spremembo volilne zakonodaje in preprečevanjem porabe javnih sredstev za namene strank; meni, da je za dobro delujočo demokracijo bistveno, da se vse oblike protesta izvedejo miroljubno in v skladu z ustreznimi zakoni; pričakuje, da bodo pristojni organi temeljito in pravočasno preiskali vse primere nasilja med protesti, vključno z vsemi obtožbami o pretirani uporabi sile s strani nekaterih članov policije; je seznanjen s spremembami zakona o javnem zborovanju, sprejetimi decembra 2015;

| 4. | poziva vlado, naj pred morebitnimi novimi volitvami v celoti uveljavi novo volilno zakonodajo in še okrepi državno volilno komisijo, ki mora svojo nalogo učinkovito opraviti; ponovno vztraja, da se je treba na afero v zvezi z zvočnimi posnetki odzvati z ustreznimi političnimi ukrepi, čeprav priznava napredek, dosežen s sodnimi ukrepi; |
| --- | --- |

4.

poziva vlado, naj pred morebitnimi novimi volitvami v celoti uveljavi novo volilno zakonodajo in še okrepi državno volilno komisijo, ki mora svojo nalogo učinkovito opraviti; ponovno vztraja, da se je treba na afero v zvezi z zvočnimi posnetki odzvati z ustreznimi političnimi ukrepi, čeprav priznava napredek, dosežen s sodnimi ukrepi;

| 5. | ugotavlja, da je bilo z reformami javne uprave v vladnem obdobju 2011–2016 doseženega nekaj napredka, in poziva k pravočasnemu sprejetju strategije za obdobje 2016–2020; spodbuja k nadaljnji depolitizaciji javne uprave; meni, da je nadvse pomembno spoštovati načela vsebinskega obravnavanja, depolitizacije, odgovornosti in preglednosti v javni upravi in državljanom zagotoviti pravico do dobre uprave brez korupcije; pozdravlja spremembe zakona o varuhu človekovih pravic; je zaskrbljen, ker so zmogljivosti urada varuha človekovih pravic za učinkovito obravnavanje pritožb še vedno omejene; poudarja potrebo po večjem številu specializiranih neodvisnih državnih agencij; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je bilo z reformami javne uprave v vladnem obdobju 2011–2016 doseženega nekaj napredka, in poziva k pravočasnemu sprejetju strategije za obdobje 2016–2020; spodbuja k nadaljnji depolitizaciji javne uprave; meni, da je nadvse pomembno spoštovati načela vsebinskega obravnavanja, depolitizacije, odgovornosti in preglednosti v javni upravi in državljanom zagotoviti pravico do dobre uprave brez korupcije; pozdravlja spremembe zakona o varuhu človekovih pravic; je zaskrbljen, ker so zmogljivosti urada varuha človekovih pravic za učinkovito obravnavanje pritožb še vedno omejene; poudarja potrebo po večjem številu specializiranih neodvisnih državnih agencij;

| 6. | pozdravlja velik napredek pri krepitvi zakonodajnega okvira za povečanje neodvisnosti, odgovornosti in strokovnosti sodstva ter pričakuje, da se bodo ustrezna pravila v praksi v celoti izvajala; z zadovoljstvom ugotavlja, da so se dodatno zmanjšali zaostanki pri nekaterih vrstah zadev; poziva, naj se zagotovi neodvisnost sodstva, in pozdravlja njegovo večjo učinkovitost; je še vedno zaskrbljen zaradi neprimernega vplivanja na neodvisnost sodstva, zlasti pri imenovanju sodnikov; poudarja, da je treba povečati zmogljivost sodnega in tožilskega sveta, dodatno izboljšati učinkovitost ustavnega sodišča, okrepiti izvrševanje civilnih in upravnih odločb ter v celoti izvajati nove sisteme zaposlovanja ter poklicnega ocenjevanja in napredovanja; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja velik napredek pri krepitvi zakonodajnega okvira za povečanje neodvisnosti, odgovornosti in strokovnosti sodstva ter pričakuje, da se bodo ustrezna pravila v praksi v celoti izvajala; z zadovoljstvom ugotavlja, da so se dodatno zmanjšali zaostanki pri nekaterih vrstah zadev; poziva, naj se zagotovi neodvisnost sodstva, in pozdravlja njegovo večjo učinkovitost; je še vedno zaskrbljen zaradi neprimernega vplivanja na neodvisnost sodstva, zlasti pri imenovanju sodnikov; poudarja, da je treba povečati zmogljivost sodnega in tožilskega sveta, dodatno izboljšati učinkovitost ustavnega sodišča, okrepiti izvrševanje civilnih in upravnih odločb ter v celoti izvajati nove sisteme zaposlovanja ter poklicnega ocenjevanja in napredovanja;

| 7. | poziva k izboljšanju zakonodajne in upravne zmogljivosti na področju azila in migracije ter poziva Komisijo, naj zagotovi podporo v ta namen; izreka pohvalo črnogorski vladi za ukrepe, ki jih je sprejela, da bi pomagala osebam brez državljanstva na svojem ozemlju pri reševanju njihovega statusa; poziva Črno goro, naj nadaljuje prizadevanja na tem področju, zlasti v zvezi z otroki, tudi z dodatnim olajševanjem vpisa rojstev ter poznejšega ali ponovnega vpisa v matične registre; |
| --- | --- |

7.

poziva k izboljšanju zakonodajne in upravne zmogljivosti na področju azila in migracije ter poziva Komisijo, naj zagotovi podporo v ta namen; izreka pohvalo črnogorski vladi za ukrepe, ki jih je sprejela, da bi pomagala osebam brez državljanstva na svojem ozemlju pri reševanju njihovega statusa; poziva Črno goro, naj nadaljuje prizadevanja na tem področju, zlasti v zvezi z otroki, tudi z dodatnim olajševanjem vpisa rojstev ter poznejšega ali ponovnega vpisa v matične registre;

| 8. | poziva vlado in državno tožilstvo, naj si bolj prizadevata za odpravo nekaznovanja za vojna hudodelstva in pokažeta bolj proaktiven pristop k preiskovanju nerešenih obtožb o vojnih hudodelstvih, zlasti kar zadeva odgovorne uradnike na vrhu vodstvene hierarhije, da bi tako v skladu z mednarodnimi standardi pripomogla k izvrševanju sodnih odločb, zagotovila poštene in pravične odškodnine ter žrtvam omogočila dostop do sodnega varstva in nadomestilo škode; poziva k popolni zaščiti prič; ponavlja, da je treba rešiti vsa vprašanja, ki niso v skladu s skupnim stališčem EU o celovitosti Rimskega statuta ali ustreznimi vodilnimi načeli EU v zvezi z dvostranskimi sporazumi o imuniteti; |
| --- | --- |

8.

poziva vlado in državno tožilstvo, naj si bolj prizadevata za odpravo nekaznovanja za vojna hudodelstva in pokažeta bolj proaktiven pristop k preiskovanju nerešenih obtožb o vojnih hudodelstvih, zlasti kar zadeva odgovorne uradnike na vrhu vodstvene hierarhije, da bi tako v skladu z mednarodnimi standardi pripomogla k izvrševanju sodnih odločb, zagotovila poštene in pravične odškodnine ter žrtvam omogočila dostop do sodnega varstva in nadomestilo škode; poziva k popolni zaščiti prič; ponavlja, da je treba rešiti vsa vprašanja, ki niso v skladu s skupnim stališčem EU o celovitosti Rimskega statuta ali ustreznimi vodilnimi načeli EU v zvezi z dvostranskimi sporazumi o imuniteti;

| 9. | pozdravlja nedavni medsebojni strokovni pregled EU o pravicah otrok ter poziva k popolnemu izvajanju in spremljanju politik in zakonov v zvezi z otroki na vseh ravneh; poudarja, da je treba dodeliti ustrezna sredstva za politike in storitve v zvezi z otroki na nacionalni in lokalni ravni ter okrepiti zmogljivosti za zagotavljanje in uporabo kakovostnih in razčlenjenih podatkov, usmerjenih v otroke, za oblikovanje politik in načrtovanje programov, ki temeljijo na dokazih; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja nedavni medsebojni strokovni pregled EU o pravicah otrok ter poziva k popolnemu izvajanju in spremljanju politik in zakonov v zvezi z otroki na vseh ravneh; poudarja, da je treba dodeliti ustrezna sredstva za politike in storitve v zvezi z otroki na nacionalni in lokalni ravni ter okrepiti zmogljivosti za zagotavljanje in uporabo kakovostnih in razčlenjenih podatkov, usmerjenih v otroke, za oblikovanje politik in načrtovanje programov, ki temeljijo na dokazih;

| 10. | izreka pohvalo vladi za zavezanost širitvi kakovostne predšolske vzgoje in pozdravlja, da se je po izvedbi ciljne kampanje povečal vpis v program predšolske vzgoje; pozdravlja prizadevanja za izboljšanje kakovosti izobraževanja na splošno in predšolske vzgoje, zlasti z določitvijo standardov, izboljšanjem zmogljivosti ponudnikov izobraževanj ter vzpostavitvijo mehanizmov nadzora in zagotavljanja kakovosti; pozdravlja pionirsko delo za razvoj socialnih in čustvenih ter drugih mehkih veščin pri učencih v osnovnih šolah; |
| --- | --- |

10.

izreka pohvalo vladi za zavezanost širitvi kakovostne predšolske vzgoje in pozdravlja, da se je po izvedbi ciljne kampanje povečal vpis v program predšolske vzgoje; pozdravlja prizadevanja za izboljšanje kakovosti izobraževanja na splošno in predšolske vzgoje, zlasti z določitvijo standardov, izboljšanjem zmogljivosti ponudnikov izobraževanj ter vzpostavitvijo mehanizmov nadzora in zagotavljanja kakovosti; pozdravlja pionirsko delo za razvoj socialnih in čustvenih ter drugih mehkih veščin pri učencih v osnovnih šolah;

| 11. | priznava zavezanost vlade in rezultate, dosežene pri reformi socialnega sistema in sistema otroškega varstva, ter poudarja, da morajo centri za socialno varstvo te reforme učinkovito izvajati z upravljanjem posameznih primerov in usklajevanjem storitev; poudarja, da najnovejša zakonodajna sprememba, ki odraslim omogoča uporabo storitev centrov za dnevno varstvo skupaj z invalidnimi otroki, ni v skladu z mednarodnimi standardi; pozdravlja zavezanost vlade, da bi do leta 2017 zagotovila, da noben otrok, mlajši od treh let, ne bo nameščen v državni nastanitveni zavod; izreka priznanje za predlagane spremembe družinskega prava v Črni gori, na podlagi katerih bi prepovedali telesno kaznovanje v družinskem okolju; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za vključitev načela interesa otroka v vse civilne in upravne postopke ob hkratnem spodbujanju širšega dostopa do pravnega varstva; |
| --- | --- |

11.

priznava zavezanost vlade in rezultate, dosežene pri reformi socialnega sistema in sistema otroškega varstva, ter poudarja, da morajo centri za socialno varstvo te reforme učinkovito izvajati z upravljanjem posameznih primerov in usklajevanjem storitev; poudarja, da najnovejša zakonodajna sprememba, ki odraslim omogoča uporabo storitev centrov za dnevno varstvo skupaj z invalidnimi otroki, ni v skladu z mednarodnimi standardi; pozdravlja zavezanost vlade, da bi do leta 2017 zagotovila, da noben otrok, mlajši od treh let, ne bo nameščen v državni nastanitveni zavod; izreka priznanje za predlagane spremembe družinskega prava v Črni gori, na podlagi katerih bi prepovedali telesno kaznovanje v družinskem okolju; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za vključitev načela interesa otroka v vse civilne in upravne postopke ob hkratnem spodbujanju širšega dostopa do pravnega varstva;

| 12. | ugotavlja, da je korupcija kljub pozitivnim zakonodajnim spremembam še vedno zelo problematična, zlasti na področju javnih naročil, v zdravstvu, izobraževanju, pri prostorskem načrtovanju, privatizaciji in v gradbeništvu; opozarja, da je treba odpraviti korupcijo na vseh ravneh, saj spodkopava demokratična načela in negativno vpliva na družbeni in gospodarski razvoj; poziva vlado, naj boj proti korupciji vključi med svoje prednostne naloge in za to področje zagotovi zadostne človeške vire in proračunska sredstva; pozdravlja ustanovitev posebnega tožilstva, katerih naloge vključujejo boj proti kaznivim dejanjem korupcije, in poziva, da je treba poskrbeti, da bo čim prej v celoti delovalo; pozdravlja ustanovitev protikorupcijske agencije, ki je začela delovati 1. januarja 2016; poziva, naj se zagotovijo njena neodvisnost in zmogljivosti za izvajanje upravnih preiskav; poudarja, da je pomembno zaščititi prijavitelje nepravilnosti; poziva organe, naj olajšajo in razširijo dostop do informacij o lastništvu podjetij in nepremičnin ter podatkov o javni porabi, zlasti v primeru postopkov javnih naročil in privatizacije; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je korupcija kljub pozitivnim zakonodajnim spremembam še vedno zelo problematična, zlasti na področju javnih naročil, v zdravstvu, izobraževanju, pri prostorskem načrtovanju, privatizaciji in v gradbeništvu; opozarja, da je treba odpraviti korupcijo na vseh ravneh, saj spodkopava demokratična načela in negativno vpliva na družbeni in gospodarski razvoj; poziva vlado, naj boj proti korupciji vključi med svoje prednostne naloge in za to področje zagotovi zadostne človeške vire in proračunska sredstva; pozdravlja ustanovitev posebnega tožilstva, katerih naloge vključujejo boj proti kaznivim dejanjem korupcije, in poziva, da je treba poskrbeti, da bo čim prej v celoti delovalo; pozdravlja ustanovitev protikorupcijske agencije, ki je začela delovati 1. januarja 2016; poziva, naj se zagotovijo njena neodvisnost in zmogljivosti za izvajanje upravnih preiskav; poudarja, da je pomembno zaščititi prijavitelje nepravilnosti; poziva organe, naj olajšajo in razširijo dostop do informacij o lastništvu podjetij in nepremičnin ter podatkov o javni porabi, zlasti v primeru postopkov javnih naročil in privatizacije;

| 13. | poziva vlado, naj še bolj poostri zakonodajni in institucionalni okvir proti korupciji in zagotovi učinkovito zaščito za prijavitelje nepravilnosti; poziva, naj vlada, vsi sektorji javnega življenja in civilna družba dejavneje preprečujejo korupcijo ter pri tem učinkovito sodelujejo; poudarja, da je treba v boju proti korupciji povečati uspešnost pri preiskovanju, pregonu in obsodbi na vseh ravneh, okrepiti institucionalne in operativne zmogljivosti tožilcev, sodnikov in policije ter sistematično uporabljati finančne preiskave in pooblastilo za zaseg in zaplembo premoženja; poziva, naj se nezakonita obogatitev opredeli kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

13.

poziva vlado, naj še bolj poostri zakonodajni in institucionalni okvir proti korupciji in zagotovi učinkovito zaščito za prijavitelje nepravilnosti; poziva, naj vlada, vsi sektorji javnega življenja in civilna družba dejavneje preprečujejo korupcijo ter pri tem učinkovito sodelujejo; poudarja, da je treba v boju proti korupciji povečati uspešnost pri preiskovanju, pregonu in obsodbi na vseh ravneh, okrepiti institucionalne in operativne zmogljivosti tožilcev, sodnikov in policije ter sistematično uporabljati finančne preiskave in pooblastilo za zaseg in zaplembo premoženja; poziva, naj se nezakonita obogatitev opredeli kot kaznivo dejanje;

| 14. | je seznanjen, da je črnogorsko državno tožilstvo v nekaterih črnogorskih občinah začelo kazensko preganjati več uradnikov v zvezi s korupcijo na visoki ravni; pozdravlja to pozitivno dejanje, ki kaže, da se oblikuje uspešna praksa pri odpravljanju korupcije na visoki ravni, in spodbuja Črno goro, naj to prakso nadaljuje; ponavlja, da je treba doseči prepričljive rezultate pri preiskovanju in sodnem obravnavanju primerov korupcije na visoki ravni; izraža pohvalo za učinkovitost višjega sodišča v Podgorici pri izrekanju obsodb za kazniva dejanja, povezana s korupcijo; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen, da je črnogorsko državno tožilstvo v nekaterih črnogorskih občinah začelo kazensko preganjati več uradnikov v zvezi s korupcijo na visoki ravni; pozdravlja to pozitivno dejanje, ki kaže, da se oblikuje uspešna praksa pri odpravljanju korupcije na visoki ravni, in spodbuja Črno goro, naj to prakso nadaljuje; ponavlja, da je treba doseči prepričljive rezultate pri preiskovanju in sodnem obravnavanju primerov korupcije na visoki ravni; izraža pohvalo za učinkovitost višjega sodišča v Podgorici pri izrekanju obsodb za kazniva dejanja, povezana s korupcijo;

| 15. | je zaskrbljen, ker so uradne številke o pravnomočnih obsodbah v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom in številke o zasegu in zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, še vedno zelo nizke; poziva k tesnejšemu in boljšemu sodelovanju med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona; pozdravlja dobro sodelovanje Črne gore s sosednjimi državami v zvezi s širokim razponom vprašanj; pozdravlja sporazum o sodelovanju med Eurojustom in Črno goro; ugotavlja, da je pravni okvir proti pranju denarja na splošno sicer uveljavljen, vseeno pa poziva, naj se bistveno poostri ustrezen okvir nadzora ter naj se opravi več preiskav in dejavnosti pregona ter se izreče več obsodilnih sodb v zadevah v zvezi s pranjem denarja; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen, ker so uradne številke o pravnomočnih obsodbah v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom in številke o zasegu in zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, še vedno zelo nizke; poziva k tesnejšemu in boljšemu sodelovanju med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona; pozdravlja dobro sodelovanje Črne gore s sosednjimi državami v zvezi s širokim razponom vprašanj; pozdravlja sporazum o sodelovanju med Eurojustom in Črno goro; ugotavlja, da je pravni okvir proti pranju denarja na splošno sicer uveljavljen, vseeno pa poziva, naj se bistveno poostri ustrezen okvir nadzora ter naj se opravi več preiskav in dejavnosti pregona ter se izreče več obsodilnih sodb v zadevah v zvezi s pranjem denarja;

| 16. | spodbuja nadaljnje ukrepe proti trgovini z ljudmi, ki bi dopolnjevali ustrezne pravne in institucionalne vidike, vključno z ustanovitvijo multidisciplinarne usklajevalne skupine; poziva pristojne organe, naj povečajo število finančnih preiskav ter zasegov in zaplemb premoženja ter naj učinkoviteje ugotavljajo identiteto žrtev in jih zaščitijo ter preganjajo te zadeve; |
| --- | --- |

16.

spodbuja nadaljnje ukrepe proti trgovini z ljudmi, ki bi dopolnjevali ustrezne pravne in institucionalne vidike, vključno z ustanovitvijo multidisciplinarne usklajevalne skupine; poziva pristojne organe, naj povečajo število finančnih preiskav ter zasegov in zaplemb premoženja ter naj učinkoviteje ugotavljajo identiteto žrtev in jih zaščitijo ter preganjajo te zadeve;

| 17. | je seznanjen s tem, da je črnogorska policija poostrila nadzor v vsej državi, da bi preprečila možnost terorističnih napadov in novačenje črnogorskih državljanov za džihadistične organizacije; pozdravlja sprejetje protiteroristične strategije za obdobje 2016–2018 ter ustanovitev medministrske skupine za spremljanje razmer in ocenjevanje terorističnih groženj; poziva pristojne organe k učinkovitemu izvajanju ustreznih pravnih določb, da bi preprečili in spremljali vse morebitne grožnje varnosti črnogorskih državljanov; poziva pristojne organe, naj okrepijo regionalno in mednarodno sodelovanje, tudi z izmenjavo informacij in zgledov najboljše prakse, da bi preprečili radikalizacijo in se odzvali na teroristične dejavnosti; meni, da bi bilo treba v okviru vseh ukrepov v tej smeri zagotoviti spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu z mednarodnimi standardi in instrumenti; meni, da so politična stabilnost v regiji, spodbujanje medetnične in medverske strpnosti in dialoga ter nadaljnji napredek na poti k EU ključni za utrjevanje kohezije in varnosti na Zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen s tem, da je črnogorska policija poostrila nadzor v vsej državi, da bi preprečila možnost terorističnih napadov in novačenje črnogorskih državljanov za džihadistične organizacije; pozdravlja sprejetje protiteroristične strategije za obdobje 2016–2018 ter ustanovitev medministrske skupine za spremljanje razmer in ocenjevanje terorističnih groženj; poziva pristojne organe k učinkovitemu izvajanju ustreznih pravnih določb, da bi preprečili in spremljali vse morebitne grožnje varnosti črnogorskih državljanov; poziva pristojne organe, naj okrepijo regionalno in mednarodno sodelovanje, tudi z izmenjavo informacij in zgledov najboljše prakse, da bi preprečili radikalizacijo in se odzvali na teroristične dejavnosti; meni, da bi bilo treba v okviru vseh ukrepov v tej smeri zagotoviti spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu z mednarodnimi standardi in instrumenti; meni, da so politična stabilnost v regiji, spodbujanje medetnične in medverske strpnosti in dialoga ter nadaljnji napredek na poti k EU ključni za utrjevanje kohezije in varnosti na Zahodnem Balkanu;

| 18. | pozdravlja nedavna prizadevanja črnogorske vlade, da bi pospešila boj proti nezakoniti trgovini z orožjem in razstrelivom; poziva k tesnemu sodelovanju in izmenjavi dobre prakse v zvezi s tem med pobudami v Črni gori in širši regiji ter Komisijo; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja nedavna prizadevanja črnogorske vlade, da bi pospešila boj proti nezakoniti trgovini z orožjem in razstrelivom; poziva k tesnemu sodelovanju in izmenjavi dobre prakse v zvezi s tem med pobudami v Črni gori in širši regiji ter Komisijo;

| 19. | pozdravlja prizadevanja za izboljšanje mehanizmov posvetovanja z organizacijami civilne družbe (OCD) in za večjo preglednost pri oblikovanju politik in zakonodaje, tudi z njihovo udeležbo v procesu reform na področju pravne države ter pri spremljanju volilnega procesa in izvajanja reform; ceni motivacijo in prizadevanja sektorja organizacij civilne družbe, ki se je izkazal za glasnega in učinkovitega na več področjih; poudarja, da je treba dodatno povečati dostop do informacij o pristopu in še izboljšati sodelovanje med lokalno samoupravo in organizacijami civilne družbe; poziva pristojne organe, naj dodatno razvijejo trajni sistem javnega financiranja teh organizacij in ustvarijo ugodne pogoje za prostovoljsko delo in socialno podjetništvo; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja prizadevanja za izboljšanje mehanizmov posvetovanja z organizacijami civilne družbe (OCD) in za večjo preglednost pri oblikovanju politik in zakonodaje, tudi z njihovo udeležbo v procesu reform na področju pravne države ter pri spremljanju volilnega procesa in izvajanja reform; ceni motivacijo in prizadevanja sektorja organizacij civilne družbe, ki se je izkazal za glasnega in učinkovitega na več področjih; poudarja, da je treba dodatno povečati dostop do informacij o pristopu in še izboljšati sodelovanje med lokalno samoupravo in organizacijami civilne družbe; poziva pristojne organe, naj dodatno razvijejo trajni sistem javnega financiranja teh organizacij in ustvarijo ugodne pogoje za prostovoljsko delo in socialno podjetništvo;

| 20. | ponavlja pomen svobode in pluralnosti, pa tudi svobode izražanja v širšem smislu, saj gre za eno od osrednjih vrednot EU in gradnik vsake demokracije; je še vedno zaskrbljen zaradi svobode medijev v Črni gori, ki je glede na letno razvrstitev Novinarjev brez meja navedena šele na 114. mestu v smislu svobode tiska; poziva k napredku na področju svobode izražanja in uskladitvi odločb s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice na področju svobode izražanja; spodbuja ukrepe za zagotavljanje neodvisnosti javne radiotelevizije RTCG; poziva k pravičnemu in enakopravnemu dostopu do medijev za vse stranke, ki sodelujejo na volitvah; poudarja pomen samoregulacije medijskih hiš; pozdravlja prizadevanja v sektorju informacijske družbe in tehnologije; |
| --- | --- |

20.

ponavlja pomen svobode in pluralnosti, pa tudi svobode izražanja v širšem smislu, saj gre za eno od osrednjih vrednot EU in gradnik vsake demokracije; je še vedno zaskrbljen zaradi svobode medijev v Črni gori, ki je glede na letno razvrstitev Novinarjev brez meja navedena šele na 114. mestu v smislu svobode tiska; poziva k napredku na področju svobode izražanja in uskladitvi odločb s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice na področju svobode izražanja; spodbuja ukrepe za zagotavljanje neodvisnosti javne radiotelevizije RTCG; poziva k pravičnemu in enakopravnemu dostopu do medijev za vse stranke, ki sodelujejo na volitvah; poudarja pomen samoregulacije medijskih hiš; pozdravlja prizadevanja v sektorju informacijske družbe in tehnologije;

| 21. | pozdravlja dejstvo, da v obdobju poročila ni bilo novih napadov na novinarje; vendar je zaskrbljen zaradi pomanjkljive preiskave prejšnjih primerov nasilja nad novinarji in njihovega ustrahovanja; poziva pristojne organe, naj rešijo odprte primere nasilja nad novinarji in groženj proti njim, vključno z umorom Duška Jovanovića leta 2004, in naj zato izboljšajo preiskovanja in poleg tega, kdo so storilci, ugotovijo tudi, kdo stoji v ozadju teh napadov, ter naj izvajajo priporočila, ki jih je izdala ad hoc komisija, ustanovljena za spremljanje preiskav primerov nasilja nad novinarji; dvomi v sedanjo sestavo te komisije, saj je več kot 50 % njenih članov iz vrst varnostnih služb, ki lahko ustavijo napredek in sprejemanje poročil, če delujejo skupaj; poziva vlado, naj podaljša mandat te komisije ter ji zagotovi veliko več informacij in pristojnosti; je zaskrbljen, saj se lahko zaradi pogostega ustrahovanja novinarjev in medijskih hiš precej spodbudi samocenzura in omeji področje raziskovalnega novinarstva; obsoja aktualne kampanje osebnega blatenja, ki se v glavnem pojavljajo v enem tabloidu in osebno napadajo vidne aktiviste civilne družbe in nekatere politike; opozarja, da morajo vse medijske hiše v celoti spoštovati uveljavljena pravila glede strokovnega poročanja; poudarja, da je medijska skupnost zelo spolitizirana in razdeljena, da so poklicni in etični standardi slabi ter da so novinarji slabo plačani, njihova delovna mesta pa negotova; meni, da je bistveno, da so novinarji popolnoma neodvisni od posegov, tudi tistih, ki jih izvajajo lastniki medijev; pozdravlja dogovor med zaposlenimi v medijih o izboljšanju veljavnega etičnega kodeksa, da bi okrepili kakovostno novinarstvo; poziva k nadaljevanju dialoga pod okriljem Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi o izboljšanju etičnih in poklicnih standardih v medijih; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja dejstvo, da v obdobju poročila ni bilo novih napadov na novinarje; vendar je zaskrbljen zaradi pomanjkljive preiskave prejšnjih primerov nasilja nad novinarji in njihovega ustrahovanja; poziva pristojne organe, naj rešijo odprte primere nasilja nad novinarji in groženj proti njim, vključno z umorom Duška Jovanovića leta 2004, in naj zato izboljšajo preiskovanja in poleg tega, kdo so storilci, ugotovijo tudi, kdo stoji v ozadju teh napadov, ter naj izvajajo priporočila, ki jih je izdala ad hoc komisija, ustanovljena za spremljanje preiskav primerov nasilja nad novinarji; dvomi v sedanjo sestavo te komisije, saj je več kot 50 % njenih članov iz vrst varnostnih služb, ki lahko ustavijo napredek in sprejemanje poročil, če delujejo skupaj; poziva vlado, naj podaljša mandat te komisije ter ji zagotovi veliko več informacij in pristojnosti; je zaskrbljen, saj se lahko zaradi pogostega ustrahovanja novinarjev in medijskih hiš precej spodbudi samocenzura in omeji področje raziskovalnega novinarstva; obsoja aktualne kampanje osebnega blatenja, ki se v glavnem pojavljajo v enem tabloidu in osebno napadajo vidne aktiviste civilne družbe in nekatere politike; opozarja, da morajo vse medijske hiše v celoti spoštovati uveljavljena pravila glede strokovnega poročanja; poudarja, da je medijska skupnost zelo spolitizirana in razdeljena, da so poklicni in etični standardi slabi ter da so novinarji slabo plačani, njihova delovna mesta pa negotova; meni, da je bistveno, da so novinarji popolnoma neodvisni od posegov, tudi tistih, ki jih izvajajo lastniki medijev; pozdravlja dogovor med zaposlenimi v medijih o izboljšanju veljavnega etičnega kodeksa, da bi okrepili kakovostno novinarstvo; poziva k nadaljevanju dialoga pod okriljem Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi o izboljšanju etičnih in poklicnih standardih v medijih;

| 22. | pozdravlja izboljšanje pravnega okvira za pravice invalidov; vendar je zaskrbljen, da večina javnih stavb, vključno z vsemi 13 prednostnimi javnimi stavbami, kot so Parlament, šole, bolnišnice, socialnovarstveni zavodi in sodišča, še vedno ni dostopna za invalide, čeprav je vlada obljubila, da bo do 31. avgusta 2013 to spremenila; poziva k polni uporabi sklada za poklicno rehabilitacijo in zaposlovanje invalidov; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja izboljšanje pravnega okvira za pravice invalidov; vendar je zaskrbljen, da večina javnih stavb, vključno z vsemi 13 prednostnimi javnimi stavbami, kot so Parlament, šole, bolnišnice, socialnovarstveni zavodi in sodišča, še vedno ni dostopna za invalide, čeprav je vlada obljubila, da bo do 31. avgusta 2013 to spremenila; poziva k polni uporabi sklada za poklicno rehabilitacijo in zaposlovanje invalidov;

| 23. | poziva pristojne organe, naj spodbujajo boljšo zastopanost etničnih manjšin na delovnih mestih v javnem sektorju, vključno s policijo in sodstvom; poziva jih tudi, naj po ustreznem posvetovanju z vsemi deležniki sprejmejo nov zakon o manjšinah in zakon o pravnem statusu verskih skupnosti, ki bosta skladna z evropskimi standardi, ter naj si še bolj prizadevajo za zaščito večetnične identitete Boke Kotorske (zaliv Kotor) in obravnavajo vprašanje pomanjkanja preglednosti pri sredstvih za vprašanja manjšin; pozdravlja politike, ki jih je sprejela Črna gora, da bi ustvarila vzdušje strpnosti in vključevanja za vse nacionalne manjšine; |
| --- | --- |

23.

poziva pristojne organe, naj spodbujajo boljšo zastopanost etničnih manjšin na delovnih mestih v javnem sektorju, vključno s policijo in sodstvom; poziva jih tudi, naj po ustreznem posvetovanju z vsemi deležniki sprejmejo nov zakon o manjšinah in zakon o pravnem statusu verskih skupnosti, ki bosta skladna z evropskimi standardi, ter naj si še bolj prizadevajo za zaščito večetnične identitete Boke Kotorske (zaliv Kotor) in obravnavajo vprašanje pomanjkanja preglednosti pri sredstvih za vprašanja manjšin; pozdravlja politike, ki jih je sprejela Črna gora, da bi ustvarila vzdušje strpnosti in vključevanja za vse nacionalne manjšine;

| 24. | ugotavlja, da se je udeležba romskih učencev in študentov na vseh stopnjah izobraževanja izboljšala, kljub temu ponovno poziva, naj se sprejmejo dodatni ukrepi, da se Romom ter egipčanski in aškalski manjšini olajša dostop do zdravstvenega varstva, nastanitve in zaposlitve; poziva politične akterje in akterje civilne družbe, naj se borijo proti sovražnosti, diskriminaciji in kaznivim dejanjem iz sovraštva zoper skupnost LGBTI, zlasti naj si prizadevajo na področju izobraževanja in ozaveščanja javnosti, da se bo spremenil odnos do tega, in naj poskrbijo za usposabljanje policije, tožilcev in sodnikov; poziva, naj bodo storilci tovrstnega nasilja privedeni pred sodišče; spodbuja organe, naj nadaljujejo in okrepijo prizadevanja za zaščito pravic oseb LGBTI ter zagotovijo svobodo zbiranja; pozdravlja, da je bilo na tretji paradi ponosa 13. decembra 2015 dobro poskrbljeno za zaščito in je parada potekala brez večjih incidentov; vseeno obžaluje prepoved parade ponosa v Nikšiću; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da se je udeležba romskih učencev in študentov na vseh stopnjah izobraževanja izboljšala, kljub temu ponovno poziva, naj se sprejmejo dodatni ukrepi, da se Romom ter egipčanski in aškalski manjšini olajša dostop do zdravstvenega varstva, nastanitve in zaposlitve; poziva politične akterje in akterje civilne družbe, naj se borijo proti sovražnosti, diskriminaciji in kaznivim dejanjem iz sovraštva zoper skupnost LGBTI, zlasti naj si prizadevajo na področju izobraževanja in ozaveščanja javnosti, da se bo spremenil odnos do tega, in naj poskrbijo za usposabljanje policije, tožilcev in sodnikov; poziva, naj bodo storilci tovrstnega nasilja privedeni pred sodišče; spodbuja organe, naj nadaljujejo in okrepijo prizadevanja za zaščito pravic oseb LGBTI ter zagotovijo svobodo zbiranja; pozdravlja, da je bilo na tretji paradi ponosa 13. decembra 2015 dobro poskrbljeno za zaščito in je parada potekala brez večjih incidentov; vseeno obžaluje prepoved parade ponosa v Nikšiću;

| 25. | je še vedno zaskrbljen zaradi nasilja v družini in spolnega nasilja nad ženskami in dekleti ter zaradi tega, ker se to premalokrat prijavi in se ne preganja, saj žrtve nimajo dovolj podpore in zaščite, storilcem pa se izrekajo mile kazni oziroma ti sploh niso kaznovani; poziva pristojne organe, naj nasilje v družini resno obravnavajo in ustanovijo službe za zaščito, okrepijo usklajevanje med državnimi institucijami in učinkovito izvajajo konvencijo o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima; poziva pristojne organe, naj izobražujejo delojemalce v državnih institucijah (socialne delavce, policiste itd.) za delo z žrtvami; poudarja, da je treba povečati zastopanje žensk v politiki na naslednjih volitvah, pa tudi njihov dostop do trga dela; |
| --- | --- |

25.

je še vedno zaskrbljen zaradi nasilja v družini in spolnega nasilja nad ženskami in dekleti ter zaradi tega, ker se to premalokrat prijavi in se ne preganja, saj žrtve nimajo dovolj podpore in zaščite, storilcem pa se izrekajo mile kazni oziroma ti sploh niso kaznovani; poziva pristojne organe, naj nasilje v družini resno obravnavajo in ustanovijo službe za zaščito, okrepijo usklajevanje med državnimi institucijami in učinkovito izvajajo konvencijo o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima; poziva pristojne organe, naj izobražujejo delojemalce v državnih institucijah (socialne delavce, policiste itd.) za delo z žrtvami; poudarja, da je treba povečati zastopanje žensk v politiki na naslednjih volitvah, pa tudi njihov dostop do trga dela;

| 26. | poziva vlado, naj še naprej krepi institucije za človekove pravice, kot sta varuh človekovih pravic ter ministrstvo za človekove pravice in manjšine, in dodeli ustrezna sredstva za uveljavljanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

26.

poziva vlado, naj še naprej krepi institucije za človekove pravice, kot sta varuh človekovih pravic ter ministrstvo za človekove pravice in manjšine, in dodeli ustrezna sredstva za uveljavljanje človekovih pravic;

| 27. | izreka priznanje za makroekonomsko stabilnost in ugodne spremembe v gospodarstvu; ugotavlja tudi, da je Svetovna banka v svojem poročilu o poslovanju (Doing Business) za leto 2016, v katerem so ocenili indeks enostavnosti poslovanja v državah, Črno goro uvrstila na 46. mesto, torej med zahodnobalkanskimi državami zaseda drugo mesto; kljub temu ugotavlja, da je Črna gora pri izvrševanje pogodb od 188 držav na 136. mestu, kar povzroča pravo negotovost; je seznanjen s prizadevanji za izboljšanje konkurenčnosti industrijskih in kmetijskih proizvodov; poziva vlado, naj uvede dodatne strukturne reforme, zagotovi podjetjem prijazno regulativno okolje ob varovanju pravic potrošnikov in socialnih pravic, naj poskuša zmanjšati korupcijo v gospodarstvu, izvede gospodarske reforme za ustvarjanje delovnih mest in rasti, obravnava ogromen državni primanjkljaj tekočega računa in splošnega proračuna ter vzdržnost javnih financ ter naj izvaja politike, ki bodo pripomogle k diverzifikaciji gospodarstva; |
| --- | --- |

27.

izreka priznanje za makroekonomsko stabilnost in ugodne spremembe v gospodarstvu; ugotavlja tudi, da je Svetovna banka v svojem poročilu o poslovanju (Doing Business) za leto 2016, v katerem so ocenili indeks enostavnosti poslovanja v državah, Črno goro uvrstila na 46. mesto, torej med zahodnobalkanskimi državami zaseda drugo mesto; kljub temu ugotavlja, da je Črna gora pri izvrševanje pogodb od 188 držav na 136. mestu, kar povzroča pravo negotovost; je seznanjen s prizadevanji za izboljšanje konkurenčnosti industrijskih in kmetijskih proizvodov; poziva vlado, naj uvede dodatne strukturne reforme, zagotovi podjetjem prijazno regulativno okolje ob varovanju pravic potrošnikov in socialnih pravic, naj poskuša zmanjšati korupcijo v gospodarstvu, izvede gospodarske reforme za ustvarjanje delovnih mest in rasti, obravnava ogromen državni primanjkljaj tekočega računa in splošnega proračuna ter vzdržnost javnih financ ter naj izvaja politike, ki bodo pripomogle k diverzifikaciji gospodarstva;

| 28. | poudarja, da je treba okrepiti sektor malih in srednjih podjetij ter jim zagotoviti podporo z boljšo zakonodajo, financiranjem, izvajanjem industrijske politike in zmanjšanjem neformalne ekonomije ter pospešitvijo elektronske registracije podjetij na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba okrepiti sektor malih in srednjih podjetij ter jim zagotoviti podporo z boljšo zakonodajo, financiranjem, izvajanjem industrijske politike in zmanjšanjem neformalne ekonomije ter pospešitvijo elektronske registracije podjetij na nacionalni ravni;

| 29. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Črna gora ne upošteva tretjega energetskega svežnja in da ni dosegla napredka pri razvoju trga s plinom; poudarja, da je treba nameniti zadostna sredstva za doseganje ciljev in vzpostaviti specializirano agencijo za učinkovito rabo energije; |
| --- | --- |

29.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Črna gora ne upošteva tretjega energetskega svežnja in da ni dosegla napredka pri razvoju trga s plinom; poudarja, da je treba nameniti zadostna sredstva za doseganje ciljev in vzpostaviti specializirano agencijo za učinkovito rabo energije;

| 30. | ugotavlja, da je državna pomoč še vedno zaskrbljujoč problem, zlasti kar zadeva neodvisnost komisije za nadzor državne pomoči in oddelka za nadzor državne pomoči, priglasitev in skladnost nove zakonodaje ter pomoč za velike naložbene projekte in tovarno aluminija KAP; je še vedno zaskrbljen zaradi zamud pri rešitvi stečajnega postopka tovarne KAP, saj država krši obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; ponovno poziva vlado in sodelujoče strani, naj s pogajanji dosežejo vzdržno rešitev za stečajni postopek tovarne KAP, ki bo skladna s pravili o državni pomoči, stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in načelom pravne države; spodbuja izvedbo celovite in neodvisne revizije financ tovarne KAP, in sicer od leta 2005, ko je tovarno kupilo podjetje CEAC, do danes; poziva, naj se posebna pozornost nameni načrtom za gradnjo nove avtoceste, ki bo postala največji javni projekt in odhodek v zgodovini Črne gore; poziva oblasti, naj zagotovijo ustrezno porabo javnih sredstev in skladnost z ustrezno zakonodajo; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je državna pomoč še vedno zaskrbljujoč problem, zlasti kar zadeva neodvisnost komisije za nadzor državne pomoči in oddelka za nadzor državne pomoči, priglasitev in skladnost nove zakonodaje ter pomoč za velike naložbene projekte in tovarno aluminija KAP; je še vedno zaskrbljen zaradi zamud pri rešitvi stečajnega postopka tovarne KAP, saj država krši obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; ponovno poziva vlado in sodelujoče strani, naj s pogajanji dosežejo vzdržno rešitev za stečajni postopek tovarne KAP, ki bo skladna s pravili o državni pomoči, stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in načelom pravne države; spodbuja izvedbo celovite in neodvisne revizije financ tovarne KAP, in sicer od leta 2005, ko je tovarno kupilo podjetje CEAC, do danes; poziva, naj se posebna pozornost nameni načrtom za gradnjo nove avtoceste, ki bo postala največji javni projekt in odhodek v zgodovini Črne gore; poziva oblasti, naj zagotovijo ustrezno porabo javnih sredstev in skladnost z ustrezno zakonodajo;

| 31. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker v mnogih delih države veliko ljudi živi v sorazmerni revščini in ker je stopnja brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti stalno zelo visoka; poudarja, da je treba organizacije civilne družbe in socialni svet vključiti v oblikovanje politik trga dela; poziva k izboljšanju socialnega dialoga; ugotavlja, da je ponudba spretnosti iz izobraževalnega sistema neusklajena s povpraševanjem po njih na trgu dela in da je socialno-gospodarski razkorak med severom in jugom države vse večji; poziva k dejavnim ukrepom na trgu dela, da se poveča zaposlenost, zlasti mladih; ugotavlja, da se je treba učinkoviteje boriti proti davčnim utajam in vzpostaviti socialno pravičnejšo obdavčitev; spodbuja vlado, naj pospeši svoje delo pri obravnavanju ključnih izzivov Črne gore v zvezi z socialno vključenostjo, zmanjševanjem revščine in odpravo sive ekonomije; pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za leto 2016 o socialni vključenosti; pozdravlja memorandum o soglasju z Mednarodno organizacijo dela; |
| --- | --- |

31.

ponovno izraža zaskrbljenost, ker v mnogih delih države veliko ljudi živi v sorazmerni revščini in ker je stopnja brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti stalno zelo visoka; poudarja, da je treba organizacije civilne družbe in socialni svet vključiti v oblikovanje politik trga dela; poziva k izboljšanju socialnega dialoga; ugotavlja, da je ponudba spretnosti iz izobraževalnega sistema neusklajena s povpraševanjem po njih na trgu dela in da je socialno-gospodarski razkorak med severom in jugom države vse večji; poziva k dejavnim ukrepom na trgu dela, da se poveča zaposlenost, zlasti mladih; ugotavlja, da se je treba učinkoviteje boriti proti davčnim utajam in vzpostaviti socialno pravičnejšo obdavčitev; spodbuja vlado, naj pospeši svoje delo pri obravnavanju ključnih izzivov Črne gore v zvezi z socialno vključenostjo, zmanjševanjem revščine in odpravo sive ekonomije; pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za leto 2016 o socialni vključenosti; pozdravlja memorandum o soglasju z Mednarodno organizacijo dela;

| 32. | poziva k nadaljnjim prizadevanjem za ohranitev biotske raznovrstnosti Ulcinjskih solin, še posebej ker gre za najpomembnejše območje za razmnoževanje in prezimovanje ptic na vzhodni jadranski obali; poziva vlado, naj nadaljuje in okrepi prizadevanja za trajnostno nacionalno in mednarodno zaščito tega edinstvenega ekosistema, pri čemer naj prizna vlogo solin kot enega od najboljših primerov vzajemnega delovanja gospodarskega razvoja in varstva okolja, saj lahko le delujoče soline omogočijo naravni pripust več milijonom ptic vsako leto; spodbuja trajnostni razvoj obale in zaščito naravnega okolja in biotske raznovrstnosti, ki je skladna z evropskimi standardi; ponovno poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za sprejetje novega zakona o okolju v povezavi s potrebo po presoji vpliva na okolje in da je treba okrepiti ustrezne upravne in usklajevalne zmogljivosti; pozdravlja, da je bila septembra 2015 sprejeta podnebna strategija; je seznanjen z namero črnogorske vlade za gradnjo približno 80 novih hidroelektrarn; opozarja, da je treba opraviti zanesljivo presojo vpliva na okolje v skladu s pravnim redom EU in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

32.

poziva k nadaljnjim prizadevanjem za ohranitev biotske raznovrstnosti Ulcinjskih solin, še posebej ker gre za najpomembnejše območje za razmnoževanje in prezimovanje ptic na vzhodni jadranski obali; poziva vlado, naj nadaljuje in okrepi prizadevanja za trajnostno nacionalno in mednarodno zaščito tega edinstvenega ekosistema, pri čemer naj prizna vlogo solin kot enega od najboljših primerov vzajemnega delovanja gospodarskega razvoja in varstva okolja, saj lahko le delujoče soline omogočijo naravni pripust več milijonom ptic vsako leto; spodbuja trajnostni razvoj obale in zaščito naravnega okolja in biotske raznovrstnosti, ki je skladna z evropskimi standardi; ponovno poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za sprejetje novega zakona o okolju v povezavi s potrebo po presoji vpliva na okolje in da je treba okrepiti ustrezne upravne in usklajevalne zmogljivosti; pozdravlja, da je bila septembra 2015 sprejeta podnebna strategija; je seznanjen z namero črnogorske vlade za gradnjo približno 80 novih hidroelektrarn; opozarja, da je treba opraviti zanesljivo presojo vpliva na okolje v skladu s pravnim redom EU in mednarodnimi standardi;

| 33. | izreka pohvalo proaktivni udeležbi Črne gore in njeni konstruktivni vlogi na področju regionalnega in mednarodnega sodelovanja, vključno z regionalno spravo in njenim prispevkom k operacijam za krizno upravljanje v skladu s skupno varnostno in obrambno politiko; poudarja konstruktivno vlogo Črne gore v okviru „berlinskega procesa“ in pobude zahodnobalkanske skupine šestih držav; čestita Črni gori, da je svojo zunanjo politiko v celoti uskladila s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, ter spodbuja vlado, naj ohrani trenutno 100-odstotno usklajenost; pozdravlja sprejetje zakona o izvajanju mednarodnih omejevalnih ukrepov, tudi v okviru nezakonite priključitve Krima Rusiji in dogodkov v vzhodni Ukrajini; spodbuja druge države v regiji, naj po zgledu Črne gore sodelujejo z EU pri usklajevanju zunanje politike; poziva črnogorske oblasti, naj hitro izvedejo „mehke ukrepe“, dogovorjene na vrhunskem srečanju o zahodnem Balkanu leta 2015 na Dunaju (npr. poenostavitev/uskladitev postopkov ob prehodu meje, reforme železnic, informacijski sistemi) pred naslednjim vrhunskim srečanjem o zahodnem Balkanu leta 2016 v Franciji; |
| --- | --- |

33.

izreka pohvalo proaktivni udeležbi Črne gore in njeni konstruktivni vlogi na področju regionalnega in mednarodnega sodelovanja, vključno z regionalno spravo in njenim prispevkom k operacijam za krizno upravljanje v skladu s skupno varnostno in obrambno politiko; poudarja konstruktivno vlogo Črne gore v okviru „berlinskega procesa“ in pobude zahodnobalkanske skupine šestih držav; čestita Črni gori, da je svojo zunanjo politiko v celoti uskladila s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, ter spodbuja vlado, naj ohrani trenutno 100-odstotno usklajenost; pozdravlja sprejetje zakona o izvajanju mednarodnih omejevalnih ukrepov, tudi v okviru nezakonite priključitve Krima Rusiji in dogodkov v vzhodni Ukrajini; spodbuja druge države v regiji, naj po zgledu Črne gore sodelujejo z EU pri usklajevanju zunanje politike; poziva črnogorske oblasti, naj hitro izvedejo „mehke ukrepe“, dogovorjene na vrhunskem srečanju o zahodnem Balkanu leta 2015 na Dunaju (npr. poenostavitev/uskladitev postopkov ob prehodu meje, reforme železnic, informacijski sistemi) pred naslednjim vrhunskim srečanjem o zahodnem Balkanu leta 2016 v Franciji;

| 34. | pozdravlja odločitev Nata, da Črno goro povabi v zavezništvo, in podpira hiter in učinkovit proces pristopnih pogajanj; v zvezi s tem spodbuja nadaljnje reforme varnostnega sektorja; pozdravlja sodelovanje Črne gore pri misijah SVOP pod vodstvom EU; opominja, da potekajo pogajanja o pristopu k EU neodvisno od pristopnih pogajanj z Natom; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja odločitev Nata, da Črno goro povabi v zavezništvo, in podpira hiter in učinkovit proces pristopnih pogajanj; v zvezi s tem spodbuja nadaljnje reforme varnostnega sektorja; pozdravlja sodelovanje Črne gore pri misijah SVOP pod vodstvom EU; opominja, da potekajo pogajanja o pristopu k EU neodvisno od pristopnih pogajanj z Natom;

| 35. | pozdravlja mejna sporazuma z Bosno in Hercegovino ter Kosovom in poziva Črno goro, naj na tem gradi in naj si pospešeno prizadeva za rešitev mejnih vprašanj s Hrvaško in Srbijo; če sporazumna rešitev ne bo mogoča, jo poziva, naj spor rešuje pred Mednarodnim sodiščem v Haagu v skladu s pravili in načeli mednarodnega prava; ponovno poziva oblasti, naj si prizadevajo za reševanje vprašanj nasledstva, ki zadevajo nasledstvo nekdanje SFRJ, vključno z nasledstvom vojske in mornarice; spodbuja Črno goro, naj v pristopnem procesu konstruktivno in v sosedskem duhu čim prej nadaljuje obravnavanje odprtih dvostranskih vprašanj s svojimi sosedami; prav tako poziva črnogorske oblasti, naj intenzivneje sodelujejo s sosednjimi državami in z njimi delijo informacije o izkušnjah s predpristopnimi pogajanji; poziva črnogorske oblasti, naj v celoti spoštujejo določbe o nasledstvu nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije, zlasti glede vojaške lastnine; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja mejna sporazuma z Bosno in Hercegovino ter Kosovom in poziva Črno goro, naj na tem gradi in naj si pospešeno prizadeva za rešitev mejnih vprašanj s Hrvaško in Srbijo; če sporazumna rešitev ne bo mogoča, jo poziva, naj spor rešuje pred Mednarodnim sodiščem v Haagu v skladu s pravili in načeli mednarodnega prava; ponovno poziva oblasti, naj si prizadevajo za reševanje vprašanj nasledstva, ki zadevajo nasledstvo nekdanje SFRJ, vključno z nasledstvom vojske in mornarice; spodbuja Črno goro, naj v pristopnem procesu konstruktivno in v sosedskem duhu čim prej nadaljuje obravnavanje odprtih dvostranskih vprašanj s svojimi sosedami; prav tako poziva črnogorske oblasti, naj intenzivneje sodelujejo s sosednjimi državami in z njimi delijo informacije o izkušnjah s predpristopnimi pogajanji; poziva črnogorske oblasti, naj v celoti spoštujejo določbe o nasledstvu nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije, zlasti glede vojaške lastnine;

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Črne gore. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Črne gore.

---

(1)  UL L 108, 29.4.2010, str. 1.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/80 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/80

---

P8_TA(2016)0093

Bančna unija – Letno poročilo 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o bančni uniji – Letno poročilo 2015 (2015/2221(INI))

(2018/C 050/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij (1), na Evropsko centralno banko (uredba o enotnem mehanizmu nadzora), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij (1), na Evropsko centralno banko (uredba o enotnem mehanizmu nadzora),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na Evropsko centralno banko v okviru enotnega mehanizma nadzora (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na Evropsko centralno banko v okviru enotnega mehanizma nadzora (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih aktivnostih za leto 2014 iz marca 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih aktivnostih za leto 2014 iz marca 2015 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (4),

| — | ob upoštevanju sklepa Evropske centralne banke z dne 17. septembra 2014 o izvajanju ločenosti med funkcijo denarne politike in nadzorno funkcijo Evropske centralne banke (ECB/2014/39) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropske centralne banke z dne 17. septembra 2014 o izvajanju ločenosti med funkcijo denarne politike in nadzorno funkcijo Evropske centralne banke (ECB/2014/39) (5),

| — | ob upoštevanju sklepa Evropske centralne banke z dne 4. februarja 2014 o določitvi kreditnih institucij, ki so predmet celovite ocene (ECB/2014/3) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropske centralne banke z dne 4. februarja 2014 o določitvi kreditnih institucij, ki so predmet celovite ocene (ECB/2014/3) (6),

| — | ob upoštevanju nedavnega dela Baselskega odbora, zlasti revizij standardiziranega pristopa za kreditno tveganje in revizije merjenje operativnega tveganja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnega dela Baselskega odbora, zlasti revizij standardiziranega pristopa za kreditno tveganje in revizije merjenje operativnega tveganja,

| — | ob upoštevanju celovite ocene, ki jo je Evropska centralna banka izvedla med novembrom 2013 in oktobrom 2014 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovite ocene, ki jo je Evropska centralna banka izvedla med novembrom 2013 in oktobrom 2014 (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/534 Evropske centralne banke z dne 17. marca 2015 o poročanju nadzorniških finančnih informacij (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/534 Evropske centralne banke z dne 17. marca 2015 o poročanju nadzorniških finančnih informacij (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (9) (uredba o enotnem mehanizmu za reševanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (9) (uredba o enotnem mehanizmu za reševanje),

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropskim parlamentom in Enotnim odborom za reševanje o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na ta odbor v okviru enotnega mehanizma za reševanje (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropskim parlamentom in Enotnim odborom za reševanje o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na ta odbor v okviru enotnega mehanizma za reševanje (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (11),

| — | ob upoštevanju poročila o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije („poročilo petih predsednikov“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije („poročilo petih predsednikov“),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije o napotitvi Češke republike, Luksemburga, Nizozemske, Poljske, Romunije in Švedske na Sodišče Evropske unije zaradi neizvajanja direktive o sanaciji in reševanju bank (2014/59/EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije o napotitvi Češke republike, Luksemburga, Nizozemske, Poljske, Romunije in Švedske na Sodišče Evropske unije zaradi neizvajanja direktive o sanaciji in reševanju bank (2014/59/EU),

| — | ob upoštevanju izjave Sveta z dne 8. decembra 2015 o bančni uniji in premostitvenem financiranju za Enotni sklad za reševanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta z dne 8. decembra 2015 o bančni uniji in premostitvenem financiranju za Enotni sklad za reševanje,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o oceni stanja in izzivih pri ureditvi EU o finančnih storitvah: učinek in nadaljnji koraki k bolj učinkovitemu in uspešnemu okviru EU za regulacijo finančnega sektorja in unijo kapitalskih trgov (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o oceni stanja in izzivih pri ureditvi EU o finančnih storitvah: učinek in nadaljnji koraki k bolj učinkovitemu in uspešnemu okviru EU za regulacijo finančnega sektorja in unijo kapitalskih trgov (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (13),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja z marca 2015 o regulativni obravnavi izpostavljenosti do držav; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja z marca 2015 o regulativni obravnavi izpostavljenosti do držav;

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2015 z naslovom „Dokončanje bančne unije“ (COM(2015)0587), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2015 z naslovom „Dokončanje bančne unije“ (COM(2015)0587),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. novembra 2015 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 za vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. novembra 2015 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 za vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge (COM(2015)0586),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0033/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0033/2016),

| A. | ker je bančna unija nepogrešljiv sestavni del monetarne unije in temeljni gradnik prave ekonomske in monetarne unije ter ker je sodelovanje v njej odprto za vse države članice, katerih valuta ni euro; |
| --- | --- |

A.

ker je bančna unija nepogrešljiv sestavni del monetarne unije in temeljni gradnik prave ekonomske in monetarne unije ter ker je sodelovanje v njej odprto za vse države članice, katerih valuta ni euro;

| B. | ker je bančna unija ključnega pomena za zagotovitev stabilnosti in ponovno vzpostavitev zaupanja v banke euroobmočja ter za krepitev finančnega povezovanja in zmanjšanje tveganja v evropskem bančnem sistemu in moralnega tveganja, prispeva pa tudi k odpravi povezave med državami in bankami in spodbuja porazdelitev tveganja znotraj denarne unije; |
| --- | --- |

B.

ker je bančna unija ključnega pomena za zagotovitev stabilnosti in ponovno vzpostavitev zaupanja v banke euroobmočja ter za krepitev finančnega povezovanja in zmanjšanje tveganja v evropskem bančnem sistemu in moralnega tveganja, prispeva pa tudi k odpravi povezave med državami in bankami in spodbuja porazdelitev tveganja znotraj denarne unije;

| C. | ker ima bančna unija ključno vlogo pri financiranju naložb ter s tem tudi pri spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest po vsej EU; |
| --- | --- |

C.

ker ima bančna unija ključno vlogo pri financiranju naložb ter s tem tudi pri spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest po vsej EU;

| D. | ker bi bilo treba v bančni uniji enotna pravila dopolniti z enotnim mehanizmom nadzora, enotnim mehanizmom za reševanje in visoko in enotno ravnjo zaščite vlog ter z učinkovitim fiskalnim varovalnim mehanizmom na ravni EU; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba v bančni uniji enotna pravila dopolniti z enotnim mehanizmom nadzora, enotnim mehanizmom za reševanje in visoko in enotno ravnjo zaščite vlog ter z učinkovitim fiskalnim varovalnim mehanizmom na ravni EU;

| E. | ker je enotni mehanizem nadzora prvi steber bančne unije in naj bi zagotovil enoten in homogen nadzor nad bankami sodelujočih držav članic, ustvaril enake konkurenčne pogoje na bančnem trgu in prispeval k varnosti in trdnosti kreditnih institucij ter stabilnosti finančnega sistema ob spoštovanju raznolikosti bank in njihovih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

E.

ker je enotni mehanizem nadzora prvi steber bančne unije in naj bi zagotovil enoten in homogen nadzor nad bankami sodelujočih držav članic, ustvaril enake konkurenčne pogoje na bančnem trgu in prispeval k varnosti in trdnosti kreditnih institucij ter stabilnosti finančnega sistema ob spoštovanju raznolikosti bank in njihovih poslovnih modelov;

| F. | ker Evropska centralna banka (ECB) pri svojih nadzornih dejavnostih doslej ni dovolj upoštevala načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

F.

ker Evropska centralna banka (ECB) pri svojih nadzornih dejavnostih doslej ni dovolj upoštevala načela sorazmernosti;

| G. | ker je enotni mehanizem za reševanje drugi steber bančne unije in naj bi zagotovil enotna pravila in postopke ter skupni postopek odločanja za urejeno reševanje bank v težavah s čim manjšim učinkom na preostali finančni sistem, realno gospodarstvo, običajne državljane ali javne finance po vsej Evropi; |
| --- | --- |

G.

ker je enotni mehanizem za reševanje drugi steber bančne unije in naj bi zagotovil enotna pravila in postopke ter skupni postopek odločanja za urejeno reševanje bank v težavah s čim manjšim učinkom na preostali finančni sistem, realno gospodarstvo, običajne državljane ali javne finance po vsej Evropi;

| H. | ker tretji steber bančne unije doslej zajema približevanje nacionalnih sistemov jamstva za vloge, Evropska komisija pa je šele pred kratkim predstavila predlog za prihodnji evropski sistem jamstva za vloge, ki naj bi postopno zagotovil enotno raven zaščite vlog in o katerem bosta sozakonodajalca odločala v skladu z rednim zakonodajnim postopkom; |
| --- | --- |

H.

ker tretji steber bančne unije doslej zajema približevanje nacionalnih sistemov jamstva za vloge, Evropska komisija pa je šele pred kratkim predstavila predlog za prihodnji evropski sistem jamstva za vloge, ki naj bi postopno zagotovil enotno raven zaščite vlog in o katerem bosta sozakonodajalca odločala v skladu z rednim zakonodajnim postopkom;

| I. | ker uredba o enotnem mehanizmu nadzora in uredba o enotnem mehanizmu za reševanje določata, da nova organa, ustanovljena v skladu z enotnem mehanizmu nadzora – zlasti Nadzorni odbor ECB – in v skladu z enotnim mehanizmom za reševanje – zlasti Enotni odbor za reševanje – upoštevata načela preglednosti in odgovornosti v zvezi z izvajanjem svojih nalog; ker bi morali ti organi na tem področju kot tudi v zvezi s tehnično usposobljenostjo in integriteto dajati zgled; |
| --- | --- |

I.

ker uredba o enotnem mehanizmu nadzora in uredba o enotnem mehanizmu za reševanje določata, da nova organa, ustanovljena v skladu z enotnem mehanizmu nadzora – zlasti Nadzorni odbor ECB – in v skladu z enotnim mehanizmom za reševanje – zlasti Enotni odbor za reševanje – upoštevata načela preglednosti in odgovornosti v zvezi z izvajanjem svojih nalog; ker bi morali ti organi na tem področju kot tudi v zvezi s tehnično usposobljenostjo in integriteto dajati zgled;

Enotni mehanizem nadzora

| 1. | pozdravlja vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora, ki je bil vse od njegovega oblikovanja uspešen tako z operativnega vidika kot z vidika kakovosti nadzora, in meni, da gre za izjemen dosežek, zlasti ob upoštevanju zapletenosti projekta, za katerega je bilo na voljo zelo malo časa; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora, ki je bil vse od njegovega oblikovanja uspešen tako z operativnega vidika kot z vidika kakovosti nadzora, in meni, da gre za izjemen dosežek, zlasti ob upoštevanju zapletenosti projekta, za katerega je bilo na voljo zelo malo časa;

| 2. | spodbuja široko zastopanost v bančni uniji s prihodnjo vključitvijo in sodelovanjem pristojnih nacionalnih organov nesodelujočih držav članic v skladu z uveljavljenimi pravnimi pravili in postopki ter z izboljšanim sodelovanjem s tretjimi državami zunaj EU; ponovno potrjuje, da je boljše usklajevanje med pristojnimi nacionalnimi organi v EU in na mednarodni ravni bistveno za zagotavljanje učinkovite regulacije in nadzora sistemsko pomembnih bank; |
| --- | --- |

2.

spodbuja široko zastopanost v bančni uniji s prihodnjo vključitvijo in sodelovanjem pristojnih nacionalnih organov nesodelujočih držav članic v skladu z uveljavljenimi pravnimi pravili in postopki ter z izboljšanim sodelovanjem s tretjimi državami zunaj EU; ponovno potrjuje, da je boljše usklajevanje med pristojnimi nacionalnimi organi v EU in na mednarodni ravni bistveno za zagotavljanje učinkovite regulacije in nadzora sistemsko pomembnih bank;

| 3. | v zvezi z operativno ureditvijo zlasti pozdravlja:






  (a) | postopek zaposlovanja, ki je zagotovil dobro kombinacijo kompetenc in kultur ter uravnoteženost spolov in tako prispeval k nadnacionalni naravi enotnega mehanizma nadzora, ter poglobljen program dejavnosti usposabljanja za pristojne nacionalne organe in osebje ECB; poudarja pa, da je mogoče postopke ECB v zvezi s sklepanjem pogodb še izboljšati, zlasti v zvezi s številom kratkoročnih pogodb, preverjanjem delovnega časa zaposlenih, preglednostjo postopka zaposlovanja in pripravljenostjo za pogajanja s sindikati; je seznanjen z napovedjo ECB, da je imenovala svojega prvega direktorja uprave, ki je pristojen za vodenje vseh upravnih služb, storitev IT in človeških virov; |
| --- | --- | --- |

3.

v zvezi z operativno ureditvijo zlasti pozdravlja:

(a)

postopek zaposlovanja, ki je zagotovil dobro kombinacijo kompetenc in kultur ter uravnoteženost spolov in tako prispeval k nadnacionalni naravi enotnega mehanizma nadzora, ter poglobljen program dejavnosti usposabljanja za pristojne nacionalne organe in osebje ECB; poudarja pa, da je mogoče postopke ECB v zvezi s sklepanjem pogodb še izboljšati, zlasti v zvezi s številom kratkoročnih pogodb, preverjanjem delovnega časa zaposlenih, preglednostjo postopka zaposlovanja in pripravljenostjo za pogajanja s sindikati; je seznanjen z napovedjo ECB, da je imenovala svojega prvega direktorja uprave, ki je pristojen za vodenje vseh upravnih služb, storitev IT in človeških virov;

| (b) | pripravo nadzorniškega priročnika, ki temelji na primerih dobre prakse na nacionalni ravni in določa skupne procese, postopke in metode za izvajanje procesa nadzornega pregleda v vsem euroobmočju; |
| --- | --- |

(b)

pripravo nadzorniškega priročnika, ki temelji na primerih dobre prakse na nacionalni ravni in določa skupne procese, postopke in metode za izvajanje procesa nadzornega pregleda v vsem euroobmočju;

| (c) | vzpostavitev informacijske infrastrukture in podpornih analitičnih orodij; poudarja, kako pomembni so trdni in dobro delujoči informacijski sistemi, ki ustrezajo potrebam nadzornih funkcij enotnega mehanizma nadzora; spodbuja usklajevanje med enotnim mehanizmom nadzora in nacionalnimi nadzornimi organi, da bi pridobili potrebne podatke z enim zahtevkom; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev informacijske infrastrukture in podpornih analitičnih orodij; poudarja, kako pomembni so trdni in dobro delujoči informacijski sistemi, ki ustrezajo potrebam nadzornih funkcij enotnega mehanizma nadzora; spodbuja usklajevanje med enotnim mehanizmom nadzora in nacionalnimi nadzornimi organi, da bi pridobili potrebne podatke z enim zahtevkom;

| (d) | ustanovitev skupnih nadzorniških skupin in dialog, ki so ga vzpostavile z nadzorovanimi kreditnimi institucijami; |
| --- | --- |

(d)

ustanovitev skupnih nadzorniških skupin in dialog, ki so ga vzpostavile z nadzorovanimi kreditnimi institucijami;

| (e) | procese, ki naj bi potekali zunaj okvira skupnih postopkov (izdaja dovoljenja za pridobitev kvalificiranih deležev, izdaja dovoljenja za opravljanje dejavnosti, čezmejno opravljanje plačilnih storitev z enotnim dovoljenjem, ocene sposobnosti in primernosti); |
| --- | --- |

(e)

procese, ki naj bi potekali zunaj okvira skupnih postopkov (izdaja dovoljenja za pridobitev kvalificiranih deležev, izdaja dovoljenja za opravljanje dejavnosti, čezmejno opravljanje plačilnih storitev z enotnim dovoljenjem, ocene sposobnosti in primernosti);

| 4. | ugotavlja, da je delo v veliki meri praviloma namenjeno upravnim postopkom, ki jih zahteva uredba o enotnem mehanizmu nadzora, in da utegne biti ta delež včasih nesorazmeren; pripravljen je preučiti predloge, s katerimi bi zmanjšali operativno breme struktur na vseh ravneh in izboljšali učinkovitost enotnega mehanizma nadzora, in sicer z izkoriščanjem možnosti za racionalizacijo upravnih postopkov ali s prenosom pooblastila za nekatere odločitve o posebnih upravnih zadevah, pri čemer so potrebne jasne omejitve in smernice; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je delo v veliki meri praviloma namenjeno upravnim postopkom, ki jih zahteva uredba o enotnem mehanizmu nadzora, in da utegne biti ta delež včasih nesorazmeren; pripravljen je preučiti predloge, s katerimi bi zmanjšali operativno breme struktur na vseh ravneh in izboljšali učinkovitost enotnega mehanizma nadzora, in sicer z izkoriščanjem možnosti za racionalizacijo upravnih postopkov ali s prenosom pooblastila za nekatere odločitve o posebnih upravnih zadevah, pri čemer so potrebne jasne omejitve in smernice;

| 5. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so bila etična pravila ECB pregledana, in poudarja pomen učinkovitih pravil o navzkrižju interesov ter ukrepov za zaščito osebja in članov upravljavskih organov pred neprimernim vplivom finančnega sektorja; |
| --- | --- |

5.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so bila etična pravila ECB pregledana, in poudarja pomen učinkovitih pravil o navzkrižju interesov ter ukrepov za zaščito osebja in članov upravljavskih organov pred neprimernim vplivom finančnega sektorja;

| 6. | meni, da so skupne nadzorniške skupine v manj kot enem letu dosegle izjemno učinkovitost, da pa so kljub temu mogoče nadaljnje izboljšave, tudi z učinkovitejšim vključevanjem pristojnih nacionalnih organov v proces odločanja; |
| --- | --- |

6.

meni, da so skupne nadzorniške skupine v manj kot enem letu dosegle izjemno učinkovitost, da pa so kljub temu mogoče nadaljnje izboljšave, tudi z učinkovitejšim vključevanjem pristojnih nacionalnih organov v proces odločanja;

| 7. | je seznanjen z ugotovitvami nadzorovanih subjektov o nujnosti zgodnjega načrtovanja nadzornih ukrepov, da bi povečali njihovo kakovost in preprečili nenamerne posledice za poslovne dejavnosti bank, in meni, da je še veliko možnosti za izboljšave v zvezi s tem; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen z ugotovitvami nadzorovanih subjektov o nujnosti zgodnjega načrtovanja nadzornih ukrepov, da bi povečali njihovo kakovost in preprečili nenamerne posledice za poslovne dejavnosti bank, in meni, da je še veliko možnosti za izboljšave v zvezi s tem;

| 8. | poudarja, da se je treba izogniti dvojnim zahtevam za poročanje in poročanju prek več kanalov in, bolj na splošno, nepotrebni upravni obremenitvi kreditnih institucij, zlasti manjših bank, ter zagotoviti ohranitev načela sorazmernosti; poziva k povečanju učinkovitosti zbiranja podatkov, pri čemer bi bilo treba upoštevati načelo „samo enkrat“ in preučiti njegovo koristnost, uporabnost in sorazmernost; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se je treba izogniti dvojnim zahtevam za poročanje in poročanju prek več kanalov in, bolj na splošno, nepotrebni upravni obremenitvi kreditnih institucij, zlasti manjših bank, ter zagotoviti ohranitev načela sorazmernosti; poziva k povečanju učinkovitosti zbiranja podatkov, pri čemer bi bilo treba upoštevati načelo „samo enkrat“ in preučiti njegovo koristnost, uporabnost in sorazmernost;

| 9. | poziva ECB, naj zagotovi, da se pri vzpostavitvi celovite zbirke podatkov o kreditnem tveganju (analitski niz podatkov o kreditih, AnaCredit) posebna pozornost nameni načelu sorazmernosti in da se je treba izogniti nesorazmerni upravni obremenitvi, zlasti v manjših institucijah; v zvezi s tem poziva, naj se pragi za poročanje določijo na ustrezni ravni; |
| --- | --- |

9.

poziva ECB, naj zagotovi, da se pri vzpostavitvi celovite zbirke podatkov o kreditnem tveganju (analitski niz podatkov o kreditih, AnaCredit) posebna pozornost nameni načelu sorazmernosti in da se je treba izogniti nesorazmerni upravni obremenitvi, zlasti v manjših institucijah; v zvezi s tem poziva, naj se pragi za poročanje določijo na ustrezni ravni;

| 10. | poudarja pomen tesnega sodelovanja med generalnimi direktorati ECB, ki so pristojni za neposredni in posredni mikrobonitetni nadzor, in generalnim direktoratom, ki je pristojen za horizontalni nadzor in strokovne storitve, ter poudarja, da slednji pomembno prispeva k temu, da nadzorovani subjekti bolje razumejo skupni pristop nadzora, na katerem temeljijo konkretni posamezni mikrobonitetni ukrepi; poudarja pomen popolne organizacijske ločenosti osebja enotnega mehanizma nadzora in osebja, ki zagotavlja storitve, potrebne za neodvisno denarno politiko; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen tesnega sodelovanja med generalnimi direktorati ECB, ki so pristojni za neposredni in posredni mikrobonitetni nadzor, in generalnim direktoratom, ki je pristojen za horizontalni nadzor in strokovne storitve, ter poudarja, da slednji pomembno prispeva k temu, da nadzorovani subjekti bolje razumejo skupni pristop nadzora, na katerem temeljijo konkretni posamezni mikrobonitetni ukrepi; poudarja pomen popolne organizacijske ločenosti osebja enotnega mehanizma nadzora in osebja, ki zagotavlja storitve, potrebne za neodvisno denarno politiko;

| 11. | poziva k sistematičnemu pregledu celovitih ocen institucij, ki jih nadzoruje ECB, ter k ustreznim izboljšavam metodologije glede na pridobljene izkušnje, in sicer v vseh primerih, v katerih se institucija šteje za trdno, pozneje pa se znajde v težavah, ter ko se institucija šteje za podkapitalizirano na podlagi scenarija stresnega testa, ki se kasneje izkaže za zelo nerealnega; poudarja omejitve sedanje metodologije testiranja izjemnih situacij, ki ocenjujejo izpostavljenost do tretjih držav na podlagi notranje ocene bank; |
| --- | --- |

11.

poziva k sistematičnemu pregledu celovitih ocen institucij, ki jih nadzoruje ECB, ter k ustreznim izboljšavam metodologije glede na pridobljene izkušnje, in sicer v vseh primerih, v katerih se institucija šteje za trdno, pozneje pa se znajde v težavah, ter ko se institucija šteje za podkapitalizirano na podlagi scenarija stresnega testa, ki se kasneje izkaže za zelo nerealnega; poudarja omejitve sedanje metodologije testiranja izjemnih situacij, ki ocenjujejo izpostavljenost do tretjih držav na podlagi notranje ocene bank;

| 12. | pozdravlja, da si ECB prizadeva za izboljšanje okvira za makroekonomsko testiranje izjemnih situacij, da bi v vzorčni okvir za testiranje izjemnih situacij vključila bolj realistične dinamične elemente, dodala ustrezen test likvidnosti v izjemnih situacijah in vključila učinke širjenja okužbe v bančnem sistemu ter vzpostavila dvosmerno interakcijo z realnim gospodarstvom in sektorjem bančništva v senci v širšem okviru; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da si ECB prizadeva za izboljšanje okvira za makroekonomsko testiranje izjemnih situacij, da bi v vzorčni okvir za testiranje izjemnih situacij vključila bolj realistične dinamične elemente, dodala ustrezen test likvidnosti v izjemnih situacijah in vključila učinke širjenja okužbe v bančnem sistemu ter vzpostavila dvosmerno interakcijo z realnim gospodarstvom in sektorjem bančništva v senci v širšem okviru;

| 13. | meni, da je bila celovita ocena, ki je bila opravljena pred uvedbo enotnega mehanizma nadzora, pomemben korak k povrnitvi zaupanja, ki se je med krizo omajalo, in povečanju odpornosti bančnega sistema euroobmočja s krepitvijo njegove kapitalizacije in izboljšanjem preglednosti; meni, da so proces nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja in prihodnje celovite ocene bilanc stanja bank koristno orodje za odkrivanje bank, ki bi morale okrepiti kapitalizacijo in zmanjšati stopnjo zadolženosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da je bila celovita ocena, ki je bila opravljena pred uvedbo enotnega mehanizma nadzora, pomemben korak k povrnitvi zaupanja, ki se je med krizo omajalo, in povečanju odpornosti bančnega sistema euroobmočja s krepitvijo njegove kapitalizacije in izboljšanjem preglednosti; meni, da so proces nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja in prihodnje celovite ocene bilanc stanja bank koristno orodje za odkrivanje bank, ki bi morale okrepiti kapitalizacijo in zmanjšati stopnjo zadolženosti;

| 14. | poudarja, da je gospodarsko okrevanje v teku, vendar je zlasti zaradi nezadostnih strukturnih reform, konvergence in naložb ter čezmerne odvisnosti od zunanjih dejavnikov še vedno krhko in skromno, inflacija pa ne dosega ciljne vrednosti; zato ugotavlja, da je kljub nedavnim konkretnim izboljšavam kreditna dinamika v številnih jurisdikcijah še vedno oslabljena, velik obseg slabih posojil pa bremeni bilance številnih evropskih bank, kar omejuje njihovo sposobnost za financiranje gospodarstva; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je gospodarsko okrevanje v teku, vendar je zlasti zaradi nezadostnih strukturnih reform, konvergence in naložb ter čezmerne odvisnosti od zunanjih dejavnikov še vedno krhko in skromno, inflacija pa ne dosega ciljne vrednosti; zato ugotavlja, da je kljub nedavnim konkretnim izboljšavam kreditna dinamika v številnih jurisdikcijah še vedno oslabljena, velik obseg slabih posojil pa bremeni bilance številnih evropskih bank, kar omejuje njihovo sposobnost za financiranje gospodarstva;

| 15. | opozarja, da je zmožnost odpisa ali nadaljnje prodaje slabih posojil ključnega pomena, saj sprosti kapital za financiranje novih posojil, zlasti za mala in srednja podjetja; poudarja, da je treba obravnavati vprašanje slabih posojil na evropski ravni, predvsem z olajšanjem ustanavljanja družb za upravljanje s premoženjem v državah, v katerih se to zdi potrebno, kot je bilo v Španiji in na Irskem; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je zmožnost odpisa ali nadaljnje prodaje slabih posojil ključnega pomena, saj sprosti kapital za financiranje novih posojil, zlasti za mala in srednja podjetja; poudarja, da je treba obravnavati vprašanje slabih posojil na evropski ravni, predvsem z olajšanjem ustanavljanja družb za upravljanje s premoženjem v državah, v katerih se to zdi potrebno, kot je bilo v Španiji in na Irskem;

| 16. | poudarja, da je učinkovito usklajevanje makrobonitetnih in mikrobonitetnih politik ključnega pomena, in poudarja, da je enotni mehanizem nadzora v celoti del makrobonitetnega nadzora EU in ima ustrezne makrobonitetne pristojnosti, skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi in svetom ECB; poudarja, da je treba okrepiti vlogo Evropskega odbora za sistemska tveganja, da bi se pristojnosti nacionalnih organov in enotnega mehanizma nadzora dopolnile z medsektorskim makrobonitetnim organom na ravni EU, s čimer bi zagotovili reševanje makrobonitetnih tveganj v skupnem evropskem interesu; meni, da mora makrobonitetna politika nameniti večjo pozornost preprečevanju velikih nihanj v finančnem ciklu; opozarja, da bi moral Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) obravnavati medsebojno povezanost finančnih trgov in vsa druga sistemska tveganja, ki vplivajo na stabilnost finančnih trgov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je učinkovito usklajevanje makrobonitetnih in mikrobonitetnih politik ključnega pomena, in poudarja, da je enotni mehanizem nadzora v celoti del makrobonitetnega nadzora EU in ima ustrezne makrobonitetne pristojnosti, skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi in svetom ECB; poudarja, da je treba okrepiti vlogo Evropskega odbora za sistemska tveganja, da bi se pristojnosti nacionalnih organov in enotnega mehanizma nadzora dopolnile z medsektorskim makrobonitetnim organom na ravni EU, s čimer bi zagotovili reševanje makrobonitetnih tveganj v skupnem evropskem interesu; meni, da mora makrobonitetna politika nameniti večjo pozornost preprečevanju velikih nihanj v finančnem ciklu; opozarja, da bi moral Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) obravnavati medsebojno povezanost finančnih trgov in vsa druga sistemska tveganja, ki vplivajo na stabilnost finančnih trgov;

| 17. | se strinja s stališči, ki so jih izrazili člani višjega vodstva ECB, da mora makrobonitetna politika nameniti večjo pozornost preprečevanju velikih nihanj v finančnem ciklu in ne zgolj preprosto povečevati odpornost na pretrese, ko se pojavijo. pozdravlja, da je ECB preučila opredelitev finančne stabilnosti, in poziva k razvoju orodij, kot je indeks sistemskega tveganja, ki je bil obravnavan v poročilu o finančni stabilnost iz novembra 2015, za spremljanje sistemskega tveganja v okviru učinkovitega nabora orodij za njegovo obvladovanje; |
| --- | --- |

17.

se strinja s stališči, ki so jih izrazili člani višjega vodstva ECB, da mora makrobonitetna politika nameniti večjo pozornost preprečevanju velikih nihanj v finančnem ciklu in ne zgolj preprosto povečevati odpornost na pretrese, ko se pojavijo. pozdravlja, da je ECB preučila opredelitev finančne stabilnosti, in poziva k razvoju orodij, kot je indeks sistemskega tveganja, ki je bil obravnavan v poročilu o finančni stabilnost iz novembra 2015, za spremljanje sistemskega tveganja v okviru učinkovitega nabora orodij za njegovo obvladovanje;

| 18. | ugotavlja, da strukturna reforma bančnega sektorja, ki je bila zasnovana za zmanjšanje sistemskega tveganja in obravnavanje vprašanja institucij, ki so „prevelike, da bi lahko propadle“, še vedno čaka na izvedbo; poziva k hitremu sprejetju zakonodajnega sporazuma; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da strukturna reforma bančnega sektorja, ki je bila zasnovana za zmanjšanje sistemskega tveganja in obravnavanje vprašanja institucij, ki so „prevelike, da bi lahko propadle“, še vedno čaka na izvedbo; poziva k hitremu sprejetju zakonodajnega sporazuma;

| 19. | ugotavlja, da je zavarovalniški sektor vedno bolj dejaven na področju finančnih storitev, in poudarja pomen enakih konkurenčnih pogojev, da bi se izognili regulativni arbitraži glede bonitetnih pravil in pravil na področju varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je zavarovalniški sektor vedno bolj dejaven na področju finančnih storitev, in poudarja pomen enakih konkurenčnih pogojev, da bi se izognili regulativni arbitraži glede bonitetnih pravil in pravil na področju varstva potrošnikov;

| 20. | meni, da je svetovno prizadevanje za večji obseg in kakovost bančnega kapitala in manjšo zadolženost bank nujen pogoj za zdrav bančni sistem, ki bo zmožen podpirati gospodarstvo, in za to, da ne bi znova prišlo do obsežnega reševanja z javnimi sredstvi, ki smo mu bili priča v času krize; vendar poudarja, da se pri razvoju regulativnih, nadzornih in drugih politik v finančnem sektorju na svetovni ravni (Odbor za finančno stabilnost, Baselski odbor za bančni nadzor itd.) ne sme slediti določenemu modelu financiranja, ki se uporablja v enem delu sveta; |
| --- | --- |

20.

meni, da je svetovno prizadevanje za večji obseg in kakovost bančnega kapitala in manjšo zadolženost bank nujen pogoj za zdrav bančni sistem, ki bo zmožen podpirati gospodarstvo, in za to, da ne bi znova prišlo do obsežnega reševanja z javnimi sredstvi, ki smo mu bili priča v času krize; vendar poudarja, da se pri razvoju regulativnih, nadzornih in drugih politik v finančnem sektorju na svetovni ravni (Odbor za finančno stabilnost, Baselski odbor za bančni nadzor itd.) ne sme slediti določenemu modelu financiranja, ki se uporablja v enem delu sveta;

| 21. | ugotavlja, da lahko povečanje kapitalskih zahtev nad določenim pragom kratkoročno povzroči neželene posledice in omeji posojilno sposobnost bank, zato bi bilo treba to tveganje upoštevati pri določanju ravni kapitala; poudarja, da soodvisnost med kapitalskimi zahtevami in ponudbo posojil ni linearna; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da lahko povečanje kapitalskih zahtev nad določenim pragom kratkoročno povzroči neželene posledice in omeji posojilno sposobnost bank, zato bi bilo treba to tveganje upoštevati pri določanju ravni kapitala; poudarja, da soodvisnost med kapitalskimi zahtevami in ponudbo posojil ni linearna;

| 22. | poziva Komisijo, naj skupaj z evropskimi nadzornimi organi izvede celovito oceno kapitalskih zahtev v veljavni in prihodnji zakonodaji, zlasti da bi analizirali njihove posledice v zvezi s pogoji financiranja malih in srednjih podjetij in celotnega realnega gospodarstva, ob upoštevanju ravnovesja med kratkoročnim in dolgoročnim učinkom kapitalskih zahtev in potrebo po ohranitvi finančne trdnosti; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj skupaj z evropskimi nadzornimi organi izvede celovito oceno kapitalskih zahtev v veljavni in prihodnji zakonodaji, zlasti da bi analizirali njihove posledice v zvezi s pogoji financiranja malih in srednjih podjetij in celotnega realnega gospodarstva, ob upoštevanju ravnovesja med kratkoročnim in dolgoročnim učinkom kapitalskih zahtev in potrebo po ohranitvi finančne trdnosti;

| 23. | opozarja na pomembnost orodij, kot je faktor za podporo malim in srednjim podjetjem; predlaga, da se pobude za boljše financiranje malih in srednjih podjetij razširijo na zagonska podjetja, mikropodjetja in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

23.

opozarja na pomembnost orodij, kot je faktor za podporo malim in srednjim podjetjem; predlaga, da se pobude za boljše financiranje malih in srednjih podjetij razširijo na zagonska podjetja, mikropodjetja in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| 24. | meni, da stabilizacija nadzornega in regulativnega okvira pomembno prispeva k povrnitvi zaupanja vlagateljev, preprečevanju nejasnosti glede regulativnih in nadzornih ukrepov ter krepitvi rasti in finančne stabilnosti; poziva k zmanjšanju zapletenosti obstoječe regulacije v bližnji prihodnosti ter k oblikovanju celovitih evropskih pravil o finančni regulaciji in pravicah potrošnikov, ki bi nadomestila veljavno zapleteno in obremenjujočo izolirano zakonodajo, v srednjeročnem obdobju; |
| --- | --- |

24.

meni, da stabilizacija nadzornega in regulativnega okvira pomembno prispeva k povrnitvi zaupanja vlagateljev, preprečevanju nejasnosti glede regulativnih in nadzornih ukrepov ter krepitvi rasti in finančne stabilnosti; poziva k zmanjšanju zapletenosti obstoječe regulacije v bližnji prihodnosti ter k oblikovanju celovitih evropskih pravil o finančni regulaciji in pravicah potrošnikov, ki bi nadomestila veljavno zapleteno in obremenjujočo izolirano zakonodajo, v srednjeročnem obdobju;

| 25. | pozdravlja razvoj skupne metodologije v procesu nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja za leto 2015; ugotavlja, da so bili – deloma tudi zaradi hitrega začetka delovanja enotnega mehanizma nadzora – številni vidiki te metodologije dokončani, šele ko je ta proces že potekal, in meni, da bi bilo treba za večjo trdnost rezultatov in usklajenost med profili tveganja in ravnmi kapitala bank še izboljšati proces, katerega cilj je odobritev skupnih nadzornih standardov za oceno tveganja; pozdravlja pripravljenost enotnega mehanizma nadzora za ukrepanje na področju upravljanja bank, predvsem pa na področju obvladovanja tveganja, nagnjenosti k prevzemanju tveganja in kibernetskega tveganja; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja razvoj skupne metodologije v procesu nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja za leto 2015; ugotavlja, da so bili – deloma tudi zaradi hitrega začetka delovanja enotnega mehanizma nadzora – številni vidiki te metodologije dokončani, šele ko je ta proces že potekal, in meni, da bi bilo treba za večjo trdnost rezultatov in usklajenost med profili tveganja in ravnmi kapitala bank še izboljšati proces, katerega cilj je odobritev skupnih nadzornih standardov za oceno tveganja; pozdravlja pripravljenost enotnega mehanizma nadzora za ukrepanje na področju upravljanja bank, predvsem pa na področju obvladovanja tveganja, nagnjenosti k prevzemanju tveganja in kibernetskega tveganja;

| 26. | meni, da je izračun maksimalnega zneska za razdelitev za vsako posamezno banko v skladu s členom 141(6) direktive o kapitalskih zahtevah pomembno orodje za doseganje kapitalske ustreznosti in alternativa zmanjšanju bilanc; poudarja, da kljub nejasnosti zakonodaje glede hierarhije med drugim stebrom in kapitalskimi rezervami v zvezi s pragom maksimalnega zneska za razdelitev in drugimi ukrepi za sankcioniranje enotni mehanizem nadzora lahko uporabi določeno stopnjo prožnosti, da bi se izognil preveč togim rešitvam, ki bi lahko negativno vplivale na trg obveznic dodatnega temeljnega kapitala in enake konkurenčne pogoje v odnosu do drugih jurisdikcij; poziva k pravni pojasnitvi mehanizma maksimalnega zneska za razdelitev ter delovanja drugega stebra, ki naj bi obravnaval značilno tveganje za banke, da bi zagotovili enake pogoje v EU in večjo jasnost glede namena mehanizma; meni, da bi bilo treba te določbe pregledati zaradi njihove vključitve v uredbo; |
| --- | --- |

26.

meni, da je izračun maksimalnega zneska za razdelitev za vsako posamezno banko v skladu s členom 141(6) direktive o kapitalskih zahtevah pomembno orodje za doseganje kapitalske ustreznosti in alternativa zmanjšanju bilanc; poudarja, da kljub nejasnosti zakonodaje glede hierarhije med drugim stebrom in kapitalskimi rezervami v zvezi s pragom maksimalnega zneska za razdelitev in drugimi ukrepi za sankcioniranje enotni mehanizem nadzora lahko uporabi določeno stopnjo prožnosti, da bi se izognil preveč togim rešitvam, ki bi lahko negativno vplivale na trg obveznic dodatnega temeljnega kapitala in enake konkurenčne pogoje v odnosu do drugih jurisdikcij; poziva k pravni pojasnitvi mehanizma maksimalnega zneska za razdelitev ter delovanja drugega stebra, ki naj bi obravnaval značilno tveganje za banke, da bi zagotovili enake pogoje v EU in večjo jasnost glede namena mehanizma; meni, da bi bilo treba te določbe pregledati zaradi njihove vključitve v uredbo;

| 27. | poudarja, da nacionalne možnosti in diskrecijske pravice, dodeljene državam članicam, preprečujejo, da bi enotni mehanizem nadzora razvil enoten in skladen nadzorni pristop v euroobmočju in tako zagotovil dejansko enake konkurenčne pogoje, ter meni, da bi moralo poenotenje praks in standardov spremljati dokončanje drugih dveh stebrov bančne unije; v zvezi s tem pozdravlja, da je ECB objavila osnutek uredbe, katere namen je odpraviti okoli 35 nacionalnih možnosti in diskrecijskih pravic iz bančnega regulativnega okvira EU, in osnutek navodil za pomoč skupnim nadzorniškim skupinam pri doslednejšem odločanju na področjih, zajetih v drugih možnostih in diskrecijskih pravicah; meni, da je treba k takšnemu enotnemu izvajanju pristopiti postopno in da bi si morali prizadevati za odpravo vseh obstoječih ovir in delitev; izraža svojo pripravljenost za sodelovanje na zakonodajni ravni za nadaljnje izboljšanje regulativne in nadzorne harmonizacije; poudarja, da je treba pregledati nacionalne možnosti in diskrecijske pravice, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v vsej bančni uniji, tudi med konglomerati in drugimi institucijami, ki imajo kapitalske deleže v zavarovalnicah; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da nacionalne možnosti in diskrecijske pravice, dodeljene državam članicam, preprečujejo, da bi enotni mehanizem nadzora razvil enoten in skladen nadzorni pristop v euroobmočju in tako zagotovil dejansko enake konkurenčne pogoje, ter meni, da bi moralo poenotenje praks in standardov spremljati dokončanje drugih dveh stebrov bančne unije; v zvezi s tem pozdravlja, da je ECB objavila osnutek uredbe, katere namen je odpraviti okoli 35 nacionalnih možnosti in diskrecijskih pravic iz bančnega regulativnega okvira EU, in osnutek navodil za pomoč skupnim nadzorniškim skupinam pri doslednejšem odločanju na področjih, zajetih v drugih možnostih in diskrecijskih pravicah; meni, da je treba k takšnemu enotnemu izvajanju pristopiti postopno in da bi si morali prizadevati za odpravo vseh obstoječih ovir in delitev; izraža svojo pripravljenost za sodelovanje na zakonodajni ravni za nadaljnje izboljšanje regulativne in nadzorne harmonizacije; poudarja, da je treba pregledati nacionalne možnosti in diskrecijske pravice, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v vsej bančni uniji, tudi med konglomerati in drugimi institucijami, ki imajo kapitalske deleže v zavarovalnicah;

| 28. | opozarja, da uporaba merjenja poštene vrednosti za nerealizirane dobičke in izgube iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo „razpoložljiv za prodajo“ krepi povezavo med bankami in državami, povzroči pa lahko tudi nestanovitnost lastnih sredstev; poziva ECB, naj tega merjenja še naprej ne uporablja, in sicer do uporabe MSRP 9; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da uporaba merjenja poštene vrednosti za nerealizirane dobičke in izgube iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo „razpoložljiv za prodajo“ krepi povezavo med bankami in državami, povzroči pa lahko tudi nestanovitnost lastnih sredstev; poziva ECB, naj tega merjenja še naprej ne uporablja, in sicer do uporabe MSRP 9;

| 29. | poudarja dejstvo, da sta sozakonodajalca Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij (skupaj imenovani „CRR/CRDIV“) sprejela pred vzpostavitvijo enotnega mehanizma nadzora; predlaga Komisiji, naj predstavi predlog za tehnično prilagoditev CRR/CRDIV, da bi ju uskladila z okvirom bančne unije; poziva Komisijo, naj namesto direktiv kot zakonodajno orodje za zagotovitev usklajenega izvajanja v celotni EU in bančni uniji uporablja uredbe, ki se uporabljajo neposredno in za vse države članice EU; |
| --- | --- |

29.

poudarja dejstvo, da sta sozakonodajalca Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij (skupaj imenovani „CRR/CRDIV“) sprejela pred vzpostavitvijo enotnega mehanizma nadzora; predlaga Komisiji, naj predstavi predlog za tehnično prilagoditev CRR/CRDIV, da bi ju uskladila z okvirom bančne unije; poziva Komisijo, naj namesto direktiv kot zakonodajno orodje za zagotovitev usklajenega izvajanja v celotni EU in bančni uniji uporablja uredbe, ki se uporabljajo neposredno in za vse države članice EU;

| 30. | poudarja, kako pomembno je doslej opravljeno delo v zvezi s poenotenjem izračuna tveganju prilagojene aktive, ki je ključno za primerjavo, in v zvezi s pregledom notranjih modelov za izračun kapitalskih zahtev bank; prepričan je, da je napredek na tem področju za vse portfelje ključnega pomena za ohranjanje učinkovitosti in verodostojnosti nadzora nad bankami v euroobmočju in za spodbujanje dobre prakse glede modelov tržnega in kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

30.

poudarja, kako pomembno je doslej opravljeno delo v zvezi s poenotenjem izračuna tveganju prilagojene aktive, ki je ključno za primerjavo, in v zvezi s pregledom notranjih modelov za izračun kapitalskih zahtev bank; prepričan je, da je napredek na tem področju za vse portfelje ključnega pomena za ohranjanje učinkovitosti in verodostojnosti nadzora nad bankami v euroobmočju in za spodbujanje dobre prakse glede modelov tržnega in kreditnega tveganja;

| 31. | pozdravlja, da je v okviru enotnega mehanizma nadzora sprejetih pet pomembnih prednostnih nalog za nadzor v letu 2016; poudarja, da bi bilo treba v okviru enotnega mehanizma nadzora poleg kreditnega tveganja obravnavati tudi vsa druga bančna tveganja, vključno z nefinančnimi tveganji; poudarja, da so potrebni nadaljnji ukrepi za okrepitev nadzorniških pregledov finančnih portfeljev bank, zlasti sredstev stopnje 3, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti; poudarja, da je treba zmanjšati medsebojno povezanost med reguliranim bančništvom in sektorjem bančnega sistema v senci, nenazadnje tudi z omejevanjem ustrezne izpostavljenosti kreditnemu tveganju; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja, da je v okviru enotnega mehanizma nadzora sprejetih pet pomembnih prednostnih nalog za nadzor v letu 2016; poudarja, da bi bilo treba v okviru enotnega mehanizma nadzora poleg kreditnega tveganja obravnavati tudi vsa druga bančna tveganja, vključno z nefinančnimi tveganji; poudarja, da so potrebni nadaljnji ukrepi za okrepitev nadzorniških pregledov finančnih portfeljev bank, zlasti sredstev stopnje 3, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti; poudarja, da je treba zmanjšati medsebojno povezanost med reguliranim bančništvom in sektorjem bančnega sistema v senci, nenazadnje tudi z omejevanjem ustrezne izpostavljenosti kreditnemu tveganju;

| 32. | meni, da je treba večjo pozornost nameniti povečani izpostavljenosti iz naslova zunajbilančnih postavk, zlasti pri globalnih sistemsko pomembnih bankah; v zvezi s tem poudarja, da je treba pozorno spremljati razvoj sektorja bančništva v senci; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba večjo pozornost nameniti povečani izpostavljenosti iz naslova zunajbilančnih postavk, zlasti pri globalnih sistemsko pomembnih bankah; v zvezi s tem poudarja, da je treba pozorno spremljati razvoj sektorja bančništva v senci;

| 33. | je seznanjen z delom Baselskega odbora za bančni nadzor ter Evropskega odbora za sistemska tveganja o izpostavljenosti bank in drugih finančnih posrednikov državnemu dolgu; poziva institucije EU, naj previdno in temeljito ocenijo možne srednjeročne spremembe sedanjega regulativnega okvira, ne da bi se zmanjšalo razpoložljivo financiranje za države članice, brez nenamernih motenj trga in konkurence in brez vplivanja na finančno stabilnost ter v okviru usklajenih prizadevanj na globalni ravni; poudarja, da bi bilo treba sprejeti vzporedne ukrepe, med drugim za zmanjšanje izpostavljenosti sredstev stopnje 2 in 3 in za zagotovitev popolne konvergence internih bonitetnih sistemov za merjenje kreditnega tveganja, da bi dosegli obsežno zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

33.

je seznanjen z delom Baselskega odbora za bančni nadzor ter Evropskega odbora za sistemska tveganja o izpostavljenosti bank in drugih finančnih posrednikov državnemu dolgu; poziva institucije EU, naj previdno in temeljito ocenijo možne srednjeročne spremembe sedanjega regulativnega okvira, ne da bi se zmanjšalo razpoložljivo financiranje za države članice, brez nenamernih motenj trga in konkurence in brez vplivanja na finančno stabilnost ter v okviru usklajenih prizadevanj na globalni ravni; poudarja, da bi bilo treba sprejeti vzporedne ukrepe, med drugim za zmanjšanje izpostavljenosti sredstev stopnje 2 in 3 in za zagotovitev popolne konvergence internih bonitetnih sistemov za merjenje kreditnega tveganja, da bi dosegli obsežno zmanjšanje tveganja;

| 34. | poudarja, da sta enotni mehanizem nadzora in enotni mehanizem za reševanje korak k skupnemu trgu za bančne storitve, zaradi katerega bo čezmejna konsolidacija privlačnejša; meni, da je treba v direktivo o kvalificiranih deležih vključiti oceno finančne stabilnosti in rešljivosti, da bi preprečili nove težave s sistemsko pomembnimi subjekti, ki bi lahko nastale zaradi večjega števila združitev in prevzemov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da sta enotni mehanizem nadzora in enotni mehanizem za reševanje korak k skupnemu trgu za bančne storitve, zaradi katerega bo čezmejna konsolidacija privlačnejša; meni, da je treba v direktivo o kvalificiranih deležih vključiti oceno finančne stabilnosti in rešljivosti, da bi preprečili nove težave s sistemsko pomembnimi subjekti, ki bi lahko nastale zaradi večjega števila združitev in prevzemov;

| 35. | opozarja na pomembno vlogo, ki jo je imel enotni mehanizem nadzora med grško krizo pri spremljanju stanja bančnega sektorja države in izvajanju celovite ocene pomembnih grških institucij, sodeloval pa je tudi pri določanju potreb po dokapitalizaciji; ugotavlja, za je za dokapitalizacijo grških bank po osnovnem scenariju potrebnih 4,4 milijarde EUR, po najbolj tveganem scenariju pa do 14,4 milijarde EUR, pri čemer predvidena zaščita v okviru programa znaša do 25 milijard EUR; poziva k pojasnitvi v zvezi z vlogo finančnih svetovalnih služb, ki se bile pogosto najete brez javnega razpisa in so pomagale pri vseh reševanjih v euroobmočju, ker so trojki mednarodnih posojilodajalcev zagotavljale strokovno znanje; poziva k večji preglednosti in odgovornosti v postopku najemanja, da bi preprečili potencialna navzkrižja interesov, do katerih prihaja zaradi povezav z investicijskimi skladi in drugimi ponudniki finančnih storitev; poziva ECB, naj svojo vlogo glede programov pomoči omeji na vlogo „tihega opazovalca“; poudarja, da je izredna likvidnostna pomoč bistven instrument za zaščito stabilnosti finančnega sistema, saj preprečuje, da bi se likvidnostne krize sprevrgle v krize solventnosti; ugotavlja, da odgovornost za njeno zagotavljanje še ni bila v celoti prenesena na raven euroobmočja; pozdravlja izjave predsednika Draghija pred Odborom Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve, kjer je nakazal, da bo sistem ELA zaradi „evropeizacije“ bančnega nadzora temeljito pregledan; |
| --- | --- |

35.

opozarja na pomembno vlogo, ki jo je imel enotni mehanizem nadzora med grško krizo pri spremljanju stanja bančnega sektorja države in izvajanju celovite ocene pomembnih grških institucij, sodeloval pa je tudi pri določanju potreb po dokapitalizaciji; ugotavlja, za je za dokapitalizacijo grških bank po osnovnem scenariju potrebnih 4,4 milijarde EUR, po najbolj tveganem scenariju pa do 14,4 milijarde EUR, pri čemer predvidena zaščita v okviru programa znaša do 25 milijard EUR; poziva k pojasnitvi v zvezi z vlogo finančnih svetovalnih služb, ki se bile pogosto najete brez javnega razpisa in so pomagale pri vseh reševanjih v euroobmočju, ker so trojki mednarodnih posojilodajalcev zagotavljale strokovno znanje; poziva k večji preglednosti in odgovornosti v postopku najemanja, da bi preprečili potencialna navzkrižja interesov, do katerih prihaja zaradi povezav z investicijskimi skladi in drugimi ponudniki finančnih storitev; poziva ECB, naj svojo vlogo glede programov pomoči omeji na vlogo „tihega opazovalca“; poudarja, da je izredna likvidnostna pomoč bistven instrument za zaščito stabilnosti finančnega sistema, saj preprečuje, da bi se likvidnostne krize sprevrgle v krize solventnosti; ugotavlja, da odgovornost za njeno zagotavljanje še ni bila v celoti prenesena na raven euroobmočja; pozdravlja izjave predsednika Draghija pred Odborom Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve, kjer je nakazal, da bo sistem ELA zaradi „evropeizacije“ bančnega nadzora temeljito pregledan;

| 36. | meni, da bi morala strategija nadzora ECB odražati in ohranjati pluralnost in raznolikost bančnih modelov po vsej EU, vključno z verodostojnimi in zdravimi hranilnicami ter zadružnimi in vzajemnimi bankami, pri čemer bi se morala izogibati vsakršnemu razlikovanju na nacionalni podlagi in upoštevati načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi morala strategija nadzora ECB odražati in ohranjati pluralnost in raznolikost bančnih modelov po vsej EU, vključno z verodostojnimi in zdravimi hranilnicami ter zadružnimi in vzajemnimi bankami, pri čemer bi se morala izogibati vsakršnemu razlikovanju na nacionalni podlagi in upoštevati načelo sorazmernosti;

| 37. | meni, da je preglednost v odnosu do udeležencev na trgu in javnosti, tudi v zvezi z občutljivimi temami, kot so ciljni zahtevani kapital kot posledica procesa nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja, nadzorniške prakse in druge zahteve, bistvenega pomena za enake konkurenčne pogoje med nadzorovanimi subjekti, za pošteno konkurenco v bančnem sektorju in za preprečevanje situacij, v katerih bi regulativna negotovost negativno vplivala na poslovno strategijo bank; poudarja, da je preglednost tako pri nadzorovanih subjektih kot pri nadzornikih tudi osnovni pogoj za odgovornost, saj Parlamentu in javnosti omogoča obveščenost o ključnih političnih vprašanjih ter oceno skladnosti s pravili in prakso nadzora; poziva k večji preglednosti v zvezi z odločitvami in obrazložitvami glede stebra 2; |
| --- | --- |

37.

meni, da je preglednost v odnosu do udeležencev na trgu in javnosti, tudi v zvezi z občutljivimi temami, kot so ciljni zahtevani kapital kot posledica procesa nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja, nadzorniške prakse in druge zahteve, bistvenega pomena za enake konkurenčne pogoje med nadzorovanimi subjekti, za pošteno konkurenco v bančnem sektorju in za preprečevanje situacij, v katerih bi regulativna negotovost negativno vplivala na poslovno strategijo bank; poudarja, da je preglednost tako pri nadzorovanih subjektih kot pri nadzornikih tudi osnovni pogoj za odgovornost, saj Parlamentu in javnosti omogoča obveščenost o ključnih političnih vprašanjih ter oceno skladnosti s pravili in prakso nadzora; poziva k večji preglednosti v zvezi z odločitvami in obrazložitvami glede stebra 2;

| 38. | v zvezi s tem poudarja, da bi utegnilo biti koristno objaviti seznam pogosto zastavljenih vprašanj o procesu nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja; |
| --- | --- |

38.

v zvezi s tem poudarja, da bi utegnilo biti koristno objaviti seznam pogosto zastavljenih vprašanj o procesu nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja;

| 39. | pozdravlja, da je ECB do zdaj izpolnjevala svoje obveznosti v zvezi z odgovornostjo do Parlamenta na učinkovit in odprt način, in jo poziva, naj še naprej v celoti ravna tako ter še naprej prispeva k temu, da bo lahko Parlament bolje ocenjeval politike in dejavnosti enotnega mehanizma nadzora; pozdravlja pripravljenost predsednika ECB za nadaljnje sodelovanje s Parlamentom glede vloge ECB v bančnih zadevah, zlasti v okviru organov za določanje svetovnih standardov, kot je Odbor za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja, da je ECB do zdaj izpolnjevala svoje obveznosti v zvezi z odgovornostjo do Parlamenta na učinkovit in odprt način, in jo poziva, naj še naprej v celoti ravna tako ter še naprej prispeva k temu, da bo lahko Parlament bolje ocenjeval politike in dejavnosti enotnega mehanizma nadzora; pozdravlja pripravljenost predsednika ECB za nadaljnje sodelovanje s Parlamentom glede vloge ECB v bančnih zadevah, zlasti v okviru organov za določanje svetovnih standardov, kot je Odbor za finančno stabilnost;

| 40. | opozarja, da so javne revizije sestavni del mehanizma za zagotavljanje odgovornosti institucij do državljanov; zato je zaskrbljen zaradi izjave, ki jo je junija 2015 objavil odbor za stike vodij vrhovnih revizijskih institucij Evropske unije in Evropskega računskega sodišča in v kateri svari pred pojavom revizijskih vrzeli zaradi prenosa nadzornih nalog z nacionalnih organov na enotni mehanizem nadzora, ko je revizijska pristojnost Evropskega računskega sodišča nad Evropsko centralno banko, ki ima vlogo nadzornika, manj obsežna kot pristojnost nacionalnih revizijskih organov nad nacionalnimi nadzorniki; zato priporoča, da se razmisli o okrepitvi revizijske pristojnosti Evropskega računskega sodišča; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da so javne revizije sestavni del mehanizma za zagotavljanje odgovornosti institucij do državljanov; zato je zaskrbljen zaradi izjave, ki jo je junija 2015 objavil odbor za stike vodij vrhovnih revizijskih institucij Evropske unije in Evropskega računskega sodišča in v kateri svari pred pojavom revizijskih vrzeli zaradi prenosa nadzornih nalog z nacionalnih organov na enotni mehanizem nadzora, ko je revizijska pristojnost Evropskega računskega sodišča nad Evropsko centralno banko, ki ima vlogo nadzornika, manj obsežna kot pristojnost nacionalnih revizijskih organov nad nacionalnimi nadzorniki; zato priporoča, da se razmisli o okrepitvi revizijske pristojnosti Evropskega računskega sodišča;

| 41. | poudarja pomen sodelovanja z Enotnim odborom za reševanje (SRB), Evropskim bančnim organom (EBA) in z drugimi organi v okviru Evropskega sistema finančnega nadzora, pri čemer je treba v celoti spoštovati razdelitev nalog in pristojnosti ter ločitev med regulacijo in nadzorom, da bi zagotovili skladnost s sistemom EU za nadzor in ravnotežje; zlasti poudarja, da mora organ EBA, ki ima izrecne pristojnosti na področju varstva potrošnikov, kot dopolnilo bonitetnemu nadzoru v okviru enotnega mehanizma nadzora izvajati in okrepiti okvir za varstvo potrošnikov pri bančnih storitvah in v celotni Uniji; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen sodelovanja z Enotnim odborom za reševanje (SRB), Evropskim bančnim organom (EBA) in z drugimi organi v okviru Evropskega sistema finančnega nadzora, pri čemer je treba v celoti spoštovati razdelitev nalog in pristojnosti ter ločitev med regulacijo in nadzorom, da bi zagotovili skladnost s sistemom EU za nadzor in ravnotežje; zlasti poudarja, da mora organ EBA, ki ima izrecne pristojnosti na področju varstva potrošnikov, kot dopolnilo bonitetnemu nadzoru v okviru enotnega mehanizma nadzora izvajati in okrepiti okvir za varstvo potrošnikov pri bančnih storitvah in v celotni Uniji;

| 42. | pozdravlja verodostojnost enotnega mehanizma nadzora na mednarodnem prizorišču; meni, da je bistveno, da bo ustrezno vključen pri oblikovanju svetovnih regulativnih standardov, zlasti v smernicah, sprejetih na pogajanjih v Odboru za finančno stabilnost in Baselskem odboru za bančni nadzor; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja verodostojnost enotnega mehanizma nadzora na mednarodnem prizorišču; meni, da je bistveno, da bo ustrezno vključen pri oblikovanju svetovnih regulativnih standardov, zlasti v smernicah, sprejetih na pogajanjih v Odboru za finančno stabilnost in Baselskem odboru za bančni nadzor;

Enotni mehanizem za reševanje

| 43. | pozdravlja učinkovito oblikovanje Enotnega odbora za reševanje in ustanovitev nacionalnih organov za reševanje v državah članicah; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja učinkovito oblikovanje Enotnega odbora za reševanje in ustanovitev nacionalnih organov za reševanje v državah članicah;

| 44. | poudarja, da je za nemoteno delovanje enotnega mehanizma za reševanje pomembno vzpostaviti učinkovito sodelovanje med tem odborom in nacionalnimi organi za reševanje; meni, da so notranje skupine za reševanje, ki so enakovredne skupnim nadzorniškim skupinam enotnega mehanizma nadzora, dobra podlaga za organizacijo sodelovanja v okviru enotnega mehanizma za reševanje; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je za nemoteno delovanje enotnega mehanizma za reševanje pomembno vzpostaviti učinkovito sodelovanje med tem odborom in nacionalnimi organi za reševanje; meni, da so notranje skupine za reševanje, ki so enakovredne skupnim nadzorniškim skupinam enotnega mehanizma nadzora, dobra podlaga za organizacijo sodelovanja v okviru enotnega mehanizma za reševanje;

| 45. | spodbuja k sklenitvi memoranduma o soglasju v zvezi z medsebojnim sodelovanjem in izmenjavo podatkov med Enotnim odborom za reševanje in ECB kot enotnim nadzornikom, da bi povečali učinkovitost in preprečili dvojno poročanje, pri čemer bi bilo treba temu odboru omogočiti dostop do podatkov enotnega mehanizma nadzora, potrebnih za izvajanje njegovih institucionalnih pristojnosti; poudarja, kako pomembno je nemoteno sodelovanje med enotnim mehanizmom za reševanje in pristojnimi nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

45.

spodbuja k sklenitvi memoranduma o soglasju v zvezi z medsebojnim sodelovanjem in izmenjavo podatkov med Enotnim odborom za reševanje in ECB kot enotnim nadzornikom, da bi povečali učinkovitost in preprečili dvojno poročanje, pri čemer bi bilo treba temu odboru omogočiti dostop do podatkov enotnega mehanizma nadzora, potrebnih za izvajanje njegovih institucionalnih pristojnosti; poudarja, kako pomembno je nemoteno sodelovanje med enotnim mehanizmom za reševanje in pristojnimi nacionalnimi organi;

| 46. | opozarja na razhajanje med bankami pod neposrednim nadzorom v okviru enotnega mehanizma nadzora in bankami, za katere je neposredno odgovoren Enotni odbor za reševanje (vključno z drugimi čezmejnimi skupinami), ter opozarja, da bi lahko to vplivalo na dostop tega odbora do informacij; |
| --- | --- |

46.

opozarja na razhajanje med bankami pod neposrednim nadzorom v okviru enotnega mehanizma nadzora in bankami, za katere je neposredno odgovoren Enotni odbor za reševanje (vključno z drugimi čezmejnimi skupinami), ter opozarja, da bi lahko to vplivalo na dostop tega odbora do informacij;

| 47. | poziva k oblikovanju konkretnih dogovorov znotraj Komisije ter med Komisijo in Enotnim odborom za reševanje, da bi določili učinkovite postopke za odločanje v primeru reševanja; |
| --- | --- |

47.

poziva k oblikovanju konkretnih dogovorov znotraj Komisije ter med Komisijo in Enotnim odborom za reševanje, da bi določili učinkovite postopke za odločanje v primeru reševanja;

| 48. | spodbuja k sklepanju sporazumov o sodelovanju med tem odborom in organi za reševanje iz nesodelujočih držav članic in tretjih držav za učinkovito medsebojno sodelovanje in izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

48.

spodbuja k sklepanju sporazumov o sodelovanju med tem odborom in organi za reševanje iz nesodelujočih držav članic in tretjih držav za učinkovito medsebojno sodelovanje in izmenjavo informacij;

| 49. | pozdravlja, da Enotni odbor za reševanje pripravlja priročnike o dejavnostih reševanja v skladu z ustreznimi standardi Evropskega bančnega organa, katerih namen je spodbujati dosleden, učinkovit in sorazmeren pristop k nalogam reševanja v okviru enotnega mehanizma za reševanje; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja, da Enotni odbor za reševanje pripravlja priročnike o dejavnostih reševanja v skladu z ustreznimi standardi Evropskega bančnega organa, katerih namen je spodbujati dosleden, učinkovit in sorazmeren pristop k nalogam reševanja v okviru enotnega mehanizma za reševanje;

| 50. | poziva k pravočasnemu napredku pri pripravi načrtov za reševanje in določanju minimalnih zahtev glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti (minimalne zahteve glede kapitala) za institucije v okviru enotnega mehanizma za reševanje, da se zagotovi urejeno reševanje bank v težavah s čim manjšim učinkom na realno gospodarstvo in javne finance; poziva Komisijo, naj hitro sprejme regulativni tehnični standard za minimalne zahteve glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti ter določi visok zavezujoč standard najmanj 8 % za vse banke, ki sodijo v področje pristojnosti Enotnega odbora za reševanje, v skladu z direktivo o sanaciji in reševanju bank (Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014) (14), in tako čim bolj zmanjša tveganje, da pri nekritih vlogah malih in srednjih podjetij pride do izgub; je seznanjen z delom, ki poteka v zvezi z izvajanjem absorpcijske sposobnosti za pokrivanje izgub, ter poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost z minimalnimi zahtevami glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti; |
| --- | --- |

50.

poziva k pravočasnemu napredku pri pripravi načrtov za reševanje in določanju minimalnih zahtev glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti (minimalne zahteve glede kapitala) za institucije v okviru enotnega mehanizma za reševanje, da se zagotovi urejeno reševanje bank v težavah s čim manjšim učinkom na realno gospodarstvo in javne finance; poziva Komisijo, naj hitro sprejme regulativni tehnični standard za minimalne zahteve glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti ter določi visok zavezujoč standard najmanj 8 % za vse banke, ki sodijo v področje pristojnosti Enotnega odbora za reševanje, v skladu z direktivo o sanaciji in reševanju bank (Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014) (14), in tako čim bolj zmanjša tveganje, da pri nekritih vlogah malih in srednjih podjetij pride do izgub; je seznanjen z delom, ki poteka v zvezi z izvajanjem absorpcijske sposobnosti za pokrivanje izgub, ter poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost z minimalnimi zahtevami glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti;

| 51. | poziva Komisijo, naj glede na pridobljene izkušnje in v okviru pregleda Uredbe (EU) št. 806/2014 oceni, ali imajo Enotni odbor za reševanje in nacionalni organi za reševanje dovolj pooblastil in instrumentov za zgodnje posredovanje, da bi preprečili resno škodo za banke; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj glede na pridobljene izkušnje in v okviru pregleda Uredbe (EU) št. 806/2014 oceni, ali imajo Enotni odbor za reševanje in nacionalni organi za reševanje dovolj pooblastil in instrumentov za zgodnje posredovanje, da bi preprečili resno škodo za banke;

| 52. | poudarja, da bi moral Odbor v skladu z uredbo o enotnem mehanizmu za reševanje prednostno vzpostaviti načrte reševanja sistemsko pomembnih institucij, oceniti njihovo rešljivost in sprejeti vse potrebne ukrepe za obravnavo ali odpravo vseh ovir za njihovo rešljivost; poudarja tudi, da je Odbor pristojen zahtevati spremembe strukture in organizacije institucij ali skupin, tako da se sprejmejo ukrepi, ki so potrebni in sorazmerni, da se zmanjšajo ali odpravijo bistvene ovire za uporabo instrumentov za reševanje ter zagotovi rešljivost zadevnih subjektov; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bi moral Odbor v skladu z uredbo o enotnem mehanizmu za reševanje prednostno vzpostaviti načrte reševanja sistemsko pomembnih institucij, oceniti njihovo rešljivost in sprejeti vse potrebne ukrepe za obravnavo ali odpravo vseh ovir za njihovo rešljivost; poudarja tudi, da je Odbor pristojen zahtevati spremembe strukture in organizacije institucij ali skupin, tako da se sprejmejo ukrepi, ki so potrebni in sorazmerni, da se zmanjšajo ali odpravijo bistvene ovire za uporabo instrumentov za reševanje ter zagotovi rešljivost zadevnih subjektov;

| 53. | je seznanjen z dvojno vlogo članov Odbora, ki so hkrati člani izvršnega organa, v katerem so pristojni za sprejemanje odločitev, in so v svoji višji vodstveni funkciji odgovorni predsedniku; meni, da bi bilo treba to ureditev oceniti še pred koncem sedanjega mandata; |
| --- | --- |

53.

je seznanjen z dvojno vlogo članov Odbora, ki so hkrati člani izvršnega organa, v katerem so pristojni za sprejemanje odločitev, in so v svoji višji vodstveni funkciji odgovorni predsedniku; meni, da bi bilo treba to ureditev oceniti še pred koncem sedanjega mandata;

| 54. | poziva države članice, ki doslej še niso dokončale prenosa direktive o sanaciji in reševanju bank, naj to storijo, in poudarja pomen celovitega izvajanja in izvrševanja teh določb; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, ki doslej še niso dokončale prenosa direktive o sanaciji in reševanju bank, naj to storijo, in poudarja pomen celovitega izvajanja in izvrševanja teh določb;

| 55. | pozdravlja dejstvo, da so države članice ratificirale medvladni sporazum o prenosu in vzajemnosti prispevkov v okviru enotnega sklada za reševanje, ki enotnemu mehanizmu za reševanje omogoča, da od 1. januarja 2016 postane polno operativen, vključno z instrumentom za reševanje z zasebnimi sredstvi, kot je predvideno v časovnem okviru; pozdravlja vzpostavitev postopkov za izračun in pobiranje predhodnih prispevkov v enotni sklad za reševanje prek Enotnega odbora za reševanje; obžaluje odločitev o ustanovitvi enotnega sklada za reševanje na podlagi medvladnega sporazuma in ne na podlagi zakonodaje Unije; poziva Komisijo, naj čimprej sprejme potrebne korake za hitro vključitev medvladnega sporazuma v zakonodajni okvir EU, kot je določeno v členu 16 sporazuma in v poročilu petih predsednikov; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja dejstvo, da so države članice ratificirale medvladni sporazum o prenosu in vzajemnosti prispevkov v okviru enotnega sklada za reševanje, ki enotnemu mehanizmu za reševanje omogoča, da od 1. januarja 2016 postane polno operativen, vključno z instrumentom za reševanje z zasebnimi sredstvi, kot je predvideno v časovnem okviru; pozdravlja vzpostavitev postopkov za izračun in pobiranje predhodnih prispevkov v enotni sklad za reševanje prek Enotnega odbora za reševanje; obžaluje odločitev o ustanovitvi enotnega sklada za reševanje na podlagi medvladnega sporazuma in ne na podlagi zakonodaje Unije; poziva Komisijo, naj čimprej sprejme potrebne korake za hitro vključitev medvladnega sporazuma v zakonodajni okvir EU, kot je določeno v členu 16 sporazuma in v poročilu petih predsednikov;

| 56. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge za nadaljnje zmanjšanje pravnih tveganj v zvezi z zahtevki v okviru načela, da noben upnik ni na slabšem kot v primeru običajnih insolvenčnih postopkov; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge za nadaljnje zmanjšanje pravnih tveganj v zvezi z zahtevki v okviru načela, da noben upnik ni na slabšem kot v primeru običajnih insolvenčnih postopkov;

| 57. | poziva države članice, naj na nacionalni ravni v celoti, učinkovito in pravočasno poberejo prispevke, povezane z direktivo o sanaciji in reševanju bank in enotnim mehanizmom za reševanje, da bi jih prenesli na enotni sklad za reševanje v skladu z medvladnim sporazumom; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj na nacionalni ravni v celoti, učinkovito in pravočasno poberejo prispevke, povezane z direktivo o sanaciji in reševanju bank in enotnim mehanizmom za reševanje, da bi jih prenesli na enotni sklad za reševanje v skladu z medvladnim sporazumom;

| 58. | poziva Komisijo, naj zelo skrbno izvede pregled izračuna prispevkov v enotni sklad za reševanje bank, kot je določen v uvodni izjavi 17 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, in pri tem zlasti preveri primernost faktorja tveganja in tako zagotovi, da bo ustrezno upoštevan profil tveganja manj kompleksnih institucij; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj zelo skrbno izvede pregled izračuna prispevkov v enotni sklad za reševanje bank, kot je določen v uvodni izjavi 17 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, in pri tem zlasti preveri primernost faktorja tveganja in tako zagotovi, da bo ustrezno upoštevan profil tveganja manj kompleksnih institucij;

| 59. | priporoča, da se za uspešno upravljanje bančnih kriz v prihodnje skrbno ocenijo različne možnosti, ki jih ima Odbor na voljo na podlagi zakonodaje EU (različna orodja za reševanje namesto likvidacije banke), pri čemer naj se upošteva pomen ohranitve finančne stabilnosti in zaupanja v bančni sistem; |
| --- | --- |

59.

priporoča, da se za uspešno upravljanje bančnih kriz v prihodnje skrbno ocenijo različne možnosti, ki jih ima Odbor na voljo na podlagi zakonodaje EU (različna orodja za reševanje namesto likvidacije banke), pri čemer naj se upošteva pomen ohranitve finančne stabilnosti in zaupanja v bančni sistem;

| 60. | opozarja na časovno neusklajenost pravil o delitvi bremena in o celovitem reševanju z zasebnimi sredstvi, ki z učinkom za nazaj vplivajo na dejansko tveganost dolžniških instrumentov, izdanih pred temi zakonodajnimi določbami, ter opredelitve in izvajanja ustreznih pravil o zaščiti naložb; poziva Enotni odbor za reševanje, naj skrbno oceni prehodno obdobje in zagotovi, da se bodo nova pravila izvajala sorazmerno in pravično ter v skladu z zakonskimi zahtevami; poziva Komisijo in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), naj zagotovita ustrezno raven zaščite vlagateljev; |
| --- | --- |

60.

opozarja na časovno neusklajenost pravil o delitvi bremena in o celovitem reševanju z zasebnimi sredstvi, ki z učinkom za nazaj vplivajo na dejansko tveganost dolžniških instrumentov, izdanih pred temi zakonodajnimi določbami, ter opredelitve in izvajanja ustreznih pravil o zaščiti naložb; poziva Enotni odbor za reševanje, naj skrbno oceni prehodno obdobje in zagotovi, da se bodo nova pravila izvajala sorazmerno in pravično ter v skladu z zakonskimi zahtevami; poziva Komisijo in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), naj zagotovita ustrezno raven zaščite vlagateljev;

| 61. | poudarja, da je treba zaradi obstoja nacionalnih oddelkov v enotnem skladu za reševanje hitro vzpostaviti ustrezen mehanizem za premostitveno financiranje, da bi skladu po potrebi zagotovili zadostna sredstva v obdobju pred njegovo dokončno vzpostavitvijo in učinkovito ločenost bank in držav; opozarja, da so ministri Euroskupine in Sveta ECOFIN v izjavi z dne 18. decembra 2013 navedli možnost uporabe bodisi nacionalnih virov, ki bi jih podprli z dajatvami za banke, bodisi evropskega mehanizma za stabilnost; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba zaradi obstoja nacionalnih oddelkov v enotnem skladu za reševanje hitro vzpostaviti ustrezen mehanizem za premostitveno financiranje, da bi skladu po potrebi zagotovili zadostna sredstva v obdobju pred njegovo dokončno vzpostavitvijo in učinkovito ločenost bank in držav; opozarja, da so ministri Euroskupine in Sveta ECOFIN v izjavi z dne 18. decembra 2013 navedli možnost uporabe bodisi nacionalnih virov, ki bi jih podprli z dajatvami za banke, bodisi evropskega mehanizma za stabilnost;

| 62. | vseeno pozdravlja sprejeti dogovor za zagotavljanje javnega premostitvenega financiranja, da bi zagotovili razpoložljivost sredstev za konkretne primere reševanja iz nacionalnih virov; |
| --- | --- |

62.

vseeno pozdravlja sprejeti dogovor za zagotavljanje javnega premostitvenega financiranja, da bi zagotovili razpoložljivost sredstev za konkretne primere reševanja iz nacionalnih virov;

| 63. | opozarja na izjavo Sveta ECOFIN z dne 8. decembra 2015 in v njej dano zavezo, da bo po zaključku ratifikacije medvladnega sporazuma preučil celovit prenos direktive o sanaciji in reševanju bank in vzpostavitev ureditev za premostitveno financiranje ter naslednje korake in časovnico za vzpostavitev skupnega varovalnega mehanizma, da bo lahko enotni sklad za reševanje lažje najemal posojila in da bo popolnoma operativen najpozneje do konca prehodnega obdobja; vendar poudarja, da se bo skupni fiskalni varovalni mehanizem uporabljal zgolj v skrajni sili, če ostali bonitetni ukrepi za okrepitev nadzora in kriznega upravljanja ne bi mogli odpraviti tveganja; opozarja, da bi moral biti skupni varovalni mehanizem srednjeročno fiskalno nevtralen, ter poudarja, kako pomembno je preprečiti moralno tveganje; poudarja, da bi moral bančni sektor ostati odgovoren za poplačilo z dajatvami za banke v vseh sodelujočih državah članicah, vključno z naknadnimi poplačili; |
| --- | --- |

63.

opozarja na izjavo Sveta ECOFIN z dne 8. decembra 2015 in v njej dano zavezo, da bo po zaključku ratifikacije medvladnega sporazuma preučil celovit prenos direktive o sanaciji in reševanju bank in vzpostavitev ureditev za premostitveno financiranje ter naslednje korake in časovnico za vzpostavitev skupnega varovalnega mehanizma, da bo lahko enotni sklad za reševanje lažje najemal posojila in da bo popolnoma operativen najpozneje do konca prehodnega obdobja; vendar poudarja, da se bo skupni fiskalni varovalni mehanizem uporabljal zgolj v skrajni sili, če ostali bonitetni ukrepi za okrepitev nadzora in kriznega upravljanja ne bi mogli odpraviti tveganja; opozarja, da bi moral biti skupni varovalni mehanizem srednjeročno fiskalno nevtralen, ter poudarja, kako pomembno je preprečiti moralno tveganje; poudarja, da bi moral bančni sektor ostati odgovoren za poplačilo z dajatvami za banke v vseh sodelujočih državah članicah, vključno z naknadnimi poplačili;

Tretji steber

| 64. | opozarja, da bi bilo treba v učinkoviti bančni uniji, poleg enotnega mehanizma nadzora in enotnega mehanizma za reševanje, zagotoviti enotno in visoko raven zaščite vlog ne glede na to, kje se nahajajo, s čimer bi prispevali k resnični prekinitvi povezave med državo in bankami, ponovni vzpostavitvi zaupanja vlagateljev, ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev in izboljšanju finančne stabilnosti; meni, da je treba pri vsakem sistemu zaščite vlog vedno preprečiti nastanek moralnega tveganja, hkrati pa zagotoviti, da so tisti, ki prevzemajo tveganje, tudi odgovorni zanj; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da bi bilo treba v učinkoviti bančni uniji, poleg enotnega mehanizma nadzora in enotnega mehanizma za reševanje, zagotoviti enotno in visoko raven zaščite vlog ne glede na to, kje se nahajajo, s čimer bi prispevali k resnični prekinitvi povezave med državo in bankami, ponovni vzpostavitvi zaupanja vlagateljev, ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev in izboljšanju finančne stabilnosti; meni, da je treba pri vsakem sistemu zaščite vlog vedno preprečiti nastanek moralnega tveganja, hkrati pa zagotoviti, da so tisti, ki prevzemajo tveganje, tudi odgovorni zanj;

| 65. | pozdravlja sveženj o porazdelitvi in zmanjšanju tveganja v bančni uniji, ki ga je Komisija predložila 24. novembra 2015; je seznanjen s postopnim pristopom od pozavarovanja nacionalnih sistemov jamstva za vloge prek sistema sozavarovanja in na koncu do polnega jamstva za sodelujoče nacionalne sisteme jamstva za vloge ter pristopom na podlagi tveganja pri izračunu prispevkov; se veseli sodelovanja pri zakonodajnih pogajanjih na podlagi sprejetega stališča; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja sveženj o porazdelitvi in zmanjšanju tveganja v bančni uniji, ki ga je Komisija predložila 24. novembra 2015; je seznanjen s postopnim pristopom od pozavarovanja nacionalnih sistemov jamstva za vloge prek sistema sozavarovanja in na koncu do polnega jamstva za sodelujoče nacionalne sisteme jamstva za vloge ter pristopom na podlagi tveganja pri izračunu prispevkov; se veseli sodelovanja pri zakonodajnih pogajanjih na podlagi sprejetega stališča;

| 66. | je seznanjen, da evropski sistem jamstva za vloge zahteva izvajanje enotnega pravilnika ter prvega in drugega stebra bančne unije kakor tudi prenos direktive o sanaciji in reševanju bank ter direktive o sistemih jamstva za vloge v vseh sodelujočih državah članicah ter nadaljnje ukrepe za znatno zmanjšanje tveganj v evropskem bančnem sistemu; poudarja, da bi z uporabo orodja reševanja z zasebnimi sredstvi uvedli sistemski mehanizem za izogibanje tveganjem in tako zmanjšali strah pred moralnim tveganjem, ki bi ga lahko povzročila postopna uvedba vzajemne odgovornosti jamstvenih shem; poudarja zavezanost Komisije nadaljnjemu zmanjšanju tveganj in zagotovitvi enakih pogojev v bančni uniji; |
| --- | --- |

66.

je seznanjen, da evropski sistem jamstva za vloge zahteva izvajanje enotnega pravilnika ter prvega in drugega stebra bančne unije kakor tudi prenos direktive o sanaciji in reševanju bank ter direktive o sistemih jamstva za vloge v vseh sodelujočih državah članicah ter nadaljnje ukrepe za znatno zmanjšanje tveganj v evropskem bančnem sistemu; poudarja, da bi z uporabo orodja reševanja z zasebnimi sredstvi uvedli sistemski mehanizem za izogibanje tveganjem in tako zmanjšali strah pred moralnim tveganjem, ki bi ga lahko povzročila postopna uvedba vzajemne odgovornosti jamstvenih shem; poudarja zavezanost Komisije nadaljnjemu zmanjšanju tveganj in zagotovitvi enakih pogojev v bančni uniji;

| 67. | ugotavlja, da je dobro delujoč sistem jamstva za vloge, ki se financira s prispevkov finančnega sektorja, eden od uveljavljenih načinov za preprečevanje reševanja bank z denarjem davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da je dobro delujoč sistem jamstva za vloge, ki se financira s prispevkov finančnega sektorja, eden od uveljavljenih načinov za preprečevanje reševanja bank z denarjem davkoplačevalcev;

| 68. | opozarja, da je vloga Komisije zagotoviti enake konkurenčne pogoje v vsej EU in da bi morala preprečiti drobitev na notranjem trgu; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da je vloga Komisije zagotoviti enake konkurenčne pogoje v vsej EU in da bi morala preprečiti drobitev na notranjem trgu;

o

o o

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki in Enotnemu odboru za reševanje. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki in Enotnemu odboru za reševanje.

---

(1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

(2)  UL L 320, 30.11.2013, str. 1.

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssmar2014.en.pdf.

(4)  UL L 141, 14.5.2014, str. 1.

(5)  UL L 300, 18.10.2014, str. 57.

(6)  UL L 69, 8.3.2014, str. 107.

(7)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/comprehensive/2014/html/index.en.html.

(8)  UL L 86, 31.3.2015, str. 13.

(9)  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

(10)  UL L 339, 24.12.2015, str. 58.

(11)  UL L 173, 12.6.2014, str. 149.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0006.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0238.

(14)  UL L 173, 12.6.2014, str. 190.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 9. marec 2016

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/91 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/91

---

P8_TA(2016)0081

Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (2016/2005(ACI))

(2018/C 050/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa, ki ga je sprejela konferenca predsednikov dne 16. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, ki ga je sprejela konferenca predsednikov dne 16. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za medinstitucionalni sporazum o boljšem pravnem urejanju (COM(2015)0216 in priloge), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za medinstitucionalni sporazum o boljšem pravnem urejanju (COM(2015)0216 in priloge),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum iz leta 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum iz leta 2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o boljši pripravi zakonodaje (2) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum iz leta 2003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o boljši pripravi zakonodaje (2) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum iz leta 2003),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o ustreznosti predpisov, subsidiarnosti in sorazmernosti v EU – 19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o ustreznosti predpisov, subsidiarnosti in sorazmernosti v EU – 19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2015 o delovnem programu Komisije za leto 2016 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2015 o delovnem programu Komisije za leto 2016 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. in 19. februarja 2016; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. in 19. februarja 2016;

| — | ob upoštevanju člena 140(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 140(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A8-0039/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A8-0039/2016),

| A. | ker je Parlament že večkrat pozval k ponovnim pogajanjem o spremembi medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2003, da bi se upoštevalo novo zakonodajno okolje, nastalo z Lizbonsko pogodbo, da bi se utrdile sedanje najboljše prakse in bi se sporazum posodobil v skladu z agendo za boljšo pripravo zakonodaje; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament že večkrat pozval k ponovnim pogajanjem o spremembi medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2003, da bi se upoštevalo novo zakonodajno okolje, nastalo z Lizbonsko pogodbo, da bi se utrdile sedanje najboljše prakse in bi se sporazum posodobil v skladu z agendo za boljšo pripravo zakonodaje;

| B. | ker so Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor ter različni nacionalni parlamenti izrazili stališča o sporočilu Komisije z dne 19. maja 2015„Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“ (COM(2015)0215) in zgoraj navedenem predlogu Komisije za medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje oziroma je bilo med institucijami doseženo soglasje o novem medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje; |
| --- | --- |

B.

ker so Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor ter različni nacionalni parlamenti izrazili stališča o sporočilu Komisije z dne 19. maja 2015„Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“ (COM(2015)0215) in zgoraj navedenem predlogu Komisije za medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje oziroma je bilo med institucijami doseženo soglasje o novem medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje;

| C. | ker je Parlament v svoji zgoraj navedeni resoluciji z dne 16. septembra 2015 pozdravil začetek pogajanj za nov medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje ter določil več prednostnih nalog, predvsem v zvezi s kakovostjo priprave zakonodaje s strani Komisije, večletnim in letnim načrtovanjem, krepitvijo ocene učinka osnutkov zakonov, enakim obravnavanjem obeh vej zakonodajne oblasti skozi celotni zakonodajni postopek v smislu dostopa do informacij, ustreznimi medinstitucionalnimi posvetovanji, nadaljnjim spremljanjem predlogov in priporočil Parlamenta s strani Komisije ter zagotavljanjem podrobnih utemeljitev za vsak predviden umik; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament v svoji zgoraj navedeni resoluciji z dne 16. septembra 2015 pozdravil začetek pogajanj za nov medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje ter določil več prednostnih nalog, predvsem v zvezi s kakovostjo priprave zakonodaje s strani Komisije, večletnim in letnim načrtovanjem, krepitvijo ocene učinka osnutkov zakonov, enakim obravnavanjem obeh vej zakonodajne oblasti skozi celotni zakonodajni postopek v smislu dostopa do informacij, ustreznimi medinstitucionalnimi posvetovanji, nadaljnjim spremljanjem predlogov in priporočil Parlamenta s strani Komisije ter zagotavljanjem podrobnih utemeljitev za vsak predviden umik;

| D. | ker so se medinstitucionalna pogajanja uradno začela 25. junija 2015; |
| --- | --- |

D.

ker so se medinstitucionalna pogajanja uradno začela 25. junija 2015;

| E. | ker je konferenca predsednikov 16. decembra 2015 z večino glasov potrdila začasni sporazum, ki je bil 8. decembra 2015 dosežen med pogajalci vseh treh institucij o besedilu novega medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (v nadaljnjem besedilu: novi medinstitucionalni sporazum); |
| --- | --- |

E.

ker je konferenca predsednikov 16. decembra 2015 z večino glasov potrdila začasni sporazum, ki je bil 8. decembra 2015 dosežen med pogajalci vseh treh institucij o besedilu novega medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (v nadaljnjem besedilu: novi medinstitucionalni sporazum);

| F. | ker naj bi novi medinstitucionalni sporazum nadomestil medinstitucionalni sporazum iz leta 2003 in medinstitucionalni skupni pristop k oceni učinka iz novembra 2005 in ker naj bi priloga k novemu medinstitucionalnemu sporazumu nadomestila skupni dogovor o delegiranih aktih iz leta 2011; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi novi medinstitucionalni sporazum nadomestil medinstitucionalni sporazum iz leta 2003 in medinstitucionalni skupni pristop k oceni učinka iz novembra 2005 in ker naj bi priloga k novemu medinstitucionalnemu sporazumu nadomestila skupni dogovor o delegiranih aktih iz leta 2011;

| G. | ker v skladu z izjavo Evropskega parlamenta in Komisije iz Priloge II k temu sklepu novi medinstitucionalni sporazum ne posega v okvirni sporazum iz leta 2010; |
| --- | --- |

G.

ker v skladu z izjavo Evropskega parlamenta in Komisije iz Priloge II k temu sklepu novi medinstitucionalni sporazum ne posega v okvirni sporazum iz leta 2010;

| H. | ker lahko kljub temu nekatere določbe okvirnega sporazuma iz leta 2010 zastarajo ali jih bo zaradi novega medinstitucionalnega sporazuma treba posodobiti; |
| --- | --- |

H.

ker lahko kljub temu nekatere določbe okvirnega sporazuma iz leta 2010 zastarajo ali jih bo zaradi novega medinstitucionalnega sporazuma treba posodobiti;

| I. | ker novi medinstitucionalni sporazum predvideva nova medinstitucionalna pogajanja, predvsem o praktičnih ureditvah za sodelovanje in izmenjavo informacij v okviru sklenitve mednarodnih sporazumov ter o merilih za uporabo členov 290 in 291 PDEU o delegiranih in izvedbenih aktih; |
| --- | --- |

I.

ker novi medinstitucionalni sporazum predvideva nova medinstitucionalna pogajanja, predvsem o praktičnih ureditvah za sodelovanje in izmenjavo informacij v okviru sklenitve mednarodnih sporazumov ter o merilih za uporabo členov 290 in 291 PDEU o delegiranih in izvedbenih aktih;

| J. | ker bo zaradi novega medinstitucionalnega sporazuma treba prilagoditi nekatere določbe Poslovnika Parlamenta, kot so določbe v zvezi z delovnim programom Komisije in preverjanjem pravne podlage aktov; |
| --- | --- |

J.

ker bo zaradi novega medinstitucionalnega sporazuma treba prilagoditi nekatere določbe Poslovnika Parlamenta, kot so določbe v zvezi z delovnim programom Komisije in preverjanjem pravne podlage aktov;

| K. | ker novi medinstitucionalni sporazum tako ali drugače obravnava glavne pomisleke, ki jih je odbor Evropskega parlamenta za ustavne zadeve izrazil v dokumentu „Prispevek odbora AFCO k stališču Evropskega parlamenta za pogajanja o spremembi medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje“ z dne 22. aprila 2015; |
| --- | --- |

K.

ker novi medinstitucionalni sporazum tako ali drugače obravnava glavne pomisleke, ki jih je odbor Evropskega parlamenta za ustavne zadeve izrazil v dokumentu „Prispevek odbora AFCO k stališču Evropskega parlamenta za pogajanja o spremembi medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje“ z dne 22. aprila 2015;

| 1. | pozdravlja sporazum, dosežen med institucijami, in meni, da je dobra podlaga za vzpostavitev in razvijanje novega, bolj odprtega in preglednega odnosa med njimi z namenom zagotavljanja boljše priprave zakonodaje v interesu državljanov Unije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporazum, dosežen med institucijami, in meni, da je dobra podlaga za vzpostavitev in razvijanje novega, bolj odprtega in preglednega odnosa med njimi z namenom zagotavljanja boljše priprave zakonodaje v interesu državljanov Unije;

| 2. | globoko obžaluje, da v kontekstu boljše priprave zakonodaje pogajanja o novem medinstitucionalnem sporazumu niso sledila ustaljeni praksi glede postopka v odboru Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

2.

globoko obžaluje, da v kontekstu boljše priprave zakonodaje pogajanja o novem medinstitucionalnem sporazumu niso sledila ustaljeni praksi glede postopka v odboru Evropskega parlamenta;

| 3. | pozdravlja zlasti rezultate pogajanj v zvezi z večletnim in letnim medinstitucionalnim načrtovanjem, ukrepanjem Komisije na osnovi zakonodajnih pobud Parlamenta in utemeljevanjem predvidenega umika zakonodajnih predlogov in posvetovanje o tem; poudarja, da dogovor o osredotočanju na delovni program Komisije ne more biti razumljen kot opravičilo za omejevanje zakonodajnih pooblastil Parlamenta oz. njegove pravice do pobude; pozdravlja dogovorjeno medinstitucionalno izmenjavo mnenj v primeru predvidene spremembe pravne podlage akta in izreka veliko odločenost, da bo nasprotoval vsakršnemu poskusu spodkopavanja zakonodajnih pooblastil Evropskega parlamenta s spreminjanjem pravne podlage; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja zlasti rezultate pogajanj v zvezi z večletnim in letnim medinstitucionalnim načrtovanjem, ukrepanjem Komisije na osnovi zakonodajnih pobud Parlamenta in utemeljevanjem predvidenega umika zakonodajnih predlogov in posvetovanje o tem; poudarja, da dogovor o osredotočanju na delovni program Komisije ne more biti razumljen kot opravičilo za omejevanje zakonodajnih pooblastil Parlamenta oz. njegove pravice do pobude; pozdravlja dogovorjeno medinstitucionalno izmenjavo mnenj v primeru predvidene spremembe pravne podlage akta in izreka veliko odločenost, da bo nasprotoval vsakršnemu poskusu spodkopavanja zakonodajnih pooblastil Evropskega parlamenta s spreminjanjem pravne podlage;

| 4. | poudarja pomen določb novega medinstitucionalnega sporazuma v zvezi z orodji za boljšo pripravo zakonodaje (ocenami učinka, posvetovanji z deležniki in javnostjo, ocenjevanji itd.) za dobro utemeljen, vključujoč in pregleden postopek sprejemanja odločitev ter za pravilno uporabo zakonodaje, hkrati pa ugotavlja, da te določbe ohranjajo posebne pravice zakonodajalcev; meni, da morajo biti ocene učinka podrobne in popolne, uravnotežene in da naj bi med drugim morale prinašati ocene stroškov za proizvajalce, potrošnike, delavce, upravitelje in za okolje v primeru, da se potrebna zakonodaja ne bi sprejela; je zaskrbljen, ker besedilo v zvezi z ocenami učinka ni dovolj zavezujoče za vse tri institucije, da bi v svoje ocene učinka vključevale mala in srednja podjetja ter preskuse konkurenčnosti; opozarja, da je treba upoštevati in paziti na potrebe malih in srednjih podjetij v vseh fazah zakonodajnega ciklusa; poudarja, da bo glede na delovni dokument služb Komisije z dne 19. maja 2015 o smernicah za boljšo pripravo zakonodaje (SWD(2015)0111) ocena učinka za mala in srednja podjetja vključena v poročila o ocenah učinka in Komisijo poziva, naj zagotovi dodatne informacije o tej praksi; pozdravlja cilj boljšega izvajanja in uporabe zakonodaje Unije, med drugim z učinkovitejšim odkrivanjem nacionalnih ukrepov, ki jih zakonodaja Unije, ki jo je treba prenesti, ne zahteva (t. i. čezmerno prenašanje), in od držav članic pričakuje, da bodo jasno nakazale in dokumentirale tovrstne ukrepe, čeprav se zaveda, da lahko države članice svobodno določijo višje standarde, kadar so s predpisi Unije določeni zgolj minimalni; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen določb novega medinstitucionalnega sporazuma v zvezi z orodji za boljšo pripravo zakonodaje (ocenami učinka, posvetovanji z deležniki in javnostjo, ocenjevanji itd.) za dobro utemeljen, vključujoč in pregleden postopek sprejemanja odločitev ter za pravilno uporabo zakonodaje, hkrati pa ugotavlja, da te določbe ohranjajo posebne pravice zakonodajalcev; meni, da morajo biti ocene učinka podrobne in popolne, uravnotežene in da naj bi med drugim morale prinašati ocene stroškov za proizvajalce, potrošnike, delavce, upravitelje in za okolje v primeru, da se potrebna zakonodaja ne bi sprejela; je zaskrbljen, ker besedilo v zvezi z ocenami učinka ni dovolj zavezujoče za vse tri institucije, da bi v svoje ocene učinka vključevale mala in srednja podjetja ter preskuse konkurenčnosti; opozarja, da je treba upoštevati in paziti na potrebe malih in srednjih podjetij v vseh fazah zakonodajnega ciklusa; poudarja, da bo glede na delovni dokument služb Komisije z dne 19. maja 2015 o smernicah za boljšo pripravo zakonodaje (SWD(2015)0111) ocena učinka za mala in srednja podjetja vključena v poročila o ocenah učinka in Komisijo poziva, naj zagotovi dodatne informacije o tej praksi; pozdravlja cilj boljšega izvajanja in uporabe zakonodaje Unije, med drugim z učinkovitejšim odkrivanjem nacionalnih ukrepov, ki jih zakonodaja Unije, ki jo je treba prenesti, ne zahteva (t. i. čezmerno prenašanje), in od držav članic pričakuje, da bodo jasno nakazale in dokumentirale tovrstne ukrepe, čeprav se zaveda, da lahko države članice svobodno določijo višje standarde, kadar so s predpisi Unije določeni zgolj minimalni;

| 5. | je seznanjen, da lahko kumulativni strošek zakonodaje povzroča precejšnje težave podjetjem in posameznikom, na katere se pravila Unije nanašajo; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen, da lahko kumulativni strošek zakonodaje povzroča precejšnje težave podjetjem in posameznikom, na katere se pravila Unije nanašajo;

| 6. | je seznanjen s pismom prvega podpredsednika Komisije z dne 15. decembra 2015 o delovanju novega odbora za regulativni nadzor, ki naj bi nadziral kakovost ocen učinka Komisije (čeprav mu ne more biti podeljena pravica do veta nad zakonodajnimi predlogi, saj je to v pristojnosti izvoljenih organov); opozarja, da je v resoluciji z dne 27. novembra 2014 o pregledu smernic za oceno učinka Komisije in vlogi testa za mala in srednja podjetja (5), zahteval večjo neodvisnost odbora za regulativni nadzor (prej odbor za oceno učinka) in je opozoril, da njegovi člani ne smejo biti pod političnim nadzorom; ob tem meni, da je ustanovitev odbora za regulativni nadzor dobrodošel prvi korak za doseganje njegove neodvisnosti; poudarja, da lahko zakonodajalci pripravijo tudi svoje ocene učinka, kadar menijo, da je to potrebno; upošteva, da ocene učinka ne nadomeščajo procesa političnega odločanja; poudarja še, da je z novi medinstitucionalnim sporazumom predpisana izmenjava informacij med institucijami o najboljši praksi in metodologijah, povezanih z ocenami učinka, kar odpira možnost za pregled delovanja odbora za regulativni nadzor v doglednem času, ta pregled pa bi prispeval k oblikovanju skupne metodologije; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen s pismom prvega podpredsednika Komisije z dne 15. decembra 2015 o delovanju novega odbora za regulativni nadzor, ki naj bi nadziral kakovost ocen učinka Komisije (čeprav mu ne more biti podeljena pravica do veta nad zakonodajnimi predlogi, saj je to v pristojnosti izvoljenih organov); opozarja, da je v resoluciji z dne 27. novembra 2014 o pregledu smernic za oceno učinka Komisije in vlogi testa za mala in srednja podjetja (5), zahteval večjo neodvisnost odbora za regulativni nadzor (prej odbor za oceno učinka) in je opozoril, da njegovi člani ne smejo biti pod političnim nadzorom; ob tem meni, da je ustanovitev odbora za regulativni nadzor dobrodošel prvi korak za doseganje njegove neodvisnosti; poudarja, da lahko zakonodajalci pripravijo tudi svoje ocene učinka, kadar menijo, da je to potrebno; upošteva, da ocene učinka ne nadomeščajo procesa političnega odločanja; poudarja še, da je z novi medinstitucionalnim sporazumom predpisana izmenjava informacij med institucijami o najboljši praksi in metodologijah, povezanih z ocenami učinka, kar odpira možnost za pregled delovanja odbora za regulativni nadzor v doglednem času, ta pregled pa bi prispeval k oblikovanju skupne metodologije;

| 7. | pozdravlja dogovor med institucijami za sodelovanje pri posodabljanju in poenostavitvi zakonodaje ter izmenjavi mnenj o tem še pred dokončnim sprejetjem delovnega programa Komisije; poudarja pomen dogovorjene „letne študije obremenjenosti“, ki bo nekakšno orodje za jasno in pregledno odkrivanje in spremljanje rezultatov prizadevanj Unije s ciljem zamejiti in se izogniti prekomernemu predpisovanju in upravnemu obremenjevanju, ki bi moralo vključevati poseben seznam za mala in srednja podjetja ter razlikovati med bremeni, ki naj bi bili posledica predlogov Komisije oz. ukrepov posameznih držav članic; poudarja, da je treba izvedljivost in zaželenost opredeljevanja ciljev za zmanjšanje bremena v posameznih sektorjih oceniti skrbno, za vsak primer posebej in v tesnem sodelovanju med institucijami, ki se morajo pri tem osredotočati na kakovost zakonodaje, ne da bi to negativno vplivalo na ustrezne standarde Unije; od Komisije pričakuje, da bo redno pripravljala predloge za razveljavitev pravnih aktov, če se bo to izkazalo za potrebno; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da so se vse tri institucije strinjale, da mora biti v ocenah učinka obravnavan tudi učinek predlogov na upravno breme, zlasti za mala in srednja podjetja; priznava, da se lahko z ustrezno zakonodajo Unije zmanjšajo upravna bremena za mala in srednja podjetja, saj bi bilo 28 sklopov pravil, ki se med seboj lahko precej razlikujejo, nadomeščenih z enim samim sklopom pravil za notranji trg; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dogovor med institucijami za sodelovanje pri posodabljanju in poenostavitvi zakonodaje ter izmenjavi mnenj o tem še pred dokončnim sprejetjem delovnega programa Komisije; poudarja pomen dogovorjene „letne študije obremenjenosti“, ki bo nekakšno orodje za jasno in pregledno odkrivanje in spremljanje rezultatov prizadevanj Unije s ciljem zamejiti in se izogniti prekomernemu predpisovanju in upravnemu obremenjevanju, ki bi moralo vključevati poseben seznam za mala in srednja podjetja ter razlikovati med bremeni, ki naj bi bili posledica predlogov Komisije oz. ukrepov posameznih držav članic; poudarja, da je treba izvedljivost in zaželenost opredeljevanja ciljev za zmanjšanje bremena v posameznih sektorjih oceniti skrbno, za vsak primer posebej in v tesnem sodelovanju med institucijami, ki se morajo pri tem osredotočati na kakovost zakonodaje, ne da bi to negativno vplivalo na ustrezne standarde Unije; od Komisije pričakuje, da bo redno pripravljala predloge za razveljavitev pravnih aktov, če se bo to izkazalo za potrebno; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da so se vse tri institucije strinjale, da mora biti v ocenah učinka obravnavan tudi učinek predlogov na upravno breme, zlasti za mala in srednja podjetja; priznava, da se lahko z ustrezno zakonodajo Unije zmanjšajo upravna bremena za mala in srednja podjetja, saj bi bilo 28 sklopov pravil, ki se med seboj lahko precej razlikujejo, nadomeščenih z enim samim sklopom pravil za notranji trg;

| 8. | meni, da je bila v zvezi z delegiranimi in izvedbenimi akti načeloma najdena uravnotežena rešitev, ki zagotavlja preglednost in enakopravnost zakonodajalcev, vendar poudarja potrebo po čimprejšnjem dogovoru o ustreznih merilih za jasno razlikovanje med delegiranimi in izvedbenimi akti ter čim hitrejši uskladitvi vseh temeljnih aktov s pravnim okvirom, uvedenim z Lizbonsko pogodbo; |
| --- | --- |

8.

meni, da je bila v zvezi z delegiranimi in izvedbenimi akti načeloma najdena uravnotežena rešitev, ki zagotavlja preglednost in enakopravnost zakonodajalcev, vendar poudarja potrebo po čimprejšnjem dogovoru o ustreznih merilih za jasno razlikovanje med delegiranimi in izvedbenimi akti ter čim hitrejši uskladitvi vseh temeljnih aktov s pravnim okvirom, uvedenim z Lizbonsko pogodbo;

| 9. | priznava, da dogovorjeni ukrepi za izboljšanje medsebojne izmenjave stališč in informacij med Parlamentom in Svetom kot zakonodajalcema pomenijo korak naprej, čeprav meni, da bi jih bilo treba razvijati še naprej, zlasti glede obojestranskega dostopa do informacij in sestankov, da se zagotovita resnična uravnoteženost in dejansko enaka obravnava med zakonodajalcema skozi celoten zakonodajni postopek ter da se zagotovo sledi načelu vzajemnega in iskrenega sodelovanja med institucijami; opozarja, da dogovorjena neuradna izmenjava mnenj ne sme postati nov prostor za nepregledna medinstitucionalna pogajanja; |
| --- | --- |

9.

priznava, da dogovorjeni ukrepi za izboljšanje medsebojne izmenjave stališč in informacij med Parlamentom in Svetom kot zakonodajalcema pomenijo korak naprej, čeprav meni, da bi jih bilo treba razvijati še naprej, zlasti glede obojestranskega dostopa do informacij in sestankov, da se zagotovita resnična uravnoteženost in dejansko enaka obravnava med zakonodajalcema skozi celoten zakonodajni postopek ter da se zagotovo sledi načelu vzajemnega in iskrenega sodelovanja med institucijami; opozarja, da dogovorjena neuradna izmenjava mnenj ne sme postati nov prostor za nepregledna medinstitucionalna pogajanja;

| 10. | opozarja, da je s PDEU določen redni zakonodajni postopek s tremi obravnavami; opozarja, da bi morali biti v zadevah, kjer Parlament in Svet v celoti izvajata svoja pooblastila v zakonodajnem postopku, sporazumi v drugi obravnavi standardni postopek, sporazumi v prvi obravnavi pa naj bi se uporabili le, če se o tem sprejme pretehtana in izrecna odločitev; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je s PDEU določen redni zakonodajni postopek s tremi obravnavami; opozarja, da bi morali biti v zadevah, kjer Parlament in Svet v celoti izvajata svoja pooblastila v zakonodajnem postopku, sporazumi v drugi obravnavi standardni postopek, sporazumi v prvi obravnavi pa naj bi se uporabili le, če se o tem sprejme pretehtana in izrecna odločitev;

| 11. | pozdravlja zavezanost k zagotavljanju preglednosti zakonodajnih postopkov, vendar poudarja potrebo po konkretnejših določbah in orodjih za doseganje te preglednosti, zlasti pri sporazumih v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja zavezanost k zagotavljanju preglednosti zakonodajnih postopkov, vendar poudarja potrebo po konkretnejših določbah in orodjih za doseganje te preglednosti, zlasti pri sporazumih v prvi obravnavi;

| 12. | meni tudi, da bi se morale bolje uporabljati določbe o političnem dialogu z nacionalnimi parlamenti; ob tem opozarja na pomembno vlogo, ki so jo z Lizbonsko pogodbo dobili nacionalni parlamenti, ki ne le nadzorujejo spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ampak lahko tudi pozitivno prispevajo k političnemu dialogu in to možnost dejansko tudi uresničujejo; spodbuja k boljši uporabi mehanizmov za subsidiarnost in sorazmernost, ki so določeni v Pogodbah; poudarja potrebo po večji prožnosti glede osemtedenskega roka, v katerem morajo nacionalni parlamenti podati obrazloženo mnenje o neupoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

12.

meni tudi, da bi se morale bolje uporabljati določbe o političnem dialogu z nacionalnimi parlamenti; ob tem opozarja na pomembno vlogo, ki so jo z Lizbonsko pogodbo dobili nacionalni parlamenti, ki ne le nadzorujejo spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ampak lahko tudi pozitivno prispevajo k političnemu dialogu in to možnost dejansko tudi uresničujejo; spodbuja k boljši uporabi mehanizmov za subsidiarnost in sorazmernost, ki so določeni v Pogodbah; poudarja potrebo po večji prožnosti glede osemtedenskega roka, v katerem morajo nacionalni parlamenti podati obrazloženo mnenje o neupoštevanju načela subsidiarnosti;

| 13. | poziva k temeljitemu ovrednotenju učinka, ki ga bo novi medinstitucionalni sporazum imel na okvirni sporazum iz leta 2010 in druge veljavne medinstitucionalne sporazume, ob upoštevanju potrebe po varovanju stališča in pooblastil Evropskega parlamenta ter po poenostavitvi strukture številnih predpisov, ki urejajo medinstitucionalne odnose; |
| --- | --- |

13.

poziva k temeljitemu ovrednotenju učinka, ki ga bo novi medinstitucionalni sporazum imel na okvirni sporazum iz leta 2010 in druge veljavne medinstitucionalne sporazume, ob upoštevanju potrebe po varovanju stališča in pooblastil Evropskega parlamenta ter po poenostavitvi strukture številnih predpisov, ki urejajo medinstitucionalne odnose;

| 14. | meni, da je treba takšno poenostavitev izvesti, ko bodo vse praktične ureditve za izvajanje novega medinstitucionalnega sporazuma v celoti vzpostavljene in bodo lahko tedaj institucije na podlagi izkušenj z izvajanjem novega medinstitucionalnega sporazuma tudi ocenile, ali ga je treba prilagoditi; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba takšno poenostavitev izvesti, ko bodo vse praktične ureditve za izvajanje novega medinstitucionalnega sporazuma v celoti vzpostavljene in bodo lahko tedaj institucije na podlagi izkušenj z izvajanjem novega medinstitucionalnega sporazuma tudi ocenile, ali ga je treba prilagoditi;

| 15. | poudarja pomen ustreznega izvajanja, zagotoviti pa je treba tudi to, da se bodo sprejete obveze in dogovorjeni roki iz novega medinstitucionalnega sporazuma dejansko spoštovali; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen ustreznega izvajanja, zagotoviti pa je treba tudi to, da se bodo sprejete obveze in dogovorjeni roki iz novega medinstitucionalnega sporazuma dejansko spoštovali;

| 16. | poudarja, da je treba na tehnični in/ali politični ravni dodatno spremljati zlasti naslednja vprašanja, pri katerih bodo aktivno s svojim strokovnim znanjem sodelovali vsi parlamentarni odbori z ustreznimi izkušnjami:






  — | načrtovanje (tehnični pregled okvirnega sporazuma iz leta 2010 in Poslovnika Parlamenta); |
| --- | --- | --- |

16.

poudarja, da je treba na tehnični in/ali politični ravni dodatno spremljati zlasti naslednja vprašanja, pri katerih bodo aktivno s svojim strokovnim znanjem sodelovali vsi parlamentarni odbori z ustreznimi izkušnjami:

—

načrtovanje (tehnični pregled okvirnega sporazuma iz leta 2010 in Poslovnika Parlamenta);

| — | preverjanje pravne podlage aktov (pregled Poslovnika, da se opredeli potek tristranske izmenjave mnenj); |
| --- | --- |

—

preverjanje pravne podlage aktov (pregled Poslovnika, da se opredeli potek tristranske izmenjave mnenj);

| — | ocenjevanje tega, kako Komisija uporablja zgoraj omenjene smernice za boljšo pripravo zakonodaje in kako učinkovito deluje novoustanovljeni odbor za regulativni nadzor, pri katerem bo treba v skladu z odstavkom 6 zlasti preverjati, ali deluje neodvisno in ali se nad njegovimi člani izvaja politični nadzor; |
| --- | --- |

—

ocenjevanje tega, kako Komisija uporablja zgoraj omenjene smernice za boljšo pripravo zakonodaje in kako učinkovito deluje novoustanovljeni odbor za regulativni nadzor, pri katerem bo treba v skladu z odstavkom 6 zlasti preverjati, ali deluje neodvisno in ali se nad njegovimi člani izvaja politični nadzor;

| — | preglednost in usklajevanje zakonodajnega postopka (med drugim ustrezna uporaba postopka v prvi in drugi obravnavi, praktične ureditve za izmenjavo mnenj in informacij ter primerjavo časovnih razporedov, preglednost v zvezi s tristranskimi pogajanji, razvoj platform in orodij za oblikovanje skupne zbirke podatkov o trenutnem stanju zakonodajnih zadev, zagotavljanje informacij nacionalnim parlamentom ter praktične ureditve za sodelovanje in izmenjavo informacij v zvezi s pogajanji o mednarodnih sporazumih in njihovo sklenitvijo); |
| --- | --- |

—

preglednost in usklajevanje zakonodajnega postopka (med drugim ustrezna uporaba postopka v prvi in drugi obravnavi, praktične ureditve za izmenjavo mnenj in informacij ter primerjavo časovnih razporedov, preglednost v zvezi s tristranskimi pogajanji, razvoj platform in orodij za oblikovanje skupne zbirke podatkov o trenutnem stanju zakonodajnih zadev, zagotavljanje informacij nacionalnim parlamentom ter praktične ureditve za sodelovanje in izmenjavo informacij v zvezi s pogajanji o mednarodnih sporazumih in njihovo sklenitvijo);

| — | ocenjevanje neodvisnosti odbora za regulativni nadzor pri opravljanju njegove nadzorne vloge in ugotavljanje, ali so njegovi nasveti glede posameznih ocen učinka dejansko objektivi, ter po potrebi nadaljnji ukrepi v zvezi z njegovim delom; |
| --- | --- |

—

ocenjevanje neodvisnosti odbora za regulativni nadzor pri opravljanju njegove nadzorne vloge in ugotavljanje, ali so njegovi nasveti glede posameznih ocen učinka dejansko objektivi, ter po potrebi nadaljnji ukrepi v zvezi z njegovim delom;

| — | dejstvo, da Parlament v skladu z določbami novega medinstitucionalnega sporazuma od Komisije pričakuje, da bo v svoje predloge, kjer je to pač izvedljivo, vključila cilje zato, da se v ključnih sektorjih v najkrajšem možnem času bremena zmanjšajo, ne da bi to negativno vplivalo na doseganje zakonodajnih ciljev; |
| --- | --- |

—

dejstvo, da Parlament v skladu z določbami novega medinstitucionalnega sporazuma od Komisije pričakuje, da bo v svoje predloge, kjer je to pač izvedljivo, vključila cilje zato, da se v ključnih sektorjih v najkrajšem možnem času bremena zmanjšajo, ne da bi to negativno vplivalo na doseganje zakonodajnih ciljev;

| — | zagotavljanje operativne in pravne skladnosti med novim medinstitucionalnim sporazumom in sporazumi o sodelovanju glede svetovalnih organov Unije; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje operativne in pravne skladnosti med novim medinstitucionalnim sporazumom in sporazumi o sodelovanju glede svetovalnih organov Unije;

| — | delegirane in izvedbene akte na podlagi njegove resolucije z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (6) (pogajanja o merilih razmejitve za delegirane in izvedbene akte, vzpostavitev registra delegiranih aktov ter celovita uskladitev aktov, sprejetih pred uveljavitvijo Lizbonske pogodbe); |
| --- | --- |

—

delegirane in izvedbene akte na podlagi njegove resolucije z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (6) (pogajanja o merilih razmejitve za delegirane in izvedbene akte, vzpostavitev registra delegiranih aktov ter celovita uskladitev aktov, sprejetih pred uveljavitvijo Lizbonske pogodbe);

| — | izvajanje in uporaba zakonodaje Unije (nadzor nad podatki, ki jih države članice sporočajo o prenosu direktiv, pa tudi pregled vseh nacionalnih ukrepov, ki so strožji od določb v zakonodaji Unije (t. i. čezmerno prenašanje)); |
| --- | --- |

—

izvajanje in uporaba zakonodaje Unije (nadzor nad podatki, ki jih države članice sporočajo o prenosu direktiv, pa tudi pregled vseh nacionalnih ukrepov, ki so strožji od določb v zakonodaji Unije (t. i. čezmerno prenašanje));

| 17. | odobri osnutek sporazuma iz Priloge I k temu sklepu; |
| --- | --- |

17.

odobri osnutek sporazuma iz Priloge I k temu sklepu;

| 18. | odobri izjavo Parlamenta in Komisije iz Priloge II k temu sklepu; |
| --- | --- |

18.

odobri izjavo Parlamenta in Komisije iz Priloge II k temu sklepu;

| 19. | poziva svoj pristojni odbor, naj razišče, kolikšne spremembe ali razlage Poslovnika oz. običajnih postopkov, upravnega dela in kanalov za kontakte z drugimi institucijami so potrebne za izvajanje novega medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

19.

poziva svoj pristojni odbor, naj razišče, kolikšne spremembe ali razlage Poslovnika oz. običajnih postopkov, upravnega dela in kanalov za kontakte z drugimi institucijami so potrebne za izvajanje novega medinstitucionalnega sporazuma;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta in predsednikom Komisije novi medinstitucionalni sporazum podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta in predsednikom Komisije novi medinstitucionalni sporazum podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep skupaj s prilogami posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep skupaj s prilogami posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(2)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0061.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0323.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0069.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0127.

---

PRILOGA I

Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako Medinstitucionalnemu sporazumu kot je objavljen v UL L 123, 12.5.2016, str. 1.)

---

PRILOGA II

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN KOMISIJE OB SPREJETJU MEDINSTITUCIONALNEGA SPORAZUMA O BOLJŠI PRIPRAVI ZAKONODAJE

Evropski parlament in Komisija menita, da ta sporazum odraža ravnovesje med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo ter njihovimi zadevnimi pristojnostmi v skladu s Pogodbama.

Ta sporazum ne posega v Okvirni sporazum z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1).

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 8. marec 2016

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/98 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/98

---

P8_TA(2016)0067

Zdravje živali ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Zakon o zdravju živali“) (11779/1/2015 – C8–0008/2016 – 2013/0136(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2018/C 050/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11779/1/2015 – C8-0008/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11779/1/2015 – C8-0008/2016),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja avstrijskega zveznega sveta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja avstrijskega zveznega sveta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2013 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0260), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0260),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0041/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0041/2016),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji;

| 4. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 170, 5.6.2014, str. 104.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0381.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o protimikrobni odpornosti in uporabi zdravil za uporabo v veterinarski medicini

V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Akcijski načrt proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti (COM(2011)0748) – je poudarjena preventivna vloga uredbe o prenosljivih živalskih boleznih („zakon o zdravju živali“) in posledično pričakovano zmanjšanje uporabe antibiotikov pri živalih. Države članice se pozivajo, naj se poleg izpolnjevanja zahtev iz te uredbe zavežejo, da bodo zbirale ustrezne, primerljive in dovolj podrobne podatke o dejanski uporabi protimikrobnih zdravil pri živalih ter da bodo tovrstne podatke pošiljale Komisiji in s tem zagotovile preudarnejšo uporabo protimikrobnih zdravil pri živalih in tako prispevale k zmanjšanju tveganja za protimikrobno odpornost.

Izjava Komisije o rednem poročanju v zvezi z uporabo protimikrobnih zdravil pri živalih v Uniji

Komisija se zavezuje, da bo objavljala redna poročila o uporabi protimikrobnih zdravil pri živalih v EU na podlagi podatkov, ki jih bodo posredovale države članice.

Izjava Komisije o dobrobiti živali

Ta uredba določa pravila za preprečevanje in obvladovanje živalskih bolezni, ki se prenašajo na živali ali na človeka, ne vsebuje pa določb, ki bi posebej urejale dobrobit živali, čeprav sta zdravje in dobrobit živali povezana. Unija ima dobro razvit pravni red glede dobrobiti živali, ki zajema različne vrste (brojlerje, kokoši nesnice, prašiče, teleta) ali dejavnosti (kmetovanje, prevoz, zakol, raziskave itd.). Ta zakonodaja o dobrobiti živali se bo še naprej uporabljala. Komisija se v celoti zavezuje doslednemu upoštevanju dobrobiti živali v skladu s členom 13 Pogodbe in v okviru omejitev, ki jih ta določa, vključno z zagotavljanjem doslednega izvajanja in ustreznega razvoja te zakonodaje.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/101 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/101

---

P8_TA(2016)0068

Shema pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (COM(2014)0032 – C7-0025/2014 – 2014/0014(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 050/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0032), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0032),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0025/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0025/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. julija 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. julija 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 (2),

| — | ob upoštevanju svoje odločitve z dne 27. maja 2015 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje odločitve z dne 27. maja 2015 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu (3),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0006/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0006/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 451, 16.12.2014, str. 142.

(2)  UL C 415, 20.11.2014, str. 30.

(3)  Sprejeta besedila s tega dne, P8_TA(2015)0216.

---

P8_TC1-COD(2014)0014

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 in (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/791.)

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/102 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/102

---

P8_TA(2016)0069

Dostop do trga pristaniških storitev in finančna preglednost pristanišč ***I

Spremembe Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 050/16)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Predlog | Predlog |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA |
| o vzpostavitvi okvira za
  dostop do trga
  pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč | o vzpostavitvi okvira za
  organizacijo
  pristaniških storitev in
  za
  finančno preglednost pristanišč |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Predlog

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi okvira za
  dostop do trga
  pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč

o vzpostavitvi okvira za
  organizacijo
  pristaniških storitev in
  za
  finančno preglednost pristanišč

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Pristanišča lahko prispevajo k dolgoročni konkurenčnosti evropske industrije na svetovnih trgih, pri tem pa povečajo dodano vrednost in število delovnih mest v vseh obalnih regijah Unije. Za reševanje izzivov, s katerimi se sooča sektor pomorskega prometa, kot je neučinkovitost v trajnostni prometni in logistični verigi, je nujno, da se ukrepi za upravno poenostavitev iz sporočila Komisije z naslovom Pristanišča: gonilo rasti izvajajo skupaj s to uredbo. Zapletenost upravnih postopkov za carinjenje, ki povzroča zamude v pristaniščih, je glavna ovira za konkurenčnost prevoza po morju na kratkih razdaljah in učinkovitost pristanišč Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Pristanišča lahko prispevajo k dolgoročni konkurenčnosti evropske industrije na svetovnih trgih, pri tem pa povečajo dodano vrednost in število delovnih mest v vseh obalnih regijah Unije. Za reševanje izzivov, s katerimi se sooča sektor pomorskega prometa, kot je neučinkovitost v trajnostni prometni in logistični verigi, je nujno, da se ukrepi za upravno poenostavitev iz sporočila Komisije z naslovom Pristanišča: gonilo rasti izvajajo skupaj s to uredbo. Zapletenost upravnih postopkov za carinjenje, ki povzroča zamude v pristaniščih, je glavna ovira za konkurenčnost prevoza po morju na kratkih razdaljah in učinkovitost pristanišč Unije.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Visoka stopnja poenostavitve postopkov carinjenja je lahko velika ekonomska prednost za pristanišče v smislu konkurenčnosti. Da bi se izognili nepošteni konkurenci med pristanišči in zmanjšali carinske formalnosti, ki lahko zelo škodujejo finančnim interesom Unije, bi morali pristaniški organi sprejeti ustrezen in učinkovit pristop politike, temelječ na tveganju, da bi preprečili izkrivljanje konkurence. Države članice in Komisija bi morale te postopke redno učinkovito spremljati, Komisija pa bi morala preučiti, ali je treba sprejeti ustrezne ukrepe za obravnavanje nepoštene konkurence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Visoka stopnja poenostavitve postopkov carinjenja je lahko velika ekonomska prednost za pristanišče v smislu konkurenčnosti. Da bi se izognili nepošteni konkurenci med pristanišči in zmanjšali carinske formalnosti, ki lahko zelo škodujejo finančnim interesom Unije, bi morali pristaniški organi sprejeti ustrezen in učinkovit pristop politike, temelječ na tveganju, da bi preprečili izkrivljanje konkurence. Države članice in Komisija bi morale te postopke redno učinkovito spremljati, Komisija pa bi morala preučiti, ali je treba sprejeti ustrezne ukrepe za obravnavanje nepoštene konkurence.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Velika večina pomorskega prometa Unije poteka skozi
  morska
  pristanišča vseevropskega prometnega omrežja. Da bi se cilj te uredbe dosegel na sorazmeren način, brez nalaganja morebitnega nepotrebnega bremena drugim pristaniščem, bi se morala ta uredba uporabljati za
  vsako pristanišče
  vseevropskega prometnega omrežja, ki
  ima
  pomembno vlogo za evropski prometni sistem, ker
  upravlja
  več kot 0,1  % skupnega tovora oziroma skupnega števila potnikov EU ali ker
  izboljšuje
  regionalno dostopnost otoških ali obrobnih območij, vendar ne bi smela posegati v možnost držav članic, da se odločijo to uredbo uporabljati tudi za druga pristanišča. Pilotažne storitve, ki se opravljajo na odprtem morju, nimajo neposrednega vpliva na učinkovitost pristanišč, ker se ne uporabljajo za neposredno vstopanje v pristanišča in izhod iz njih ter jih zato ni treba vključiti v to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Velika večina pomorskega prometa Unije poteka skozi
  morska
  pristanišča vseevropskega prometnega omrežja. Da bi se cilj te uredbe dosegel na sorazmeren način, brez nalaganja morebitnega nepotrebnega bremena drugim pristaniščem, bi se morala ta uredba uporabljati za
  vsako pristanišče
  vseevropskega prometnega omrežja, ki
  ima
  pomembno vlogo za evropski prometni sistem, ker
  upravlja
  več kot 0,1  % skupnega tovora oziroma skupnega števila potnikov EU ali ker
  izboljšuje
  regionalno dostopnost otoških ali obrobnih območij, vendar ne bi smela posegati v možnost držav članic, da se odločijo to uredbo uporabljati tudi za druga pristanišča. Pilotažne storitve, ki se opravljajo na odprtem morju, nimajo neposrednega vpliva na učinkovitost pristanišč, ker se ne uporabljajo za neposredno vstopanje v pristanišča in izhod iz njih ter jih zato ni treba vključiti v to uredbo.

| (4) | Velika večina pomorskega prometa Unije poteka skozi
  pomorska
  pristanišča vseevropskega prometnega omrežja. Da bi se cilj te uredbe dosegel na sorazmeren način, brez nalaganja morebitnega nepotrebnega bremena drugim pristaniščem, bi se morala ta uredba uporabljati
  samo
  za
  pomorska pristanišča
  vseevropskega prometnega omrežja, ki
  imajo
  pomembno vlogo za evropski prometni sistem, ker
  upravljajo
  več kot 0,1  % skupnega tovora oziroma skupnega števila potnikov EU ali ker
  izboljšujejo
  regionalno dostopnost otoških ali obrobnih območij, vendar ne bi smela posegati v možnost držav članic, da se odločijo to uredbo uporabljati tudi za druga pristanišča
  . Ta uredba bi morala državam članicam omogočati, da odločajo o tem, ali bodo uredbo uporabljale za pomorska pristanišča celovitega vseevropskega prometnega omrežja, ki se nahajajo v najbolj oddaljenih regijah, ali ne. Države članice bi morale imeti tudi možnost, da uvedejo odstopanja in tako preprečijo nesorazmerne upravne obremenitve za pomorska pristanišča celovitega vseevropskega prometnega omrežja, katerih letni promet ne opravičuje polne uporabe te uredbe
  . Pilotažne storitve, ki se opravljajo na odprtem morju, nimajo neposrednega vpliva na učinkovitost pristanišč, ker se ne uporabljajo za neposredno vstopanje v pristanišča in izhod iz njih ter jih zato ni treba vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Velika večina pomorskega prometa Unije poteka skozi
  pomorska
  pristanišča vseevropskega prometnega omrežja. Da bi se cilj te uredbe dosegel na sorazmeren način, brez nalaganja morebitnega nepotrebnega bremena drugim pristaniščem, bi se morala ta uredba uporabljati
  samo
  za
  pomorska pristanišča
  vseevropskega prometnega omrežja, ki
  imajo
  pomembno vlogo za evropski prometni sistem, ker
  upravljajo
  več kot 0,1  % skupnega tovora oziroma skupnega števila potnikov EU ali ker
  izboljšujejo
  regionalno dostopnost otoških ali obrobnih območij, vendar ne bi smela posegati v možnost držav članic, da se odločijo to uredbo uporabljati tudi za druga pristanišča
  . Ta uredba bi morala državam članicam omogočati, da odločajo o tem, ali bodo uredbo uporabljale za pomorska pristanišča celovitega vseevropskega prometnega omrežja, ki se nahajajo v najbolj oddaljenih regijah, ali ne. Države članice bi morale imeti tudi možnost, da uvedejo odstopanja in tako preprečijo nesorazmerne upravne obremenitve za pomorska pristanišča celovitega vseevropskega prometnega omrežja, katerih letni promet ne opravičuje polne uporabe te uredbe
  . Pilotažne storitve, ki se opravljajo na odprtem morju, nimajo neposrednega vpliva na učinkovitost pristanišč, ker se ne uporabljajo za neposredno vstopanje v pristanišča in izhod iz njih ter jih zato ni treba vključiti v to uredbo.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Ta uredba upravnim organom pristanišča ne predpisuje posebnega modela pristaniške uprave. Če države članice spoštujejo predpise o dostopu na trg in finančni preglednosti, lahko v skladu s Protokolom št. 26 k Pogodbi o delovanju Evropske unije ohranijo obstoječe modele pristaniške uprave, določene na nacionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Ta uredba upravnim organom pristanišča ne predpisuje posebnega modela pristaniške uprave. Če države članice spoštujejo predpise o dostopu na trg in finančni preglednosti, lahko v skladu s Protokolom št. 26 k Pogodbi o delovanju Evropske unije ohranijo obstoječe modele pristaniške uprave, določene na nacionalni ravni.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Cilj člena 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije je odpraviti omejitve svobode opravljanja storitev v Uniji. V skladu s členom 58 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba to doseči v okviru določb naslova, ki se nanaša na promet, natančneje, člena 100(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Cilj člena 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije je odpraviti omejitve svobode opravljanja storitev v Uniji. V skladu s členom 58 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba to doseči v okviru določb naslova, ki se nanaša na promet, natančneje, člena 100(2).

črtano

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Opravljanje storitev z lastnimi zmogljivostmi, ki pomeni, da ladjarske družbe ali ponudniki pristaniških storitev zaposlujejo osebje po lastni izbiri in pristaniške storitve zagotavljajo z lastnimi sredstvi, je zaradi varnosti ali socialnih razlogov v številnih državah regulirano. Zainteresirane strani, s katerimi se je Komisija posvetovala pri pripravi tega predloga, so poudarile, da bi splošno dovoljenje za opravljanje storitve z lastnimi zmogljivostmi na ravni Unije zahtevalo dodatna pravila za varnostna in socialna vprašanja, da se preprečijo morebitni negativni učinki na teh področjih. Zato se zdi primerno, da se v tej fazi to vprašanje ne regulira na ravni Unije, temveč se državam članicam prepusti, da se same odločijo, ali bodo opravljanje pristaniških storitev z lastnimi zmogljivostmi regulirale ali ne. Zato bi morala ta uredba zajeti le opravljanje pristaniških storitev za plačilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Opravljanje storitev z lastnimi zmogljivostmi, ki pomeni, da ladjarske družbe ali ponudniki pristaniških storitev zaposlujejo osebje po lastni izbiri in pristaniške storitve zagotavljajo z lastnimi sredstvi, je zaradi varnosti ali socialnih razlogov v številnih državah regulirano. Zainteresirane strani, s katerimi se je Komisija posvetovala pri pripravi tega predloga, so poudarile, da bi splošno dovoljenje za opravljanje storitve z lastnimi zmogljivostmi na ravni Unije zahtevalo dodatna pravila za varnostna in socialna vprašanja, da se preprečijo morebitni negativni učinki na teh področjih. Zato se zdi primerno, da se v tej fazi to vprašanje ne regulira na ravni Unije, temveč se državam članicam prepusti, da se same odločijo, ali bodo opravljanje pristaniških storitev z lastnimi zmogljivostmi regulirale ali ne. Zato bi morala ta uredba zajeti le opravljanje pristaniških storitev za plačilo.

črtano

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | V interesu učinkovitega, varnega in okoljsko ustreznega upravljanja pristanišč bi bilo treba upravnemu organu pristanišča omogočiti, da od ponudnikov storitev zahteva, da dokažejo izpolnjevanje minimalnih zahtev za ustrezno opravljanje storitve. Te minimalne zahteve bi morale biti omejene na jasno določen sklop pogojev v zvezi s strokovno usposobljenostjo,
  vključno z usposabljanjem
  ,
  ter zahtevano opremo, če so
  te zahteve
  pregledne, nediskriminatorne, objektivne
  in
  se nanašajo na opravljanje
  pristaniških storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

V interesu učinkovitega, varnega in okoljsko ustreznega upravljanja pristanišč bi bilo treba upravnemu organu pristanišča omogočiti, da od ponudnikov storitev zahteva, da dokažejo izpolnjevanje minimalnih zahtev za ustrezno opravljanje storitve. Te minimalne zahteve bi morale biti omejene na jasno določen sklop pogojev v zvezi s strokovno usposobljenostjo,
  vključno z usposabljanjem
  ,
  ter zahtevano opremo, če so
  te zahteve
  pregledne, nediskriminatorne, objektivne
  in
  se nanašajo na opravljanje
  pristaniških storitev.

| (7) | V interesu učinkovitega, varnega in okoljsko ustreznega upravljanja pristanišč bi bilo treba upravnemu organu pristanišča omogočiti, da od ponudnikov storitev zahteva, da dokažejo izpolnjevanje minimalnih zahtev za ustrezno opravljanje storitve. Te minimalne zahteve bi morale biti omejene na jasno določen sklop pogojev v zvezi s strokovno usposobljenostjo,
  opremo, ki je potrebna za zagotavljanje pomembnih pristaniških storitev, razpoložljivostjo storitve in izpolnjevanjem zahtev pomorske varnosti.
  Te
  minimalne
  zahteve
  bi morale upoštevati tudi okoljske zahteve
  in
  nacionalne socialne standarde ter dobro ime ponudnika
  pristaniških storitev. |
| --- | --- |

(7)

V interesu učinkovitega, varnega in okoljsko ustreznega upravljanja pristanišč bi bilo treba upravnemu organu pristanišča omogočiti, da od ponudnikov storitev zahteva, da dokažejo izpolnjevanje minimalnih zahtev za ustrezno opravljanje storitve. Te minimalne zahteve bi morale biti omejene na jasno določen sklop pogojev v zvezi s strokovno usposobljenostjo,
  opremo, ki je potrebna za zagotavljanje pomembnih pristaniških storitev, razpoložljivostjo storitve in izpolnjevanjem zahtev pomorske varnosti.
  Te
  minimalne
  zahteve
  bi morale upoštevati tudi okoljske zahteve
  in
  nacionalne socialne standarde ter dobro ime ponudnika
  pristaniških storitev.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Vsi ponudniki storitev in zlasti novi udeleženci na trgu bi morali dokazati, da zmorejo s svojim osebjem in opremo oskrbeti minimalno število plovil. Ponudniki storitev bi morali uporabljati ustrezne določbe in pravila, vključno z veljavnim delovnim pravom, veljavnimi kolektivnimi pogodbami in zahtevami pristanišča glede kakovosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Vsi ponudniki storitev in zlasti novi udeleženci na trgu bi morali dokazati, da zmorejo s svojim osebjem in opremo oskrbeti minimalno število plovil. Ponudniki storitev bi morali uporabljati ustrezne določbe in pravila, vključno z veljavnim delovnim pravom, veljavnimi kolektivnimi pogodbami in zahtevami pristanišča glede kakovosti.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Država članica bi morala pri ugotavljanju, ali ponudnik storitev izpolnjuje zahtevo o dobrem ugledu, upoštevati, ali obstajajo tehtni razlogi za dvom o dobrem ugledu ponudnika pristaniških storitev, direktorja ali katere druge ustrezne osebe, ki jih lahko določi država članica, kot so obsodbe ali kazni, izrečene v kateri od držav članic za huda kazniva dejanja ali kršitve veljavnega prava Unije ali nacionalnega prava, med drugim z naslednjih področij: socialnega prava, delovnega prava, prava poklicne varnosti, zdravstvenega prava in okoljskega prava. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Država članica bi morala pri ugotavljanju, ali ponudnik storitev izpolnjuje zahtevo o dobrem ugledu, upoštevati, ali obstajajo tehtni razlogi za dvom o dobrem ugledu ponudnika pristaniških storitev, direktorja ali katere druge ustrezne osebe, ki jih lahko določi država članica, kot so obsodbe ali kazni, izrečene v kateri od držav članic za huda kazniva dejanja ali kršitve veljavnega prava Unije ali nacionalnega prava, med drugim z naslednjih področij: socialnega prava, delovnega prava, prava poklicne varnosti, zdravstvenega prava in okoljskega prava.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | V skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92

   (1a)

  in sodbo Sodišča z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04 Komisija proti Helenski republiki

   (1b)

  , na podlagi katere ni mogoče sklepati, da se lahko vleka enači s prevozom v pomorskem prometu, je mogoče zaradi pomorske varnosti in varstva okolja za minimalno zahtevo določiti, da se plovilo, ki se uporablja za vleko ali privez, registrira v državi članici pristanišča in da pluje pod zastavo te države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7c)

V skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92

   (1a)

  in sodbo Sodišča z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04 Komisija proti Helenski republiki

   (1b)

  , na podlagi katere ni mogoče sklepati, da se lahko vleka enači s prevozom v pomorskem prometu, je mogoče zaradi pomorske varnosti in varstva okolja za minimalno zahtevo določiti, da se plovilo, ki se uporablja za vleko ali privez, registrira v državi članici pristanišča in da pluje pod zastavo te države članice.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Ker pristanišča obsegajo omejena geografska območja, lahko v nekaterih primerih za dostop do trga veljajo omejitve, ki so povezane s pomanjkanjem zemljišč ali rezervirano rabo zemljišč za nekatere vrste dejavnosti, v skladu s formalnim načrtom razvoja pristanišča, ki na pregleden način predvideva uporabo zemljišč, in z ustrezno nacionalno zakonodajo, na primer tisto, povezano s cilji prostorskega načrtovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Ker pristanišča obsegajo omejena geografska območja, lahko v nekaterih primerih za dostop do trga veljajo omejitve, ki so povezane s pomanjkanjem zemljišč ali rezervirano rabo zemljišč za nekatere vrste dejavnosti, v skladu s formalnim načrtom razvoja pristanišča, ki na pregleden način predvideva uporabo zemljišč, in z ustrezno nacionalno zakonodajo, na primer tisto, povezano s cilji prostorskega načrtovanja.

črtano

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Pristaniški sistem Unije je zelo raznolik in vključuje različne modele organizacije pristaniških storitev. Enotni sistem torej ne bi bil ustrezen. Upravni organ pristanišča ali pristojni organ bi moral imeti možnost, da po potrebi omeji število ponudnikov pristaniških storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Pristaniški sistem Unije je zelo raznolik in vključuje različne modele organizacije pristaniških storitev. Enotni sistem torej ne bi bil ustrezen. Upravni organ pristanišča ali pristojni organ bi moral imeti možnost, da po potrebi omeji število ponudnikov pristaniških storitev.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Pristojni organ bi moral namero glede omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev vnaprej objaviti
  in jo v celoti utemeljiti, da zainteresiranim stranem zagotovi možnost za predložitev pripomb
  . Merila za morebitne omejitve bi morala biti objektivna, pregledna in nediskriminatorna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Pristojni organ bi moral namero glede omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev vnaprej objaviti
  in jo v celoti utemeljiti, da zainteresiranim stranem zagotovi možnost za predložitev pripomb
  . Merila za morebitne omejitve bi morala biti objektivna, pregledna in nediskriminatorna.

| (11) | Upravni organ pristanišča ali
  pristojni organ bi moral namero glede omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev vnaprej objaviti. Merila za morebitne omejitve bi morala biti objektivna, pregledna in nediskriminatorna. |
| --- | --- |

(11)

Upravni organ pristanišča ali
  pristojni organ bi moral namero glede omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev vnaprej objaviti. Merila za morebitne omejitve bi morala biti objektivna, pregledna in nediskriminatorna.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Da bi bila
  postopek
  in rezultat
  izbire ponudnikov pristaniških storitev
  odprta in pregledna, bi ju bilo treba
  objaviti,
  zainteresiranim stranem
  pa
  poslati celotno dokumentacijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Da bi bila
  postopek
  in rezultat
  izbire ponudnikov pristaniških storitev
  odprta in pregledna, bi ju bilo treba
  objaviti,
  zainteresiranim stranem
  pa
  poslati celotno dokumentacijo
  .

| (12) | Postopek izbire ponudnikov pristaniških storitev
  bi bilo treba skupaj z rezultatom
  objaviti,
  poleg tega
  pa
  bi moral biti ta postopek nediskriminatoren, pregleden in odprt za vse zainteresirane strani
  . |
| --- | --- |

(12)

Postopek izbire ponudnikov pristaniških storitev
  bi bilo treba skupaj z rezultatom
  objaviti,
  poleg tega
  pa
  bi moral biti ta postopek nediskriminatoren, pregleden in odprt za vse zainteresirane strani
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Kadar je število ponudnikov pristaniških storitev omejeno, bi moral postopek izbire ponudnikov upoštevati načela in pristop, ki so določeni v Direktivi ../../... [koncesija]

   (7)

  , vključno z mejnimi vrednostmi in metodo za določanje pogodbenih vrednosti ter opredelitvijo znatnih sprememb in elementov, povezanih s trajanjem pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Kadar je število ponudnikov pristaniških storitev omejeno, bi moral postopek izbire ponudnikov upoštevati načela in pristop, ki so določeni v Direktivi ../../... [koncesija]

   (7)

  , vključno z mejnimi vrednostmi in metodo za določanje pogodbenih vrednosti ter opredelitvijo znatnih sprememb in elementov, povezanih s trajanjem pogodbe.

črtano

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisija je v Razlagalnem sporočilu z dne 1. avgusta 2006 o zakonodaji Skupnosti, ki velja za oddajo javnih naročil, ki niso zajeta ali so samo delno zajeta v direktivah o javnih naročilih

   (2)

  , zagotovila jasen okvir za izbirne postopke, ki ne sodijo v področje uporabe direktiv o javnih naročilih in pri katerih ne gre za oddajo naročila v obliki koncesij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Komisija je v Razlagalnem sporočilu z dne 1. avgusta 2006 o zakonodaji Skupnosti, ki velja za oddajo javnih naročil, ki niso zajeta ali so samo delno zajeta v direktivah o javnih naročilih

   (2)

  , zagotovila jasen okvir za izbirne postopke, ki ne sodijo v področje uporabe direktiv o javnih naročilih in pri katerih ne gre za oddajo naročila v obliki koncesij.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Uporaba obveznosti javne službe, ki privede do omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev, bi morala biti upravičena le zaradi javnega interesa, da se
  zagotovi
  dostopnost pristaniške storitve vsem uporabnikom, razpoložljivost pristaniške storitve skozi vse leto
  ali
  cenovna dostopnost pristaniške storitve za
  nekatere kategorije
  uporabnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Uporaba obveznosti javne službe, ki privede do omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev, bi morala biti upravičena le zaradi javnega interesa, da se
  zagotovi
  dostopnost pristaniške storitve vsem uporabnikom, razpoložljivost pristaniške storitve skozi vse leto
  ali
  cenovna dostopnost pristaniške storitve za
  nekatere kategorije
  uporabnikov.

| (14) | Uporaba obveznosti javne službe, ki privede do omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev, bi morala biti upravičena le zaradi javnega interesa, da se
  zagotovijo
  dostopnost pristaniške storitve vsem uporabnikom, razpoložljivost pristaniške storitve skozi vse leto, cenovna dostopnost pristaniške storitve za
  določeno kategorijo
  uporabnikov
  ali varne, zanesljive ali okoljsko trajnostne pristaniške dejavnosti
  . |
| --- | --- |

(14)

Uporaba obveznosti javne službe, ki privede do omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev, bi morala biti upravičena le zaradi javnega interesa, da se
  zagotovijo
  dostopnost pristaniške storitve vsem uporabnikom, razpoložljivost pristaniške storitve skozi vse leto, cenovna dostopnost pristaniške storitve za
  določeno kategorijo
  uporabnikov
  ali varne, zanesljive ali okoljsko trajnostne pristaniške dejavnosti
  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Pristojni organi, imenovani v državi članici, bi morali imeti možnost, da se sami odločijo o opravljanju pristaniške storitve
  z obveznostmi javne službe
  ali da opravljanje takšnih storitev zaupajo neposredno notranjemu upravljavcu. Če se pristojni organ odloči, da bo sam zagotavljal storitev, to lahko zajema zagotavljanje storitev s strani posrednikov, ki jih zaposli ali pooblasti pristojni organ. Kadar se takšna omejitev uporablja v vseh pristaniščih TEN-T na ozemlju države članice, bi bilo treba o tem obvestiti Komisijo. Kadar pristojni organi v državi članici
  uveljavijo takšno možnost
  , bi bilo treba opravljanje pristaniških storitev s strani notranjih upravljavcev omejiti le na pristanišče ali pristanišča, za katera so navedeni notranji upravljavci imenovani. Poleg tega bi
  moral
  v takšnih primerih pristaniške pristojbine, ki jih uporablja takšen upravljavec,
  nadzorovati neodvisni nadzorni organ
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Pristojni organi, imenovani v državi članici, bi morali imeti možnost, da se sami odločijo o opravljanju pristaniške storitve
  z obveznostmi javne službe
  ali da opravljanje takšnih storitev zaupajo neposredno notranjemu upravljavcu. Če se pristojni organ odloči, da bo sam zagotavljal storitev, to lahko zajema zagotavljanje storitev s strani posrednikov, ki jih zaposli ali pooblasti pristojni organ. Kadar se takšna omejitev uporablja v vseh pristaniščih TEN-T na ozemlju države članice, bi bilo treba o tem obvestiti Komisijo. Kadar pristojni organi v državi članici
  uveljavijo takšno možnost
  , bi bilo treba opravljanje pristaniških storitev s strani notranjih upravljavcev omejiti le na pristanišče ali pristanišča, za katera so navedeni notranji upravljavci imenovani. Poleg tega bi
  moral
  v takšnih primerih pristaniške pristojbine, ki jih uporablja takšen upravljavec,
  nadzorovati neodvisni nadzorni organ
  .

| (18) | Upravni organ pristanišča ali
  pristojni organi, imenovani v državi članici, bi morali imeti možnost, da se sami odločijo o opravljanju pristaniške storitve ali da opravljanje takšnih storitev zaupajo neposredno notranjemu upravljavcu. Če se pristojni organ odloči, da bo sam zagotavljal storitev, to lahko zajema zagotavljanje storitev s strani posrednikov, ki jih zaposli ali pooblasti pristojni organ. Kadar se takšna omejitev uporablja v vseh
  pomorskih
  pristaniščih TEN-T na ozemlju države članice, bi bilo treba o tem obvestiti Komisijo. Kadar pristojni organi v državi članici
  nudijo pristaniško storitev v okviru obveznosti javne službe
  , bi bilo treba opravljanje pristaniških storitev s strani notranjih upravljavcev omejiti le na pristanišče ali pristanišča, za katera so navedeni notranji upravljavci imenovani. Poleg tega bi
  morale biti
  v takšnih primerih pristaniške pristojbine, ki jih uporablja takšen upravljavec,
  pod neodvisnim nadzorom
  . |
| --- | --- |

(18)

Upravni organ pristanišča ali
  pristojni organi, imenovani v državi članici, bi morali imeti možnost, da se sami odločijo o opravljanju pristaniške storitve ali da opravljanje takšnih storitev zaupajo neposredno notranjemu upravljavcu. Če se pristojni organ odloči, da bo sam zagotavljal storitev, to lahko zajema zagotavljanje storitev s strani posrednikov, ki jih zaposli ali pooblasti pristojni organ. Kadar se takšna omejitev uporablja v vseh
  pomorskih
  pristaniščih TEN-T na ozemlju države članice, bi bilo treba o tem obvestiti Komisijo. Kadar pristojni organi v državi članici
  nudijo pristaniško storitev v okviru obveznosti javne službe
  , bi bilo treba opravljanje pristaniških storitev s strani notranjih upravljavcev omejiti le na pristanišče ali pristanišča, za katera so navedeni notranji upravljavci imenovani. Poleg tega bi
  morale biti
  v takšnih primerih pristaniške pristojbine, ki jih uporablja takšen upravljavec,
  pod neodvisnim nadzorom
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Države članice bi morale biti še naprej pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja, ki opravlja pristaniške storitve. Ta uredba ne
  vpliva
  na uporabo socialnih predpisov in predpisov delovne zakonodaje držav članic
  . V primerih omejevanja števila ponudnikov pristaniških storitev,
  ko sklenitev pogodbe o pristaniških storitvah lahko vključuje spremembo ponudnika pristaniških storitev, bi
  morali
  pristojni
  organi imeti možnost, da
  izbranega ponudnika storitev
  zaprosijo
  ,
  naj
  uporablja določbe Direktive Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (11). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Države članice bi morale biti še naprej pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja, ki opravlja pristaniške storitve. Ta uredba ne
  vpliva
  na uporabo socialnih predpisov in predpisov delovne zakonodaje držav članic
  . V primerih omejevanja števila ponudnikov pristaniških storitev,
  ko sklenitev pogodbe o pristaniških storitvah lahko vključuje spremembo ponudnika pristaniških storitev, bi
  morali
  pristojni
  organi imeti možnost, da
  izbranega ponudnika storitev
  zaprosijo
  ,
  naj
  uporablja določbe Direktive Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (11).

| (19) | Države članice bi morale biti še naprej pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja, ki opravlja pristaniške storitve. Ta uredba ne
  bi smela vplivati
  na uporabo socialnih predpisov in predpisov delovne zakonodaje držav članic
  in bi morala upoštevati člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
  Ko sklenitev pogodbe o pristaniških storitvah lahko vključuje spremembo ponudnika pristaniških storitev, bi
  moral
  pristojni
  organ v primeru prenosa osebja od
  izbranega ponudnika storitev
  zahtevati
  ,
  da
  uporablja določbe Direktive Sveta 2001/23/ES
  z dne 12. marca 2001
  o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (11). |
| --- | --- |

(19)

Države članice bi morale biti še naprej pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja, ki opravlja pristaniške storitve. Ta uredba ne
  bi smela vplivati
  na uporabo socialnih predpisov in predpisov delovne zakonodaje držav članic
  in bi morala upoštevati člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
  Ko sklenitev pogodbe o pristaniških storitvah lahko vključuje spremembo ponudnika pristaniških storitev, bi
  moral
  pristojni
  organ v primeru prenosa osebja od
  izbranega ponudnika storitev
  zahtevati
  ,
  da
  uporablja določbe Direktive Sveta 2001/23/ES
  z dne 12. marca 2001
  o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (11).

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | V zelo zapletenem in konkurenčnem sektorju, kot so pristaniške storitve, sta usposabljanje novincev in vseživljenjsko usposabljanje osebja ključna za zagotavljanje zdravja in varnosti pristaniških delavcev, kakovosti storitev in konkurenčnosti pristanišč v Uniji. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi bili delavci v pristaniškem sektorju deležni ustreznega usposabljanja. Odbor za sektorski socialni dialog na ravni EU za pristanišča bi moral imeti možnost, da sestavi smernice za uvedbo zahtev za usposabljanje, s čimer bi zagotovili visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje pristaniških delavcev, čim bolj zmanjšali nevarnost nesreč in zadostili prihodnjim potrebam tega sektorja glede na tehnološke in logistične spremembe, ki jih narekuje povpraševanje strank. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

V zelo zapletenem in konkurenčnem sektorju, kot so pristaniške storitve, sta usposabljanje novincev in vseživljenjsko usposabljanje osebja ključna za zagotavljanje zdravja in varnosti pristaniških delavcev, kakovosti storitev in konkurenčnosti pristanišč v Uniji. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi bili delavci v pristaniškem sektorju deležni ustreznega usposabljanja. Odbor za sektorski socialni dialog na ravni EU za pristanišča bi moral imeti možnost, da sestavi smernice za uvedbo zahtev za usposabljanje, s čimer bi zagotovili visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje pristaniških delavcev, čim bolj zmanjšali nevarnost nesreč in zadostili prihodnjim potrebam tega sektorja glede na tehnološke in logistične spremembe, ki jih narekuje povpraševanje strank.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Evropski pristaniški sektor se sooča z nekaterimi izzivi, ki bi lahko vplivali na njegovo konkurenčnost in socialno razsežnost. Med temi izzivi so: vse večja plovila, konkurenca pristanišč zunaj Unije, vse večja tržna moč zaradi povezav med ladjarskimi družbami, potreba po pravočasnem izpogajanju novih vzorcev dela in zagotavljanju ustreznega usposabljanja o tehnoloških inovacijah ter zmanjšanju njihovega družbenega vpliva, vse večji obseg prevoza, ki je vse bolj uskupinjen, pomanjkanje ustreznih naložb v infrastrukturo v zaledju, odprava upravnih ovir za mednarodni trg, spreminjajoča se energetska krajina ter vse večji družbeni in okoljski pritisk. Države članice in socialni partnerji bi se morali lotiti teh izzivov in sprejeti ukrepe za ohranitev konkurenčnosti sektorja in preprečitev prekarnih delovnih razmer v pristaniščih kljub nihanju povpraševanja po pristaniškem delu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Evropski pristaniški sektor se sooča z nekaterimi izzivi, ki bi lahko vplivali na njegovo konkurenčnost in socialno razsežnost. Med temi izzivi so: vse večja plovila, konkurenca pristanišč zunaj Unije, vse večja tržna moč zaradi povezav med ladjarskimi družbami, potreba po pravočasnem izpogajanju novih vzorcev dela in zagotavljanju ustreznega usposabljanja o tehnoloških inovacijah ter zmanjšanju njihovega družbenega vpliva, vse večji obseg prevoza, ki je vse bolj uskupinjen, pomanjkanje ustreznih naložb v infrastrukturo v zaledju, odprava upravnih ovir za mednarodni trg, spreminjajoča se energetska krajina ter vse večji družbeni in okoljski pritisk. Države članice in socialni partnerji bi se morali lotiti teh izzivov in sprejeti ukrepe za ohranitev konkurenčnosti sektorja in preprečitev prekarnih delovnih razmer v pristaniščih kljub nihanju povpraševanja po pristaniškem delu.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19c) | Komisija in države članice bi morale podpreti vse modele organizacije pristaniškega dela, ki zagotavljajo kakovostna delovna mesta in varne delovne pogoje. Vse potrebne prilagoditve bi bilo treba spodbujati le s pogajanji med socialnimi partnerji, Komisija pa bi morala rezultate teh pogajanj primerno upoštevati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19c)

Komisija in države članice bi morale podpreti vse modele organizacije pristaniškega dela, ki zagotavljajo kakovostna delovna mesta in varne delovne pogoje. Vse potrebne prilagoditve bi bilo treba spodbujati le s pogajanji med socialnimi partnerji, Komisija pa bi morala rezultate teh pogajanj primerno upoštevati.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19d) | Avtomatizacija in tehnološke inovacije omogočajo izboljšanje učinkovitosti in varnosti pristanišč. Delodajalci in sindikati pristaniških delavcev bi morali pred uvedbo večjih sprememb sodelovati ter zagotoviti potrebno usposabljanje in ponovno usposabljanje in poiskati skupne rešitve za zmanjšanje negativnih učinkov teh sprememb na zdravje in varnost pri delu ter zaposljivost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19d)

Avtomatizacija in tehnološke inovacije omogočajo izboljšanje učinkovitosti in varnosti pristanišč. Delodajalci in sindikati pristaniških delavcev bi morali pred uvedbo večjih sprememb sodelovati ter zagotoviti potrebno usposabljanje in ponovno usposabljanje in poiskati skupne rešitve za zmanjšanje negativnih učinkov teh sprememb na zdravje in varnost pri delu ter zaposljivost.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | V številnih pristaniščih je dostop do trga za ponudnike storitev upravljanja tovora in prevozov potnikov na terminalu podeljen z javnimi koncesijskimi pogodbami. Tovrstne pogodbe bo zajemala Direktiva .../...[koncesije]. Zato se
  poglavje II te uredbe ne bi smelo uporabljati za izvajanje storitev upravljanja tovora in prevozov potnikov
  , temveč bi morale države članice še naprej po lastni presoji odločati o uporabi pravil tega poglavja
  za
  ti dve vrsti storitev. Za druge vrste pogodb,
  ki jih uporabljajo javni organi za podeljevanje dostopa do trga za upravljanje s tovorom in storitve v zvezi s potniški terminali, je Sodišče Evropske unije potrdilo, da pristojne organe pri sklepanju teh pogodb zavezujejo načela preglednosti in nediskriminacije. Ta načela se v celoti uporabljajo v zvezi z izvajanjem vseh pristaniških storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

V številnih pristaniščih je dostop do trga za ponudnike storitev upravljanja tovora in prevozov potnikov na terminalu podeljen z javnimi koncesijskimi pogodbami. Tovrstne pogodbe bo zajemala Direktiva .../...[koncesije]. Zato se
  poglavje II te uredbe ne bi smelo uporabljati za izvajanje storitev upravljanja tovora in prevozov potnikov
  , temveč bi morale države članice še naprej po lastni presoji odločati o uporabi pravil tega poglavja
  za
  ti dve vrsti storitev. Za druge vrste pogodb,
  ki jih uporabljajo javni organi za podeljevanje dostopa do trga za upravljanje s tovorom in storitve v zvezi s potniški terminali, je Sodišče Evropske unije potrdilo, da pristojne organe pri sklepanju teh pogodb zavezujejo načela preglednosti in nediskriminacije. Ta načela se v celoti uporabljajo v zvezi z izvajanjem vseh pristaniških storitev.

| (20) | Poglavje II te uredbe
  se
  ne bi smelo uporabljati za izvajanje storitev upravljanja tovora in prevozov potnikov. Za
  vrste pogodb, ki niso javne koncesijske pogodbe in
  ki jih uporabljajo javni organi za podeljevanje dostopa do trga za upravljanje s tovorom in storitve v zvezi s potniški terminali, je Sodišče Evropske unije potrdilo, da pristojne organe pri sklepanju teh pogodb zavezujejo načela preglednosti in nediskriminacije. Ta načela se v celoti uporabljajo v zvezi z izvajanjem vseh pristaniških storitev. |
| --- | --- |

(20)

Poglavje II te uredbe
  se
  ne bi smelo uporabljati za izvajanje storitev upravljanja tovora in prevozov potnikov. Za
  vrste pogodb, ki niso javne koncesijske pogodbe in
  ki jih uporabljajo javni organi za podeljevanje dostopa do trga za upravljanje s tovorom in storitve v zvezi s potniški terminali, je Sodišče Evropske unije potrdilo, da pristojne organe pri sklepanju teh pogodb zavezujejo načela preglednosti in nediskriminacije. Ta načela se v celoti uporabljajo v zvezi z izvajanjem vseh pristaniških storitev.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | V skladu z resolucijo A.960 Mednarodne pomorske organizacije (IMO) so za vsako območje pilotaže potrebne visoko specializirane izkušnje in lokalno znanje pilota. Glede na dejstvo, da IMO priznava primernost regionalne ali lokalne uprave pilotaže, za pilotažo ne bi smelo veljati poglavje II te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

V skladu z resolucijo A.960 Mednarodne pomorske organizacije (IMO) so za vsako območje pilotaže potrebne visoko specializirane izkušnje in lokalno znanje pilota. Glede na dejstvo, da IMO priznava primernost regionalne ali lokalne uprave pilotaže, za pilotažo ne bi smelo veljati poglavje II te uredbe.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Instrument za povezovanje Evrope pristaniščem v vseevropskem prometnem omrežju omogoča pridobitev subvencij EU v obdobju 2014–2020. Poleg tega namerava Komisija pripraviti revidirani okvir o državni pomoči pristaniščem in glede na to, da Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  prav tako vzpostavlja nov zakonodajni okvir za koncesijske pogodbe, ki bo zadeval tudi pristaniške storitve, ki se izvajajo na podlagi koncesijske pogodbe, je treba v to uredbo vključiti stroga pravila o preglednosti finančnih tokov, da se prepreči nepoštena konkurenca med pristanišči v Uniji ali damping. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Instrument za povezovanje Evrope pristaniščem v vseevropskem prometnem omrežju omogoča pridobitev subvencij EU v obdobju 2014–2020. Poleg tega namerava Komisija pripraviti revidirani okvir o državni pomoči pristaniščem in glede na to, da Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  prav tako vzpostavlja nov zakonodajni okvir za koncesijske pogodbe, ki bo zadeval tudi pristaniške storitve, ki se izvajajo na podlagi koncesijske pogodbe, je treba v to uredbo vključiti stroga pravila o preglednosti finančnih tokov, da se prepreči nepoštena konkurenca med pristanišči v Uniji ali damping.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, deluje tudi kot ponudnik storitev, je treba od njega zahtevati obvezno vodenje ločenih računov za dejavnosti, ki jih opravlja kot upravni organ pristanišča, in dejavnosti, ki jih opravlja na konkurenčni podlagi, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, preglednost pri dodeljevanju in porabi javnih sredstev ter prepreči izkrivljanje trga. V vsakem primeru bi bilo treba zagotoviti skladnost s pravili o državni pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, deluje tudi kot ponudnik storitev, je treba od njega zahtevati obvezno vodenje ločenih računov za dejavnosti, ki jih opravlja kot upravni organ pristanišča, in dejavnosti, ki jih opravlja na konkurenčni podlagi, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, preglednost pri dodeljevanju in porabi javnih sredstev ter prepreči izkrivljanje trga. V vsakem primeru bi bilo treba zagotoviti skladnost s pravili o državni pomoči.

| (22) | Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, deluje tudi kot ponudnik storitev, je treba od njega zahtevati obvezno vodenje ločenih računov za dejavnosti, ki
  se financirajo z javnimi sredstvi in
  jih opravlja kot upravni organ pristanišča, in dejavnosti, ki jih opravlja na konkurenčni podlagi, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, preglednost pri dodeljevanju in porabi javnih sredstev ter prepreči izkrivljanje trga. V vsakem primeru bi bilo treba zagotoviti skladnost s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(22)

Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, deluje tudi kot ponudnik storitev, je treba od njega zahtevati obvezno vodenje ločenih računov za dejavnosti, ki
  se financirajo z javnimi sredstvi in
  jih opravlja kot upravni organ pristanišča, in dejavnosti, ki jih opravlja na konkurenčni podlagi, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, preglednost pri dodeljevanju in porabi javnih sredstev ter prepreči izkrivljanje trga. V vsakem primeru bi bilo treba zagotoviti skladnost s pravili o državni pomoči.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Pomorska pristanišča, katerih promet je nižji od praga, določenega v Direktivi Komisije 2006/111/ES, bi morala sorazmerno izpolnjevati obveznosti glede preglednosti iz člena 12 te uredbe, in sicer brez nesorazmernih upravnih obremenitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Pomorska pristanišča, katerih promet je nižji od praga, določenega v Direktivi Komisije 2006/111/ES, bi morala sorazmerno izpolnjevati obveznosti glede preglednosti iz člena 12 te uredbe, in sicer brez nesorazmernih upravnih obremenitev.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22b) | Komisija bi morala za zagotovitev poštene konkurence in zmanjšanje upravnih obremenitev v pisni obliki pojasniti pojem državne pomoči pri financiranju pristaniške infrastrukture, pri čemer bi morala upoštevati, da imajo javni dostop in obrambna infrastruktura na morju ali na kopnem, ki je pod enakimi in nediskriminatornimi pogoji dostopna vsem morebitnim uporabnikom, ter infrastruktura, povezana z opravljanjem službe v splošnem neekonomskem interesu, neekonomsko naravo, saj je njihov cilj predvsem javne narave. Ta infrastruktura je del odgovornosti države, da zadosti splošnim potrebam prebivalstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22b)

Komisija bi morala za zagotovitev poštene konkurence in zmanjšanje upravnih obremenitev v pisni obliki pojasniti pojem državne pomoči pri financiranju pristaniške infrastrukture, pri čemer bi morala upoštevati, da imajo javni dostop in obrambna infrastruktura na morju ali na kopnem, ki je pod enakimi in nediskriminatornimi pogoji dostopna vsem morebitnim uporabnikom, ter infrastruktura, povezana z opravljanjem službe v splošnem neekonomskem interesu, neekonomsko naravo, saj je njihov cilj predvsem javne narave. Ta infrastruktura je del odgovornosti države, da zadosti splošnim potrebam prebivalstva.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22c) | Poleg tega bi morala Komisija v posvetovanju s sektorjem opredeliti, katero javno financiranje pristaniške infrastrukture sodi v področje uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22c)

Poleg tega bi morala Komisija v posvetovanju s sektorjem opredeliti, katero javno financiranje pristaniške infrastrukture sodi v področje uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)

   (1a)

  .

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Pristojbine za pristaniške storitve, ki jih zaračunajo ponudniki pristaniških storitev, ki niso bili imenovani v skladu z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom,
  zaradi njihovega monopolnega ali olilgopolnega položaja in dejstva
  ,
  da na njihovem trgu ni mogoče konkurirati
  ,
  pomenijo večje tveganje glede
  zlorabe cen.
  To velja tudi za pristojbine, ki jih zaračunavajo notranji upravljavci v smislu te uredbe.
  Za navedene storitve je treba v odsotnosti poštenih tržnih mehanizmov določiti mehanizme, s katerimi se zagotovi, da pristojbine
  , ki jih zaračunavajo, odražajo običajne pogoje na ustreznem trgu
  ter da so določene na pregleden in nediskriminatoren način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Pristojbine za pristaniške storitve, ki jih zaračunajo ponudniki pristaniških storitev, ki niso bili imenovani v skladu z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom,
  zaradi njihovega monopolnega ali olilgopolnega položaja in dejstva
  ,
  da na njihovem trgu ni mogoče konkurirati
  ,
  pomenijo večje tveganje glede
  zlorabe cen.
  To velja tudi za pristojbine, ki jih zaračunavajo notranji upravljavci v smislu te uredbe.
  Za navedene storitve je treba v odsotnosti poštenih tržnih mehanizmov določiti mehanizme, s katerimi se zagotovi, da pristojbine
  , ki jih zaračunavajo, odražajo običajne pogoje na ustreznem trgu
  ter da so določene na pregleden in nediskriminatoren način.

| (23) | Pristojbine za pristaniške storitve, ki jih zaračunajo ponudniki pristaniških storitev, ki niso bili imenovani v skladu z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom,
  in pristojbine, ki jih zaračunavajo ponudniki pilotažnih storitev
  ,
  ki niso izpostavljeni učinkoviti konkurenci
  ,
  so podvržene večji nevarnosti
  zlorabe cen. Za navedene storitve je treba v odsotnosti poštenih tržnih mehanizmov določiti mehanizme, s katerimi se zagotovi, da
  zaračunane
  pristojbine
  niso nesorazmerne z ekonomsko vrednostjo opravljenih storitev
  ter da so določene na pregleden in nediskriminatoren način. |
| --- | --- |

(23)

Pristojbine za pristaniške storitve, ki jih zaračunajo ponudniki pristaniških storitev, ki niso bili imenovani v skladu z odprtim, preglednim in nediskriminatornim postopkom,
  in pristojbine, ki jih zaračunavajo ponudniki pilotažnih storitev
  ,
  ki niso izpostavljeni učinkoviti konkurenci
  ,
  so podvržene večji nevarnosti
  zlorabe cen. Za navedene storitve je treba v odsotnosti poštenih tržnih mehanizmov določiti mehanizme, s katerimi se zagotovi, da
  zaračunane
  pristojbine
  niso nesorazmerne z ekonomsko vrednostjo opravljenih storitev
  ter da so določene na pregleden in nediskriminatoren način.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Za boljšo učinkovitost
  bi bilo treba infrastrukturne pristojbine za vsako posamezno pristanišče določati na pregleden in neodvisen način v skladu s poslovno in naložbeno strategijo vsakega pristanišča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Za boljšo učinkovitost
  bi bilo treba infrastrukturne pristojbine za vsako posamezno pristanišče določati na pregleden in neodvisen način v skladu s poslovno in naložbeno strategijo vsakega pristanišča.

| (24) | Vloga upravnega organa pristanišča je med drugim ta, da olajšuje trgovanje ter deluje kot posrednik med regionalno industrijo in prevozniki. Zato
  bi bilo treba
  za boljšo učinkovitost
  infrastrukturne pristojbine za vsako posamezno pristanišče določati na pregleden in neodvisen način v skladu s poslovno in naložbeno strategijo vsakega pristanišča. |
| --- | --- |

(24)

Vloga upravnega organa pristanišča je med drugim ta, da olajšuje trgovanje ter deluje kot posrednik med regionalno industrijo in prevozniki. Zato
  bi bilo treba
  za boljšo učinkovitost
  infrastrukturne pristojbine za vsako posamezno pristanišče določati na pregleden in neodvisen način v skladu s poslovno in naložbeno strategijo vsakega pristanišča.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Za pristaniško infrastrukturo bi bilo treba dovoliti
  različne pristojbine
  , da se spodbuja prevoz po morju na kratkih razdaljah in privabljajo vodna plovila, ki opravljajo prevoze na bolj okoljsko ali energijsko učinkovit način in z manjšimi emisijami ogljikovega dioksida od povprečja, predvsem
  prevoze na odprtem morju ali prevoze
  na kopnem. To bi moralo prispevati k okoljskim politikam in politikam glede podnebnih sprememb ter trajnostnemu razvoju pristanišča in njegove okolice, predvsem z zmanjševanjem okoljskega odtisa vodnih plovil, ki pristajajo in ostajajo v pristanišču. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Za pristaniško infrastrukturo bi bilo treba dovoliti
  različne pristojbine
  , da se spodbuja prevoz po morju na kratkih razdaljah in privabljajo vodna plovila, ki opravljajo prevoze na bolj okoljsko ali energijsko učinkovit način in z manjšimi emisijami ogljikovega dioksida od povprečja, predvsem
  prevoze na odprtem morju ali prevoze
  na kopnem. To bi moralo prispevati k okoljskim politikam in politikam glede podnebnih sprememb ter trajnostnemu razvoju pristanišča in njegove okolice, predvsem z zmanjševanjem okoljskega odtisa vodnih plovil, ki pristajajo in ostajajo v pristanišču.

| (25) | Različne pristojbine
  za pristaniško infrastrukturo
  so pomembno orodje za upravni organ pristanišča in
  bi
  jih
  bilo treba dovoliti
  . Pristojbine za pristaniško infrastrukturo se lahko razlikujejo
  , da se
  na primer
  spodbuja prevoz po morju na kratkih razdaljah in privabljajo vodna plovila, ki opravljajo prevoze na bolj okoljsko ali energijsko učinkovit način in z manjšimi emisijami ogljikovega dioksida od povprečja, predvsem
  kar zadeva dejavnosti pomorskega prometa
  na
  morju ali
  kopnem. To bi moralo prispevati k okoljskim politikam in politikam glede podnebnih sprememb ter trajnostnemu razvoju pristanišča in njegove okolice, predvsem z zmanjševanjem okoljskega odtisa vodnih plovil, ki pristajajo in ostajajo v pristanišču. |
| --- | --- |

(25)

Različne pristojbine
  za pristaniško infrastrukturo
  so pomembno orodje za upravni organ pristanišča in
  bi
  jih
  bilo treba dovoliti
  . Pristojbine za pristaniško infrastrukturo se lahko razlikujejo
  , da se
  na primer
  spodbuja prevoz po morju na kratkih razdaljah in privabljajo vodna plovila, ki opravljajo prevoze na bolj okoljsko ali energijsko učinkovit način in z manjšimi emisijami ogljikovega dioksida od povprečja, predvsem
  kar zadeva dejavnosti pomorskega prometa
  na
  morju ali
  kopnem. To bi moralo prispevati k okoljskim politikam in politikam glede podnebnih sprememb ter trajnostnemu razvoju pristanišča in njegove okolice, predvsem z zmanjševanjem okoljskega odtisa vodnih plovil, ki pristajajo in ostajajo v pristanišču.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Na voljo bi morale biti ustrezne zmogljivosti, da se
  pri določanju in spreminjanju infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za pristaniške storitve
  zagotovijo
  redna posvetovanja z uporabniki pristanišč, ki morajo te pristojbine plačati. Upravni organi pristanišč bi se morali tudi z drugimi zainteresiranimi stranmi redno posvetovati o ključnih vprašanjih, povezanih z uspešnim razvojem pristanišča, njegovo učinkovitostjo in sposobnostjo privabljanja in ustvarjanja gospodarskih dejavnosti, kot sta na primer usklajevanje pristaniških storitev na območju pristanišča in učinkovitost povezav z zaledjem, ter o upravnih postopkih v pristaniščih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Na voljo bi morale biti ustrezne zmogljivosti, da se
  pri določanju in spreminjanju infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za pristaniške storitve
  zagotovijo
  redna posvetovanja z uporabniki pristanišč, ki morajo te pristojbine plačati. Upravni organi pristanišč bi se morali tudi z drugimi zainteresiranimi stranmi redno posvetovati o ključnih vprašanjih, povezanih z uspešnim razvojem pristanišča, njegovo učinkovitostjo in sposobnostjo privabljanja in ustvarjanja gospodarskih dejavnosti, kot sta na primer usklajevanje pristaniških storitev na območju pristanišča in učinkovitost povezav z zaledjem, ter o upravnih postopkih v pristaniščih.

| (26) | Pri določanju in spreminjanju infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za pristaniške storitve
  bi morali zagotoviti
  redna posvetovanja z uporabniki pristanišč, ki morajo te pristojbine plačati. Upravni organi pristanišč bi se morali tudi z drugimi zainteresiranimi stranmi redno posvetovati o ključnih vprašanjih, povezanih z uspešnim razvojem pristanišča, njegovo učinkovitostjo in sposobnostjo privabljanja in ustvarjanja gospodarskih dejavnosti, kot sta na primer usklajevanje pristaniških storitev na območju pristanišča in učinkovitost povezav z zaledjem, ter o upravnih postopkih v pristaniščih.
  Upravni organ pristanišča bi moral v trajno posvetovanje o pristaniških razvojnih načrtih vključiti tudi zasebne vlagatelje, ki zelo veliko vlagajo v pristanišča. |
| --- | --- |

(26)

Pri določanju in spreminjanju infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za pristaniške storitve
  bi morali zagotoviti
  redna posvetovanja z uporabniki pristanišč, ki morajo te pristojbine plačati. Upravni organi pristanišč bi se morali tudi z drugimi zainteresiranimi stranmi redno posvetovati o ključnih vprašanjih, povezanih z uspešnim razvojem pristanišča, njegovo učinkovitostjo in sposobnostjo privabljanja in ustvarjanja gospodarskih dejavnosti, kot sta na primer usklajevanje pristaniških storitev na območju pristanišča in učinkovitost povezav z zaledjem, ter o upravnih postopkih v pristaniščih.
  Upravni organ pristanišča bi moral v trajno posvetovanje o pristaniških razvojnih načrtih vključiti tudi zasebne vlagatelje, ki zelo veliko vlagajo v pristanišča.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Da se zagotovi
  pravilna in učinkovita uporaba te uredbe
  ,
  bi bilo treba v vsaki državi članici imenovati neodvisni nadzorni organ
  , ki
  je lahko že obstoječi organ
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Da se zagotovi
  pravilna in učinkovita uporaba te uredbe
  ,
  bi bilo treba v vsaki državi članici imenovati neodvisni nadzorni organ
  , ki
  je lahko že obstoječi organ
  .

| (27) | Da se zagotovi
  vzpostavitev neodvisnega pritožbenega mehanizma, bi morala vsaka država članica imenovati enega ali več organov za opravljanje neodvisnega nadzora. Za ta namen bi moralo biti možno imenovati že obstoječe organe
  ,
  kot so organi, pristojni za konkurenco, sodišča, ministrstva ali oddelki na ministrstvih
  , ki
  niso povezani z upravnim organom pristanišča
  . |
| --- | --- |

(27)

Da se zagotovi
  vzpostavitev neodvisnega pritožbenega mehanizma, bi morala vsaka država članica imenovati enega ali več organov za opravljanje neodvisnega nadzora. Za ta namen bi moralo biti možno imenovati že obstoječe organe
  ,
  kot so organi, pristojni za konkurenco, sodišča, ministrstva ali oddelki na ministrstvih
  , ki
  niso povezani z upravnim organom pristanišča
  .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Različni
  neodvisni nadzorni organi
  bi
  si
  morali
  izmenjevati informacije o svojem delu in medsebojno sodelovati
  , da
  se zagotovi enotna uporaba te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Različni
  neodvisni nadzorni organi
  bi
  si
  morali
  izmenjevati informacije o svojem delu in medsebojno sodelovati
  , da
  se zagotovi enotna uporaba te uredbe
  .

| (28) | Različni
  organi, ki opravljajo neodvisen nadzor,
  bi morali
  imeti v primeru čezmejnega spora ali pritožbe možnost
  , da
  sodelujejo med seboj in si izmenjajo informacije o svojem delu
  . |
| --- | --- |

(28)

Različni
  organi, ki opravljajo neodvisen nadzor,
  bi morali
  imeti v primeru čezmejnega spora ali pritožbe možnost
  , da
  sodelujejo med seboj in si izmenjajo informacije o svojem delu
  .

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Odnosi med delodajalci in delojemalci v pristanišču močno vplivajo na delovanje pristanišč. Zato sektorski odbor za socialni dialog v pristaniščih socialnim partnerjem nudi okvir za doseganje rezultatov na področjih organizacije dela in delovnih razmer, kot so zdravje in varnost, usposabljanje in kvalifikacije, politika EU o gorivih z nizko vsebnostjo žvepla ter privlačnost sektorja za mlade delavce in delavke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Odnosi med delodajalci in delojemalci v pristanišču močno vplivajo na delovanje pristanišč. Zato sektorski odbor za socialni dialog v pristaniščih socialnim partnerjem nudi okvir za doseganje rezultatov na področjih organizacije dela in delovnih razmer, kot so zdravje in varnost, usposabljanje in kvalifikacije, politika EU o gorivih z nizko vsebnostjo žvepla ter privlačnost sektorja za mlade delavce in delavke.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Zaradi dopolnitve in spremembe nekaterih nebistvenih elementov te uredbe in zlasti zaradi spodbujanja enotnega zaračunavanja okoljskih pristojbin, krepitve skladnosti zaračunavanja okoljskih pristojbin v celotni Uniji in zagotavljanja skupnih načel za zaračunavanje pristojbin, povezanih s spodbujanjem prevoza po morju na kratkih razdaljah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, v skladu s katerimi bi bilo treba spreminjati infrastrukturne pristojbine in skupna načela za obračunavanje infrastrukturnih pristojbin. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Zaradi dopolnitve in spremembe nekaterih nebistvenih elementov te uredbe in zlasti zaradi spodbujanja enotnega zaračunavanja okoljskih pristojbin, krepitve skladnosti zaračunavanja okoljskih pristojbin v celotni Uniji in zagotavljanja skupnih načel za zaračunavanje pristojbin, povezanih s spodbujanjem prevoza po morju na kratkih razdaljah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, v skladu s katerimi bi bilo treba spreminjati infrastrukturne pristojbine in skupna načela za obračunavanje infrastrukturnih pristojbin. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

črtano

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z ustreznimi mehanizmi za izmenjavo informacij med neodvisnimi nadzornimi organi. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (13)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z ustreznimi mehanizmi za izmenjavo informacij med neodvisnimi nadzornimi organi. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (13)

  .

črtano

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Komisija naj bi predložila zakonodajni predlog v zvezi s potrdili o izvzetju od obveznosti pilotaže, da bi spodbudila uporabo teh potrdil v vseh državah članicah in povečala učinkovitost pristanišč ter zlasti spodbudila prevoz po morju na kratkih razdaljah, kadar to dopuščajo varnostni pogoji. Države članice bi morale po opravljeni oceni tveganja opredeliti posebne zahteve, na podlagi katerih se ta potrdila izdajajo, pri čemer bi morale upoštevati lokalne razmere. Zahteve bi morale biti pregledne, nediskriminatorne in sorazmerne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Komisija naj bi predložila zakonodajni predlog v zvezi s potrdili o izvzetju od obveznosti pilotaže, da bi spodbudila uporabo teh potrdil v vseh državah članicah in povečala učinkovitost pristanišč ter zlasti spodbudila prevoz po morju na kratkih razdaljah, kadar to dopuščajo varnostni pogoji. Države članice bi morale po opravljeni oceni tveganja opredeliti posebne zahteve, na podlagi katerih se ta potrdila izdajajo, pri čemer bi morale upoštevati lokalne razmere. Zahteve bi morale biti pregledne, nediskriminatorne in sorazmerne.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Ker države članice ciljev te uredbe, in sicer
  posodabljanja
  pristaniških storitev in
  zagotavljanja
  ustreznega okvira za privabljanje potrebnih naložb v vseh pristaniščih vseevropskega prometnega omrežja, zaradi evropske razsežnosti teh ciljev ter zaradi mednarodne in čezmejne narave pristaniških in z njimi povezanih pomorskih poslov same ne morejo zadovoljivo doseči ter ker je zaradi potrebe po enakih evropskih konkurenčnih pogojih te cilje lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Ker države članice ciljev te uredbe, in sicer
  posodabljanja
  pristaniških storitev in
  zagotavljanja
  ustreznega okvira za privabljanje potrebnih naložb v vseh pristaniščih vseevropskega prometnega omrežja, zaradi evropske razsežnosti teh ciljev ter zaradi mednarodne in čezmejne narave pristaniških in z njimi povezanih pomorskih poslov same ne morejo zadovoljivo doseči ter ker je zaradi potrebe po enakih evropskih konkurenčnih pogojih te cilje lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (31) | Ker države članice ciljev te uredbe, in sicer
  zagotavljanje okvira za organizacijo
  pristaniških storitev in ustreznega okvira za privabljanje potrebnih naložb v vseh
  pomorskih
  pristaniščih vseevropskega prometnega omrežja, zaradi evropske razsežnosti teh ciljev ter zaradi mednarodne in čezmejne narave pristaniških in z njimi povezanih pomorskih poslov same ne morejo zadovoljivo doseči ter ker je zaradi potrebe po enakih evropskih konkurenčnih pogojih te cilje lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.
  Pristanišča v Uniji bi bilo treba zaščititi glede na pristanišča tretjih držav, za katera ne veljajo enaka merila glede organizacije in delovanja, opredeljena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(31)

Ker države članice ciljev te uredbe, in sicer
  zagotavljanje okvira za organizacijo
  pristaniških storitev in ustreznega okvira za privabljanje potrebnih naložb v vseh
  pomorskih
  pristaniščih vseevropskega prometnega omrežja, zaradi evropske razsežnosti teh ciljev ter zaradi mednarodne in čezmejne narave pristaniških in z njimi povezanih pomorskih poslov same ne morejo zadovoljivo doseči ter ker je zaradi potrebe po enakih evropskih konkurenčnih pogojih te cilje lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.
  Pristanišča v Uniji bi bilo treba zaščititi glede na pristanišča tretjih držav, za katera ne veljajo enaka merila glede organizacije in delovanja, opredeljena v tej uredbi.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | Odnosi med delodajalci in delojemalci v pristanišču močno vplivajo na dejavnosti in delovanje pristanišč. Zato bi moral Odbor za sektorski socialni dialog na ravni EU za pristanišča imeti možnost, da socialnim partnerjem Unije zagotovi okvir za morebitno sprejetje skupnih rezultatov glede socialnih vprašanj, povezanih z odnosi med delodajalci in delojemalci v pristaniščih. Komisija bi morala po potrebi spodbujati in podpirati pogajanja ter zagotavljati tehnično pomoč, pri tem pa spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev. Socialni partnerji Unije bi morali imeti možnost, da poročajo o napredku, če to želijo, tako da bi lahko Komisija njihove rezultate upoštevala pri poročanju o učinkih te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31a)

Odnosi med delodajalci in delojemalci v pristanišču močno vplivajo na dejavnosti in delovanje pristanišč. Zato bi moral Odbor za sektorski socialni dialog na ravni EU za pristanišča imeti možnost, da socialnim partnerjem Unije zagotovi okvir za morebitno sprejetje skupnih rezultatov glede socialnih vprašanj, povezanih z odnosi med delodajalci in delojemalci v pristaniščih. Komisija bi morala po potrebi spodbujati in podpirati pogajanja ter zagotavljati tehnično pomoč, pri tem pa spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev. Socialni partnerji Unije bi morali imeti možnost, da poročajo o napredku, če to želijo, tako da bi lahko Komisija njihove rezultate upoštevala pri poročanju o učinkih te uredbe.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | jasen okvir za
  dostop do trga
  pristaniških storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

jasen okvir za
  dostop do trga
  pristaniških storitev;

| (a) | jasen okvir za
  organizacijo
  pristaniških storitev; |
| --- | --- |

(a)

jasen okvir za
  organizacijo
  pristaniških storitev;

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | skupna pravila o finančni preglednosti in pristojbinah, ki jih morajo uporabljati upravni organi ali ponudniki pristaniških storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

skupna pravila o finančni preglednosti in pristojbinah, ki jih morajo uporabljati upravni organi ali ponudniki pristaniških storitev.

| (b) | skupna pravila o finančni preglednosti in pristojbinah, ki jih morajo uporabljati upravni organi ali ponudniki pristaniških storitev
  iz te uredbe
  . |
| --- | --- |

(b)

skupna pravila o finančni preglednosti in pristojbinah, ki jih morajo uporabljati upravni organi ali ponudniki pristaniških storitev
  iz te uredbe
  .

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | čiščenje in poglabljanje morskega dna; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

čiščenje in poglabljanje morskega dna;

črtano

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | poleg tega se za čiščenje in poglabljanje morskega dna uporablja tudi člen 12(2) te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

poleg tega se za čiščenje in poglabljanje morskega dna uporablja tudi člen 12(2) te uredbe.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ta uredba se uporablja za vsa
  morska
  pristanišča vseevropskega prometnega omrežja
  , kot je opredeljeno v Prilogi I
  k Uredbi
  XXX [uredba o smernicah za TEN-T]
  . | 3.   Ta uredba se uporablja za vsa
  pomorska
  pristanišča vseevropskega prometnega omrežja
  iz Priloge II
  k Uredbi
  (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Ta uredba se uporablja za vsa
  morska
  pristanišča vseevropskega prometnega omrežja
  , kot je opredeljeno v Prilogi I
  k Uredbi
  XXX [uredba o smernicah za TEN-T]
  .

3.   Ta uredba se uporablja za vsa
  pomorska
  pristanišča vseevropskega prometnega omrežja
  iz Priloge II
  k Uredbi
  (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a).

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ta uredba ne vpliva na pristaniško infrastrukturo, ki spoštuje načela iz odstavkov 1(a) in 1(b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Ta uredba ne vpliva na pristaniško infrastrukturo, ki spoštuje načela iz odstavkov 1(a) in 1(b).

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Države članice se lahko odločijo, da te uredbe ne bodo uporabljale za pomorska pristanišča celovitega vseevropskega prometnega omrežja, ki se nahajajo v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU. Kadar se države članice odločijo, da te uredbe ne bodo uporabljale za takšna pomorska pristanišča, o svoji odločitvi obvestijo Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3b.
     
  Države članice se lahko odločijo, da te uredbe ne bodo uporabljale za pomorska pristanišča celovitega vseevropskega prometnega omrežja, ki se nahajajo v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU. Kadar se države članice odločijo, da te uredbe ne bodo uporabljale za takšna pomorska pristanišča, o svoji odločitvi obvestijo Komisijo.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | „storitve upravljanja tovora“ pomenijo organizacijo in upravljanje tovora med vodnim plovilom, ki ga prevaža, in obalo za namene uvoza, izvoza ali tranzita tovora, vključno z obdelavo, prevažanjem in začasnim skladiščenjem tovora na ustreznem terminalu za upravljanje s tovorom in v povezavi s prevažanjem tovora, vendar brez skladiščenja, demontaže, prepakiranja ali katerih koli drugih storitev z dodano vrednostjo, povezanih z upravljanjem tovora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.

„storitve upravljanja tovora“ pomenijo organizacijo in upravljanje tovora med vodnim plovilom, ki ga prevaža, in obalo za namene uvoza, izvoza ali tranzita tovora, vključno z obdelavo, prevažanjem in začasnim skladiščenjem tovora na ustreznem terminalu za upravljanje s tovorom in v povezavi s prevažanjem tovora, vendar brez skladiščenja, demontaže, prepakiranja ali katerih koli drugih storitev z dodano vrednostjo, povezanih z upravljanjem tovora;

| 2. | „storitve upravljanja tovora“ pomenijo organizacijo in upravljanje tovora med vodnim plovilom, ki ga prevaža, in obalo za namene uvoza, izvoza ali tranzita tovora, vključno z obdelavo,
  privezovanjem, nalaganjem, nakladanjem,
  prevažanjem in začasnim skladiščenjem tovora na ustreznem terminalu za upravljanje s tovorom in v povezavi s prevažanjem tovora, vendar brez skladiščenja, demontaže, prepakiranja ali katerih koli drugih storitev z dodano vrednostjo, povezanih z upravljanjem tovora
  , razen če države članice ne določijo drugače
  ; |
| --- | --- |

2.

„storitve upravljanja tovora“ pomenijo organizacijo in upravljanje tovora med vodnim plovilom, ki ga prevaža, in obalo za namene uvoza, izvoza ali tranzita tovora, vključno z obdelavo,
  privezovanjem, nalaganjem, nakladanjem,
  prevažanjem in začasnim skladiščenjem tovora na ustreznem terminalu za upravljanje s tovorom in v povezavi s prevažanjem tovora, vendar brez skladiščenja, demontaže, prepakiranja ali katerih koli drugih storitev z dodano vrednostjo, povezanih z upravljanjem tovora
  , razen če države članice ne določijo drugače
  ;

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2 a. | „pristojni organ“ pomeni vsak javni ali zasebni organ, ki lahko v skladu z nacionalno zakonodajo ali ureditvami v imenu lokalne, regionalne ali nacionalne ravni izvaja dejavnosti, ki so povezane z organizacijo in upravljanjem pristaniških dejavnosti, in sicer skupaj ali izmenično z upravnim organom pristanišča; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2 a.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | „čiščenje in poglabljanje morskega dna“ pomeni odstranjevanje peska, usedlin ali drugih snovi z dna dostopa do pristanišča po vodnih poteh, da se vodnemu plovilu omogoči dostop do pristanišča, in zajema začetno odstranjevanje (osnovno čiščenje in poglabljanje morskega dna) ter vzdrževalno čiščenje in poglabljanje morskega dna, da se ohrani dostopnost vodne poti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.

„čiščenje in poglabljanje morskega dna“ pomeni odstranjevanje peska, usedlin ali drugih snovi z dna dostopa do pristanišča po vodnih poteh, da se vodnemu plovilu omogoči dostop do pristanišča, in zajema začetno odstranjevanje (osnovno čiščenje in poglabljanje morskega dna) ter vzdrževalno čiščenje in poglabljanje morskega dna, da se ohrani dostopnost vodne poti;

| 3. | „čiščenje in poglabljanje morskega dna“ pomeni odstranjevanje peska, usedlin ali drugih snovi z dna dostopa do pristanišča po vodnih poteh, da se vodnemu plovilu omogoči dostop do pristanišča, in zajema začetno odstranjevanje (osnovno čiščenje in poglabljanje morskega dna) ter vzdrževalno čiščenje in poglabljanje morskega dna, da se ohrani dostopnost vodne poti
  , vendar ne sodi med pristaniške storitve, ki se zagotavljajo uporabnikom
  ; |
| --- | --- |

3.

„čiščenje in poglabljanje morskega dna“ pomeni odstranjevanje peska, usedlin ali drugih snovi z dna dostopa do pristanišča po vodnih poteh, da se vodnemu plovilu omogoči dostop do pristanišča, in zajema začetno odstranjevanje (osnovno čiščenje in poglabljanje morskega dna) ter vzdrževalno čiščenje in poglabljanje morskega dna, da se ohrani dostopnost vodne poti
  , vendar ne sodi med pristaniške storitve, ki se zagotavljajo uporabnikom
  ;

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5. | „upravni organ pristanišča“ pomeni vsak javni ali zasebni organ, ki mu nacionalna zakonodaja ali ureditve, v povezavi z drugimi dejavnostmi ali ne, kot cilj
  določajo
  vodenje in upravljanje pristaniške infrastrukture,
  pristaniškega prometa ter usklajevanje in po potrebi
  nadzor dejavnosti upravljavcev v zadevnem pristanišču; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.

„upravni organ pristanišča“ pomeni vsak javni ali zasebni organ, ki mu nacionalna zakonodaja ali ureditve, v povezavi z drugimi dejavnostmi ali ne, kot cilj
  določajo
  vodenje in upravljanje pristaniške infrastrukture,
  pristaniškega prometa ter usklajevanje in po potrebi
  nadzor dejavnosti upravljavcev v zadevnem pristanišču;

| 5. | „upravni organ pristanišča“ pomeni vsak javni ali zasebni organ, ki mu nacionalna zakonodaja ali ureditve, v povezavi z drugimi dejavnostmi ali ne, kot cilj
  odobri
  vodenje in upravljanje pristaniške infrastrukture,
  in, kjer je to ustrezno, izvajanje usklajevanja, organizacijo ali
  nadzor dejavnosti upravljavcev v zadevnem pristanišču
  ter vodenje in upravljanje pristaniškega prometa in razvoj pristaniškega območja
  ; |
| --- | --- |

5.

„upravni organ pristanišča“ pomeni vsak javni ali zasebni organ, ki mu nacionalna zakonodaja ali ureditve, v povezavi z drugimi dejavnostmi ali ne, kot cilj
  odobri
  vodenje in upravljanje pristaniške infrastrukture,
  in, kjer je to ustrezno, izvajanje usklajevanja, organizacijo ali
  nadzor dejavnosti upravljavcev v zadevnem pristanišču
  ter vodenje in upravljanje pristaniškega prometa in razvoj pristaniškega območja
  ;

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6. | „privez“ pomeni storitve
  privezovanja in
  odvezovanja
  , potrebne za vodna plovila
  ,
  zasidrana ali drugače privezana na obalo v pristanišču ali ob vodni poti
  za
  dostop v pristanišče
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.

„privez“ pomeni storitve
  privezovanja in
  odvezovanja
  , potrebne za vodna plovila
  ,
  zasidrana ali drugače privezana na obalo v pristanišču ali ob vodni poti
  za
  dostop v pristanišče
  ;

| 6. | „privez“ pomeni storitve
  varnega privezovanja,
  odvezovanja
  in prestavljanja
  ,
  potrebne
  za
  vodno plovilo
  ; |
| --- | --- |

6.

„privez“ pomeni storitve
  varnega privezovanja,
  odvezovanja
  in prestavljanja
  ,
  potrebne
  za
  vodno plovilo
  ;

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8. | „pilotaža“ pomeni storitev vodenja vodnega plovila, ki jo opravlja pomorski pilot ali pilotažna postaja, da se omogoči varen vstop plovila v pristanišče po vodni poti ali izhod iz njega; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.

„pilotaža“ pomeni storitev vodenja vodnega plovila, ki jo opravlja pomorski pilot ali pilotažna postaja, da se omogoči varen vstop plovila v pristanišče po vodni poti ali izhod iz njega;

| 8. | „pilotaža“ pomeni storitev vodenja vodnega plovila, ki jo opravlja pomorski pilot ali pilotažna postaja, da se omogoči varen vstop plovila v pristanišče po vodni poti ali izhod iz njega
  ali pa varna plovba znotraj pristanišča
  ; |
| --- | --- |

8.

„pilotaža“ pomeni storitev vodenja vodnega plovila, ki jo opravlja pomorski pilot ali pilotažna postaja, da se omogoči varen vstop plovila v pristanišče po vodni poti ali izhod iz njega
  ali pa varna plovba znotraj pristanišča
  ;

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9. | „infrastrukturna pristojbina“ pomeni pristojbino, pobrano v neposredno ali posredno korist upravnega organa pristanišča, ki jo plačajo prevozniki vodnih plovil ali lastniki tovora za uporabo zmogljivosti in storitev, ki plovilom omogočajo vstop v pristanišče in izhod iz njega, vključno z vodnimi potmi, ki omogočajo dostop do
  navedenih pristanišč
  , ter dostop do obdelave potnikov in tovora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9.

„infrastrukturna pristojbina“ pomeni pristojbino, pobrano v neposredno ali posredno korist upravnega organa pristanišča, ki jo plačajo prevozniki vodnih plovil ali lastniki tovora za uporabo zmogljivosti in storitev, ki plovilom omogočajo vstop v pristanišče in izhod iz njega, vključno z vodnimi potmi, ki omogočajo dostop do
  navedenih pristanišč
  , ter dostop do obdelave potnikov in tovora;

| 9. | „infrastrukturna pristojbina“ pomeni pristojbino, pobrano v neposredno ali posredno korist upravnega organa pristanišča, ki jo plačajo prevozniki vodnih plovil ali lastniki tovora za uporabo
  infrastruktur,
  zmogljivosti in storitev, ki plovilom omogočajo vstop v pristanišče in izhod iz njega, vključno z vodnimi potmi, ki omogočajo dostop do
  pristanišča, če te vodne poti sodijo v pristojnost upravnega organa pristanišča
  , ter dostop do obdelave potnikov in tovora
  , izključuje pa stroške najema zemljišča in pristojbine z enakovrednim učinkom
  ; |
| --- | --- |

9.

„infrastrukturna pristojbina“ pomeni pristojbino, pobrano v neposredno ali posredno korist upravnega organa pristanišča, ki jo plačajo prevozniki vodnih plovil ali lastniki tovora za uporabo
  infrastruktur,
  zmogljivosti in storitev, ki plovilom omogočajo vstop v pristanišče in izhod iz njega, vključno z vodnimi potmi, ki omogočajo dostop do
  pristanišča, če te vodne poti sodijo v pristojnost upravnega organa pristanišča
  , ter dostop do obdelave potnikov in tovora
  , izključuje pa stroške najema zemljišča in pristojbine z enakovrednim učinkom
  ;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 12. | „pogodba o pristaniških storitvah“ pomeni formalen in pravno zavezujoč sporazum med ponudnikom pristaniške storitve in pristojnim organom, pri čemer ta organ imenuje ponudnika pristaniških storitev za izvajanje pristaniških storitev na podlagi postopka za omejitev števila ponudnikov pristaniških storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

12.

„pogodba o pristaniških storitvah“ pomeni formalen in pravno zavezujoč sporazum med ponudnikom pristaniške storitve in pristojnim organom, pri čemer ta organ imenuje ponudnika pristaniških storitev za izvajanje pristaniških storitev na podlagi postopka za omejitev števila ponudnikov pristaniških storitev;

| 12. | „pogodba o pristaniških storitvah“ pomeni formalen in pravno zavezujoč sporazum med ponudnikom pristaniške storitve in
  upravnim organom pristanišča ali
  pristojnim organom, pri čemer ta organ imenuje ponudnika pristaniških storitev za izvajanje pristaniških storitev na podlagi postopka za omejitev števila ponudnikov pristaniških storitev; |
| --- | --- |

12.

„pogodba o pristaniških storitvah“ pomeni formalen in pravno zavezujoč sporazum med ponudnikom pristaniške storitve in
  upravnim organom pristanišča ali
  pristojnim organom, pri čemer ta organ imenuje ponudnika pristaniških storitev za izvajanje pristaniških storitev na podlagi postopka za omejitev števila ponudnikov pristaniških storitev;

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 16. | „morsko
  pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode,
  katerega zgradbe
  in oprema predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov, in
  vse druge infrastrukture, ki jo potrebujejo prevozniki v pristaniškem območju
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

16.

„morsko
  pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode,
  katerega zgradbe
  in oprema predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov, in
  vse druge infrastrukture, ki jo potrebujejo prevozniki v pristaniškem območju
  ;

| 16. | „pomorsko
  pristanišče“ pomeni
  razmejeno
  območje kopnega in vode,
  s katerim upravlja upravni organ pristanišča in ki ga sestavljajo infrastrukture
  in oprema
  , ki
  predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov in
  osebja
  ; |
| --- | --- |

16.

„pomorsko
  pristanišče“ pomeni
  razmejeno
  območje kopnega in vode,
  s katerim upravlja upravni organ pristanišča in ki ga sestavljajo infrastrukture
  in oprema
  , ki
  predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov in
  osebja
  ;

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 17. | „vleka“ pomeni pomoč vodnemu plovilu z vlačilcem, da se omogoči varen vstop v pristanišče ali izhod iz njega z zagotavljanjem pomoči pri manevriranju vodnega plovila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

17.

„vleka“ pomeni pomoč vodnemu plovilu z vlačilcem, da se omogoči varen vstop v pristanišče ali izhod iz njega z zagotavljanjem pomoči pri manevriranju vodnega plovila;

| 17. | „vleka“ pomeni pomoč vodnemu plovilu z vlačilcem, da se omogoči varen vstop v pristanišče ali izhod iz njega
  ali pa varna plovba znotraj pristanišča
  z zagotavljanjem pomoči pri manevriranju vodnega plovila; |
| --- | --- |

17.

„vleka“ pomeni pomoč vodnemu plovilu z vlačilcem, da se omogoči varen vstop v pristanišče ali izhod iz njega
  ali pa varna plovba znotraj pristanišča
  z zagotavljanjem pomoči pri manevriranju vodnega plovila;

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 18. | „dostop do pristanišča po vodni poti“ pomeni dostop do pristanišča po vodi z odprtega morja, kot so vhodi v pristanišče, plovne poti, reke, morski kanali in fjordi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

18.

„dostop do pristanišča po vodni poti“ pomeni dostop do pristanišča po vodi z odprtega morja, kot so vhodi v pristanišče, plovne poti, reke, morski kanali in fjordi.

| 18. | „dostop do pristanišča po vodni poti“ pomeni dostop do pristanišča po vodi z odprtega morja, kot so vhodi v pristanišče, plovne poti, reke, morski kanali in fjordi
  , če spada takšna vodna pot v pravno pristojnost upravnega organa pristanišča
  . |
| --- | --- |

18.

„dostop do pristanišča po vodni poti“ pomeni dostop do pristanišča po vodi z odprtega morja, kot so vhodi v pristanišče, plovne poti, reke, morski kanali in fjordi
  , če spada takšna vodna pot v pravno pristojnost upravnega organa pristanišča
  .

Sprememba 62

Predlog uredbe

Poglavje II – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dostop do trga | Organizacija pristaniških storitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Dostop do trga

Organizacija pristaniških storitev

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3 | črtano |
| Svoboda opravljanja storitev | |
| 1.
     
  Svoboda opravljanja storitev v morskih pristaniščih iz te uredbe velja za ponudnike pristaniških storitev, ki imajo sedež v Uniji, pod pogoji iz tega poglavja. | |
| 2.
     
  Ponudniki pristaniških storitev imajo dostop do bistvenih pristaniških zmogljivosti v obsegu, ki ga potrebujejo za izvajanje svojih dejavnosti. Pogoji dostopa so pošteni, primerni in nediskriminatorni. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 3

črtano

Svoboda opravljanja storitev

1.
     
  Svoboda opravljanja storitev v morskih pristaniščih iz te uredbe velja za ponudnike pristaniških storitev, ki imajo sedež v Uniji, pod pogoji iz tega poglavja.

2.
     
  Ponudniki pristaniških storitev imajo dostop do bistvenih pristaniških zmogljivosti v obsegu, ki ga potrebujejo za izvajanje svojih dejavnosti. Pogoji dostopa so pošteni, primerni in nediskriminatorni.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 3 a |
| | Svoboda organizacije pristaniških storitev |
| | 1.
     
  V zvezi s to uredbo, se lahko za organizacijo pristaniških storitev iz tega poglavja uporabljajo: |
| | (a) | minimalne zahteve za ponudnike pristaniških storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 3 a

Svoboda organizacije pristaniških storitev

1.
     
  V zvezi s to uredbo, se lahko za organizacijo pristaniških storitev iz tega poglavja uporabljajo:

(a)

minimalne zahteve za ponudnike pristaniških storitev;

| (b) | omejitve števila ponudnikov; |
| --- | --- |

(b)

omejitve števila ponudnikov;

| (c) | obveznosti javne službe; |
| --- | --- |

(c)

obveznosti javne službe;

| (d) | notranji izvajalci; |
| --- | --- |

(d)

notranji izvajalci;

| (e) | prost odprt dostop do trga pristaniških storitev. |
| --- | --- |

(e)

prost odprt dostop do trga pristaniških storitev.

2.
     
  Pri organizaciji pristaniških storitev iz odstavka 1 se spoštujejo pogoji iz tega poglavja.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Upravni organ pristanišča
  lahko
  zahteva, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo minimalne zahteve za opravljanje zadevne pristaniške storitve. | 1.   
  Brez poseganja v možnost naložitve obveznosti javne službe, kot je določeno v členu 8, lahko
  upravni organ pristanišča
  ali pristojni organ
  zahteva, da ponudniki pristaniških storitev
  , tudi podizvajalci,
  izpolnjujejo minimalne zahteve za opravljanje zadevne pristaniške storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Upravni organ pristanišča
  lahko
  zahteva, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo minimalne zahteve za opravljanje zadevne pristaniške storitve.

1.   
  Brez poseganja v možnost naložitve obveznosti javne službe, kot je določeno v členu 8, lahko
  upravni organ pristanišča
  ali pristojni organ
  zahteva, da ponudniki pristaniških storitev
  , tudi podizvajalci,
  izpolnjujejo minimalne zahteve za opravljanje zadevne pristaniške storitve.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Minimalne zahteve iz odstavka 1 se
  lahko, če je to ustrezno,
  nanašajo
  le
  na: | 2.   Minimalne zahteve iz odstavka 1 se nanašajo na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Minimalne zahteve iz odstavka 1 se
  lahko, če je to ustrezno,
  nanašajo
  le
  na:

2.   Minimalne zahteve iz odstavka 1 se nanašajo na:

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | opremo, ki je potrebna za opravljanje zadevne pristaniške storitve v običajnih in varnih pogojih, ter zmogljivosti za vzdrževanje te opreme na
  ustrezni
  ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

opremo, ki je potrebna za opravljanje zadevne pristaniške storitve v običajnih in varnih pogojih, ter zmogljivosti za vzdrževanje te opreme na
  ustrezni
  ravni;

| (b) | opremo, ki je potrebna za
  neprekinjeno
  opravljanje zadevne pristaniške storitve v običajnih in varnih pogojih, ter
  tehnične in finančne
  zmogljivosti za vzdrževanje te opreme na
  zahtevani
  ravni; |
| --- | --- |

(b)

opremo, ki je potrebna za
  neprekinjeno
  opravljanje zadevne pristaniške storitve v običajnih in varnih pogojih, ter
  tehnične in finančne
  zmogljivosti za vzdrževanje te opreme na
  zahtevani
  ravni;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | razpoložljivost pristaniških storitev za vse uporabnike, na vseh privezih in brez prekinitev, podnevi in ponoči, skozi vse leto; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

razpoložljivost pristaniških storitev za vse uporabnike, na vseh privezih in brez prekinitev, podnevi in ponoči, skozi vse leto;

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | izpolnjevanje zahtev glede pomorske varnosti ali varnosti in varovanja pristanišča ali dostopa do pristanišča, njegovih naprav, opreme in osebja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

izpolnjevanje zahtev glede pomorske varnosti ali varnosti in varovanja pristanišča ali dostopa do pristanišča, njegovih naprav, opreme in osebja;

| (c) | izpolnjevanje zahtev glede pomorske varnosti ali varnosti in varovanja pristanišča ali dostopa do pristanišča, njegovih naprav, opreme
  , delavcev
  in
  drugega
  osebja; |
| --- | --- |

(c)

izpolnjevanje zahtev glede pomorske varnosti ali varnosti in varovanja pristanišča ali dostopa do pristanišča, njegovih naprav, opreme
  , delavcev
  in
  drugega
  osebja;

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | skladnost z nacionalno socialno in delovno zakonodajo države članice pristanišča, vključno s pogoji iz kolektivnih pogodb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

skladnost z nacionalno socialno in delovno zakonodajo države članice pristanišča, vključno s pogoji iz kolektivnih pogodb;

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | ugled ponudnika pristaniških storitev, ki ga določi država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(db)

ugled ponudnika pristaniških storitev, ki ga določi država članica.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Izvajanje te uredbe pod nobenim pogojem ne upravičuje nižanja ravni minimalnih zahtev za opravljanje pristaniških storitev, ki so jih že določile države članice ali pristojni organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Izvajanje te uredbe pod nobenim pogojem ne upravičuje nižanja ravni minimalnih zahtev za opravljanje pristaniških storitev, ki so jih že določile države članice ali pristojni organi.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar minimalne zahteve vključujejo posebno lokalno znanje ali seznanjenost z lokalnimi razmerami, upravni organ pristanišča poskrbi za primeren dostop do
  ustreznega usposabljanja
  pod preglednimi in nediskriminatornimi pogoji
  , razen če dostop do takšnega usposabljanja zagotavlja država članica
  . | 4.   Kadar minimalne zahteve vključujejo posebno lokalno znanje ali seznanjenost z lokalnimi razmerami, upravni organ pristanišča poskrbi za primeren dostop do
  informacij
  pod preglednimi in nediskriminatornimi pogoji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Kadar minimalne zahteve vključujejo posebno lokalno znanje ali seznanjenost z lokalnimi razmerami, upravni organ pristanišča poskrbi za primeren dostop do
  ustreznega usposabljanja
  pod preglednimi in nediskriminatornimi pogoji
  , razen če dostop do takšnega usposabljanja zagotavlja država članica
  .

4.   Kadar minimalne zahteve vključujejo posebno lokalno znanje ali seznanjenost z lokalnimi razmerami, upravni organ pristanišča poskrbi za primeren dostop do
  informacij
  pod preglednimi in nediskriminatornimi pogoji.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   V primerih iz odstavka 1 bi moral upravni organ pristanišča minimalne zahteve iz odstavka 2 in postopek za podelitev pravice opravljanja pristaniških storitev v skladu z navedenimi zahtevami objaviti do
  1
  . 
  julija 2015
  , za minimalne zahteve, ki se uporabljajo po tem datumu, pa vsaj tri mesece pred datumom, ko navedene zahteve začnejo veljati. Ponudnike pristaniških storitev se vnaprej obvesti o vsaki spremembi meril in postopka. | 5.   V primerih iz odstavka 1 bi moral upravni organ pristanišča minimalne zahteve iz odstavka 2 in postopek za podelitev pravice opravljanja pristaniških storitev v skladu z navedenimi zahtevami objaviti do ... (*1), za minimalne zahteve, ki se uporabljajo po tem datumu, pa vsaj tri mesece pred datumom, ko navedene zahteve začnejo veljati. Ponudnike pristaniških storitev se vnaprej obvesti o vsaki spremembi meril in postopka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   V primerih iz odstavka 1 bi moral upravni organ pristanišča minimalne zahteve iz odstavka 2 in postopek za podelitev pravice opravljanja pristaniških storitev v skladu z navedenimi zahtevami objaviti do
  1
  . 
  julija 2015
  , za minimalne zahteve, ki se uporabljajo po tem datumu, pa vsaj tri mesece pred datumom, ko navedene zahteve začnejo veljati. Ponudnike pristaniških storitev se vnaprej obvesti o vsaki spremembi meril in postopka.

5.   V primerih iz odstavka 1 bi moral upravni organ pristanišča minimalne zahteve iz odstavka 2 in postopek za podelitev pravice opravljanja pristaniških storitev v skladu z navedenimi zahtevami objaviti do ... (*1), za minimalne zahteve, ki se uporabljajo po tem datumu, pa vsaj tri mesece pred datumom, ko navedene zahteve začnejo veljati. Ponudnike pristaniških storitev se vnaprej obvesti o vsaki spremembi meril in postopka.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Da bi zagotovili pomorsko varnost in varstvo okolja, država članica ali pristojni organ lahko zahtevata, da morajo biti ladje, ki se uporabljajo za operacije vleke in priveza, registrirane v državi članici zadevnega pristanišča ali da plujejo pod zastavo te države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5a.
     
  Da bi zagotovili pomorsko varnost in varstvo okolja, država članica ali pristojni organ lahko zahtevata, da morajo biti ladje, ki se uporabljajo za operacije vleke in priveza, registrirane v državi članici zadevnega pristanišča ali da plujejo pod zastavo te države članice.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Upravni organ pristanišča ponudnike pristaniških storitev obravnava enakopravno in deluje na pregleden način. | 1.   Upravni organ pristanišča
  ali pristojni organ
  ponudnike pristaniških storitev obravnava enakopravno in deluje na pregleden
  , stvaren, nediskriminatoren in sorazmeren
  način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Upravni organ pristanišča ponudnike pristaniških storitev obravnava enakopravno in deluje na pregleden način.

1.   Upravni organ pristanišča
  ali pristojni organ
  ponudnike pristaniških storitev obravnava enakopravno in deluje na pregleden
  , stvaren, nediskriminatoren in sorazmeren
  način.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Upravni organ pristanišča podeli ali zavrne pravico opravljanja pristaniških storitev na podlagi minimalnih zahtev, določenih v skladu s členom 4, v 
  enem mesecu po prejemu
  zahtevka za podelitev takšne pravice. Vsaka zavrnitev se ustrezno utemelji na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih meril. | 2.   Upravni organ pristanišča
  ali pristojni organ
  podeli ali zavrne pravico opravljanja pristaniških storitev na podlagi minimalnih zahtev, določenih v skladu s členom 4
  . To stori
  v 
  razumnem času, ki v nobenem primeru ne presega štirih mesecev, od prejema
  zahtevka za podelitev takšne pravice. Vsaka zavrnitev se ustrezno utemelji na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih meril. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Upravni organ pristanišča podeli ali zavrne pravico opravljanja pristaniških storitev na podlagi minimalnih zahtev, določenih v skladu s členom 4, v 
  enem mesecu po prejemu
  zahtevka za podelitev takšne pravice. Vsaka zavrnitev se ustrezno utemelji na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih meril.

2.   Upravni organ pristanišča
  ali pristojni organ
  podeli ali zavrne pravico opravljanja pristaniških storitev na podlagi minimalnih zahtev, določenih v skladu s členom 4
  . To stori
  v 
  razumnem času, ki v nobenem primeru ne presega štirih mesecev, od prejema
  zahtevka za podelitev takšne pravice. Vsaka zavrnitev se ustrezno utemelji na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih meril.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     


  Ta člen se ne uporablja v primerih iz člena 9 te uredbe, ko upravni organ pristanišča ni javni naročnik v smislu Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

-1.
     


  Ta člen se ne uporablja v primerih iz člena 9 te uredbe, ko upravni organ pristanišča ni javni naročnik v smislu Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Z odstopanjem od člena 3
  lahko upravni organ pristanišča
  omeji
  število ponudnikov pristaniških storitev za določeno pristaniško storitev zaradi enega ali več naslednjih razlogov: | 1.   
  Brez poseganja v različne obstoječe modele za organizacijo pristaniških storitev
  lahko upravni organ pristanišča
  ali pristojni organ omeji
  število ponudnikov pristaniških storitev za določeno pristaniško storitev zaradi enega ali več naslednjih razlogov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   
  Z odstopanjem od člena 3
  lahko upravni organ pristanišča
  omeji
  število ponudnikov pristaniških storitev za določeno pristaniško storitev zaradi enega ali več naslednjih razlogov:

1.   
  Brez poseganja v različne obstoječe modele za organizacijo pristaniških storitev
  lahko upravni organ pristanišča
  ali pristojni organ omeji
  število ponudnikov pristaniških storitev za določeno pristaniško storitev zaradi enega ali več naslednjih razlogov:

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pomanjkanje ali rezervirana raba zemljišča, če lahko upravni organ dokaže, da zemljišče pomeni
  bistveno
  pristaniško zmogljivost za opravljanje
  pristaniške storitve
  in če je omejitev v skladu z 
  uradnim razvojnim načrtom pristanišča
  , ki
  ga
  je
  odobril
  upravni organ pristanišča in po potrebi kateri koli drugi javni pristojni organi v skladu z nacionalno zakonodajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

pomanjkanje ali rezervirana raba zemljišča, če lahko upravni organ dokaže, da zemljišče pomeni
  bistveno
  pristaniško zmogljivost za opravljanje
  pristaniške storitve
  in če je omejitev v skladu z 
  uradnim razvojnim načrtom pristanišča
  , ki
  ga
  je
  odobril
  upravni organ pristanišča in po potrebi kateri koli drugi javni pristojni organi v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (a) | pomanjkanje ali rezervirana raba zemljišča, če lahko upravni organ dokaže, da zemljišče pomeni pristaniško zmogljivost
  , ki je bistvena
  za opravljanje
  pristaniških storitev,
  in če je omejitev
  , kadar je to ustrezno,
  v skladu z 
  odločitvami ali načrti
  , ki
  jih
  je
  sprejel
  upravni organ pristanišča in po potrebi kateri koli drugi javni pristojni organi v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

pomanjkanje ali rezervirana raba zemljišča, če lahko upravni organ dokaže, da zemljišče pomeni pristaniško zmogljivost
  , ki je bistvena
  za opravljanje
  pristaniških storitev,
  in če je omejitev
  , kadar je to ustrezno,
  v skladu z 
  odločitvami ali načrti
  , ki
  jih
  je
  sprejel
  upravni organ pristanišča in po potrebi kateri koli drugi javni pristojni organi v skladu z nacionalno zakonodajo;

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | pomanjkanje prostora na vodi, kadar je to bistveni del zmožnosti zagotavljanja pristaniške storitve na varen in učinkovit način; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

pomanjkanje prostora na vodi, kadar je to bistveni del zmožnosti zagotavljanja pristaniške storitve na varen in učinkovit način;

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | značilnosti prometa ne omogočajo, da bi več ponudnikov pristaniških storitev v pristanišču delovalo v ekonomsko zadovoljivih pogojih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ab)

značilnosti prometa ne omogočajo, da bi več ponudnikov pristaniških storitev v pristanišču delovalo v ekonomsko zadovoljivih pogojih;

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | potreba, da se zagotovijo varne, zanesljive ali okoljsko trajnostne pristaniške dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ac)

potreba, da se zagotovijo varne, zanesljive ali okoljsko trajnostne pristaniške dejavnosti;

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vsaka omejitev ponudnikov za pristaniško storitev upošteva postopek izbire, ki je odprt za vse zainteresirane strani, nediskriminatoren in pregleden. Upravni organ pristanišča vsem zainteresiranim stranem posreduje potrebne informacije o organizaciji postopka izbire in roku za oddajo ter o vseh pomembnih merilih in zahtevah za dodelitev. Rok za oddajo vloge mora biti dovolj dolg, da lahko zainteresirane strani opravijo smiselno oceno in pripravijo svojo vlogo. V normalnih okoliščinah je minimalni rok 30 dni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Vsaka omejitev ponudnikov za pristaniško storitev upošteva postopek izbire, ki je odprt za vse zainteresirane strani, nediskriminatoren in pregleden. Upravni organ pristanišča vsem zainteresiranim stranem posreduje potrebne informacije o organizaciji postopka izbire in roku za oddajo ter o vseh pomembnih merilih in zahtevah za dodelitev. Rok za oddajo vloge mora biti dovolj dolg, da lahko zainteresirane strani opravijo smiselno oceno in pripravijo svojo vlogo. V normalnih okoliščinah je minimalni rok 30 dni.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar upravni organ pristanišča opravlja pristaniške storitve sam ali prek pravno ločenega subjekta, ki ga neposredno ali posredno obvladuje,
  lahko
  država članica
  sprejetje odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev zaupa organu, ki je neodvisen od upravnega organa pristanišča
  .
  Če država članica sprejetja odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev ne zaupa takšnemu organu, število ponudnikov ni manjše od dveh. | 4.   Kadar upravni organ pristanišča sam ali prek pravno ločenega subjekta, ki ga neposredno ali posredno obvladuje, država članica
  sprejme potrebne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov. Če takih ukrepov ni, število ponudnikov ni manjše od dveh, razen če je iz katerega od razlogov iz odstavka 1 upravičena omejitev na enega samega ponudnika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Kadar upravni organ pristanišča opravlja pristaniške storitve sam ali prek pravno ločenega subjekta, ki ga neposredno ali posredno obvladuje,
  lahko
  država članica
  sprejetje odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev zaupa organu, ki je neodvisen od upravnega organa pristanišča
  .
  Če država članica sprejetja odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev ne zaupa takšnemu organu, število ponudnikov ni manjše od dveh.

4.   Kadar upravni organ pristanišča sam ali prek pravno ločenega subjekta, ki ga neposredno ali posredno obvladuje, država članica
  sprejme potrebne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov. Če takih ukrepov ni, število ponudnikov ni manjše od dveh, razen če je iz katerega od razlogov iz odstavka 1 upravičena omejitev na enega samega ponudnika.

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | črtano |
| Postopek za omejitev števila ponudnikov pristaniških storitev | |
| 1.
     
  Vsaka omejitev števila ponudnikov za pristaniško storitev v skladu s členom 6 upošteva postopek izbire, ki je odprt za vse zainteresirane strani, nediskriminatoren in pregleden. | |
| 2.
     
  Če ocenjena vrednost pristaniške storitve presega mejno vrednost iz odstavka 3, se uporabljajo pravila za postopek dodelitve, postopkovna jamstva in najdaljše trajanje koncesij, kot je določeno v Direktivi ..../.... [koncesija]. | |
| 3.
     
  Mejna vrednost in metoda za določanje vrednosti pristaniške storitve sta opredeljeni v ustreznih in veljavnih določbah Direktive ...../.... [koncesija]. | |
| 4.
     
  Izbrani ponudnik ali ponudniki in upravni organ pristanišča sklenejo pogodbo o pristaniških storitvah. | |
| 5.
     
  Za namene te uredbe se znatna sprememba določb pogodbe o pristaniških storitvah v smislu Direktive ..../... [koncesija] v času trajanja pogodbe šteje za novo pogodbo o pristaniških storitvah in zahteva nov postopek iz odstavka 2. | |
| 6.
     
  V primerih iz člena 9 se odstavki od 1 do 5 ne uporabljajo. | |
| 7.
     
  Ta uredba ne posega v Direktivo .../... [koncesija]

   (15)

  , Direktivo ..../....[javne službe]

   (16)

  in Direktivo .../... [javno naročanje]

   (17)

  . | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 7

črtano

Postopek za omejitev števila ponudnikov pristaniških storitev

1.
     
  Vsaka omejitev števila ponudnikov za pristaniško storitev v skladu s členom 6 upošteva postopek izbire, ki je odprt za vse zainteresirane strani, nediskriminatoren in pregleden.

2.
     
  Če ocenjena vrednost pristaniške storitve presega mejno vrednost iz odstavka 3, se uporabljajo pravila za postopek dodelitve, postopkovna jamstva in najdaljše trajanje koncesij, kot je določeno v Direktivi ..../.... [koncesija].

3.
     
  Mejna vrednost in metoda za določanje vrednosti pristaniške storitve sta opredeljeni v ustreznih in veljavnih določbah Direktive ...../.... [koncesija].

4.
     
  Izbrani ponudnik ali ponudniki in upravni organ pristanišča sklenejo pogodbo o pristaniških storitvah.

5.
     
  Za namene te uredbe se znatna sprememba določb pogodbe o pristaniških storitvah v smislu Direktive ..../... [koncesija] v času trajanja pogodbe šteje za novo pogodbo o pristaniških storitvah in zahteva nov postopek iz odstavka 2.

6.
     
  V primerih iz člena 9 se odstavki od 1 do 5 ne uporabljajo.

7.
     
  Ta uredba ne posega v Direktivo .../... [koncesija]

   (15)

  , Direktivo ..../....[javne službe]

   (16)

  in Direktivo .../... [javno naročanje]

   (17)

  .

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  se
  lahko
  ponudnikom odločijo naložiti
  obveznosti javne službe v zvezi s pristaniškimi storitvami, da bi zagotovile: | 1.   Države članice
  na svojem ozemlju določijo pristojni organ, ki je
  lahko
  upravni organ pristanišča, in ki ima pravico izvajati
  obveznosti javne službe v zvezi s pristaniškimi storitvami, da bi zagotovile
  vsaj eno od naslednjih
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice
  se
  lahko
  ponudnikom odločijo naložiti
  obveznosti javne službe v zvezi s pristaniškimi storitvami, da bi zagotovile:

1.   Države članice
  na svojem ozemlju določijo pristojni organ, ki je
  lahko
  upravni organ pristanišča, in ki ima pravico izvajati
  obveznosti javne službe v zvezi s pristaniškimi storitvami, da bi zagotovile
  vsaj eno od naslednjih
  :

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | razpoložljivost storitve za vse uporabnike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

razpoložljivost storitve za vse uporabnike;

| (b) | razpoložljivost storitve za vse uporabnike
  , kjer je to ustrezno, pod enakimi pogoji
  ; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost storitve za vse uporabnike
  , kjer je to ustrezno, pod enakimi pogoji
  ;

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | varnost, varovanje ali okoljsko trajnost pristaniških dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

varnost, varovanje ali okoljsko trajnost pristaniških dejavnosti;

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | zagotavljanje ustreznih storitev prevoza za javnost in teritorialno kohezijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

zagotavljanje ustreznih storitev prevoza za javnost in teritorialno kohezijo;

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice na svojem ozemlju imenujejo organe, pristojne za naložitev takšnih obveznosti javne službe. Pristojni organ je lahko upravni organ pristanišča. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.
     
  Države članice na svojem ozemlju imenujejo organe, pristojne za naložitev takšnih obveznosti javne službe. Pristojni organ je lahko upravni organ pristanišča.

črtano

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar pristojni organ, imenovan v skladu z odstavkom
  3
  , ni upravni organ pristanišča, navedeni pristojni organ uveljavlja pooblastila iz
  členov
   6
  in 7
  v zvezi z omejevanjem števila ponudnikov pristaniških storitev na podlagi obveznosti javne službe. | 4.   Kadar pristojni organ, imenovan v skladu z odstavkom
  1 tega člena
  , ni upravni organ pristanišča, navedeni pristojni organ uveljavlja pooblastila iz
  člena
   6 v zvezi z omejevanjem števila ponudnikov pristaniških storitev na podlagi obveznosti javne službe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Kadar pristojni organ, imenovan v skladu z odstavkom
  3
  , ni upravni organ pristanišča, navedeni pristojni organ uveljavlja pooblastila iz
  členov
   6
  in 7
  v zvezi z omejevanjem števila ponudnikov pristaniških storitev na podlagi obveznosti javne službe.

4.   Kadar pristojni organ, imenovan v skladu z odstavkom
  1 tega člena
  , ni upravni organ pristanišča, navedeni pristojni organ uveljavlja pooblastila iz
  člena
   6 v zvezi z omejevanjem števila ponudnikov pristaniških storitev na podlagi obveznosti javne službe.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Če se
  pristojni organ
  odloči
  v državi članici
  naložiti obveznosti javne službe v vseh pristaniščih, ki jih zajema ta uredba, o teh obveznostih obvesti Komisijo. | 5.   Če se
  država članica
  odloči naložiti obveznosti javne službe v vseh
  svojih pomorskih
  pristaniščih, ki jih zajema ta uredba, o teh obveznostih obvesti Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Če se
  pristojni organ
  odloči
  v državi članici
  naložiti obveznosti javne službe v vseh pristaniščih, ki jih zajema ta uredba, o teh obveznostih obvesti Komisijo.

5.   Če se
  država članica
  odloči naložiti obveznosti javne službe v vseh
  svojih pomorskih
  pristaniščih, ki jih zajema ta uredba, o teh obveznostih obvesti Komisijo.

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   V primeru prekinitve pristaniških storitev, za katere so naložene obveznosti javne službe, ali kadar nastane neposredno tveganje glede takšnega stanja, lahko pristojni organ sprejme izredne ukrepe. Izredni ukrep je lahko v obliki neposredne sklenitve pogodbe, tako da se storitev dodeli drugemu ponudniku za obdobje do enega leta. V navedenem obdobju pristojni organ začne nov postopek izbire ponudnika pristaniške storitve
  v skladu s členom 7
  ali uporabi člen 9. | 6.   V primeru prekinitve pristaniških storitev, za katere so naložene obveznosti javne službe, ali kadar nastane neposredno tveganje glede takšnega stanja, lahko pristojni organ sprejme izredne ukrepe. Izredni ukrep je lahko v obliki neposredne sklenitve pogodbe, tako da se storitev dodeli drugemu ponudniku za obdobje do enega leta. V navedenem obdobju pristojni organ začne nov postopek izbire ponudnika pristaniške storitve ali uporabi člen 9.
  Kolektivni industrijski ukrep, ki poteka v skladu z nacionalno zakonodajo države članice in/ali veljavnimi sporazumi med socialnimi partnerji, se ne šteje za motnjo pristaniških storitev, za katero se lahko sprejmejo izredni ukrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   V primeru prekinitve pristaniških storitev, za katere so naložene obveznosti javne službe, ali kadar nastane neposredno tveganje glede takšnega stanja, lahko pristojni organ sprejme izredne ukrepe. Izredni ukrep je lahko v obliki neposredne sklenitve pogodbe, tako da se storitev dodeli drugemu ponudniku za obdobje do enega leta. V navedenem obdobju pristojni organ začne nov postopek izbire ponudnika pristaniške storitve
  v skladu s členom 7
  ali uporabi člen 9.

6.   V primeru prekinitve pristaniških storitev, za katere so naložene obveznosti javne službe, ali kadar nastane neposredno tveganje glede takšnega stanja, lahko pristojni organ sprejme izredne ukrepe. Izredni ukrep je lahko v obliki neposredne sklenitve pogodbe, tako da se storitev dodeli drugemu ponudniku za obdobje do enega leta. V navedenem obdobju pristojni organ začne nov postopek izbire ponudnika pristaniške storitve ali uporabi člen 9.
  Kolektivni industrijski ukrep, ki poteka v skladu z nacionalno zakonodajo države članice in/ali veljavnimi sporazumi med socialnimi partnerji, se ne šteje za motnjo pristaniških storitev, za katero se lahko sprejmejo izredni ukrepi.

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  V primerih iz člena 6(1)(b)
  se lahko
  pristojni organ
  odloči, da bo pristaniško storitev
  v okviru obveznosti javne službe
  opravljal sam ali
  da bo takšne obveznosti neposredno naložil
  pravno
  ločenemu subjektu
  , ki ga obvladuje podobno kot svoje službe. V takšnem primeru se ponudnik pristaniške storitve za namene te uredbe šteje za notranjega upravljavca. | 1.   
  Upravni organ pristanišča ali pristojni organ
  se lahko odloči, da bo pristaniško storitev opravljal sam ali
  prek
  pravno
  ločenega subjekta
  , ki ga obvladuje podobno kot svoje službe
  , pod pogojem, da se člen 4 uporablja enako za vse ponudnike te storitve
  . V takšnem primeru se ponudnik pristaniške storitve za namene te uredbe šteje za notranjega upravljavca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   
  V primerih iz člena 6(1)(b)
  se lahko
  pristojni organ
  odloči, da bo pristaniško storitev
  v okviru obveznosti javne službe
  opravljal sam ali
  da bo takšne obveznosti neposredno naložil
  pravno
  ločenemu subjektu
  , ki ga obvladuje podobno kot svoje službe. V takšnem primeru se ponudnik pristaniške storitve za namene te uredbe šteje za notranjega upravljavca.

1.   
  Upravni organ pristanišča ali pristojni organ
  se lahko odloči, da bo pristaniško storitev opravljal sam ali
  prek
  pravno
  ločenega subjekta
  , ki ga obvladuje podobno kot svoje službe
  , pod pogojem, da se člen 4 uporablja enako za vse ponudnike te storitve
  . V takšnem primeru se ponudnik pristaniške storitve za namene te uredbe šteje za notranjega upravljavca.

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Šteje se, da pristojni organ obvladuje pravno ločen subjekt podobno kot svoje službe le, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve
  pravne osebe, ki jo obvladuje
  . | 2.   Šteje se, da
  upravni organ pristanišča ali
  pristojni organ obvladuje pravno ločen subjekt podobno kot svoje službe le, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve
  tega pravnega subjekta
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Šteje se, da pristojni organ obvladuje pravno ločen subjekt podobno kot svoje službe le, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve
  pravne osebe, ki jo obvladuje
  .

2.   Šteje se, da
  upravni organ pristanišča ali
  pristojni organ obvladuje pravno ločen subjekt podobno kot svoje službe le, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve
  tega pravnega subjekta
  .

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Notranji upravljavec se omeji na opravljanje dodeljene pristaniške storitve samo v pristanišču ali pristaniščih, za katera mu je bila naloga izvajanja pristaniške storitve dodeljena. | 3.   Notranji upravljavec se
  v primerih iz člena 8
  omeji na opravljanje dodeljene pristaniške storitve samo v pristanišču ali pristaniščih, za katera mu je bila naloga izvajanja pristaniške storitve dodeljena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Notranji upravljavec se omeji na opravljanje dodeljene pristaniške storitve samo v pristanišču ali pristaniščih, za katera mu je bila naloga izvajanja pristaniške storitve dodeljena.

3.   Notranji upravljavec se
  v primerih iz člena 8
  omeji na opravljanje dodeljene pristaniške storitve samo v pristanišču ali pristaniščih, za katera mu je bila naloga izvajanja pristaniške storitve dodeljena.

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Brez poseganja v nacionalno
  zakonodajo
  in
  zakonodajo
  Unije, vključno
  s
  kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji,
  lahko upravni organi pristanišča
  od ponudnika pristaniških storitev,
  ki je bil imenovan v skladu s postopkom iz člena 7
  ,
  v primeru, da je ta ponudnik različen od uveljavljenega
  ponudnika
  pristaniških storitev
  ,
  zaposlenim
  , ki
  jih
  je prej zaposlil
  uveljavljeni
  ponudnik pristaniških storitev,
  podeli
  pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES. | 2.   Brez poseganja v nacionalno
  pravo
  in
  pravo
  Unije, vključno
  z reprezentativnimi
  kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji,
  pristojni organ
  od
  imenovanega
  ponudnika pristaniških storitev
  zahteva
  ,
  da zaposlenim omogoči delovne pogoje na podlagi zavezujočih nacionalnih
  ,
  regionalnih in lokalnih socialnih standardov. V primeru prenosa osebja zaradi zamenjave
  ponudnika
  storitve
  ,
  se osebju
  , ki
  ga
  je prej zaposlil
  prejšnji
  ponudnik pristaniških storitev,
  zagotovijo enake
  pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Brez poseganja v nacionalno
  zakonodajo
  in
  zakonodajo
  Unije, vključno
  s
  kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji,
  lahko upravni organi pristanišča
  od ponudnika pristaniških storitev,
  ki je bil imenovan v skladu s postopkom iz člena 7
  ,
  v primeru, da je ta ponudnik različen od uveljavljenega
  ponudnika
  pristaniških storitev
  ,
  zaposlenim
  , ki
  jih
  je prej zaposlil
  uveljavljeni
  ponudnik pristaniških storitev,
  podeli
  pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES.

2.   Brez poseganja v nacionalno
  pravo
  in
  pravo
  Unije, vključno
  z reprezentativnimi
  kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji,
  pristojni organ
  od
  imenovanega
  ponudnika pristaniških storitev
  zahteva
  ,
  da zaposlenim omogoči delovne pogoje na podlagi zavezujočih nacionalnih
  ,
  regionalnih in lokalnih socialnih standardov. V primeru prenosa osebja zaradi zamenjave
  ponudnika
  storitve
  ,
  se osebju
  , ki
  ga
  je prej zaposlil
  prejšnji
  ponudnik pristaniških storitev,
  zagotovijo enake
  pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES.

Sprememba 99

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Kadar
  upravni organi pristanišča zahtevajo, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo
  nekatere
  socialne standarde v 
  zvezi
  z 
  opravljanjem zadevnih
  pristaniških storitev, se v razpisni dokumentaciji in pogodbah o pristaniških storitvah navedejo
  zadevno
  osebje ter pregledni podatki o njihovih pogodbenih obveznostih in pogojih, ki bi morali veljati za zaposlene v 
  povezani
  s pristaniškimi storitvami. | 3.   Upravni organi pristanišča
  ali pristojni organi
  zahtevajo, da
  vsi
  ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo
  vse
  socialne
  in delovne
  standarde
  , ki so določeni
  v 
  pravu Unije ali nacionalnem pravu, pa tudi veljavne kolektivne sporazume, v skladu
  z 
  nacionalnimi običaji in tradicijo. Kadar pride pri zagotavljanju ustreznih
  pristaniških storitev
  do prenosa osebja
  , se v razpisni dokumentaciji in pogodbah o pristaniških storitvah navedejo
  to
  osebje ter pregledni podatki o njihovih pogodbenih obveznostih in pogojih, ki bi morali veljati za zaposlene v 
  povezavi
  s pristaniškimi storitvami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Kadar
  upravni organi pristanišča zahtevajo, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo
  nekatere
  socialne standarde v 
  zvezi
  z 
  opravljanjem zadevnih
  pristaniških storitev, se v razpisni dokumentaciji in pogodbah o pristaniških storitvah navedejo
  zadevno
  osebje ter pregledni podatki o njihovih pogodbenih obveznostih in pogojih, ki bi morali veljati za zaposlene v 
  povezani
  s pristaniškimi storitvami.

3.   Upravni organi pristanišča
  ali pristojni organi
  zahtevajo, da
  vsi
  ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo
  vse
  socialne
  in delovne
  standarde
  , ki so določeni
  v 
  pravu Unije ali nacionalnem pravu, pa tudi veljavne kolektivne sporazume, v skladu
  z 
  nacionalnimi običaji in tradicijo. Kadar pride pri zagotavljanju ustreznih
  pristaniških storitev
  do prenosa osebja
  , se v razpisni dokumentaciji in pogodbah o pristaniških storitvah navedejo
  to
  osebje ter pregledni podatki o njihovih pogodbenih obveznostih in pogojih, ki bi morali veljati za zaposlene v 
  povezavi
  s pristaniškimi storitvami.

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10 a |
| | Usposabljanje in zaščita delavcev |
| | 1.
     
  Delodajalec zagotovi, da so zaposleni deležni usposabljanja, ki je potrebno, da se dobro seznanijo s pogoji, pri katerih se opravlja njihovo delo, in so ustrezno usposobljeni, da se spopadejo z morebitnimi nevarnostmi pri delu. |
| | 2.
     
  Ob popolnem upoštevanju avtonomije socialnih partnerjev je odbor za sektorski socialni dialog na ravni EU za pristanišča povabljen, da oblikuje smernice za uvedbo zahtev v zvezi z usposabljanjem, da se preprečijo nesreče in zagotovi najvišja raven varnosti in zdravja pristaniških delavcev. Te zahteve v zvezi z usposabljanjem se redno posodabljajo za stalno zmanjševanje števila nesreč na delovnem mestu. |
| | 3.
     
  Socialni partnerji so povabljeni, naj razvijejo modele, s katerimi bodo zagotovili ravnotežje med nihanjem povpraševanja po pristaniškem delu in prožnostjo, ki jo zahtevajo pristaniške dejavnosti, na eni strani ter stalnostjo in zaščito zaposlitve na drugi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 10 a

Usposabljanje in zaščita delavcev

1.
     
  Delodajalec zagotovi, da so zaposleni deležni usposabljanja, ki je potrebno, da se dobro seznanijo s pogoji, pri katerih se opravlja njihovo delo, in so ustrezno usposobljeni, da se spopadejo z morebitnimi nevarnostmi pri delu.

2.
     
  Ob popolnem upoštevanju avtonomije socialnih partnerjev je odbor za sektorski socialni dialog na ravni EU za pristanišča povabljen, da oblikuje smernice za uvedbo zahtev v zvezi z usposabljanjem, da se preprečijo nesreče in zagotovi najvišja raven varnosti in zdravja pristaniških delavcev. Te zahteve v zvezi z usposabljanjem se redno posodabljajo za stalno zmanjševanje števila nesreč na delovnem mestu.

3.
     
  Socialni partnerji so povabljeni, naj razvijejo modele, s katerimi bodo zagotovili ravnotežje med nihanjem povpraševanja po pristaniškem delu in prožnostjo, ki jo zahtevajo pristaniške dejavnosti, na eni strani ter stalnostjo in zaščito zaposlitve na drugi.

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| To poglavje in prehodne določbe iz člena 24 se ne uporabljajo za storitve upravljanja tovora
  in
  prevoze potnikov. | To poglavje
  , z izjemo člena 10a,
  in prehodne določbe iz člena 24 se ne uporabljajo za storitve upravljanja tovora, prevoze potnikov
  in pilotažo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

To poglavje in prehodne določbe iz člena 24 se ne uporabljajo za storitve upravljanja tovora
  in
  prevoze potnikov.

To poglavje
  , z izjemo člena 10a,
  in prehodne določbe iz člena 24 se ne uporabljajo za storitve upravljanja tovora, prevoze potnikov
  in pilotažo
  .

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, sam opravlja pristaniške storitve, vodi račune za
  vsako
  dejavnost
  pristaniške storitve
  ločeno od računov drugih svojih dejavnosti tako, da so: | 2.   Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, sam opravlja pristaniške storitve
  ali čiščenje in poglabljanje morskega dna
  , vodi račune za
  to
  dejavnost
  ali naložbo, financirano iz javnih sredstev,
  ločeno od računov drugih svojih dejavnosti tako, da so: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, sam opravlja pristaniške storitve, vodi račune za
  vsako
  dejavnost
  pristaniške storitve
  ločeno od računov drugih svojih dejavnosti tako, da so:

2.   Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, sam opravlja pristaniške storitve
  ali čiščenje in poglabljanje morskega dna
  , vodi račune za
  to
  dejavnost
  ali naložbo, financirano iz javnih sredstev,
  ločeno od računov drugih svojih dejavnosti tako, da so:

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar upravni organ pristanišča ali združenje pristanišč izvaja čiščenje in poglabljanje morskega dna in prejema javna sredstva za to dejavnost, ne sme izvajati čiščenja in poglabljanja morskega dna v drugih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar upravni organ pristanišča ali združenje pristanišč izvaja čiščenje in poglabljanje morskega dna in prejema javna sredstva za to dejavnost, ne sme izvajati čiščenja in poglabljanja morskega dna v drugih državah članicah.

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Javna sredstva iz odstavka 1 vključujejo
  osnovni kapital
  ali
  kvazi kapitalska sredstva
  ,
  nepovratne donacije
  ali
  donacije
  , ki so
  povratne
  le v nekaterih okoliščinah, dodeljevanje posojil, vključno z limiti in predplačili za vložke kapitala, jamstva, ki jih upravnemu organu pristanišča dajejo javni organi,
  izplačane dividende in zadržane dobičke
  ali druge oblike javne finančne pomoči. | 3.   Javna sredstva iz odstavka 1 vključujejo
  sredstva lastniškega kapitala
  ali
  navideznega lastniškega kapitala
  ,
  nepovratna sredstva
  ali
  sredstva
  , ki so
  povratna
  le v nekaterih okoliščinah, dodeljevanje posojil, vključno z limiti in predplačili za vložke kapitala, jamstva, ki jih upravnemu organu pristanišča dajejo javni organi, ali druge oblike javne finančne pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Javna sredstva iz odstavka 1 vključujejo
  osnovni kapital
  ali
  kvazi kapitalska sredstva
  ,
  nepovratne donacije
  ali
  donacije
  , ki so
  povratne
  le v nekaterih okoliščinah, dodeljevanje posojil, vključno z limiti in predplačili za vložke kapitala, jamstva, ki jih upravnemu organu pristanišča dajejo javni organi,
  izplačane dividende in zadržane dobičke
  ali druge oblike javne finančne pomoči.

3.   Javna sredstva iz odstavka 1 vključujejo
  sredstva lastniškega kapitala
  ali
  navideznega lastniškega kapitala
  ,
  nepovratna sredstva
  ali
  sredstva
  , ki so
  povratna
  le v nekaterih okoliščinah, dodeljevanje posojil, vključno z limiti in predplačili za vložke kapitala, jamstva, ki jih upravnemu organu pristanišča dajejo javni organi, ali druge oblike javne finančne pomoči.

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Upravni organ pristanišča hrani informacije o finančnih odnosih iz odstavkov 1 in 2 tega člena, da so na voljo Komisiji in
  pristojnemu neodvisnemu nadzornemu organu iz člena
   17 pet let po koncu poslovnega leta, na katerega se informacije nanašajo. | 4.   Upravni organ pristanišča hrani informacije o finančnih odnosih iz odstavkov 1 in 2 tega člena, da so na voljo Komisiji in
  organu, imenovanemu v skladu s členom
   17, pet let po koncu poslovnega leta, na katerega se informacije nanašajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Upravni organ pristanišča hrani informacije o finančnih odnosih iz odstavkov 1 in 2 tega člena, da so na voljo Komisiji in
  pristojnemu neodvisnemu nadzornemu organu iz člena
   17 pet let po koncu poslovnega leta, na katerega se informacije nanašajo.

4.   Upravni organ pristanišča hrani informacije o finančnih odnosih iz odstavkov 1 in 2 tega člena, da so na voljo Komisiji in
  organu, imenovanemu v skladu s členom
   17, pet let po koncu poslovnega leta, na katerega se informacije nanašajo.

Sprememba 106

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Upravni organ pristanišča
  na zahtevo Komisije
  in
  pristojnega neodvisnega nadzornega organa
  predloži vse dodatne informacije, ki so po njunem mnenju potrebne za izdelavo temeljite ocene predloženih podatkov in ocene skladnosti s to uredbo. Informacije se pošljejo v dveh mesecih po datumu zahtevka. | 5.   Upravni organ pristanišča
  v primeru uradne pritožbe Komisiji organu, imenovanemu v skladu s členom 17, na zahtevo
  predloži vse dodatne informacije, ki so po njunem mnenju potrebne za izdelavo temeljite ocene predloženih podatkov in ocene skladnosti s to uredbo. Informacije se pošljejo v dveh mesecih po datumu zahtevka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Upravni organ pristanišča
  na zahtevo Komisije
  in
  pristojnega neodvisnega nadzornega organa
  predloži vse dodatne informacije, ki so po njunem mnenju potrebne za izdelavo temeljite ocene predloženih podatkov in ocene skladnosti s to uredbo. Informacije se pošljejo v dveh mesecih po datumu zahtevka.

5.   Upravni organ pristanišča
  v primeru uradne pritožbe Komisiji organu, imenovanemu v skladu s členom 17, na zahtevo
  predloži vse dodatne informacije, ki so po njunem mnenju potrebne za izdelavo temeljite ocene predloženih podatkov in ocene skladnosti s to uredbo. Informacije se pošljejo v dveh mesecih po datumu zahtevka.

Sprememba 107

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Države članice se lahko odločijo, da se odstavek 2 tega člena v primeru nesorazmernih upravnih bremen ne uporablja za njihova pristanišča v celovitem omrežju, ki ne izpolnjujejo meril iz točke (a) ali (b) člena 2082) Uredbe (EU) št. 1315/2013, če vsa prejeta javna sredstva in njihova poraba za opravljanje pristaniških storitev ostanejo popolnoma pregledna v računovodskem sistemu. Če se države članice tako odločijo, o tem obvestijo Komisijo preden začne njihova odločitev veljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7a.
     
  Države članice se lahko odločijo, da se odstavek 2 tega člena v primeru nesorazmernih upravnih bremen ne uporablja za njihova pristanišča v celovitem omrežju, ki ne izpolnjujejo meril iz točke (a) ali (b) člena 2082) Uredbe (EU) št. 1315/2013, če vsa prejeta javna sredstva in njihova poraba za opravljanje pristaniških storitev ostanejo popolnoma pregledna v računovodskem sistemu. Če se države članice tako odločijo, o tem obvestijo Komisijo preden začne njihova odločitev veljati.

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja notranji upravljavec
  iz člena 9, in pristojbine
  ,
  ki jih zaračunajo ponudniki pristaniških storitev v primerih, ko je število ponudnikov
  , ki
  niso bili imenovani na podlagi odprtih, preglednih in nediskriminatornih postopkov, omejeno
  , se določijo na pregleden in nediskriminatoren način. Te pristojbine odražajo pogoje na ustreznem konkurenčnem trgu in niso nesorazmerne v primerjavi z ekonomsko vrednostjo opravljene storitve. | 1.   Pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja notranji upravljavec
  v okviru obveznosti javne službe
  ,
  pristojbine za pilotažne storitve, ki niso izpostavljene učinkoviti konkurenci, in pristojbine
  , ki
  jih zaračunajo ponudniki pristaniških storitev iz člena 6(1)(b)
  , se določijo na pregleden in nediskriminatoren način. Te pristojbine
  v največji možni meri
  odražajo pogoje na ustreznem konkurenčnem trgu in niso nesorazmerne v primerjavi z ekonomsko vrednostjo opravljene storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja notranji upravljavec
  iz člena 9, in pristojbine
  ,
  ki jih zaračunajo ponudniki pristaniških storitev v primerih, ko je število ponudnikov
  , ki
  niso bili imenovani na podlagi odprtih, preglednih in nediskriminatornih postopkov, omejeno
  , se določijo na pregleden in nediskriminatoren način. Te pristojbine odražajo pogoje na ustreznem konkurenčnem trgu in niso nesorazmerne v primerjavi z ekonomsko vrednostjo opravljene storitve.

1.   Pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja notranji upravljavec
  v okviru obveznosti javne službe
  ,
  pristojbine za pilotažne storitve, ki niso izpostavljene učinkoviti konkurenci, in pristojbine
  , ki
  jih zaračunajo ponudniki pristaniških storitev iz člena 6(1)(b)
  , se določijo na pregleden in nediskriminatoren način. Te pristojbine
  v največji možni meri
  odražajo pogoje na ustreznem konkurenčnem trgu in niso nesorazmerne v primerjavi z ekonomsko vrednostjo opravljene storitve.

Sprememba 109

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ponudnik pristaniške storitve
  na zahtevo pristojnemu neodvisnemu nadzornemu
  organu
  iz člena
   17 predloži informacije o elementih, uporabljenih kot podlaga za določitev strukture in ravni pristojbin za pristaniške storitve, ki sodijo v uporabo odstavka 1 tega člena. Te informacije vključujejo metodologijo, uporabljeno za določanje pristaniških pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo. | 3.   Ponudnik pristaniške storitve
  v primeru uradne pritožbe
  organu
  , imenovanemu v skladu s členom
   17
  , na zahtevo
  predloži informacije o elementih, uporabljenih kot podlaga za določitev strukture in ravni pristojbin za pristaniške storitve, ki sodijo v uporabo odstavka 1 tega člena. Te informacije vključujejo metodologijo, uporabljeno za določanje pristaniških pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Ponudnik pristaniške storitve
  na zahtevo pristojnemu neodvisnemu nadzornemu
  organu
  iz člena
   17 predloži informacije o elementih, uporabljenih kot podlaga za določitev strukture in ravni pristojbin za pristaniške storitve, ki sodijo v uporabo odstavka 1 tega člena. Te informacije vključujejo metodologijo, uporabljeno za določanje pristaniških pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo.

3.   Ponudnik pristaniške storitve
  v primeru uradne pritožbe
  organu
  , imenovanemu v skladu s členom
   17
  , na zahtevo
  predloži informacije o elementih, uporabljenih kot podlaga za določitev strukture in ravni pristojbin za pristaniške storitve, ki sodijo v uporabo odstavka 1 tega člena. Te informacije vključujejo metodologijo, uporabljeno za določanje pristaniških pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo.

Sprememba 110

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Da se prispeva k učinkovitemu sistemu zaračunavanja infrastrukturne pristojbine, upravni organ pristanišča v skladu s svojo poslovno strategijo in naložbenim načrtom samostojno določa strukturo in raven infrastrukturne pristojbine, ki
  ustreza konkurenčnim pogojem ustreznega trga in
  je skladna s pravili o državni pomoči. | 3.   Da se prispeva k učinkovitemu sistemu zaračunavanja infrastrukturne pristojbine, upravni organ pristanišča v skladu s svojo poslovno strategijo in naložbenim načrtom samostojno določa strukturo in raven infrastrukturne pristojbine, ki je skladna s pravili o državni pomoči
  in pravili konkurence
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Da se prispeva k učinkovitemu sistemu zaračunavanja infrastrukturne pristojbine, upravni organ pristanišča v skladu s svojo poslovno strategijo in naložbenim načrtom samostojno določa strukturo in raven infrastrukturne pristojbine, ki
  ustreza konkurenčnim pogojem ustreznega trga in
  je skladna s pravili o državni pomoči.

3.   Da se prispeva k učinkovitemu sistemu zaračunavanja infrastrukturne pristojbine, upravni organ pristanišča v skladu s svojo poslovno strategijo in naložbenim načrtom samostojno določa strukturo in raven infrastrukturne pristojbine, ki je skladna s pravili o državni pomoči
  in pravili konkurence
  .

Sprememba 111

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Brez poseganja v odstavek 3 so lahko infrastrukturne pristojbine različne v skladu
  s poslovno prakso
  , povezano
  s pogostimi uporabniki
  , ali zaradi spodbujanja učinkovitejše uporabe pristaniške infrastrukture, prevoza po morju na kratkih razdaljah, visoke okoljske uspešnosti, energijske učinkovitosti ali zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida pri prevozih. Merila, ki se uporabljajo za
  oblikovanje takšnih razlik
  , so
  objektivna
  ,
  pregledna in nediskriminatorna
  ter
  skladna s pravili
  konkurence.
  Posledične različne pristojbine pod enakimi pogoji veljajo za vse zadevne uporabnike pristaniških storitev. | 4.   Brez poseganja v odstavek 3 so lahko infrastrukturne pristojbine različne v skladu
  z ekonomsko strategijo pristanišča in njegovo politiko prostorskega načrtovanja
  ,
  kar je med drugim
  povezano
  z nekaterimi kategorijami uporabnikov
  , ali zaradi spodbujanja učinkovitejše uporabe pristaniške infrastrukture, prevoza po morju na kratkih razdaljah, visoke okoljske uspešnosti, energijske učinkovitosti ali zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida pri prevozih. Merila, ki se uporabljajo za
  takšne razlike
  , so
  pravična
  ,
  ne diskriminirajo na podlagi nacionalnosti
  ter
  upoštevajo pravila o državni pomoči in pravila
  konkurence.
  Upravni organ pristanišča lahko pri določanju pristojbin upošteva zunanje stroške, ter razlikuje med infrastrukturnimi pristojbinami v skladu s poslovno prakso. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Brez poseganja v odstavek 3 so lahko infrastrukturne pristojbine različne v skladu
  s poslovno prakso
  , povezano
  s pogostimi uporabniki
  , ali zaradi spodbujanja učinkovitejše uporabe pristaniške infrastrukture, prevoza po morju na kratkih razdaljah, visoke okoljske uspešnosti, energijske učinkovitosti ali zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida pri prevozih. Merila, ki se uporabljajo za
  oblikovanje takšnih razlik
  , so
  objektivna
  ,
  pregledna in nediskriminatorna
  ter
  skladna s pravili
  konkurence.
  Posledične različne pristojbine pod enakimi pogoji veljajo za vse zadevne uporabnike pristaniških storitev.

4.   Brez poseganja v odstavek 3 so lahko infrastrukturne pristojbine različne v skladu
  z ekonomsko strategijo pristanišča in njegovo politiko prostorskega načrtovanja
  ,
  kar je med drugim
  povezano
  z nekaterimi kategorijami uporabnikov
  , ali zaradi spodbujanja učinkovitejše uporabe pristaniške infrastrukture, prevoza po morju na kratkih razdaljah, visoke okoljske uspešnosti, energijske učinkovitosti ali zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida pri prevozih. Merila, ki se uporabljajo za
  takšne razlike
  , so
  pravična
  ,
  ne diskriminirajo na podlagi nacionalnosti
  ter
  upoštevajo pravila o državni pomoči in pravila
  konkurence.
  Upravni organ pristanišča lahko pri določanju pristojbin upošteva zunanje stroške, ter razlikuje med infrastrukturnimi pristojbinami v skladu s poslovno prakso.

Sprememba 112

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisijo se pooblasti, da po potrebi sprejme delegirane akte v skladu s postopkom iz člena 21 v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, po katerih se lahko spreminjajo infrastrukturne pristojbine in skupna načela za zaračunavanje infrastrukturnih pristojbin. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.
     
  Komisijo se pooblasti, da po potrebi sprejme delegirane akte v skladu s postopkom iz člena 21 v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, po katerih se lahko spreminjajo infrastrukturne pristojbine in skupna načela za zaračunavanje infrastrukturnih pristojbin.

črtano

Sprememba 113

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Upravni organ pristanišča obvesti uporabnike pristanišča in predstavnike ali združenja uporabnikov pristanišč o strukturi in merilih, uporabljenih za določitev višine infrastrukturnih pristojbin
  , vključno s skupnimi stroški in prihodki, ki so bili uporabljeni kot podlaga za določitev strukture in ravni infrastrukturnih pristojbin
  . Uporabnike pristaniške infrastrukture vsaj tri mesece vnaprej obvesti tudi o vseh spremembah višine infrastrukturnih pristojbin ali strukture oziroma meril, uporabljenih za določanje takšnih pristojbin. | 6.   Upravni organ pristanišča
  na pregleden način
  obvesti uporabnike pristanišča in predstavnike ali združenja uporabnikov pristanišč o strukturi in merilih, uporabljenih za določitev višine infrastrukturnih pristojbin. Uporabnike pristaniške infrastrukture vsaj tri mesece vnaprej obvesti tudi o vseh spremembah višine infrastrukturnih pristojbin ali strukture oziroma meril, uporabljenih za določanje takšnih pristojbin.
  Upravnemu organu pristanišča ni treba razkriti razlik v pristojbinah, ki so posledica individualnih pogajanj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Upravni organ pristanišča obvesti uporabnike pristanišča in predstavnike ali združenja uporabnikov pristanišč o strukturi in merilih, uporabljenih za določitev višine infrastrukturnih pristojbin
  , vključno s skupnimi stroški in prihodki, ki so bili uporabljeni kot podlaga za določitev strukture in ravni infrastrukturnih pristojbin
  . Uporabnike pristaniške infrastrukture vsaj tri mesece vnaprej obvesti tudi o vseh spremembah višine infrastrukturnih pristojbin ali strukture oziroma meril, uporabljenih za določanje takšnih pristojbin.

6.   Upravni organ pristanišča
  na pregleden način
  obvesti uporabnike pristanišča in predstavnike ali združenja uporabnikov pristanišč o strukturi in merilih, uporabljenih za določitev višine infrastrukturnih pristojbin. Uporabnike pristaniške infrastrukture vsaj tri mesece vnaprej obvesti tudi o vseh spremembah višine infrastrukturnih pristojbin ali strukture oziroma meril, uporabljenih za določanje takšnih pristojbin.
  Upravnemu organu pristanišča ni treba razkriti razlik v pristojbinah, ki so posledica individualnih pogajanj.

Sprememba 114

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Upravni organ pristanišča
  na zahtevo pristojnemu neodvisnemu nadzornemu
  organu
  in Komisiji predloži informacije iz odstavka 4 ter podrobne stroške in prihodke, uporabljene kot podlaga za določitev strukture
  in
  ravni
  infrastrukturnih pristojbin, ter metodologijo, uporabljeno za določanje infrastrukturnih pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo. | 7.   Upravni organ pristanišča
  v primeru uradne pritožbe
  organu
  , imenovanemu v skladu s členom 17, Komisiji na zahtevo predloži informacije iz odstavka 4 tega člena
  in
  raven
  infrastrukturnih pristojbin ter metodologijo, uporabljeno za določanje infrastrukturnih pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.   Upravni organ pristanišča
  na zahtevo pristojnemu neodvisnemu nadzornemu
  organu
  in Komisiji predloži informacije iz odstavka 4 ter podrobne stroške in prihodke, uporabljene kot podlaga za določitev strukture
  in
  ravni
  infrastrukturnih pristojbin, ter metodologijo, uporabljeno za določanje infrastrukturnih pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo.

7.   Upravni organ pristanišča
  v primeru uradne pritožbe
  organu
  , imenovanemu v skladu s členom 17, Komisiji na zahtevo predloži informacije iz odstavka 4 tega člena
  in
  raven
  infrastrukturnih pristojbin ter metodologijo, uporabljeno za določanje infrastrukturnih pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo.

Sprememba 115

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.
     
  Upravni organ pristanišča ustanovi odbor predstavnikov upravljavcev vodnih plovil, lastnikov tovora ali drugih uporabnikov pristanišča, ki morajo plačevati infrastrukturno pristojbino ali pristojbino za pristaniške storitve ali oboje. Ta odbor se imenuje „posvetovalni odbor uporabnikov pristanišča“. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.
     
  Upravni organ pristanišča ustanovi odbor predstavnikov upravljavcev vodnih plovil, lastnikov tovora ali drugih uporabnikov pristanišča, ki morajo plačevati infrastrukturno pristojbino ali pristojbino za pristaniške storitve ali oboje. Ta odbor se imenuje „posvetovalni odbor uporabnikov pristanišča“.

črtano

Sprememba 116

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Upravni organ pristanišča
  se pred določitvijo
  infrastrukturnih pristojbin
  s posvetovalnim odborom uporabnikov
  pristanišča
  letno posvetuje
  o strukturi in
  ravni takšnih pristojbin
  . Ponudniki pristaniških storitev iz
  odstavkov
  6
  in 9
  se pred določitvijo pristojbin za pristaniške storitve
  s posvetovalnim odborom uporabnikov
  pristanišča letno posvetujejo o strukturi in ravni takšnih pristojbin. Upravni organ pristanišča za takšno posvetovanje zagotovi ustrezne
  zmogljivosti
  , ponudniki pristaniških storitev pa ga obveščajo o rezultatih posvetovanj. | 2.   Upravni organ pristanišča
  zagotovi, da so na voljo ustrezni mehanizmi za posvetovanje z uporabniki pristanišča, tudi z ustreznimi izvajalci storitev medsebojno povezanega prometa. V primeru večjih sprememb
  infrastrukturnih pristojbin
  se posvetuje z uporabniki
  pristanišča
  . Ponudniki pristaniških storitev uporabnikom pristanišča zagotovijo ustrezne informacije
  o strukturi
  pristojbin za pristaniške storitve
  in
  merilih za njihovo določanje
  .
  Notranji upravljavci, ki storitve opravljajo v okviru obveznosti javne službe, in
  ponudniki pristaniških storitev iz
  člena
  6
  (1)(b)
  se pred določitvijo pristojbin za pristaniške storitve
  z uporabniki
  pristanišča letno posvetujejo o strukturi in ravni takšnih pristojbin. Upravni organ pristanišča za takšno posvetovanje zagotovi ustrezne
  mehanizme
  , ponudniki pristaniških storitev pa ga obveščajo o rezultatih posvetovanj. |
| | Obveznosti iz tega odstavka se lahko naložijo na organe, ki že delujejo na območju pristanišča, tudi na tiste z drugačno sestavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Upravni organ pristanišča
  se pred določitvijo
  infrastrukturnih pristojbin
  s posvetovalnim odborom uporabnikov
  pristanišča
  letno posvetuje
  o strukturi in
  ravni takšnih pristojbin
  . Ponudniki pristaniških storitev iz
  odstavkov
  6
  in 9
  se pred določitvijo pristojbin za pristaniške storitve
  s posvetovalnim odborom uporabnikov
  pristanišča letno posvetujejo o strukturi in ravni takšnih pristojbin. Upravni organ pristanišča za takšno posvetovanje zagotovi ustrezne
  zmogljivosti
  , ponudniki pristaniških storitev pa ga obveščajo o rezultatih posvetovanj.

2.   Upravni organ pristanišča
  zagotovi, da so na voljo ustrezni mehanizmi za posvetovanje z uporabniki pristanišča, tudi z ustreznimi izvajalci storitev medsebojno povezanega prometa. V primeru večjih sprememb
  infrastrukturnih pristojbin
  se posvetuje z uporabniki
  pristanišča
  . Ponudniki pristaniških storitev uporabnikom pristanišča zagotovijo ustrezne informacije
  o strukturi
  pristojbin za pristaniške storitve
  in
  merilih za njihovo določanje
  .
  Notranji upravljavci, ki storitve opravljajo v okviru obveznosti javne službe, in
  ponudniki pristaniških storitev iz
  člena
  6
  (1)(b)
  se pred določitvijo pristojbin za pristaniške storitve
  z uporabniki
  pristanišča letno posvetujejo o strukturi in ravni takšnih pristojbin. Upravni organ pristanišča za takšno posvetovanje zagotovi ustrezne
  mehanizme
  , ponudniki pristaniških storitev pa ga obveščajo o rezultatih posvetovanj.

Obveznosti iz tega odstavka se lahko naložijo na organe, ki že delujejo na območju pristanišča, tudi na tiste z drugačno sestavo.

Sprememba 117

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Upravni organ pristanišča se redno posvetuje z zainteresiranimi stranmi,
  kot so podjetja,
  ki
  imajo sedež v pristanišču
  ,
  ponudniki pristaniških storitev, upravljavci vodnih plovil
  ,
  lastniki tovora, prevozniki na kopnem in javne uprave
  ,
  ki delujejo na območju pristanišča
  , o: | 1.   Upravni organ pristanišča se redno posvetuje z 
  ustreznimi
  zainteresiranimi stranmi, ki
  delujejo na območju pristanišča
  ,
  kot tudi z javno upravo
  ,
  pristojno za načrtovanje prometne infrastrukture
  ,
  kjer je to ustrezno
  , o: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Upravni organ pristanišča se redno posvetuje z zainteresiranimi stranmi,
  kot so podjetja,
  ki
  imajo sedež v pristanišču
  ,
  ponudniki pristaniških storitev, upravljavci vodnih plovil
  ,
  lastniki tovora, prevozniki na kopnem in javne uprave
  ,
  ki delujejo na območju pristanišča
  , o:

1.   Upravni organ pristanišča se redno posvetuje z 
  ustreznimi
  zainteresiranimi stranmi, ki
  delujejo na območju pristanišča
  ,
  kot tudi z javno upravo
  ,
  pristojno za načrtovanje prometne infrastrukture
  ,
  kjer je to ustrezno
  , o:

Sprememba 118

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | posledicah načrtovanja in odločitev o urejanju prostora kar zadeva okoljsko učinkovitost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

posledicah načrtovanja in odločitev o urejanju prostora kar zadeva okoljsko učinkovitost;

Sprememba 119

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | ukrepih za zagotavljanje in izboljšanje varnosti na pristaniškem območju, vključno z zdravjem in varnostjo pristaniških delavcev, in informacije o dostopu do usposabljanju za pristaniške delavce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

ukrepih za zagotavljanje in izboljšanje varnosti na pristaniškem območju, vključno z zdravjem in varnostjo pristaniških delavcev, in informacije o dostopu do usposabljanju za pristaniške delavce.

Sprememba 120

Predlog uredbe

Člen 17 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Neodvisno nadzorno telo | Neodvisni nadzor |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Neodvisno nadzorno telo

Neodvisni nadzor

Sprememba 121

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da
  uporabo te uredbe
  v vseh
  morskih
  pristaniščih, ki jih zajema ta uredba na ozemlju vsake države članice,
  spremlja in nadzoruje neodvisni nadzorni organ
  . | 1.   Države članice zagotovijo, da
  je
  v vseh
  pomorskih
  pristaniščih, ki jih zajema ta uredba na ozemlju vsake države članice,
  na voljo učinkovit mehanizem za obravnavanje pritožb. V ta namen države članice imenujejo enega ali več organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da
  uporabo te uredbe
  v vseh
  morskih
  pristaniščih, ki jih zajema ta uredba na ozemlju vsake države članice,
  spremlja in nadzoruje neodvisni nadzorni organ
  .

1.   Države članice zagotovijo, da
  je
  v vseh
  pomorskih
  pristaniščih, ki jih zajema ta uredba na ozemlju vsake države članice,
  na voljo učinkovit mehanizem za obravnavanje pritožb. V ta namen države članice imenujejo enega ali več organov.

Sprememba 122

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Neodvisni
  nadzorni organ
  je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vsakega upravnega organa pristanišča ali ponudnikov pristaniških storitev. Države članice, ki ohranjajo lastništvo ali nadzor nad pristanišči ali upravnimi organi pristanišč, zagotovijo učinkovito strukturno ločevanje med funkcijami, povezanimi z 
  nadzorom in spremljanjem te uredbe
  , in dejavnostmi, povezanimi z navedenim lastništvom ali nadzorom. Neodvisni
  nadzorni organ izvaja svoja pooblastila nepristransko
  in
  pregledno
  ter
  ob upoštevanju pravice
  do svobodnega poslovanja. | 2.   Neodvisni
  nadzor se izvaja na način, ki izključuje nasprotje interesov in
  je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vsakega upravnega organa pristanišča ali ponudnikov pristaniških storitev. Države članice, ki ohranjajo lastništvo ali nadzor nad pristanišči ali upravnimi organi pristanišč, zagotovijo učinkovito strukturno ločevanje med funkcijami, povezanimi z 
  obravnavo pritožb
  , in dejavnostmi, povezanimi z navedenim lastništvom ali nadzorom. Neodvisni
  nadzor je nepristranski
  in
  pregleden
  ter
  ustrezno upošteva pravico
  do svobodnega poslovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Neodvisni
  nadzorni organ
  je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vsakega upravnega organa pristanišča ali ponudnikov pristaniških storitev. Države članice, ki ohranjajo lastništvo ali nadzor nad pristanišči ali upravnimi organi pristanišč, zagotovijo učinkovito strukturno ločevanje med funkcijami, povezanimi z 
  nadzorom in spremljanjem te uredbe
  , in dejavnostmi, povezanimi z navedenim lastništvom ali nadzorom. Neodvisni
  nadzorni organ izvaja svoja pooblastila nepristransko
  in
  pregledno
  ter
  ob upoštevanju pravice
  do svobodnega poslovanja.

2.   Neodvisni
  nadzor se izvaja na način, ki izključuje nasprotje interesov in
  je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vsakega upravnega organa pristanišča ali ponudnikov pristaniških storitev. Države članice, ki ohranjajo lastništvo ali nadzor nad pristanišči ali upravnimi organi pristanišč, zagotovijo učinkovito strukturno ločevanje med funkcijami, povezanimi z 
  obravnavo pritožb
  , in dejavnostmi, povezanimi z navedenim lastništvom ali nadzorom. Neodvisni
  nadzor je nepristranski
  in
  pregleden
  ter
  ustrezno upošteva pravico
  do svobodnega poslovanja.

Sprememba 123

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Neodvisni nadzorni organ obravnava pritožbe, ki jih vloži katera koli stranka z zakonitim interesom, in spore, ki so mu predloženi in so nastali v zvezi z uporabo te uredbe. | 3.   
  Države članice zagotovijo, da so uporabniki pristanišča in druge ustrezne zainteresirane strani obveščene, kje in kako lahko vložijo pritožbo, vključno z navedbo organov, odgovornih za obravnavanje pritožb, in ustreznih nacionalnih organov iz členov 12(5), 13(3) in 14(7). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Neodvisni nadzorni organ obravnava pritožbe, ki jih vloži katera koli stranka z zakonitim interesom, in spore, ki so mu predloženi in so nastali v zvezi z uporabo te uredbe.

3.   
  Države članice zagotovijo, da so uporabniki pristanišča in druge ustrezne zainteresirane strani obveščene, kje in kako lahko vložijo pritožbo, vključno z navedbo organov, odgovornih za obravnavanje pritožb, in ustreznih nacionalnih organov iz členov 12(5), 13(3) in 14(7).

Sprememba 124

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Če spor nastane med strankama, ki imata sedež v različnih državah članicah, je za reševanje spora
  pristojen neodvisni nadzorni organ države članice
  pristanišča, iz katerega predvidoma izvira spor. | 4.   Če spor nastane med strankama, ki imata sedež v različnih državah članicah, je za reševanje spora
  pristojna država članica
  pristanišča, iz katerega predvidoma izvira spor.
  Zadevne države članice medsebojno sodelujejo in si izmenjujejo informacije v zvezi s svojim delom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Če spor nastane med strankama, ki imata sedež v različnih državah članicah, je za reševanje spora
  pristojen neodvisni nadzorni organ države članice
  pristanišča, iz katerega predvidoma izvira spor.

4.   Če spor nastane med strankama, ki imata sedež v različnih državah članicah, je za reševanje spora
  pristojna država članica
  pristanišča, iz katerega predvidoma izvira spor.
  Zadevne države članice medsebojno sodelujejo in si izmenjujejo informacije v zvezi s svojim delom.

Sprememba 125

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Neodvisni nadzorni
  organ
  ima
  pravico od upravnih organov pristanišč, ponudnikov pristaniških storitev in uporabnikov pristanišč zahtevati, da predložijo
  informacije, ki so
  potrebne
  za zagotavljanje spremljanja in nadzora uporabe te uredbe
  . | 5.   
  V primeru, da katera od strank z zakonitim interesom vloži uradno pritožbo, ima ustrezen
  organ
  , ki izvaja neodvisni nadzor,
  pravico od upravnih organov pristanišč, ponudnikov pristaniških storitev in uporabnikov pristanišč zahtevati, da predložijo potrebne
  informacije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   
  Neodvisni nadzorni
  organ
  ima
  pravico od upravnih organov pristanišč, ponudnikov pristaniških storitev in uporabnikov pristanišč zahtevati, da predložijo
  informacije, ki so
  potrebne
  za zagotavljanje spremljanja in nadzora uporabe te uredbe
  .

5.   
  V primeru, da katera od strank z zakonitim interesom vloži uradno pritožbo, ima ustrezen
  organ
  , ki izvaja neodvisni nadzor,
  pravico od upravnih organov pristanišč, ponudnikov pristaniških storitev in uporabnikov pristanišč zahtevati, da predložijo potrebne
  informacije
  .

Sprememba 126

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.
     
  Neodvisni nadzorni organ lahko na zahtevo pristojnega organa v državi članici izdaja mnenja o vseh vprašanjih, ki so povezana z uporabo te uredbe. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.
     
  Neodvisni nadzorni organ lahko na zahtevo pristojnega organa v državi članici izdaja mnenja o vseh vprašanjih, ki so povezana z uporabo te uredbe.

črtano

Sprememba 127

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.
     
  Neodvisni nadzorni organ se lahko pri obravnavi pritožb ali sporov posvetuje s posvetovalnim odborom uporabnikov pristanišč iz zadevnega pristanišča. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.
     
  Neodvisni nadzorni organ se lahko pri obravnavi pritožb ali sporov posvetuje s posvetovalnim odborom uporabnikov pristanišč iz zadevnega pristanišča.

črtano

Sprememba 128

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Odločitve
  neodvisnega nadzornega organa
  imajo zavezujoče učinke, vendar ne posegajo v sodni nadzor. | 8.   Odločitve
  ustreznega organa, ki izvaja neodvisen nadzor,
  imajo zavezujoče učinke, vendar ne posegajo v sodni nadzor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   Odločitve
  neodvisnega nadzornega organa
  imajo zavezujoče učinke, vendar ne posegajo v sodni nadzor.

8.   Odločitve
  ustreznega organa, ki izvaja neodvisen nadzor,
  imajo zavezujoče učinke, vendar ne posegajo v sodni nadzor.

Sprememba 129

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Države članice Komisijo
  najpozneje
  do
  1
  . 
  julija 2015
  obvestijo o 
  identiteti neodvisnih nadzornih organov
  in
  nato o vseh spremembah identitete
  . Komisija objavi in posodablja seznam
  neodvisnih nadzornih
  organov na svoji spletni strani. | 9.   Države članice Komisijo do ... (*2) obvestijo o 
  mehanizmih in postopkih, ki so jih uvedle za izpolnjevanje odstavkov 1
  in
  2 tega člena, in ji nemudoma sporočijo vse njihove naknadne spremembe
  . Komisija objavi in posodablja seznam
  ustreznih
  organov na svoji spletni strani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9.   Države članice Komisijo
  najpozneje
  do
  1
  . 
  julija 2015
  obvestijo o 
  identiteti neodvisnih nadzornih organov
  in
  nato o vseh spremembah identitete
  . Komisija objavi in posodablja seznam
  neodvisnih nadzornih
  organov na svoji spletni strani.

9.   Države članice Komisijo do ... (*2) obvestijo o 
  mehanizmih in postopkih, ki so jih uvedle za izpolnjevanje odstavkov 1
  in
  2 tega člena, in ji nemudoma sporočijo vse njihove naknadne spremembe
  . Komisija objavi in posodablja seznam
  ustreznih
  organov na svoji spletni strani.

Sprememba 130

Predlog uredbe

Člen 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 18 | črtano |
| Sodelovanje med neodvisnimi nadzornimi organi | |
| 1.
     
  Neodvisni nadzorni organi si izmenjujejo informacije o svojem delu ter načelih in praksah odločanja, da olajšajo enotno uporabo te uredbe. Za ta namen sodelujejo v mreži, ki se srečuje redno in vsaj enkrat letno. Komisija prav tako sodeluje v mreži ter usklajuje in podpira njeno delo. | |
| 2.
     
  Neodvisni nadzorni organi tesno sodelujejo zaradi vzajemne pomoči pri svojih nalogah, vključno s pomočjo pri izvajanju preiskav, potrebnih za obravnavo pritožb in sporov v primerih, ki vključujejo pristanišča v različnih državah članicah. Za ta namen neodvisni nadzorni organ na podlagi utemeljene zahteve drugemu takšnemu organu zagotovi potrebne informacije in mu omogoči izpolnjevanje pristojnosti v skladu s to uredbo. | |
| 3.
     
  Države članice poskrbijo, da neodvisni nadzorni organi Komisiji po utemeljeni zahtevi zagotovijo informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog. Informacije, ki jih zahteva Komisija, so sorazmerne z opravljanjem navedenih nalog. | |
| 4.
     
  Kadar neodvisni nadzorni organ v skladu s pravili Unije ali nacionalnimi pravili o zaupnosti poslovnih podatkov obravnava informacije kot zaupne, drugi nacionalni nadzorni organ in Komisija zagotovijo takšno zaupnost. Te informacije se lahko uporabljajo le za namene, za katere so bile zahtevane. | |
| 5.
     
  Na podlagi izkušenj neodvisnih nadzornih organov in dejavnosti mreže iz odstavka 1 ter zaradi zagotavljanja učinkovitega sodelovanja lahko Komisija sprejme skupna načela o ustreznih mehanizmih za izmenjavo informacij med neodvisnimi nadzornimi organi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 18

črtano

Sodelovanje med neodvisnimi nadzornimi organi

1.
     
  Neodvisni nadzorni organi si izmenjujejo informacije o svojem delu ter načelih in praksah odločanja, da olajšajo enotno uporabo te uredbe. Za ta namen sodelujejo v mreži, ki se srečuje redno in vsaj enkrat letno. Komisija prav tako sodeluje v mreži ter usklajuje in podpira njeno delo.

2.
     
  Neodvisni nadzorni organi tesno sodelujejo zaradi vzajemne pomoči pri svojih nalogah, vključno s pomočjo pri izvajanju preiskav, potrebnih za obravnavo pritožb in sporov v primerih, ki vključujejo pristanišča v različnih državah članicah. Za ta namen neodvisni nadzorni organ na podlagi utemeljene zahteve drugemu takšnemu organu zagotovi potrebne informacije in mu omogoči izpolnjevanje pristojnosti v skladu s to uredbo.

3.
     
  Države članice poskrbijo, da neodvisni nadzorni organi Komisiji po utemeljeni zahtevi zagotovijo informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog. Informacije, ki jih zahteva Komisija, so sorazmerne z opravljanjem navedenih nalog.

4.
     
  Kadar neodvisni nadzorni organ v skladu s pravili Unije ali nacionalnimi pravili o zaupnosti poslovnih podatkov obravnava informacije kot zaupne, drugi nacionalni nadzorni organ in Komisija zagotovijo takšno zaupnost. Te informacije se lahko uporabljajo le za namene, za katere so bile zahtevane.

5.
     
  Na podlagi izkušenj neodvisnih nadzornih organov in dejavnosti mreže iz odstavka 1 ter zaradi zagotavljanja učinkovitega sodelovanja lahko Komisija sprejme skupna načela o ustreznih mehanizmih za izmenjavo informacij med neodvisnimi nadzornimi organi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Sprememba 131

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka stranka z zakonitim interesom ima pravico do pritožbe zoper odločitve ali posamezne ukrepe, ki jih v skladu s to uredbo sprejmejo pristojni organi, upravni organ pristanišča ali
  neodvisni nadzorni organ
  , pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od vključenih strank. Ta pritožbeni organ je lahko sodišče. | 1.   Vsaka stranka z zakonitim interesom ima pravico do pritožbe zoper odločitve ali posamezne ukrepe, ki jih v skladu s to uredbo sprejmejo pristojni organi, upravni organ pristanišča ali
  organ, imenovan v skladu s členom 17
  , pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od vključenih strank. Ta pritožbeni organ je lahko sodišče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Vsaka stranka z zakonitim interesom ima pravico do pritožbe zoper odločitve ali posamezne ukrepe, ki jih v skladu s to uredbo sprejmejo pristojni organi, upravni organ pristanišča ali
  neodvisni nadzorni organ
  , pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od vključenih strank. Ta pritožbeni organ je lahko sodišče.

1.   Vsaka stranka z zakonitim interesom ima pravico do pritožbe zoper odločitve ali posamezne ukrepe, ki jih v skladu s to uredbo sprejmejo pristojni organi, upravni organ pristanišča ali
  organ, imenovan v skladu s členom 17
  , pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od vključenih strank. Ta pritožbeni organ je lahko sodišče.

Sprememba 132

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice predpišejo kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo o 
  teh
  določbah
  obvestijo najpozneje
  do
  1. julija 2015
  in jo
  takoj
  obvestijo
  tudi
  o vseh
  poznejših
  spremembah
  , ki vplivajo na te določbe
  . | Države članice predpišejo kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo
  obvestijo
  o 
  navedenih
  določbah do ... (*3) in jo
  nemudoma
  obvestijo o vseh
  naknadnih
  spremembah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice predpišejo kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo o 
  teh
  določbah
  obvestijo najpozneje
  do
  1. julija 2015
  in jo
  takoj
  obvestijo
  tudi
  o vseh
  poznejših
  spremembah
  , ki vplivajo na te določbe
  .

Države članice predpišejo kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo
  obvestijo
  o 
  navedenih
  določbah do ... (*3) in jo
  nemudoma
  obvestijo o vseh
  naknadnih
  spremembah.

Sprememba 133

Predlog uredbe

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 21 | črtano |
| Izvajanje pooblastila | |
| 1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. | |
| 2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 14 se prenese na Komisijo za nedoločen čas. | |
| 3.
     
  Pooblastilo iz člena 14 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem list Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | |
| 4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. | |
| 5.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 14, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od prejetja uradnega obvestila o tem aktu ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka oba obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 21

črtano

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 14 se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

3.
     
  Pooblastilo iz člena 14 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem list Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 14, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od prejetja uradnega obvestila o tem aktu ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka oba obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 134

Predlog uredbe

Člen 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 22 | črtano |
| Postopek v odboru | |
| 1.
     
  Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 22

črtano

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 135

Predlog uredbe

Člen 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija najpozneje tri leta po začetku veljavnosti
  te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo
  o delovanju in učinkih te uredbe
  , ki
  mu
  po potrebi priloži ustrezne predloge. | Za namene ocenjevanja delovanja in učinka
  te uredbe
  se
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  redno predložijo poročila. Komisija do ...

   (*4) predloži
  prvo
  poročilo
  in nato redna poročila vsaka tri leta
  , ki
  jim
  po potrebi priloži ustrezne predloge.
  Poročila Komisije upoštevajo morebiten napredek, ki ga doseže odbor za sektorski socialni dialog na ravni EU za pristanišča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija najpozneje tri leta po začetku veljavnosti
  te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo
  o delovanju in učinkih te uredbe
  , ki
  mu
  po potrebi priloži ustrezne predloge.

Za namene ocenjevanja delovanja in učinka
  te uredbe
  se
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  redno predložijo poročila. Komisija do ...

   (*4) predloži
  prvo
  poročilo
  in nato redna poročila vsaka tri leta
  , ki
  jim
  po potrebi priloži ustrezne predloge.
  Poročila Komisije upoštevajo morebiten napredek, ki ga doseže odbor za sektorski socialni dialog na ravni EU za pristanišča.

Sprememba 136

Predlog uredbe

Člen 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. | Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| Uporablja se od
  1. julija 2015
  . | Uporablja se od ... (*5). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od
  1. julija 2015
  .

Uporablja se od ... (*5).

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0023/2016).

(1a)  
  Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).

(1b)  
  Sodba Sodišča z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04, Komisija proti Helenski republiki, C-251/04, ECLI:EU:C:2007:5.

(7)  
  Predlog direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb (COM 2011 897 final).

(2)  

  UL C 179, 1.8.2006, str. 2.

(11)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(11)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(1a)  
  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

(1a)  
  Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

(13)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(1a)  
  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

(*1)  
  Datum 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

(1a)  
  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(15)  
  Predlog direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb (COM(2011)0897).

(16)  
  Predlog direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storite (COM(2011)0895).

(17)  
  Predlog direktive o javnih naročilih (COM(2011)0896).

(*2)  
  Datum: 24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(*3)  
  Datum: 24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(*4)  
  Datum: štiri leta po začetki veljavnosti te uredbe.

(*5)  
  Datum: 24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/149 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/149

---

P8_TA(2016)0070

Harmonizirani indeksi cen življenjskih potrebščin ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2494/95 (COM(2014)0724 – C8-0283/2014 – 2014/0346(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 050/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0724), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0724),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0283/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0283/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 13. marca 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 13. marca 2015 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. decembra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. decembra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0313/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 175, 29.5.2015, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0346

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in harmoniziranem indeksu cen stanovanjskih nepremičnin ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/792.)

---

Sreda, 9. marec 2016

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/150 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/150

---

P8_TA(2016)0074

Nenasprotovanje izvedbenemu ukrepu: usposabljanje pilotov, preizkušanja in redno preverjanja za navigacijo na podlagi zmogljivosti

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 glede usposabljanja pilotov, preizkušanja in rednega preverjanja za navigacijo na podlagi zmogljivosti (D042244/03 – 2016/2545(RPS))

(2018/C 050/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (D042244/03, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (D042244/03,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), zlasti člena 7(6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), zlasti člena 7(6),

| — | ob upoštevanju mnenja z dne 18. decembra 2015, ki ga je podal odbor iz člena 65 navedene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja z dne 18. decembra 2015, ki ga je podal odbor iz člena 65 navedene uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 12. februarja 2016, v katerem le-ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 12. februarja 2016, v katerem le-ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za promet in turizem predsedniku konference predsednikov odborov z dne 23. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za promet in turizem predsedniku konference predsednikov odborov z dne 23. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju člena 5a(3) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju člena 106(4)(d) in člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(4)(d) in člena 105(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 8. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 8. marca 2016,

| A. | ker namerava Komisija z osnutkom uredbe med drugim za eno leto podaljšati veljavno prehodno obdobje za imetnike licenc športnega pilota z 8. aprila 2016 na april 2017; |
| --- | --- |

A.

ker namerava Komisija z osnutkom uredbe med drugim za eno leto podaljšati veljavno prehodno obdobje za imetnike licenc športnega pilota z 8. aprila 2016 na april 2017;

| B. | ker se bo rok, v katerem lahko Parlament nasprotuje osnutku uredbe Komisije, iztekel 23. aprila 2016; |
| --- | --- |

B.

ker se bo rok, v katerem lahko Parlament nasprotuje osnutku uredbe Komisije, iztekel 23. aprila 2016;

| C. | ker bi z začetkom veljavnosti uredbe Komisije pred 8. aprilom 2016 preprečili pravno vrzel v zvezi s položajem več tisoč državljanov EU, imetnikov licence športnega pilota, ki jo je izdala ameriška zvezna uprava za letalstvo (FAA); |
| --- | --- |

C.

ker bi z začetkom veljavnosti uredbe Komisije pred 8. aprilom 2016 preprečili pravno vrzel v zvezi s položajem več tisoč državljanov EU, imetnikov licence športnega pilota, ki jo je izdala ameriška zvezna uprava za letalstvo (FAA);

| D. | ker bodo morali ti piloti potrditi ali pretvoriti licenco FAA v licenco EU, če se ta datum ne spremeni, kar bo od nacionalnih organov in pilotov zahtevalo precej sredstev in časa; |
| --- | --- |

D.

ker bodo morali ti piloti potrditi ali pretvoriti licenco FAA v licenco EU, če se ta datum ne spremeni, kar bo od nacionalnih organov in pilotov zahtevalo precej sredstev in časa;

| E. | ker sta se Komisija in Evropska agencija za varnost v letalstvu pripravljeni pogoditi o poenostavljenem postopku, s katerim bi olajšali vzajemno priznavanje in pretvorbo teh pilotskih licenc med EU in ZDA, in ker bi lahko bil ta novi postopek pilotom na voljo v drugi polovici leta 2016; |
| --- | --- |

E.

ker sta se Komisija in Evropska agencija za varnost v letalstvu pripravljeni pogoditi o poenostavljenem postopku, s katerim bi olajšali vzajemno priznavanje in pretvorbo teh pilotskih licenc med EU in ZDA, in ker bi lahko bil ta novi postopek pilotom na voljo v drugi polovici leta 2016;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji, in Svetu v vednost. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji, in Svetu v vednost.

---

(1)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/152 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/152

---

P8_TA(2016)0075

Zmanjšanje deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (kodificirano besedilo) (COM(2014)0466 – C8-0107/2014 – 2014/0216(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2018/C 050/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0466), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0466),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0107/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0107/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem delovnem postopku za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem delovnem postopku za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0037/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0037/2016),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 12, 15.1.2015, str. 117.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0216

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2016/802.)

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/153 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/153

---

P8_TA(2016)0076

Preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0319 – C8-0015/2014 – 2014/0165(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2018/C 050/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0319), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0319),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0015/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0015/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0038/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0038/2016),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0165

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/793.)

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/154 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/154

---

P8_TA(2016)0077

Sporazum med EU in Andoro o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0631 – C8-0028/2016 – 2015/0285(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 050/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0631), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0631),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (15510/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (15510/2015),

| — | ob upoštevanju člena 115 in točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0028/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 in točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0028/2016),

| — | ob upoštevanju členov 59, 108(7) in 50(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59, 108(7) in 50(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0047/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0047/2016),

| 1. | odobri sklenitev Protokola o spremembi k Sporazumu; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Protokola o spremembi k Sporazumu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kneževine Andore. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kneževine Andore.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/155 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/155

---

P8_TA(2016)0078

Imenovanje novega izvršnega direktorja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (C8-0023/2016 – 2016/0902(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 050/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) z dne 3. februarja 2016 o imenovanju izvršnega direktorja EIOPA za petletni mandat (C8-0023/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) z dne 3. februarja 2016 o imenovanju izvršnega direktorja EIOPA za petletni mandat (C8-0023/2016),

| — | ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (1),

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0045/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0045/2016),

| A. | ker se mandat sedanjega izvršnega direktorja EIOPA izteče 31. marca 2016; |
| --- | --- |

A.

ker se mandat sedanjega izvršnega direktorja EIOPA izteče 31. marca 2016;

| B. | ker je 28. januarja 2016 odbor nadzornikov EIOPA po odprtem izbirnem postopku predlagal, da se Fausto Parente imenuje za izvršnega direktorja za petletni mandat, v skladu s členom 51(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1094/2010; |
| --- | --- |

B.

ker je 28. januarja 2016 odbor nadzornikov EIOPA po odprtem izbirnem postopku predlagal, da se Fausto Parente imenuje za izvršnega direktorja za petletni mandat, v skladu s členom 51(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1094/2010;

| C. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 23. februarja 2016 poslušal predstavitev Fausta Parenteja, na kateri je slednji podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov; |
| --- | --- |

C.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 23. februarja 2016 poslušal predstavitev Fausta Parenteja, na kateri je slednji podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov;

| 1. | odobri imenovanje Fausta Parenteja za izvršnega direktorja EIOPA; |
| --- | --- |

1.

odobri imenovanje Fausta Parenteja za izvršnega direktorja EIOPA;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIOPA in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIOPA in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 48.

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/156 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/156

---

P8_TA(2016)0079

Procesna jamstva za otroke, ki so osumljeni ali obdolženi v kazenskem postopku ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljeni ali obdolženi v kazenskem postopku (COM(2013)0822 – C7-0428/2013 – 2013/0408(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 050/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0822), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0822),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 82(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0428/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 82(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0428/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja nizozemske poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja nizozemske poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega Ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega Ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2014 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0020/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0020/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 226, 16.7.2014, str. 63.

---

P8_TC1-COD(2013)0408

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. marca 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2016/800.)

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/157 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/157

---

P8_TA(2016)0080

Smernice za proračun za leto 2017 – Oddelek III

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2017, oddelek III – Komisija (2016/2004(BUD))

(2018/C 050/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 25. novembra 2015 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki ga je odobril spravni odbor v okviru proračunskega postopka (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 25. novembra 2015 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki ga je odobril spravni odbor v okviru proračunskega postopka (4),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 (5) in dveh skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 (5) in dveh skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije (6),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o načrtu plačil 2015–2016 (7), o kateri je bil dogovor sklenjen 19. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o načrtu plačil 2015–2016 (7), o kateri je bil dogovor sklenjen 19. maja 2015,

| — | ob upoštevanju evropskih gospodarskih napovedi Komisije (jesen 2015) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskih gospodarskih napovedi Komisije (jesen 2015) (8),

| — | ob upoštevanju letnega pregleda rasti za leto 2016 (9), ki ga je pripravila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega pregleda rasti za leto 2016 (9), ki ga je pripravila Komisija,

| — | ob upoštevanju poglavja 8 v naslovu II Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 8 v naslovu II Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0036/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0036/2016),

| A. | ker bi moral proračun za leto 2017 zaradi slabotnega gospodarskega okrevanja, na katerega slabo vplivajo razmere na svetovnih trgih v vzponu in trenutne geopolitične napetosti, utreti pot gospodarski rasti in ustvarjanju novih delovnih mest; |
| --- | --- |

A.

ker bi moral proračun za leto 2017 zaradi slabotnega gospodarskega okrevanja, na katerega slabo vplivajo razmere na svetovnih trgih v vzponu in trenutne geopolitične napetosti, utreti pot gospodarski rasti in ustvarjanju novih delovnih mest;

| B. | ker bo na proračun za leto 2017 vplivala naraščajoča migracijska in begunska kriza; |
| --- | --- |

B.

ker bo na proračun za leto 2017 vplivala naraščajoča migracijska in begunska kriza;

| C. | ker bo proračun za leto 2017 sovpadel z vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

C.

ker bo proračun za leto 2017 sovpadel z vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira;

| D. | ker je EU zaradi ravnovesja med notranjim povpraševanjem in zunanjo trgovino deloma gospodarsko odvisna od svetovnega dogajanja; |
| --- | --- |

D.

ker je EU zaradi ravnovesja med notranjim povpraševanjem in zunanjo trgovino deloma gospodarsko odvisna od svetovnega dogajanja;

Splošne pripombe

| 1. | ugotavlja, da se je proračun Unije izkazal za ključen vir za reševanje nedavnih kriznih razmer in odzivanje na potrebe, ki niso bile nujno predvidene med pogajanji o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, kot so Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), migracijska in begunska kriza in geopolitične napetosti v evropskem sosedstvu, ki so povzročile številne resne izzive in izredne razmere, v Uniji pa hitrost gospodarskega okrevanja in obseg naložb še nista optimalna in še vedno obstaja naložbena vrzel; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da se je proračun Unije izkazal za ključen vir za reševanje nedavnih kriznih razmer in odzivanje na potrebe, ki niso bile nujno predvidene med pogajanji o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, kot so Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), migracijska in begunska kriza in geopolitične napetosti v evropskem sosedstvu, ki so povzročile številne resne izzive in izredne razmere, v Uniji pa hitrost gospodarskega okrevanja in obseg naložb še nista optimalna in še vedno obstaja naložbena vrzel;

| 2. | poudarja, da je omejena sposobnost proračuna Unije za spopadanje s temi krizami na tej stopnji predvsem posledica uporabe vseh razpoložljivih sredstev, dogovorjenih v pogajanjih o večletnem finančnem okviru, zlasti uporabe posebnih instrumentov, kot je instrument prilagodljivosti; opozarja na pomembno vlogo Parlamenta pri oblikovanju teh instrumentov med pogajanji o večletnem finančnem okviru; vendar poudarja, da tudi polno aktiviranje obstoječih določb o prožnosti ne bo zadoščalo za reševanje problema, če se bodo krize še zaostrovale; zato poziva Svet, naj ponovno preuči svoje stališče o vprašanju vključitve posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira v proračun, da bi se ublažile omejitve, ki bremenijo proračun Unije; pri tem znova ponavlja svoje dolgoletno stališče, da bi morali odobritve plačil za posebne instrumente (instrument prilagodljivosti, Solidarnostni sklad EU, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji in rezerva za nujno pomoč) obračunavati zunaj zgornjih meja večletnega finančnega okvira, kot že velja za prevzemanje obveznosti za odhodke; pričakuje, da bo to vprašanje rešeno pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je omejena sposobnost proračuna Unije za spopadanje s temi krizami na tej stopnji predvsem posledica uporabe vseh razpoložljivih sredstev, dogovorjenih v pogajanjih o večletnem finančnem okviru, zlasti uporabe posebnih instrumentov, kot je instrument prilagodljivosti; opozarja na pomembno vlogo Parlamenta pri oblikovanju teh instrumentov med pogajanji o večletnem finančnem okviru; vendar poudarja, da tudi polno aktiviranje obstoječih določb o prožnosti ne bo zadoščalo za reševanje problema, če se bodo krize še zaostrovale; zato poziva Svet, naj ponovno preuči svoje stališče o vprašanju vključitve posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira v proračun, da bi se ublažile omejitve, ki bremenijo proračun Unije; pri tem znova ponavlja svoje dolgoletno stališče, da bi morali odobritve plačil za posebne instrumente (instrument prilagodljivosti, Solidarnostni sklad EU, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji in rezerva za nujno pomoč) obračunavati zunaj zgornjih meja večletnega finančnega okvira, kot že velja za prevzemanje obveznosti za odhodke; pričakuje, da bo to vprašanje rešeno pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira;

Priprava proračuna ob upoštevanju gospodarskih napovedi in v skladu z evropskim semestrom za usklajevanje ekonomskih politik

| 3. | je seznanjen z evropsko gospodarsko napovedjo Komisije (jesen 2015), ki kaže na skromno okrevanje, čeprav še vedno zaostaja za potencialom rasti EU; poudarja pa, da mora okrevanje temeljiti na krepitvi temeljev za rast, zato da se pospeši ustvarjanje novih delovnih mest in vrnitev k polni zaposlenosti, ter ugotavlja, da so ravni dolgotrajne in zelo dolgotrajne brezposelnosti zlasti v najrevnejših regijah Unije in med mladimi še vedno skrb zbujajoče, ter da ima EU težave s prestrukturiranjem industrije; ugotavlja, da so še vedno razlike v gospodarski razvitosti med evropskimi regijami in državami članicami, ter opozarja na vrzel med najrevnejšimi in najbogatejšimi Evropejci; poleg tega ugotavlja, da se pojavljajo novi izzivi, kot je upočasnitev rasti tržnih gospodarstev v vzponu in svetovne trgovine, zlasti zaradi pritiskov, ki nastajajo zaradi spremenljivosti cen na kitajskih trgih, reševanja migrantske in begunske krize in nenehnih geopolitičnih napetosti; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z evropsko gospodarsko napovedjo Komisije (jesen 2015), ki kaže na skromno okrevanje, čeprav še vedno zaostaja za potencialom rasti EU; poudarja pa, da mora okrevanje temeljiti na krepitvi temeljev za rast, zato da se pospeši ustvarjanje novih delovnih mest in vrnitev k polni zaposlenosti, ter ugotavlja, da so ravni dolgotrajne in zelo dolgotrajne brezposelnosti zlasti v najrevnejših regijah Unije in med mladimi še vedno skrb zbujajoče, ter da ima EU težave s prestrukturiranjem industrije; ugotavlja, da so še vedno razlike v gospodarski razvitosti med evropskimi regijami in državami članicami, ter opozarja na vrzel med najrevnejšimi in najbogatejšimi Evropejci; poleg tega ugotavlja, da se pojavljajo novi izzivi, kot je upočasnitev rasti tržnih gospodarstev v vzponu in svetovne trgovine, zlasti zaradi pritiskov, ki nastajajo zaradi spremenljivosti cen na kitajskih trgih, reševanja migrantske in begunske krize in nenehnih geopolitičnih napetosti;

| 4. | je tudi seznanjen z letnim pregledom rasti za leto 2016, ki ga je pripravila Komisija; je trdno prepričan, da je spodbujanje naložb, vključno z bolje usklajenim povečevanjem javnih in zasebnih naložb s poudarkom na ciljih strategije Evropa 2020, ustrezen odziv politik za bolj uravnoteženo gospodarsko politiko; meni, da je treba ta dva elementa upoštevati pri pripravi predloga proračuna za leto 2017, saj bi to lahko pomagalo pri določanju prednostnih nalog v ekonomskem okviru; zato poziva k večji sinergiji med evropskim semestrom za usklajevanje ekonomskih politik, ki se nanaša na raven Unije, in proračunom Unije, kar je tudi bistveno za stabilno območje eura; |
| --- | --- |

4.

je tudi seznanjen z letnim pregledom rasti za leto 2016, ki ga je pripravila Komisija; je trdno prepričan, da je spodbujanje naložb, vključno z bolje usklajenim povečevanjem javnih in zasebnih naložb s poudarkom na ciljih strategije Evropa 2020, ustrezen odziv politik za bolj uravnoteženo gospodarsko politiko; meni, da je treba ta dva elementa upoštevati pri pripravi predloga proračuna za leto 2017, saj bi to lahko pomagalo pri določanju prednostnih nalog v ekonomskem okviru; zato poziva k večji sinergiji med evropskim semestrom za usklajevanje ekonomskih politik, ki se nanaša na raven Unije, in proračunom Unije, kar je tudi bistveno za stabilno območje eura;

| 5. | pri tem pozdravlja prizadevanja Komisije za spodbujeno rabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov v podporo ključnih prednostnih nalog, izpostavljenih v priporočilih za posamezne države; je seznanjen s predlogom Komisije o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam ter Komisijo poziva, naj zagotovi, da bodo na voljo sredstva za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v skladu s členom 174 PDEU; |
| --- | --- |

5.

pri tem pozdravlja prizadevanja Komisije za spodbujeno rabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov v podporo ključnih prednostnih nalog, izpostavljenih v priporočilih za posamezne države; je seznanjen s predlogom Komisije o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam ter Komisijo poziva, naj zagotovi, da bodo na voljo sredstva za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v skladu s členom 174 PDEU;

| 6. | obžaluje, da je bil proračun Unije v zadnjih letih kolateralna žrtev dvoličnega ravnanja držav članic, ki so svoj prispevek v proračun Unije obravnavale kot breme in torej kot prilagodljivo spremenljivko; poudarja, da lahko proračun EU, kot proračun za naložbe, ustvari precejšnjo dodano vrednost s spodbujanjem rasti, konkurenčnosti in ustvarjanjem novih delovnih mest v državah članicah; opozarja, da se prispevki držav članic v proračun Unije ne smejo obravnavati kot prilagodljiva spremenljivka, na katero vplivajo makroekonomske razmere; znova poudarja dodano vrednost proračuna Unije z vidika vzajemnosti in ekonomij obsega; opozarja na poseben položaj izoliranih in obrobnih regij; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da je bil proračun Unije v zadnjih letih kolateralna žrtev dvoličnega ravnanja držav članic, ki so svoj prispevek v proračun Unije obravnavale kot breme in torej kot prilagodljivo spremenljivko; poudarja, da lahko proračun EU, kot proračun za naložbe, ustvari precejšnjo dodano vrednost s spodbujanjem rasti, konkurenčnosti in ustvarjanjem novih delovnih mest v državah članicah; opozarja, da se prispevki držav članic v proračun Unije ne smejo obravnavati kot prilagodljiva spremenljivka, na katero vplivajo makroekonomske razmere; znova poudarja dodano vrednost proračuna Unije z vidika vzajemnosti in ekonomij obsega; opozarja na poseben položaj izoliranih in obrobnih regij;

| 7. | ugotavlja in obžaluje, da je izogibanje davkom od dohodkov pravnih oseb povzročilo velike izgube v prihodku držav članic od davka, zaradi česar so se zmanjšali njihovi prispevki v proračun EU; poleg tega meni, da taka nelojalna davčna konkurenca v nekaterih primerih pomeni prenos BDP iz ene države članice v drugo in prenos BND v davčne oaze zunaj EU, kar zmanjšuje skupne prispevke držav članic v proračun EU; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja in obžaluje, da je izogibanje davkom od dohodkov pravnih oseb povzročilo velike izgube v prihodku držav članic od davka, zaradi česar so se zmanjšali njihovi prispevki v proračun EU; poleg tega meni, da taka nelojalna davčna konkurenca v nekaterih primerih pomeni prenos BDP iz ene države članice v drugo in prenos BND v davčne oaze zunaj EU, kar zmanjšuje skupne prispevke držav članic v proračun EU;

Premagovanje kriz

| 8. | poudarja, da se je morala Unija v zadnjih letih soočati s številnimi krizami, za kar je potrebna celovita rešitev; poudarja, da begunska kriza v Uniji in sosednjih državah kot posledica sirskega konflikta še ni rešena; ugotavlja, da se je kriza leta 2015 še zaostrila in se leta 2016 nadaljuje z nenadnim velikim povečanjem števila beguncev in migrantov, ki bežijo v Unijo, da bi tam zaprosili za azil; poudarja, da to vpliva tudi na notranjo krizo; poudarja, da je proračun Unije omogočil takojšen odziv na krizo in bi ga bilo treba za učinkovito financiranje politik EU, ki se izvajajo za premostitev krize odločno povečati, služil pa bi lahko kot del evropske rešitve za odpravo teh izrednih razmer v prihodnosti; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se je morala Unija v zadnjih letih soočati s številnimi krizami, za kar je potrebna celovita rešitev; poudarja, da begunska kriza v Uniji in sosednjih državah kot posledica sirskega konflikta še ni rešena; ugotavlja, da se je kriza leta 2015 še zaostrila in se leta 2016 nadaljuje z nenadnim velikim povečanjem števila beguncev in migrantov, ki bežijo v Unijo, da bi tam zaprosili za azil; poudarja, da to vpliva tudi na notranjo krizo; poudarja, da je proračun Unije omogočil takojšen odziv na krizo in bi ga bilo treba za učinkovito financiranje politik EU, ki se izvajajo za premostitev krize odločno povečati, služil pa bi lahko kot del evropske rešitve za odpravo teh izrednih razmer v prihodnosti;

| 9. | poudarja, da bodo na proračun za leto 2017 vplivali notranji in zunanji varnostni izzivi, tudi v obliki terorističnih groženj ali ekstremizma, pa tudi izvajanje skupne agende Unije in držav članic, namenjene ohranjanju območja svobode, varnosti in pravice EU; pri tem poudarja, da so proračunski instrumenti EU, kot je Sklad za notranjo varnost, pomembni za spopadanje z najpomembnejšimi varnostnimi izzivi, med drugim s krepitvijo preventivnih ukrepov in čezmejnega operativnega sodelovanja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bodo na proračun za leto 2017 vplivali notranji in zunanji varnostni izzivi, tudi v obliki terorističnih groženj ali ekstremizma, pa tudi izvajanje skupne agende Unije in držav članic, namenjene ohranjanju območja svobode, varnosti in pravice EU; pri tem poudarja, da so proračunski instrumenti EU, kot je Sklad za notranjo varnost, pomembni za spopadanje z najpomembnejšimi varnostnimi izzivi, med drugim s krepitvijo preventivnih ukrepov in čezmejnega operativnega sodelovanja;

| 10. | pozdravlja sprejetje sklada EFSI, ki je eno glavnih orodij za povečevanje naložb na ravni EU in bo prispeval k spodbujenemu ustvarjanju novih delovnih mest; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo precejšnje število projektov in dejavnosti v okviru Evropskega investicijskega sklada že odobreno in so se pokazale sinergije med skladom EFSI in programom Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj dejavno pomaga pri vzpostavljanju sinergij med različnimi skladi EU ter vzpostavi sistem za odkrivanje primerov kombiniranega financiranja EU; vztraja, da je treba ustrezno uporabljati kazalnike uspešnosti; spodbuja države članice in zasebne subjekte, naj v celoti izkoristijo finančne vire, ki so na voljo prek sklada EFSI; opozarja, da proračun Unije zagotavlja hrbtenico naložbenega načrta, saj daje na voljo potrebnih 8 milijard EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil za jamstveni sklad EFSI, od katerih je bilo skupaj 3,38 milijarde EUR že mobiliziranih v proračunu za leti 2015 in 2016; opozarja, da se je leta 2016 v ta namen v celoti izkoristila skupna razlika do zgornje meje za obveznosti, in ugotavlja, da Komisija na podlagi ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga EFSI načrtuje podoben scenarij za predlog proračuna za leto 2017; ponovno poudarja svojo zavezo krepitvi programa Obzorje 2020 in instrumenta za povezovanje Evrope v okviru letnega proračunskega postopka, da bi, kolikor je mogoče, izravnali dogovorjene reze med pogajanji za EFSI; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sprejetje sklada EFSI, ki je eno glavnih orodij za povečevanje naložb na ravni EU in bo prispeval k spodbujenemu ustvarjanju novih delovnih mest; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo precejšnje število projektov in dejavnosti v okviru Evropskega investicijskega sklada že odobreno in so se pokazale sinergije med skladom EFSI in programom Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj dejavno pomaga pri vzpostavljanju sinergij med različnimi skladi EU ter vzpostavi sistem za odkrivanje primerov kombiniranega financiranja EU; vztraja, da je treba ustrezno uporabljati kazalnike uspešnosti; spodbuja države članice in zasebne subjekte, naj v celoti izkoristijo finančne vire, ki so na voljo prek sklada EFSI; opozarja, da proračun Unije zagotavlja hrbtenico naložbenega načrta, saj daje na voljo potrebnih 8 milijard EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil za jamstveni sklad EFSI, od katerih je bilo skupaj 3,38 milijarde EUR že mobiliziranih v proračunu za leti 2015 in 2016; opozarja, da se je leta 2016 v ta namen v celoti izkoristila skupna razlika do zgornje meje za obveznosti, in ugotavlja, da Komisija na podlagi ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga EFSI načrtuje podoben scenarij za predlog proračuna za leto 2017; ponovno poudarja svojo zavezo krepitvi programa Obzorje 2020 in instrumenta za povezovanje Evrope v okviru letnega proračunskega postopka, da bi, kolikor je mogoče, izravnali dogovorjene reze med pogajanji za EFSI;

| 11. | poudarja pomen programov Obzorje 2020 in COSME, programov za financiranje malih in srednjih podjetij, programa Erasmus+ ter programov in politik, ki podpirajo razvoj inovacijam prijaznega okolja in prispevajo k uspešnosti strategije Evropa 2020; z zadovoljstvom ugotavlja visoko stopnjo črpanja sredstev programov Obzorje 2020, zaskrbljen pa je nad izjemno nizko povprečno stopnjo uspešnosti pri financiranju projektov, zaradi česar mnogi odlični projekti ostanejo brez finančnih sredstev; poziva države članice, naj proučijo možnosti za prevzem tistih projektov Obzorje 2020, ki so bili pozitivno ocenjeni, vendar jih ni mogoče sofinancirati, ker ni proračunskih sredstev; opozarja na pomembno vlogo malih in srednjih podjetij, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva; poudarja, da bi bilo treba s proračunom EU preko obstoječih programov, kot je COSME, malim in srednjim podjetjem omogočiti lažji dostop do trgov in financiranja; ponavlja, da je prihodnost Unije povezana z njeno inovacijsko zmogljivostjo v ključnih strateških sektorjih, s čimer bi dosegla evropsko konkurenčnost v svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen programov Obzorje 2020 in COSME, programov za financiranje malih in srednjih podjetij, programa Erasmus+ ter programov in politik, ki podpirajo razvoj inovacijam prijaznega okolja in prispevajo k uspešnosti strategije Evropa 2020; z zadovoljstvom ugotavlja visoko stopnjo črpanja sredstev programov Obzorje 2020, zaskrbljen pa je nad izjemno nizko povprečno stopnjo uspešnosti pri financiranju projektov, zaradi česar mnogi odlični projekti ostanejo brez finančnih sredstev; poziva države članice, naj proučijo možnosti za prevzem tistih projektov Obzorje 2020, ki so bili pozitivno ocenjeni, vendar jih ni mogoče sofinancirati, ker ni proračunskih sredstev; opozarja na pomembno vlogo malih in srednjih podjetij, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva; poudarja, da bi bilo treba s proračunom EU preko obstoječih programov, kot je COSME, malim in srednjim podjetjem omogočiti lažji dostop do trgov in financiranja; ponavlja, da je prihodnost Unije povezana z njeno inovacijsko zmogljivostjo v ključnih strateških sektorjih, s čimer bi dosegla evropsko konkurenčnost v svetovnem gospodarstvu;

| 12. | meni, da k prednostnemu cilju Unije za delovna mesta in rast bistveno prispeva zlasti pobuda za zaposlovanje mladih; ponovno poudarja svojo zavezanost financiranju tega programa, da bi se razširil in s tem omogočil večjemu številu mladih, vključno z mladimi migranti, ki prihajajo v EU, da s kakovostno ponudbo zaposlitve, nadaljevanjem izobraževanja ali pripravništvom učinkovito vstopijo na trg dela; obžaluje, da med pogajanji za proračun EU za leto 2016 niso bile sprejete nove zaveze za dodatno financiranje pobude za zaposlovanje mladih, saj je stopnja brezposelnosti mladih še vedno najvišja v EU; opozarja, da je treba ta cilj obravnavati skupaj s potrebo po spodbujanju mobilnosti med mladimi, kot jo podpira program Erasmus+; poudarja pomen skupne izjave treh institucij (Parlamenta, Sveta in Komisije) o proračunu za leto 2016, v kateri navajajo, „da je zmanjšanje brezposelnosti mladih še vedno pomembna skupna politična prednostna naloga, in ki zato ponovno poudarjajo odločenost, da čim bolje izkoristijo temu namenjena proračunska sredstva, zlasti pobudo za zaposlovanje mladih“; ugotavlja, da kljub začetnim zamudam pri njenem izvajanju in zavlačevanju pri imenovanju organov za njene operativne programe v več državah članicah sedanji podatki o izvrševanju kažejo polno absorpcijsko sposobnost; poziva Komisijo, naj oceno pobude za zaposlovanje mladih predstavi najkasneje do konca aprila 2016 in v vsakem primeru dovolj zgodaj, da se vključi podaljšanje programa v proračun EU za leto 2017; poudarja, da bo vprašanje trajne rešitve za njeno financiranje v obliki novih odobritev za prevzem obveznosti do leta 2020 vključeno v vmesni pregled večletnega finančnega okvira; pri tem poudarja, da je treba iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji črpati sredstva v podporo mladim do 25. leta starosti, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), v enakem obsegu kot delavcem, ki prejemajo podporo v regijah z visoko brezposelnostjo mladih; |
| --- | --- |

12.

meni, da k prednostnemu cilju Unije za delovna mesta in rast bistveno prispeva zlasti pobuda za zaposlovanje mladih; ponovno poudarja svojo zavezanost financiranju tega programa, da bi se razširil in s tem omogočil večjemu številu mladih, vključno z mladimi migranti, ki prihajajo v EU, da s kakovostno ponudbo zaposlitve, nadaljevanjem izobraževanja ali pripravništvom učinkovito vstopijo na trg dela; obžaluje, da med pogajanji za proračun EU za leto 2016 niso bile sprejete nove zaveze za dodatno financiranje pobude za zaposlovanje mladih, saj je stopnja brezposelnosti mladih še vedno najvišja v EU; opozarja, da je treba ta cilj obravnavati skupaj s potrebo po spodbujanju mobilnosti med mladimi, kot jo podpira program Erasmus+; poudarja pomen skupne izjave treh institucij (Parlamenta, Sveta in Komisije) o proračunu za leto 2016, v kateri navajajo, „da je zmanjšanje brezposelnosti mladih še vedno pomembna skupna politična prednostna naloga, in ki zato ponovno poudarjajo odločenost, da čim bolje izkoristijo temu namenjena proračunska sredstva, zlasti pobudo za zaposlovanje mladih“; ugotavlja, da kljub začetnim zamudam pri njenem izvajanju in zavlačevanju pri imenovanju organov za njene operativne programe v več državah članicah sedanji podatki o izvrševanju kažejo polno absorpcijsko sposobnost; poziva Komisijo, naj oceno pobude za zaposlovanje mladih predstavi najkasneje do konca aprila 2016 in v vsakem primeru dovolj zgodaj, da se vključi podaljšanje programa v proračun EU za leto 2017; poudarja, da bo vprašanje trajne rešitve za njeno financiranje v obliki novih odobritev za prevzem obveznosti do leta 2020 vključeno v vmesni pregled večletnega finančnega okvira; pri tem poudarja, da je treba iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji črpati sredstva v podporo mladim do 25. leta starosti, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), v enakem obsegu kot delavcem, ki prejemajo podporo v regijah z visoko brezposelnostjo mladih;

| 13. | poudarja, da v EU glede na nedavno poročilo organizacije Save the Children na pragu revščine živi 27 milijonov otrok; ponovno opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2015 (10), v katerem zagovarja vzpostavitev jamstva za otroke, da se odpravi revščina otrok, zagotovi okolje, primerno njihovemu osebnemu razvoju, in prepreči njihovo izkoriščanje in socialna izključenost; pozdravlja prizadevanja tistih držav članic, ki so nedavno sprejele strategije za zmanjšanje revščine otrok kot del prizadevanj za zmanjšanje splošne ravni revščine, tudi otrok in mladih; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice spoštovale Konvencijo o otrokovih pravicah in načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; meni, da so izobraževanje, otroško varstvo, zdravstvene storitve, urejene stanovanjske razmere in varnost osnovne potrebe, do katerih imajo pravico vsi evropski otroci, tudi tisti, ki v Evropo pridejo z begunci in migranti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da v EU glede na nedavno poročilo organizacije Save the Children na pragu revščine živi 27 milijonov otrok; ponovno opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2015 (10), v katerem zagovarja vzpostavitev jamstva za otroke, da se odpravi revščina otrok, zagotovi okolje, primerno njihovemu osebnemu razvoju, in prepreči njihovo izkoriščanje in socialna izključenost; pozdravlja prizadevanja tistih držav članic, ki so nedavno sprejele strategije za zmanjšanje revščine otrok kot del prizadevanj za zmanjšanje splošne ravni revščine, tudi otrok in mladih; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice spoštovale Konvencijo o otrokovih pravicah in načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; meni, da so izobraževanje, otroško varstvo, zdravstvene storitve, urejene stanovanjske razmere in varnost osnovne potrebe, do katerih imajo pravico vsi evropski otroci, tudi tisti, ki v Evropo pridejo z begunci in migranti;

| 14. | opozarja na pomen evropskih agencij, ki zagotavljajo izvajanje evropske zakonodaje in s tem doseganje ciljev politike EU v zvezi s konkurenčnostjo, rastjo in zaposlovanjem na eni strani ter obvladovanje sedanje migracijske in begunske krize na drugi; zato vztraja, da se za upravne in operativne izdatke zagotovijo finančni in človeški viri, s katerimi lahko agencije izpolnijo dodeljene naloge in ustvarijo čim boljše rezultate; v zvezi z migracijsko in begunsko krizo opozarja na povečanje števila osebja in odobrenih sredstev za agencije na področju pravosodja in notranjih zadev v okviru proračunov za leti 2015 in 2016; vseeno poudarja, da bo potrebo ta sredstva v proračunu za leto 2017 še povečati, če naj bilo te agencije kos povečanemu obsegu dela in dodatnim nalogam; Komisijo še poziva, naj priskrbi najnovejše in združene podatke ter srednje- in dolgoročno strategijo za te agencije; |
| --- | --- |

14.

opozarja na pomen evropskih agencij, ki zagotavljajo izvajanje evropske zakonodaje in s tem doseganje ciljev politike EU v zvezi s konkurenčnostjo, rastjo in zaposlovanjem na eni strani ter obvladovanje sedanje migracijske in begunske krize na drugi; zato vztraja, da se za upravne in operativne izdatke zagotovijo finančni in človeški viri, s katerimi lahko agencije izpolnijo dodeljene naloge in ustvarijo čim boljše rezultate; v zvezi z migracijsko in begunsko krizo opozarja na povečanje števila osebja in odobrenih sredstev za agencije na področju pravosodja in notranjih zadev v okviru proračunov za leti 2015 in 2016; vseeno poudarja, da bo potrebo ta sredstva v proračunu za leto 2017 še povečati, če naj bilo te agencije kos povečanemu obsegu dela in dodatnim nalogam; Komisijo še poziva, naj priskrbi najnovejše in združene podatke ter srednje- in dolgoročno strategijo za te agencije;

| 15. | je zaskrbljen zaradi vztrajnih socialno-ekonomskih neenakosti in težav pri doseganju cilja EU o socialno-ekonomski konvergenci; poudarja, da bi bilo treba s proračunom Unije spodbujati politike konvergence, povezovanja in kohezije, da bi ohranjali in spodbujali podjetništvo, ustvarjanje dostojnih, kakovostnih in stabilnih delovnih mest, trajnostno rabo naravnih virov in varstvo okolja z uresničevanjem cilje iz strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; je predvsem zaskrbljen, ker je raven izvajanja odobritev plačil za Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) nižja od pričakovane; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen zaradi vztrajnih socialno-ekonomskih neenakosti in težav pri doseganju cilja EU o socialno-ekonomski konvergenci; poudarja, da bi bilo treba s proračunom Unije spodbujati politike konvergence, povezovanja in kohezije, da bi ohranjali in spodbujali podjetništvo, ustvarjanje dostojnih, kakovostnih in stabilnih delovnih mest, trajnostno rabo naravnih virov in varstvo okolja z uresničevanjem cilje iz strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; je predvsem zaskrbljen, ker je raven izvajanja odobritev plačil za Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) nižja od pričakovane;

| 16. | se zaveda pomena programov za razdeljevanje mleka in sadja v šolah ter predlaga analizo tega, kako bi lahko povečali obseg sredstev zanje; opozarja na številne krize v zadnjih letih, med drugim tudi v kmetijstvu, ki so bile predvsem posledica ruskega embarga; poziva k nadaljnjim prizadevanjem, da bi kmetijstvo EU postalo odporno na podnebne spremembe, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov zaradi kmetijstva in bi ta sektor postal ekonomsko vzdržen; |
| --- | --- |

16.

se zaveda pomena programov za razdeljevanje mleka in sadja v šolah ter predlaga analizo tega, kako bi lahko povečali obseg sredstev zanje; opozarja na številne krize v zadnjih letih, med drugim tudi v kmetijstvu, ki so bile predvsem posledica ruskega embarga; poziva k nadaljnjim prizadevanjem, da bi kmetijstvo EU postalo odporno na podnebne spremembe, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov zaradi kmetijstva in bi ta sektor postal ekonomsko vzdržen;

| 17. | priznava, da vprašanje migrantske in begunske krize kljub znatnim namenskim proračunskim sredstvom v letih 2015 in 2016 ni rešeno ne v Uniji ne v državah, od koder begunci prihajajo; poudarja, da proračunskih sredstev ni dovolj in so nujno potrebna precejšnja dodatna finančna sredstva za reševanje te krize, saj povečanje števila beguncev in migrantov ne more šteti za začasen pojav; poudarja, da je treba poiskati dolgoročne rešitve, ne le v okviru letnega proračunskega postopka, ampak tudi v prihodnjem vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira; poziva Komisijo, naj predloži srednje- in dolgoročni politični in finančni načrt za obravnavo migracijske krize in njen učinek na proračun za leto 2017; ugotavlja, da bi bilo treba vse ukrepe za obvladovanje izzivov v zvezi z begunci in migranti, ki jih financira EU, obravnavati kot naložbo; poudarja, da je treba odpraviti temeljne vzroke pojava migracij in izboljšati življenjske razmere, zlasti z boljšim izobraževanjem in zdravstvenimi storitvami ter okrepljeno podporo za naložbe v infrastrukturo v državah izvora migrantov oziroma v državah, kamor se migranti najprej zatečejo; poudarja, da financiranje migracijske in begunske krize ne bi smelo spodkopati ali preprečiti izvajanja drugih pomembnih politik EU; glede na to poudarja, da je solidarnost temeljno načelo proračuna EU; je zaskrbljen, saj je videti, da države članice v begunski krizi niso enako solidarne; znova poziva Komisijo, naj pripravi predlog o tem, kako bi lahko s proračunom EU države članice spodbudili k bolj uravnoteženemu pristopu k solidarnosti; |
| --- | --- |

17.

priznava, da vprašanje migrantske in begunske krize kljub znatnim namenskim proračunskim sredstvom v letih 2015 in 2016 ni rešeno ne v Uniji ne v državah, od koder begunci prihajajo; poudarja, da proračunskih sredstev ni dovolj in so nujno potrebna precejšnja dodatna finančna sredstva za reševanje te krize, saj povečanje števila beguncev in migrantov ne more šteti za začasen pojav; poudarja, da je treba poiskati dolgoročne rešitve, ne le v okviru letnega proračunskega postopka, ampak tudi v prihodnjem vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira; poziva Komisijo, naj predloži srednje- in dolgoročni politični in finančni načrt za obravnavo migracijske krize in njen učinek na proračun za leto 2017; ugotavlja, da bi bilo treba vse ukrepe za obvladovanje izzivov v zvezi z begunci in migranti, ki jih financira EU, obravnavati kot naložbo; poudarja, da je treba odpraviti temeljne vzroke pojava migracij in izboljšati življenjske razmere, zlasti z boljšim izobraževanjem in zdravstvenimi storitvami ter okrepljeno podporo za naložbe v infrastrukturo v državah izvora migrantov oziroma v državah, kamor se migranti najprej zatečejo; poudarja, da financiranje migracijske in begunske krize ne bi smelo spodkopati ali preprečiti izvajanja drugih pomembnih politik EU; glede na to poudarja, da je solidarnost temeljno načelo proračuna EU; je zaskrbljen, saj je videti, da države članice v begunski krizi niso enako solidarne; znova poziva Komisijo, naj pripravi predlog o tem, kako bi lahko s proračunom EU države članice spodbudili k bolj uravnoteženemu pristopu k solidarnosti;

| 18. | je močno zaskrbljen zaradi neustrezne zaščite za mladoletnike brez spremstva vzdolž celotne poti na varno, in poziva, da se temeljito raziščejo okoliščine, v katerih je po poročilih Europola pogrešanih deset tisoč otrok; |
| --- | --- |

18.

je močno zaskrbljen zaradi neustrezne zaščite za mladoletnike brez spremstva vzdolž celotne poti na varno, in poziva, da se temeljito raziščejo okoliščine, v katerih je po poročilih Europola pogrešanih deset tisoč otrok;

| 19. | poudarja, da je treba povečati financiranje programov za preselitev, postopkov premestitve in operacij vračanja, zlasti v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF), da bi dosegli učinkovito evropsko azilno in migracijsko politiko, hkrati pa preprečili in zmanjšali nedovoljeno migracijo; poudarja, da je treba v okviru proračuna EU ustvariti možnosti za razvoj območij za preselitev in varnih con na afriški celini in Bližnjem vzhodu, to pa storiti v sodelovanju z Afriško unijo, Arabsko ligo in UNHCR; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba povečati financiranje programov za preselitev, postopkov premestitve in operacij vračanja, zlasti v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF), da bi dosegli učinkovito evropsko azilno in migracijsko politiko, hkrati pa preprečili in zmanjšali nedovoljeno migracijo; poudarja, da je treba v okviru proračuna EU ustvariti možnosti za razvoj območij za preselitev in varnih con na afriški celini in Bližnjem vzhodu, to pa storiti v sodelovanju z Afriško unijo, Arabsko ligo in UNHCR;

| 20. | je seznanjen z ustanovitvijo regionalnega skrbniškega sklada Evropske unije za odziv na krizo v Siriji in nujnega skrbniškega sklada za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki; poziva države članice, naj izpolnijo svoje obljube in dosežejo raven prispevka EU v te sklade v višini 2,3 milijarde EUR; je zelo zaskrbljen zaradi nizke ravni finančnih prispevkov držav članic; poudarja, da bodo potrebna nadaljnja finančna prizadevanja za zagotavljanje humanitarne pomoči na tranzitnih poteh in za obvladovanje izzivov, ki jih predstavlja vedno večje število beguncev; poudarja, da je nezadostno financiranje humanitarne pomoči, tudi za zdravstvo in šolanje v taboriščih, na tvegano pot v EU prisililo še več beguncev; opozarja, da so bili omenjeni skladi vzpostavljeni kot odziv na pomanjkanje prožnosti in finančnih sredstev proračunu EU; vztraja, da ukrepov za reševanje problematike migracij in beguncev ne bi smeli sprejeti na račun razvojne politike EU na drugih področjih ter da je treba upoštevati pravila o odgovornosti za vse ukrepe EU na tem področju; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z ustanovitvijo regionalnega skrbniškega sklada Evropske unije za odziv na krizo v Siriji in nujnega skrbniškega sklada za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki; poziva države članice, naj izpolnijo svoje obljube in dosežejo raven prispevka EU v te sklade v višini 2,3 milijarde EUR; je zelo zaskrbljen zaradi nizke ravni finančnih prispevkov držav članic; poudarja, da bodo potrebna nadaljnja finančna prizadevanja za zagotavljanje humanitarne pomoči na tranzitnih poteh in za obvladovanje izzivov, ki jih predstavlja vedno večje število beguncev; poudarja, da je nezadostno financiranje humanitarne pomoči, tudi za zdravstvo in šolanje v taboriščih, na tvegano pot v EU prisililo še več beguncev; opozarja, da so bili omenjeni skladi vzpostavljeni kot odziv na pomanjkanje prožnosti in finančnih sredstev proračunu EU; vztraja, da ukrepov za reševanje problematike migracij in beguncev ne bi smeli sprejeti na račun razvojne politike EU na drugih področjih ter da je treba upoštevati pravila o odgovornosti za vse ukrepe EU na tem področju;

| 21. | poudarja, da so države članice svojo zavezo potrdile na neuradnem srečanju voditeljev držav in vlad EU, ki je 23. septembra 2015 potekalo na temo migracij, na zasedanju Evropskega sveta 15. oktobra 2015 in na vrhu v Valletti 11. in 12. novembra 2015; meni, da so izredno pomembne javne izjave Sveta v zvezi z odzivanjem na doslej največjo migracijsko in begunsko krizo; pričakuje, da bo Svet izpolnil pričakovanja, ki so rezultat njegovih obljub in sklepov, in sicer predvsem da bo prispevke držav članic uskladil s proračunsko podporo EU za skrbniška sklada za Madad in Afriko ter v celoti izvedel predlog Komisije o instrumentu za pomoč beguncem v Turčiji; priznava, da nekatere države članice prispevajo tudi prek drugih programov humanitarne pomoči, kot sta Svetovni program za hrano in UNHCR; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so države članice svojo zavezo potrdile na neuradnem srečanju voditeljev držav in vlad EU, ki je 23. septembra 2015 potekalo na temo migracij, na zasedanju Evropskega sveta 15. oktobra 2015 in na vrhu v Valletti 11. in 12. novembra 2015; meni, da so izredno pomembne javne izjave Sveta v zvezi z odzivanjem na doslej največjo migracijsko in begunsko krizo; pričakuje, da bo Svet izpolnil pričakovanja, ki so rezultat njegovih obljub in sklepov, in sicer predvsem da bo prispevke držav članic uskladil s proračunsko podporo EU za skrbniška sklada za Madad in Afriko ter v celoti izvedel predlog Komisije o instrumentu za pomoč beguncem v Turčiji; priznava, da nekatere države članice prispevajo tudi prek drugih programov humanitarne pomoči, kot sta Svetovni program za hrano in UNHCR;

| 22. | pozdravlja načelo in cilje instrumenta za pomoč beguncem v Turčiji, za katerega so predvidene 3 milijarde EUR, in vse države članice poziva, naj izpolnijo politične obljube in zagotovijo zadostno finančno podporo za ta instrument; je trdno odločen, da bo uporabil vsa politična in institucionalna sredstva za izvajanje pritiska, da bi države članice izpolnile zaveze v zvezi s prispevki v regionalni skrbniški sklad za Sirijo, nujni skrbniški sklad za Afriko in instrument za pomoč beguncem za Turčijo; pričakuje, da bo Komisija pojasnila, kako bi bilo treba zagotoviti prispevek Unije do ustreznih zgornjih meja v proračunu Unije za leti 2016 in 2017; obsoja dejstvo, da sta Svet in Komisijo izključila Parlament iz razprav o vzpostavitvi instrumenta in uporabi prispevka Unije, kar je razvidno iz napovedi Komisije, da namerava prispevek Unije financirati s prerazporeditvijo iz nedavno sprejetega proračuna Unije za leto 2016 ter z uporabo razlike do zgornje meje v proračunu za leto 2017; poleg tega poudarja, da je treba povečati učinek zunanje porabe EU; poziva Komisijo, naj pripravi predloge, kako bi lahko okrepili vzajemno delovanje instrumentov zunanjega financiranja EU in izboljšali usklajenost njihovega strateškega pristopa; meni, da omenjena skrbniška sklada ter instrument za begunce nista niti znotraj niti zunaj proračuna EU, tako da ni potrebne odgovornosti in demokratičnega postopka, kot sta predpisana z metodo Skupnosti, zaradi česar namerava pobliže spremljati vzpostavitev sklada in instrumenta ter njuno izvajanje; poudarja, da se s tovrstnim ukrepanjem jasno kršijo pravice Parlamenta kot veje proračunskega organa; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja načelo in cilje instrumenta za pomoč beguncem v Turčiji, za katerega so predvidene 3 milijarde EUR, in vse države članice poziva, naj izpolnijo politične obljube in zagotovijo zadostno finančno podporo za ta instrument; je trdno odločen, da bo uporabil vsa politična in institucionalna sredstva za izvajanje pritiska, da bi države članice izpolnile zaveze v zvezi s prispevki v regionalni skrbniški sklad za Sirijo, nujni skrbniški sklad za Afriko in instrument za pomoč beguncem za Turčijo; pričakuje, da bo Komisija pojasnila, kako bi bilo treba zagotoviti prispevek Unije do ustreznih zgornjih meja v proračunu Unije za leti 2016 in 2017; obsoja dejstvo, da sta Svet in Komisijo izključila Parlament iz razprav o vzpostavitvi instrumenta in uporabi prispevka Unije, kar je razvidno iz napovedi Komisije, da namerava prispevek Unije financirati s prerazporeditvijo iz nedavno sprejetega proračuna Unije za leto 2016 ter z uporabo razlike do zgornje meje v proračunu za leto 2017; poleg tega poudarja, da je treba povečati učinek zunanje porabe EU; poziva Komisijo, naj pripravi predloge, kako bi lahko okrepili vzajemno delovanje instrumentov zunanjega financiranja EU in izboljšali usklajenost njihovega strateškega pristopa; meni, da omenjena skrbniška sklada ter instrument za begunce nista niti znotraj niti zunaj proračuna EU, tako da ni potrebne odgovornosti in demokratičnega postopka, kot sta predpisana z metodo Skupnosti, zaradi česar namerava pobliže spremljati vzpostavitev sklada in instrumenta ter njuno izvajanje; poudarja, da se s tovrstnim ukrepanjem jasno kršijo pravice Parlamenta kot veje proračunskega organa;

| 23. | opozarja, da so geopolitične razmere v vzhodnem sosedstvu nestabilne, in poziva EU, naj okrepi podporo za države, ki izvajajo pridružitvene sporazume, da bi pospešili reforme in zagotovili poglobitev odnosov med EU in temi državami; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da so geopolitične razmere v vzhodnem sosedstvu nestabilne, in poziva EU, naj okrepi podporo za države, ki izvajajo pridružitvene sporazume, da bi pospešili reforme in zagotovili poglobitev odnosov med EU in temi državami;

Plačila

| 24. | opozarja, da Komisija v proračunu za leti 2015 in 2016 v mnogih primerih ni zaprosila za dodatne odobritve plačil za vrsto odzivov na krizo (predhodno financiranje v višini 2 milijard EUR za Grčijo, prve pobude na področju migracij) in se je namesto tega odločila za prerazporeditev že obstoječih sredstev; poudarja, da se je s tem povečalo breme na strani odobritev plačil v letu 2016 in kasneje, zaradi česar lahko znova pride do tega, da odobritve ne bodo zadoščale za dejanske potrebe finančnih programov po razdelkih, to pa bo neposredno vplivalo na vodje projektov in državljane; je zaskrbljen, ker bi lahko zaradi teh razmer skupaj z zamudo pri začetku izvajanja programov v okviru deljenega upravljanja znova nastali pogoji, ki so ob koncu prejšnjega večletnega finančnega okvira povzročili najvišjo raven neporavnanih obveznosti doslej in nevzdržen zaostanek pri plačilu neporavnanih terjatev; ponavlja svoje dolgoletno stališče, da so potrebna nova proračunska sredstva za nepredvidena plačila; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da Komisija v proračunu za leti 2015 in 2016 v mnogih primerih ni zaprosila za dodatne odobritve plačil za vrsto odzivov na krizo (predhodno financiranje v višini 2 milijard EUR za Grčijo, prve pobude na področju migracij) in se je namesto tega odločila za prerazporeditev že obstoječih sredstev; poudarja, da se je s tem povečalo breme na strani odobritev plačil v letu 2016 in kasneje, zaradi česar lahko znova pride do tega, da odobritve ne bodo zadoščale za dejanske potrebe finančnih programov po razdelkih, to pa bo neposredno vplivalo na vodje projektov in državljane; je zaskrbljen, ker bi lahko zaradi teh razmer skupaj z zamudo pri začetku izvajanja programov v okviru deljenega upravljanja znova nastali pogoji, ki so ob koncu prejšnjega večletnega finančnega okvira povzročili najvišjo raven neporavnanih obveznosti doslej in nevzdržen zaostanek pri plačilu neporavnanih terjatev; ponavlja svoje dolgoletno stališče, da so potrebna nova proračunska sredstva za nepredvidena plačila;

| 25. | poziva, da je treba skupne izjave o plačilih, o katerih so se dogovorili Parlament, Svet in Komisija leta 2015 in 2016, uresničevati v celoti; spominja na zavezo o tem, da bodo letos organizirana vsaj tri medinstitucionalna srečanja o plačilih, kjer naj bi obravnavali izvrševanje plačil in pregledali napovedi; ugotavlja, da je Komisija ob koncu leta 2015 razglasila zaostanek v plačilu 8,2 milijarde EUR, kar je skoraj polovica zneska, ki ga je prvotno predvidela; namerava izpostaviti to vprašanje na prvem medinstitucionalnem srečanju o plačilih marca 2016, da bi ugotovili vzroke za te razlike in morebitni dolgoročni učinek na napovedi plačil; pričakuje, da bo Svet v okviru obravnave proračuna Unije za leto 2017 upošteval in v celoti spoštoval zneske, potrjene na srečanju aprila 2016; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži dolgoročnejše napovedi o pričakovanih spremembah plačil do konca večletnega finančnega okvira 2014–2020, kot je bilo dogovorjeno v skupni izjavi, sprejeti v okviru proračunskega postopka za leto 2016, da bi preprečili zaostanek v plačilu v drugi polovici večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

25.

poziva, da je treba skupne izjave o plačilih, o katerih so se dogovorili Parlament, Svet in Komisija leta 2015 in 2016, uresničevati v celoti; spominja na zavezo o tem, da bodo letos organizirana vsaj tri medinstitucionalna srečanja o plačilih, kjer naj bi obravnavali izvrševanje plačil in pregledali napovedi; ugotavlja, da je Komisija ob koncu leta 2015 razglasila zaostanek v plačilu 8,2 milijarde EUR, kar je skoraj polovica zneska, ki ga je prvotno predvidela; namerava izpostaviti to vprašanje na prvem medinstitucionalnem srečanju o plačilih marca 2016, da bi ugotovili vzroke za te razlike in morebitni dolgoročni učinek na napovedi plačil; pričakuje, da bo Svet v okviru obravnave proračuna Unije za leto 2017 upošteval in v celoti spoštoval zneske, potrjene na srečanju aprila 2016; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži dolgoročnejše napovedi o pričakovanih spremembah plačil do konca večletnega finančnega okvira 2014–2020, kot je bilo dogovorjeno v skupni izjavi, sprejeti v okviru proračunskega postopka za leto 2016, da bi preprečili zaostanek v plačilu v drugi polovici večletnega finančnega okvira;

| 26. | poudarja, da se pričakuje, da bo izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov doseglo polno hitrost v letu 2017, in glede na to povečanje ravni črpanja svari, da odobritve plačil, predvidene v proračunu, ne smejo biti premajhne; spodbuja Komisijo, naj v predlogu proračuna poveča plačila na potrebne ravni; izraža zaskrbljenost zaradi poznega sprejetja operativnih programov in zaradi nevarnosti novih zaostankov neplačanih računov v drugi polovici večletnega finančnega okvira; spodbuja Komisijo, naj dejavno sodeluje z državami članicami in jih poziva, naj si čim bolj prizadevajo za čimprejšnje imenovanje organov, pristojnih za programe, saj je bila njihova odsotnost glavni vzrok za sedanje zamude; pozdravlja razpoložljivost Komisije, da bi tesno sodelovala z državami članicami, zlasti v zvezi z ustrezno prilagoditvijo operativnih programov, da bi zagotovili boljšo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obvladovanje domačih izzivov, povezanih z begunsko krizo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se pričakuje, da bo izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov doseglo polno hitrost v letu 2017, in glede na to povečanje ravni črpanja svari, da odobritve plačil, predvidene v proračunu, ne smejo biti premajhne; spodbuja Komisijo, naj v predlogu proračuna poveča plačila na potrebne ravni; izraža zaskrbljenost zaradi poznega sprejetja operativnih programov in zaradi nevarnosti novih zaostankov neplačanih računov v drugi polovici večletnega finančnega okvira; spodbuja Komisijo, naj dejavno sodeluje z državami članicami in jih poziva, naj si čim bolj prizadevajo za čimprejšnje imenovanje organov, pristojnih za programe, saj je bila njihova odsotnost glavni vzrok za sedanje zamude; pozdravlja razpoložljivost Komisije, da bi tesno sodelovala z državami članicami, zlasti v zvezi z ustrezno prilagoditvijo operativnih programov, da bi zagotovili boljšo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obvladovanje domačih izzivov, povezanih z begunsko krizo;

Druge zadeve posebnega pomena

| 27. | znova opozarja, da bi morale politike Unije temeljiti na načelu enakosti spolov kot horizontalnem načelu; poziva Komisijo, naj vključevanje načela enakosti spolov po potrebi uporabi pri pripravi predloga proračuna za leto 2017; |
| --- | --- |

27.

znova opozarja, da bi morale politike Unije temeljiti na načelu enakosti spolov kot horizontalnem načelu; poziva Komisijo, naj vključevanje načela enakosti spolov po potrebi uporabi pri pripravi predloga proračuna za leto 2017;

| 28. | pozdravlja dogovor, ki ga je 12. decembra 2015 v Parizu doseglo 196 pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja o univerzalnem, zavezujočem, dinamičnem in diferenciranem sporazumu za soočanje z izzivom podnebnih sprememb; vendar obžaluje, da ni jasno, kako bodo države donatorke izpolnile cilj zbrati 100 milijard USD na leto za podporo državam v razvoju, oziroma zlasti, kako se bodo dogovorile o skupni metodologiji za financiranje varstva podnebja; ugotavlja, da je treba to vprašanje rešiti pred COP 22 v Marakešu, in pričakuje, da bo Komisija pripravila konsolidirani regulativni okvir EU, ki bo v celoti skladen z vsemi zavezami, sprejetimi v Parizu, in takšno financiranje predvidela v svojem predlogu proračuna za leto 2017; opozarja, da se je EU strinjala s tem, da bi morala vsaj 20 % proračuna za obdobje 2014–2020, z drugimi besedami kar 180 milijard EUR, porabiti za ukrepe, povezane s podnebnimi spremembami, in da je potrebna prilagoditev proračuna EU; poziva Komisijo, naj še naprej podpira izdatke Unije za trajnostno učinkovito infrastrukturo in trajnostne načine prevoza; spodbuja Komisijo, naj hitro izvede sklepe Sveta z dne 17. novembra 2015, povezane s skladi za podnebne in kohezijske politike; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja dogovor, ki ga je 12. decembra 2015 v Parizu doseglo 196 pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja o univerzalnem, zavezujočem, dinamičnem in diferenciranem sporazumu za soočanje z izzivom podnebnih sprememb; vendar obžaluje, da ni jasno, kako bodo države donatorke izpolnile cilj zbrati 100 milijard USD na leto za podporo državam v razvoju, oziroma zlasti, kako se bodo dogovorile o skupni metodologiji za financiranje varstva podnebja; ugotavlja, da je treba to vprašanje rešiti pred COP 22 v Marakešu, in pričakuje, da bo Komisija pripravila konsolidirani regulativni okvir EU, ki bo v celoti skladen z vsemi zavezami, sprejetimi v Parizu, in takšno financiranje predvidela v svojem predlogu proračuna za leto 2017; opozarja, da se je EU strinjala s tem, da bi morala vsaj 20 % proračuna za obdobje 2014–2020, z drugimi besedami kar 180 milijard EUR, porabiti za ukrepe, povezane s podnebnimi spremembami, in da je potrebna prilagoditev proračuna EU; poziva Komisijo, naj še naprej podpira izdatke Unije za trajnostno učinkovito infrastrukturo in trajnostne načine prevoza; spodbuja Komisijo, naj hitro izvede sklepe Sveta z dne 17. novembra 2015, povezane s skladi za podnebne in kohezijske politike;

| 29. | pozdravlja prizadevanja Komisije za razvoj strategije za proračun EU, ki bo usmerjen v rezultate; poziva Komisijo, naj pokaže napredek na področju poenostavitve financiranja EU, zlasti v zvezi z zmanjšanjem obremenitve pri uporabi in upravljanju projektov, financiranih s sredstvi EU; poudarja, da bi bilo treba v programih financiranja Unije nameniti posebno pozornost učinkovitosti finančnih instrumentov, ki lahko dosegajo pomembne ciljne skupine, kot so mala in srednja podjetja, inovativna podjetja in mikropodjetja; nadalje meni, da poleg institucij Unije veliko odgovornost nosijo tudi države članice, saj je 80 % proračuna v deljenem upravljanju; zato države članice poziva, naj storijo vse potrebno za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja in zmanjšanje napak ter za preprečitev zamud pri izvajanju programov, za katere so odgovorne; poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na oblikovanje primernih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov rezultatov, s katerimi bi merili učinkovitost in ki bi zagotovili konkretno sliko učinka porabe EU v realnem gospodarstvu; poziva vse države članice, naj spodbujajo in vzpostavijo konkretne ukrepe za dejavno preprečevanje korupcije pri javnih naročilih in razpisih; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja prizadevanja Komisije za razvoj strategije za proračun EU, ki bo usmerjen v rezultate; poziva Komisijo, naj pokaže napredek na področju poenostavitve financiranja EU, zlasti v zvezi z zmanjšanjem obremenitve pri uporabi in upravljanju projektov, financiranih s sredstvi EU; poudarja, da bi bilo treba v programih financiranja Unije nameniti posebno pozornost učinkovitosti finančnih instrumentov, ki lahko dosegajo pomembne ciljne skupine, kot so mala in srednja podjetja, inovativna podjetja in mikropodjetja; nadalje meni, da poleg institucij Unije veliko odgovornost nosijo tudi države članice, saj je 80 % proračuna v deljenem upravljanju; zato države članice poziva, naj storijo vse potrebno za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja in zmanjšanje napak ter za preprečitev zamud pri izvajanju programov, za katere so odgovorne; poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na oblikovanje primernih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov rezultatov, s katerimi bi merili učinkovitost in ki bi zagotovili konkretno sliko učinka porabe EU v realnem gospodarstvu; poziva vse države članice, naj spodbujajo in vzpostavijo konkretne ukrepe za dejavno preprečevanje korupcije pri javnih naročilih in razpisih;

| 30. | potrjuje svojo podporo mednarodnemu raziskovalnemu in inženirskemu programu ITER ter zavezo zagotavljanju ustreznega financiranja zanj; vendar je zaskrbljen zaradi morebitnih dodatnih zamud in stroškov tega programa, pa tudi zaradi morebitnih posledic za proračun Unije, ki bi bile povezane s tem; zato obžaluje, da ni mogel oceniti ravni odobritev za ITER za leto 2016 glede na posodobljen načrt in razpored plačil; pričakuje, da bo ta spremenjeni načrt vključen v pripravo osnutka proračuna za leto 2017; poziva k ustreznemu mehanizmu odgovornosti, ki bo ponudil jasen pregled zneskov po finančnih virih, ki so dodeljeni za ta mednarodni projekt, ter ocenil učinkovitost njihove porabe; |
| --- | --- |

30.

potrjuje svojo podporo mednarodnemu raziskovalnemu in inženirskemu programu ITER ter zavezo zagotavljanju ustreznega financiranja zanj; vendar je zaskrbljen zaradi morebitnih dodatnih zamud in stroškov tega programa, pa tudi zaradi morebitnih posledic za proračun Unije, ki bi bile povezane s tem; zato obžaluje, da ni mogel oceniti ravni odobritev za ITER za leto 2016 glede na posodobljen načrt in razpored plačil; pričakuje, da bo ta spremenjeni načrt vključen v pripravo osnutka proračuna za leto 2017; poziva k ustreznemu mehanizmu odgovornosti, ki bo ponudil jasen pregled zneskov po finančnih virih, ki so dodeljeni za ta mednarodni projekt, ter ocenil učinkovitost njihove porabe;

| 31. | opominja, da končni dogovor o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, kot je določen v členu 2 uredbe o večletnem finančnem okviru, vključuje predlog obveznega pregleda večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, ki naj bi ga spremljal zakonodajni predlog o pregledu večletnega finančnega okvira do konca leta 2016; poudarja, da je namen klavzule o pregledu oceniti kvalitativno in kvantitativno delovanje večletnega finančnega okvira ter odpraviti sistemske pomanjkljivosti proračuna Unije in zagotoviti, da bo za Unijo odobrenih dovolj sredstev za učinkovito reševanje notranjih in zunanjih kriz ter financiranje političnih prednostnih nalog, ki se bodo pokazale v drugi polovici sedanjega večletnega finančnega okvira; poudarja, da bi moral Svet izpolniti pričakovanja, ki so rezultat obljub in sklepov Evropskega sveta; s tem v zvezi poudarja, da bi moral Svet prevzeti odgovornost zato, da bo razpoložljivih dovolj odobritev za financiranje novih nalog in nepredvidenih okoliščin, tudi s povišanjem zgornjih meja večletnega finančnega okvira; pri pogajanjih o proračunu za leto 2017 in pregledu večletnega finančnega okvira namerava slediti doslednemu pristopu; močno dvomi, da je mogoče omenjeno krizo financirati znotraj omejitev veljavnega večletnega finančnega okvira; poudarja tudi, da je pregled večletnega finančnega okvira v letu 2016 priložnost za prilagoditev sredstev in povečanje prožnosti samega okvira; |
| --- | --- |

31.

opominja, da končni dogovor o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, kot je določen v členu 2 uredbe o večletnem finančnem okviru, vključuje predlog obveznega pregleda večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, ki naj bi ga spremljal zakonodajni predlog o pregledu večletnega finančnega okvira do konca leta 2016; poudarja, da je namen klavzule o pregledu oceniti kvalitativno in kvantitativno delovanje večletnega finančnega okvira ter odpraviti sistemske pomanjkljivosti proračuna Unije in zagotoviti, da bo za Unijo odobrenih dovolj sredstev za učinkovito reševanje notranjih in zunanjih kriz ter financiranje političnih prednostnih nalog, ki se bodo pokazale v drugi polovici sedanjega večletnega finančnega okvira; poudarja, da bi moral Svet izpolniti pričakovanja, ki so rezultat obljub in sklepov Evropskega sveta; s tem v zvezi poudarja, da bi moral Svet prevzeti odgovornost zato, da bo razpoložljivih dovolj odobritev za financiranje novih nalog in nepredvidenih okoliščin, tudi s povišanjem zgornjih meja večletnega finančnega okvira; pri pogajanjih o proračunu za leto 2017 in pregledu večletnega finančnega okvira namerava slediti doslednemu pristopu; močno dvomi, da je mogoče omenjeno krizo financirati znotraj omejitev veljavnega večletnega finančnega okvira; poudarja tudi, da je pregled večletnega finančnega okvira v letu 2016 priložnost za prilagoditev sredstev in povečanje prožnosti samega okvira;

| 32. | znova izraža naklonjenost potrebni temeljiti reformi sistema lastnih sredstev Unije in pripisuje izjemen politični pomen delu skupine na visoki ravni za lastna sredstva, ki je bila ustanovljena na podlagi sporazuma o večletnem finančnem okviru 2014–2020; pričakuje, da bosta Komisija in Svet upoštevala končni rezultat, ki se pričakuje do konca leta 2016, vključno z novimi možnostmi za lastna sredstva; znova opozarja, da je glavni razmislek pri reformi lastnih sredstev ta, da postanejo prihodki v proračunu Unije bolj neodvisni, pa tudi stabilnejši, preprostejši, pravičnejši, bolj vzdržen in predvidljiv, hkrati pa naj se zmanjša breme čezmerne porabe sredstev za nacionalne proračune in se povečata preglednost in prepoznavnost za državljane, ne da bi se zanje povečalo skupno davčno breme; meni, da je treba za zagotovitev popolnoma neodvisnega proračuna EU vzpostaviti sistem dejanskih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

32.

znova izraža naklonjenost potrebni temeljiti reformi sistema lastnih sredstev Unije in pripisuje izjemen politični pomen delu skupine na visoki ravni za lastna sredstva, ki je bila ustanovljena na podlagi sporazuma o večletnem finančnem okviru 2014–2020; pričakuje, da bosta Komisija in Svet upoštevala končni rezultat, ki se pričakuje do konca leta 2016, vključno z novimi možnostmi za lastna sredstva; znova opozarja, da je glavni razmislek pri reformi lastnih sredstev ta, da postanejo prihodki v proračunu Unije bolj neodvisni, pa tudi stabilnejši, preprostejši, pravičnejši, bolj vzdržen in predvidljiv, hkrati pa naj se zmanjša breme čezmerne porabe sredstev za nacionalne proračune in se povečata preglednost in prepoznavnost za državljane, ne da bi se zanje povečalo skupno davčno breme; meni, da je treba za zagotovitev popolnoma neodvisnega proračuna EU vzpostaviti sistem dejanskih lastnih sredstev;

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0407.

(5)  UL L 48, 24.2.2016.

(6)  Glej prilogo k zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2015 (sprejeta besedila, P8_TA(2015)0407).

(7)  Glej prilogo k resoluciji Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2015 (Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0263).

(8)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip011_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/2016/ags2016_annual_growth_survey_sl.pdf

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0401.

---

Četrtek, 10. marec 2016

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/165

---

P8_TA(2016)0086

Uvedba nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 050/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0460), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0460),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0273/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0273/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. marca 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. marca 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0013/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0013/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče ustreza spremembam, sprejetim 25. februarja 2016 (Sprejeta besedila P8_TA(2016)0056).

---

P8_TC1-COD(2015)0218

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Republiko Tunizijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/580.)

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/166 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/166

---

P8_TA(2016)0087

Zdravila za uporabo v veterinarski medicini ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 050/26)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Glede na pridobljene izkušnje in na podlagi ocene Komisije o delovanju trga za zdravila za uporabo v veterinarski medicini bi bilo treba pravni okvir za
  zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  prilagoditi znanstvenemu napredku, trenutnim tržnim razmeram in ekonomski realnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Glede na pridobljene izkušnje in na podlagi ocene Komisije o delovanju trga za zdravila za uporabo v veterinarski medicini bi bilo treba pravni okvir za
  zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  prilagoditi znanstvenemu napredku, trenutnim tržnim razmeram in ekonomski realnosti.

| (2) | Glede na pridobljene izkušnje in na podlagi ocene Komisije o delovanju trga za zdravila za uporabo v veterinarski medicini bi bilo treba pravni okvir za
  ta zdravila
  prilagoditi znanstvenemu napredku, trenutnim tržnim razmeram in ekonomski realnosti
  ob spoštovanju živali, narave in njihove interakcije s človekom
  . |
| --- | --- |

(2)

Glede na pridobljene izkušnje in na podlagi ocene Komisije o delovanju trga za zdravila za uporabo v veterinarski medicini bi bilo treba pravni okvir za
  ta zdravila
  prilagoditi znanstvenemu napredku, trenutnim tržnim razmeram in ekonomski realnosti
  ob spoštovanju živali, narave in njihove interakcije s človekom
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Živali lahko zbolijo za številnimi boleznimi, ki jih je
  mogoče
  preprečiti ali zdraviti. Učinek živalskih bolezni in ukrepi, potrebni za njihov nadzor, imajo lahko uničujoče posledice za posamezne živali, živalske populacije, imetnike živali in gospodarstvo. Živalske bolezni, ki se prenašajo na ljudi, lahko znatno vplivajo na javno zdravje. Zato bi morala biti v Uniji na voljo zadostna in učinkovita zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  za zagotovitev visokih standardov
  zdravja živali in javnega zdravja ter
  za
  razvoj sektorjev kmetijstva in akvakulture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Živali lahko zbolijo za številnimi boleznimi, ki jih je
  mogoče
  preprečiti ali zdraviti. Učinek živalskih bolezni in ukrepi, potrebni za njihov nadzor, imajo lahko uničujoče posledice za posamezne živali, živalske populacije, imetnike živali in gospodarstvo. Živalske bolezni, ki se prenašajo na ljudi, lahko znatno vplivajo na javno zdravje. Zato bi morala biti v Uniji na voljo zadostna in učinkovita zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  za zagotovitev visokih standardov
  zdravja živali in javnega zdravja ter
  za
  razvoj sektorjev kmetijstva in akvakulture.

| (6) | Živali lahko
  kljub ukrepom, ki jih sprejmejo kmetje glede ustrezne higiene, krme, upravljanja in biološke zaščite,
  zbolijo za številnimi boleznimi, ki jih je
  treba zaradi zdravja in dobrobiti živali
  preprečiti ali zdraviti
  z zdravili za uporabo v veterinarski medicini
  . Učinek živalskih bolezni in ukrepi, potrebni za njihov nadzor, imajo lahko uničujoče posledice za posamezne živali, živalske populacije, imetnike živali in gospodarstvo. Živalske bolezni, ki se prenašajo na ljudi, lahko
  tudi
  znatno vplivajo na javno zdravje. Zato bi morala biti v Uniji na voljo zadostna in učinkovita zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  , s čimer bi zagotovili visoke standarde
  zdravja živali in javnega zdravja ter razvoj sektorjev kmetijstva in akvakulture.
  Pri tem bi bilo treba vzpostaviti dobro rejno in upravljavsko prakso, da bi izboljšali dobrobit živali, omejili širitev bolezni, preprečili protimikrobno odpornost in zagotovili ustrezno prehrano živine. |
| --- | --- |

(6)

Živali lahko
  kljub ukrepom, ki jih sprejmejo kmetje glede ustrezne higiene, krme, upravljanja in biološke zaščite,
  zbolijo za številnimi boleznimi, ki jih je
  treba zaradi zdravja in dobrobiti živali
  preprečiti ali zdraviti
  z zdravili za uporabo v veterinarski medicini
  . Učinek živalskih bolezni in ukrepi, potrebni za njihov nadzor, imajo lahko uničujoče posledice za posamezne živali, živalske populacije, imetnike živali in gospodarstvo. Živalske bolezni, ki se prenašajo na ljudi, lahko
  tudi
  znatno vplivajo na javno zdravje. Zato bi morala biti v Uniji na voljo zadostna in učinkovita zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  , s čimer bi zagotovili visoke standarde
  zdravja živali in javnega zdravja ter razvoj sektorjev kmetijstva in akvakulture.
  Pri tem bi bilo treba vzpostaviti dobro rejno in upravljavsko prakso, da bi izboljšali dobrobit živali, omejili širitev bolezni, preprečili protimikrobno odpornost in zagotovili ustrezno prehrano živine.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Ta uredba bi morala določati visoke standarde kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini, da
  se obravnavajo pogosta vprašanja
  v zvezi z varovanjem javnega zdravja
  in
  zdravja živali. Hkrati bi
  morala ta uredba uskladiti
  pravila za pridobitev dovoljenja za promet zdravil za uporabo v veterinarski medicini in njihovim dajanjem v promet v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Ta uredba bi morala določati visoke standarde kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini, da
  se obravnavajo pogosta vprašanja
  v zvezi z varovanjem javnega zdravja
  in
  zdravja živali. Hkrati bi
  morala ta uredba uskladiti
  pravila za pridobitev dovoljenja za promet zdravil za uporabo v veterinarski medicini in njihovim dajanjem v promet v Uniji.

| (7) | Ta uredba bi morala določati visoke standarde kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini, da
  bi rešili vprašanja skupnega pomena
  v zvezi z varovanjem javnega zdravja, zdravja živali
  in okolja
  . Hkrati bi
  bilo treba s to uredbo harmonizirati
  pravila za pridobitev dovoljenja za promet zdravil za uporabo v veterinarski medicini in njihovim dajanjem v promet v Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba bi morala določati visoke standarde kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini, da
  bi rešili vprašanja skupnega pomena
  v zvezi z varovanjem javnega zdravja, zdravja živali
  in okolja
  . Hkrati bi
  bilo treba s to uredbo harmonizirati
  pravila za pridobitev dovoljenja za promet zdravil za uporabo v veterinarski medicini in njihovim dajanjem v promet v Uniji.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Namen te uredbe je zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali, hkrati pa tudi varstvo okolja. Zato bi bilo treba uporabiti načelo previdnosti. S to uredbo bi morali zagotoviti, da bo industrijska panoga dokazala, da farmacevtske snovi ali zdravila za uporabo v veterinarski medicini, proizvedeni ali dani v promet, nimajo škodljivih učinkov na zdravje ljudi ali živali niti nesprejemljivih učinkov na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Namen te uredbe je zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali, hkrati pa tudi varstvo okolja. Zato bi bilo treba uporabiti načelo previdnosti. S to uredbo bi morali zagotoviti, da bo industrijska panoga dokazala, da farmacevtske snovi ali zdravila za uporabo v veterinarski medicini, proizvedeni ali dani v promet, nimajo škodljivih učinkov na zdravje ljudi ali živali niti nesprejemljivih učinkov na okolje.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Področje obvezne uporabe centraliziranega postopka za pridobitev dovoljenja, v skladu s katerim so dovoljenja za promet z zdravili veljavna po vsej Uniji, bi
  moral
  med drugim zajemati zdravila, ki vsebujejo nove zdravilne učinkovine, in zdravila, ki vsebujejo inženirsko obdelana tkiva ali celice ali so iz njih sestavljena. Za zagotovitev najširše možne razpoložljivosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji bi
  hkrati
  bilo treba razširiti centralizirani postopek pridobitve dovoljenj, da se lahko vloge za pridobitev dovoljenja za promet v okviru tega postopka
  predložijo
  za vsako zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, tudi za generična zdravila za uporabo v veterinarski medicini z nacionalnim dovoljenjem za promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Področje obvezne uporabe centraliziranega postopka za pridobitev dovoljenja, v skladu s katerim so dovoljenja za promet z zdravili veljavna po vsej Uniji, bi
  moral
  med drugim zajemati zdravila, ki vsebujejo nove zdravilne učinkovine, in zdravila, ki vsebujejo inženirsko obdelana tkiva ali celice ali so iz njih sestavljena. Za zagotovitev najširše možne razpoložljivosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji bi
  hkrati
  bilo treba razširiti centralizirani postopek pridobitve dovoljenj, da se lahko vloge za pridobitev dovoljenja za promet v okviru tega postopka
  predložijo
  za vsako zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, tudi za generična zdravila za uporabo v veterinarski medicini z nacionalnim dovoljenjem za promet.

| (9) | Področje obvezne uporabe centraliziranega postopka za pridobitev dovoljenja, v skladu s katerim so dovoljenja za promet z zdravili veljavna po vsej Uniji, bi
  moralo
  med drugim zajemati zdravila, ki vsebujejo nove zdravilne učinkovine, in zdravila, ki vsebujejo inženirsko obdelana tkiva ali celice ali so iz njih sestavljena. Za zagotovitev najširše možne razpoložljivosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji bi bilo treba
  hkrati
  razširiti centralizirani postopek pridobitve dovoljenj, da
  bi
  se lahko vloge za pridobitev dovoljenja za promet v okviru tega postopka
  predložile
  za vsako zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, tudi za generična zdravila za uporabo v veterinarski medicini z nacionalnim dovoljenjem za promet.
  Uporabo centraliziranega postopka bi bilo treba spodbujati z vsemi sredstvi, zlasti z lajšanjem dostopa za mala in srednja podjetja (MSP). |
| --- | --- |

(9)

Področje obvezne uporabe centraliziranega postopka za pridobitev dovoljenja, v skladu s katerim so dovoljenja za promet z zdravili veljavna po vsej Uniji, bi
  moralo
  med drugim zajemati zdravila, ki vsebujejo nove zdravilne učinkovine, in zdravila, ki vsebujejo inženirsko obdelana tkiva ali celice ali so iz njih sestavljena. Za zagotovitev najširše možne razpoložljivosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji bi bilo treba
  hkrati
  razširiti centralizirani postopek pridobitve dovoljenj, da
  bi
  se lahko vloge za pridobitev dovoljenja za promet v okviru tega postopka
  predložile
  za vsako zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, tudi za generična zdravila za uporabo v veterinarski medicini z nacionalnim dovoljenjem za promet.
  Uporabo centraliziranega postopka bi bilo treba spodbujati z vsemi sredstvi, zlasti z lajšanjem dostopa za mala in srednja podjetja (MSP).

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Kadar država članica ali Komisija meni, da obstajajo razlogi za domnevo, da lahko zdravila za uporabo v veterinarski medicini pomenijo potencialno resno tveganje za zdravje ljudi ali živali ali za okolje, bi bilo treba znanstveno vrednotenje zdravila izvesti na ravni Unije, kar bi privedlo do enotne odločitve na spornem področju, ki bi bila zavezujoča za zadevne države članice, na podlagi celovite ocene razmerja med tveganji in koristmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Kadar država članica ali Komisija meni, da obstajajo razlogi za domnevo, da lahko zdravila za uporabo v veterinarski medicini pomenijo potencialno resno tveganje za zdravje ljudi ali živali ali za okolje, bi bilo treba znanstveno vrednotenje zdravila izvesti na ravni Unije, kar bi privedlo do enotne odločitve na spornem področju, ki bi bila zavezujoča za zadevne države članice, na podlagi celovite ocene razmerja med tveganji in koristmi.

| (14) | Kadar država članica ali Komisija meni, da obstajajo razlogi za domnevo, da lahko zdravila za uporabo v veterinarski medicini pomenijo potencialno resno tveganje za zdravje ljudi ali živali ali za okolje, bi bilo treba znanstveno vrednotenje zdravila izvesti na ravni Unije, kar bi privedlo do enotne odločitve na spornem področju, ki bi bila zavezujoča za zadevne države članice,
  sprejela pa bi se
  na podlagi celovite ocene razmerja med tveganji in koristmi.
  Postopek pridobitve dovoljenja za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini bi bilo treba prilagoditi, tako da bi odpravili druge upravne postopke, ki bi utegnili ovirati razvoj raziskav in inovacij, katerih namen je iskanje novih zdravil. |
| --- | --- |

(14)

Kadar država članica ali Komisija meni, da obstajajo razlogi za domnevo, da lahko zdravila za uporabo v veterinarski medicini pomenijo potencialno resno tveganje za zdravje ljudi ali živali ali za okolje, bi bilo treba znanstveno vrednotenje zdravila izvesti na ravni Unije, kar bi privedlo do enotne odločitve na spornem področju, ki bi bila zavezujoča za zadevne države članice,
  sprejela pa bi se
  na podlagi celovite ocene razmerja med tveganji in koristmi.
  Postopek pridobitve dovoljenja za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini bi bilo treba prilagoditi, tako da bi odpravili druge upravne postopke, ki bi utegnili ovirati razvoj raziskav in inovacij, katerih namen je iskanje novih zdravil.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Vendar
  pa lahko
  obstajajo
  primeri, v katerih ni na voljo nobenega primernega zdravila za uporabo v veterinarski medicini. V navedenih primerih bi moralo biti veterinarjem izjemoma dovoljeno, da predpišejo druga zdravila za živali, za katere so odgovorni, samo v skladu s strogimi pravili in v interesu zdravja ali dobrobiti živali. V primeru živali za proizvodnjo živil bi morali veterinarji zagotoviti, da je predpisana ustrezna karenca, tako da škodljivi ostanki navedenih zdravil ne vstopijo v prehransko verigo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Vendar
  pa lahko
  obstajajo
  primeri, v katerih ni na voljo nobenega primernega zdravila za uporabo v veterinarski medicini. V navedenih primerih bi moralo biti veterinarjem izjemoma dovoljeno, da predpišejo druga zdravila za živali, za katere so odgovorni, samo v skladu s strogimi pravili in v interesu zdravja ali dobrobiti živali. V primeru živali za proizvodnjo živil bi morali veterinarji zagotoviti, da je predpisana ustrezna karenca, tako da škodljivi ostanki navedenih zdravil ne vstopijo v prehransko verigo.

| (17) | Obstajajo
  pa lahko primeri, v katerih ni na voljo nobenega primernega zdravila za uporabo v veterinarski medicini. V navedenih primerih bi moralo biti veterinarjem izjemoma dovoljeno, da predpišejo druga zdravila za živali, za katere so odgovorni, samo v skladu s strogimi pravili in v interesu zdravja ali dobrobiti živali.
  Pri tem bi morala biti uporaba protimikrobnih zdravil za uporabo v humani medicini dovoljena le, če jih predpiše veterinar in odobri njemu nadrejeni veterinarski organ.
   V primeru živali za proizvodnjo živil bi morali veterinarji zagotoviti, da je predpisana ustrezna karenca, tako da škodljivi ostanki navedenih zdravil ne vstopijo v prehransko verigo
  , še posebna skrbnost pa bi bila potrebna, kadar se živalim za proizvodnjo živil predpisujejo antibiotiki
  . |
| --- | --- |

(17)

Obstajajo
  pa lahko primeri, v katerih ni na voljo nobenega primernega zdravila za uporabo v veterinarski medicini. V navedenih primerih bi moralo biti veterinarjem izjemoma dovoljeno, da predpišejo druga zdravila za živali, za katere so odgovorni, samo v skladu s strogimi pravili in v interesu zdravja ali dobrobiti živali.
  Pri tem bi morala biti uporaba protimikrobnih zdravil za uporabo v humani medicini dovoljena le, če jih predpiše veterinar in odobri njemu nadrejeni veterinarski organ.
   V primeru živali za proizvodnjo živil bi morali veterinarji zagotoviti, da je predpisana ustrezna karenca, tako da škodljivi ostanki navedenih zdravil ne vstopijo v prehransko verigo
  , še posebna skrbnost pa bi bila potrebna, kadar se živalim za proizvodnjo živil predpisujejo antibiotiki
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Države članice bi morale dovoliti izjemno uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini brez dovoljenja za promet, kadar je to potrebno za odzivanje na bolezni s seznama Unije in kadar zdravstvene razmere v državi članici
  tako zahtevajo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Države članice bi morale dovoliti izjemno uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini brez dovoljenja za promet, kadar je to potrebno za odzivanje na bolezni s seznama Unije in kadar zdravstvene razmere v državi članici
  tako zahtevajo
  .

| (18) | Države članice bi morale dovoliti
  začasno
  izjemno uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini brez dovoljenja za promet, kadar je to potrebno za odzivanje na bolezni s seznama Unije
  ali nove bolezni
  in kadar
  tako zahtevajo
  zdravstvene razmere v državi članici. |
| --- | --- |

(18)

Države članice bi morale dovoliti
  začasno
  izjemno uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini brez dovoljenja za promet, kadar je to potrebno za odzivanje na bolezni s seznama Unije
  ali nove bolezni
  in kadar
  tako zahtevajo
  zdravstvene razmere v državi članici.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) določa določbe o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, na podlagi načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Klinična preskušanja zdravil za uporabo v veterinarski medicini so izvzeta iz navedene direktive. Zasnova in izvedba kliničnih preskušanj, ki zagotavljajo bistvene informacije o varnosti in učinkovitosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini, bi
  morali biti taki
  , da
  se zagotovijo
  najbolj
  zadovoljivi rezultati
  ob uporabi najmanjšega števila živali, prav tako pa bi bilo treba uporabljati postopke,
  za katere je najmanj verjetno, da bi povzročili
  bolečine, trpljenje ali stisko živali, ter upoštevati načela iz Direktive 2010/63/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) določa določbe o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, na podlagi načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Klinična preskušanja zdravil za uporabo v veterinarski medicini so izvzeta iz navedene direktive. Zasnova in izvedba kliničnih preskušanj, ki zagotavljajo bistvene informacije o varnosti in učinkovitosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini, bi
  morali biti taki
  , da
  se zagotovijo
  najbolj
  zadovoljivi rezultati
  ob uporabi najmanjšega števila živali, prav tako pa bi bilo treba uporabljati postopke,
  za katere je najmanj verjetno, da bi povzročili
  bolečine, trpljenje ali stisko živali, ter upoštevati načela iz Direktive 2010/63/EU.

| (20) | Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) določa določbe o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, na podlagi načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Klinična preskušanja zdravil za uporabo v veterinarski medicini so izvzeta iz navedene direktive. Zasnova in izvedba kliničnih preskušanj, ki zagotavljajo bistvene informacije o varnosti in učinkovitosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini, bi
  bilo treba čim bolj izpopolniti
  , da
  bi zagotovili
  najbolj
  zadovoljive rezultate
  ob uporabi najmanjšega števila živali, prav tako pa bi bilo treba uporabljati postopke,
  ki ne povzročajo
  bolečine, trpljenje ali stisko živali, ter upoštevati načela iz Direktive 2010/63/EU. |
| --- | --- |

(20)

Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) določa določbe o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, na podlagi načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Klinična preskušanja zdravil za uporabo v veterinarski medicini so izvzeta iz navedene direktive. Zasnova in izvedba kliničnih preskušanj, ki zagotavljajo bistvene informacije o varnosti in učinkovitosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini, bi
  bilo treba čim bolj izpopolniti
  , da
  bi zagotovili
  najbolj
  zadovoljive rezultate
  ob uporabi najmanjšega števila živali, prav tako pa bi bilo treba uporabljati postopke,
  ki ne povzročajo
  bolečine, trpljenje ali stisko živali, ter upoštevati načela iz Direktive 2010/63/EU.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Podjetja so manj zainteresirana za razvoj zdravil za uporabo v veterinarski medicini za trge z omejeno velikostjo. Zaradi spodbujanja razpoložljivosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije za navedene trge bi bilo treba v 
  nekaterih
  primerih izdati dovoljenja za promet brez predložitve popolne vloge na podlagi ocene razmerja med tveganji in koristmi ter po potrebi ob upoštevanju posebnih obveznosti. To bi zlasti moralo biti mogoče v primeru zdravil za uporabo v veterinarski medicini za manj pomembne vrste živali ali za zdravljenje ali preprečevanje bolezni, ki se pojavljajo redko ali na omejenih geografskih območjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Podjetja so manj zainteresirana za razvoj zdravil za uporabo v veterinarski medicini za trge z omejeno velikostjo. Zaradi spodbujanja razpoložljivosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije za navedene trge bi bilo treba v 
  nekaterih
  primerih izdati dovoljenja za promet brez predložitve popolne vloge na podlagi ocene razmerja med tveganji in koristmi ter po potrebi ob upoštevanju posebnih obveznosti. To bi zlasti moralo biti mogoče v primeru zdravil za uporabo v veterinarski medicini za manj pomembne vrste živali ali za zdravljenje ali preprečevanje bolezni, ki se pojavljajo redko ali na omejenih geografskih območjih.

| (23) | Podjetja so manj zainteresirana za razvoj zdravil za uporabo v veterinarski medicini za trge z omejeno velikostjo. Zaradi spodbujanja razpoložljivosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije za navedene trge bi bilo treba v 
  izjemnih
  primerih izdati dovoljenja za promet brez predložitve popolne vloge na podlagi ocene razmerja med tveganji in koristmi ter po potrebi ob upoštevanju posebnih obveznosti. To bi zlasti moralo biti mogoče v primeru zdravil za uporabo v veterinarski medicini za manj pomembne vrste živali ali za zdravljenje ali preprečevanje bolezni, ki se pojavljajo redko ali na omejenih geografskih območjih.
  Tovrstna zdravila bi se smela izdajati samo na recept. |
| --- | --- |

(23)

Podjetja so manj zainteresirana za razvoj zdravil za uporabo v veterinarski medicini za trge z omejeno velikostjo. Zaradi spodbujanja razpoložljivosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije za navedene trge bi bilo treba v 
  izjemnih
  primerih izdati dovoljenja za promet brez predložitve popolne vloge na podlagi ocene razmerja med tveganji in koristmi ter po potrebi ob upoštevanju posebnih obveznosti. To bi zlasti moralo biti mogoče v primeru zdravil za uporabo v veterinarski medicini za manj pomembne vrste živali ali za zdravljenje ali preprečevanje bolezni, ki se pojavljajo redko ali na omejenih geografskih območjih.
  Tovrstna zdravila bi se smela izdajati samo na recept.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Testi, predklinične študije in klinična preskušanja pomenijo velike naložbe za podjetja, ki so zanje nujna, da lahko predložijo potrebne podatke z vlogo za pridobitev dovoljenja za promet ali določijo mejne vrednosti ostankov za farmacevtske
  aktivne snovi
  v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini. Navedene naložbe bi bilo treba zaščititi za spodbuditev raziskav in inovacij, tako da se zagotovi razpoložljivost nujnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji. Zato bi bilo treba podatke, ki se predložijo pristojnemu organu ali Agenciji, zaščititi, da jih ne bi uporabljali drugi predlagatelji. Vendar pa bi navedena zaščita morala biti časovno omejena, da se omogoči konkurenca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Testi, predklinične študije in klinična preskušanja pomenijo velike naložbe za podjetja, ki so zanje nujna, da lahko predložijo potrebne podatke z vlogo za pridobitev dovoljenja za promet ali določijo mejne vrednosti ostankov za farmacevtske
  aktivne snovi
  v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini. Navedene naložbe bi bilo treba zaščititi za spodbuditev raziskav in inovacij, tako da se zagotovi razpoložljivost nujnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji. Zato bi bilo treba podatke, ki se predložijo pristojnemu organu ali Agenciji, zaščititi, da jih ne bi uporabljali drugi predlagatelji. Vendar pa bi navedena zaščita morala biti časovno omejena, da se omogoči konkurenca.

| (25) | Testi, predklinične študije in klinična preskušanja pomenijo velike naložbe za podjetja, ki so zanje nujna, da lahko predložijo potrebne podatke z vlogo za pridobitev dovoljenja za promet ali določijo mejne vrednosti ostankov za farmacevtske
  zdravilne učinkovine
  v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini. Navedene naložbe bi bilo treba zaščititi za spodbuditev raziskav in inovacij
  , zlasti na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini za manj pomembne vrste in protimikrobnih zdravil
  , tako da se zagotovi razpoložljivost nujnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji. Zato bi bilo treba podatke, ki se predložijo pristojnemu organu ali Agenciji, zaščititi, da jih ne bi uporabljali drugi predlagatelji. Zaščita pa bi morala biti časovno omejena, da bi omogočili konkurenco. |
| --- | --- |

(25)

Testi, predklinične študije in klinična preskušanja pomenijo velike naložbe za podjetja, ki so zanje nujna, da lahko predložijo potrebne podatke z vlogo za pridobitev dovoljenja za promet ali določijo mejne vrednosti ostankov za farmacevtske
  zdravilne učinkovine
  v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini. Navedene naložbe bi bilo treba zaščititi za spodbuditev raziskav in inovacij
  , zlasti na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini za manj pomembne vrste in protimikrobnih zdravil
  , tako da se zagotovi razpoložljivost nujnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji. Zato bi bilo treba podatke, ki se predložijo pristojnemu organu ali Agenciji, zaščititi, da jih ne bi uporabljali drugi predlagatelji. Zaščita pa bi morala biti časovno omejena, da bi omogočili konkurenco.

Sprememba 311

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | spodbujati je treba raziskave, in sicer ne zgolj s komercialno zaščito inovativnih zdravilnih učinkovin, temveč tudi z varstvom pomembnejših naložb v podatke, pridobljene za izboljšanje obstoječega zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali njegovo ohranitev na trgu. Obdobje varstva bi v teh primerih veljalo samo za nove svežnje podatkov, ne pa za zdravilne učinkovine ali z njimi povezana zdravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

spodbujati je treba raziskave, in sicer ne zgolj s komercialno zaščito inovativnih zdravilnih učinkovin, temveč tudi z varstvom pomembnejših naložb v podatke, pridobljene za izboljšanje obstoječega zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali njegovo ohranitev na trgu. Obdobje varstva bi v teh primerih veljalo samo za nove svežnje podatkov, ne pa za zdravilne učinkovine ali z njimi povezana zdravila.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Priznava se, da je morebiten učinek zdravila na okolje lahko odvisen od porabljene količine in posledične količine farmacevtske snovi, ki lahko vstopi v okolje. Zato je, kadar obstajajo dokazi, da sestavina zdravila, za katerega je predložena splošna vloga za pridobitev dovoljenja za promet, pomeni nevarnost za okolje, primerno zahtevati podatke o možnem vplivu na okolje, da se zavaruje okolje. V takih primerih bi si predlagatelji morali prizadevati, da združijo moči pri pripravi
  takšnih
  podatkov, da bi omejili stroške in
  testiranja
  na vretenčarjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Priznava se, da je morebiten učinek zdravila na okolje lahko odvisen od porabljene količine in posledične količine farmacevtske snovi, ki lahko vstopi v okolje. Zato je, kadar obstajajo dokazi, da sestavina zdravila, za katerega je predložena splošna vloga za pridobitev dovoljenja za promet, pomeni nevarnost za okolje, primerno zahtevati podatke o možnem vplivu na okolje, da se zavaruje okolje. V takih primerih bi si predlagatelji morali prizadevati, da združijo moči pri pripravi
  takšnih
  podatkov, da bi omejili stroške in
  testiranja
  na vretenčarjih.

| (27) | Priznava se, da je morebiten vpliv zdravila na okolje lahko odvisen od porabljene količine in posledične količine farmacevtske snovi, ki lahko vstopi v okolje. Zato je, kadar obstajajo dokazi, da sestavina zdravila, za katerega je predložena splošna vloga za pridobitev dovoljenja za promet, pomeni nevarnost za okolje, primerno zahtevati podatke o možnem vplivu na okolje, da se zavaruje okolje. V takih primerih bi si predlagatelji morali prizadevati, da združijo moči pri pripravi
  teh
  podatkov, da bi omejili stroške in
  testiranje
  na vretenčarjih.
  Sedanji sistem presoje vpliva vodi do ponavljajočih se in potencialno različnih ocen okoljskih lastnosti snovi. To lahko privede do različnih odločitev o zdravilih, ki okolje izpostavljajo podobnim tveganjem, zlasti o zdravilih, ki so bila odobrena pred presojo vpliva na okolje. Alternativna možnost bi lahko bila vzpostavitev enotnega centraliziranega ocenjevanja okoljskih lastnosti zdravilnih učinkovin za uporabo v veterinarski medicini s sistemom monografije. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu zato čim prej predložiti poročilo, v katerem bi preučila izvedljivost monografij in morebitnih alternativnih možnosti. |
| --- | --- |

(27)

Priznava se, da je morebiten vpliv zdravila na okolje lahko odvisen od porabljene količine in posledične količine farmacevtske snovi, ki lahko vstopi v okolje. Zato je, kadar obstajajo dokazi, da sestavina zdravila, za katerega je predložena splošna vloga za pridobitev dovoljenja za promet, pomeni nevarnost za okolje, primerno zahtevati podatke o možnem vplivu na okolje, da se zavaruje okolje. V takih primerih bi si predlagatelji morali prizadevati, da združijo moči pri pripravi
  teh
  podatkov, da bi omejili stroške in
  testiranje
  na vretenčarjih.
  Sedanji sistem presoje vpliva vodi do ponavljajočih se in potencialno različnih ocen okoljskih lastnosti snovi. To lahko privede do različnih odločitev o zdravilih, ki okolje izpostavljajo podobnim tveganjem, zlasti o zdravilih, ki so bila odobrena pred presojo vpliva na okolje. Alternativna možnost bi lahko bila vzpostavitev enotnega centraliziranega ocenjevanja okoljskih lastnosti zdravilnih učinkovin za uporabo v veterinarski medicini s sistemom monografije. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu zato čim prej predložiti poročilo, v katerem bi preučila izvedljivost monografij in morebitnih alternativnih možnosti.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | V skladu z Direktivo 2010/63/EU je treba testiranje na vretenčarjih nadomestiti, omejiti ali izboljšati. Izvajanje te uredbe bi moralo, če je le mogoče, temeljiti na uporabi alternativnih testnih metod, primernih za ocenjevanje nevarnosti kemikalij za zdravje in okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

V skladu z Direktivo 2010/63/EU je treba testiranje na vretenčarjih nadomestiti, omejiti ali izboljšati. Izvajanje te uredbe bi moralo, če je le mogoče, temeljiti na uporabi alternativnih testnih metod, primernih za ocenjevanje nevarnosti kemikalij za zdravje in okolje.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Priznava se, da znanstvena ocena tveganja sama v nekaterih primerih ne more zagotoviti vseh informacij, na katerih naj bi temeljila odločitev glede obvladovanja tveganja, in da bi bilo treba upoštevati druge pomembne dejavnike, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrobitjo živali in izvedljivostjo kontrol. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Priznava se, da znanstvena ocena tveganja sama v nekaterih primerih ne more zagotoviti vseh informacij, na katerih naj bi temeljila odločitev glede obvladovanja tveganja, in da bi bilo treba upoštevati druge pomembne dejavnike, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrobitjo živali in izvedljivostjo kontrol.

| (31) | Priznava se, da znanstvena ocena tveganja sama v nekaterih primerih ne more zagotoviti vseh informacij, na katerih naj bi temeljila odločitev glede obvladovanja tveganja, in da bi bilo treba upoštevati
  tudi
  druge pomembne dejavnike, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrobitjo živali in izvedljivostjo kontrol. |
| --- | --- |

(31)

Priznava se, da znanstvena ocena tveganja sama v nekaterih primerih ne more zagotoviti vseh informacij, na katerih naj bi temeljila odločitev glede obvladovanja tveganja, in da bi bilo treba upoštevati
  tudi
  druge pomembne dejavnike, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrobitjo živali in izvedljivostjo kontrol.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | V nekaterih okoliščinah, kadar gre za bistveno vprašanje zdravja živali ali javnega zdravja, a še vedno obstaja znanstvena negotovost, se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi ob upoštevanju člena 5(7) sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki je bil za Unijo razložen v sporočilu Komisije o previdnostnem načelu (17). V takih okoliščinah bi morale države članice ali Komisija poskušati pridobiti dodatne informacije, potrebne za objektivnejšo oceno posameznega vprašanja, in ustrezno preučiti ukrep v razumnem roku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

V nekaterih okoliščinah, kadar gre za bistveno vprašanje zdravja živali ali javnega zdravja, a še vedno obstaja znanstvena negotovost, se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi ob upoštevanju člena 5(7) sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki je bil za Unijo razložen v sporočilu Komisije o previdnostnem načelu (17). V takih okoliščinah bi morale države članice ali Komisija poskušati pridobiti dodatne informacije, potrebne za objektivnejšo oceno posameznega vprašanja, in ustrezno preučiti ukrep v razumnem roku.

| (32) | V nekaterih okoliščinah, kadar gre za bistveno vprašanje zdravja živali
  , okolja
  ali javnega zdravja, a še vedno obstaja znanstvena negotovost, se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi ob upoštevanju člena 5(7) sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki je bil za Unijo razložen v sporočilu Komisije o previdnostnem načelu (17). V takih okoliščinah bi morale države članice ali Komisija poskušati pridobiti dodatne informacije, potrebne za objektivnejšo oceno posameznega vprašanja, in ustrezno preučiti ukrep v razumnem roku. |
| --- | --- |

(32)

V nekaterih okoliščinah, kadar gre za bistveno vprašanje zdravja živali
  , okolja
  ali javnega zdravja, a še vedno obstaja znanstvena negotovost, se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi ob upoštevanju člena 5(7) sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki je bil za Unijo razložen v sporočilu Komisije o previdnostnem načelu (17). V takih okoliščinah bi morale države članice ali Komisija poskušati pridobiti dodatne informacije, potrebne za objektivnejšo oceno posameznega vprašanja, in ustrezno preučiti ukrep v razumnem roku.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Protimikrobna odpornost na zdravila za uporabo v humani medicini in zdravila za uporabo v veterinarski medicini postaja vse večji zdravstveni problem v Uniji in po svetu. Veliko protimikrobnih
  snovi
  , ki se uporablja pri živalih, se uporablja tudi pri ljudeh.
  Nekatere
  od navedenih protimikrobnih
  snovi
  so bistvenega pomena za preprečevanje ali zdravljenje življenjsko nevarnih okužb pri ljudeh
  . Za boj proti protimikrobni odpornosti bi bilo treba sprejeti številne ukrepe. Zagotoviti je treba, da so na oznakah na protimikrobnih zdravilih
  za
  uporabo v veterinarski medicini vključena ustrezna opozorila in navodila
  .
  Uporabo, ki ni zajeta v pogojih dovoljenja za promet za nekatere nove ali bistvene protimikrobne snovi
  za ljudi
  , bi bilo treba v veterinarskem sektorju omejiti
  . Pravila za oglaševanje protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  morajo
  biti strožje opredeljena, zahteve za pridobitev dovoljenja pa bi morale zadostno obravnavati tveganja in koristi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Protimikrobna odpornost na zdravila za uporabo v humani medicini in zdravila za uporabo v veterinarski medicini postaja vse večji zdravstveni problem v Uniji in po svetu. Veliko protimikrobnih
  snovi
  , ki se uporablja pri živalih, se uporablja tudi pri ljudeh.
  Nekatere
  od navedenih protimikrobnih
  snovi
  so bistvenega pomena za preprečevanje ali zdravljenje življenjsko nevarnih okužb pri ljudeh
  . Za boj proti protimikrobni odpornosti bi bilo treba sprejeti številne ukrepe. Zagotoviti je treba, da so na oznakah na protimikrobnih zdravilih
  za
  uporabo v veterinarski medicini vključena ustrezna opozorila in navodila
  .
  Uporabo, ki ni zajeta v pogojih dovoljenja za promet za nekatere nove ali bistvene protimikrobne snovi
  za ljudi
  , bi bilo treba v veterinarskem sektorju omejiti
  . Pravila za oglaševanje protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  morajo
  biti strožje opredeljena, zahteve za pridobitev dovoljenja pa bi morale zadostno obravnavati tveganja in koristi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini.

| (33) | Protimikrobna odpornost na zdravila za uporabo v humani medicini in zdravila za uporabo v veterinarski medicini postaja vse večji zdravstveni problem v Uniji in po svetu
  , zato so zanj skupno odgovorni vsi ustrezni akterji
  . Veliko protimikrobnih
  zdravil
  , ki se uporablja pri živalih, se uporablja tudi pri ljudeh.
  Nekatera
  od navedenih protimikrobnih
  zdravil
  so bistvenega pomena za preprečevanje ali zdravljenje življenjsko nevarnih okužb pri ljudeh
  , njihova uporaba pri živalih, ne glede na to, ali je zajeta v pogojih dovoljenja za promet ali ne, pa bi morala biti prepovedana.
  Za
  boj proti protimikrobni odpornosti bi bilo treba sprejeti številne ukrepe
  .
  Zagotoviti je treba sorazmerno izvajanje ukrepov pri zdravljenju ljudi in živali in da so na oznakah na protimikrobnih zdravilih
  za ljudi
  in živali vključena ustrezna opozorila in navodila
  . Pravila za oglaševanje protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  bi morala
  biti strožje opredeljena, zahteve za pridobitev dovoljenja pa bi morale zadostno obravnavati tveganja in koristi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini. |
| --- | --- |

(33)

Protimikrobna odpornost na zdravila za uporabo v humani medicini in zdravila za uporabo v veterinarski medicini postaja vse večji zdravstveni problem v Uniji in po svetu
  , zato so zanj skupno odgovorni vsi ustrezni akterji
  . Veliko protimikrobnih
  zdravil
  , ki se uporablja pri živalih, se uporablja tudi pri ljudeh.
  Nekatera
  od navedenih protimikrobnih
  zdravil
  so bistvenega pomena za preprečevanje ali zdravljenje življenjsko nevarnih okužb pri ljudeh
  , njihova uporaba pri živalih, ne glede na to, ali je zajeta v pogojih dovoljenja za promet ali ne, pa bi morala biti prepovedana.
  Za
  boj proti protimikrobni odpornosti bi bilo treba sprejeti številne ukrepe
  .
  Zagotoviti je treba sorazmerno izvajanje ukrepov pri zdravljenju ljudi in živali in da so na oznakah na protimikrobnih zdravilih
  za ljudi
  in živali vključena ustrezna opozorila in navodila
  . Pravila za oglaševanje protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  bi morala
  biti strožje opredeljena, zahteve za pridobitev dovoljenja pa bi morale zadostno obravnavati tveganja in koristi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (34a) | Pri skupinah živali za proizvodnjo živil bi bilo treba ukiniti rutinsko profilaktično in metafilaktično uporabo protimikrobnih zdravil. Bolezni bi bilo treba preprečevati z dobro higieno, primernimi pogoji za rejo in hlevi, ne pa z rutinsko uporabo protimikrobnih zdravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34a)

Pri skupinah živali za proizvodnjo živil bi bilo treba ukiniti rutinsko profilaktično in metafilaktično uporabo protimikrobnih zdravil. Bolezni bi bilo treba preprečevati z dobro higieno, primernimi pogoji za rejo in hlevi, ne pa z rutinsko uporabo protimikrobnih zdravil.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Kombinirana uporaba več protimikrobnih
  zdravilnih
  učinkovin lahko pomeni posebno tveganje za razvoj protimikrobne odpornosti. Kombinacije protimikrobnih snovi bi se zato smele odobriti le, kadar je predložen dokaz, da je razmerje med tveganji in koristmi kombinacije ugodno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Kombinirana uporaba več protimikrobnih
  zdravilnih
  učinkovin lahko pomeni posebno tveganje za razvoj protimikrobne odpornosti. Kombinacije protimikrobnih snovi bi se zato smele odobriti le, kadar je predložen dokaz, da je razmerje med tveganji in koristmi kombinacije ugodno.

| (35) | Kombinirana uporaba več protimikrobnih učinkovin lahko pomeni posebno tveganje za razvoj protimikrobne odpornosti. Kombinacije protimikrobnih snovi bi se zato smele odobriti le
  izjemoma
  , kadar je predložen dokaz, da je
  dolgoročno
  razmerje med tveganji in koristmi kombinacije ugodno. |
| --- | --- |

(35)

Kombinirana uporaba več protimikrobnih učinkovin lahko pomeni posebno tveganje za razvoj protimikrobne odpornosti. Kombinacije protimikrobnih snovi bi se zato smele odobriti le
  izjemoma
  , kadar je predložen dokaz, da je
  dolgoročno
  razmerje med tveganji in koristmi kombinacije ugodno.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Razvoj novih protimikrobnih snovi zaostaja za povečanjem odpornosti
  obstoječih protimikrobnih
  snovi. Glede na omejene inovacije pri razvoju novih protimikrobnih snovi je bistveno, da se učinkovitost obstoječih protimikrobnih snovi ohrani čim dlje. Uporaba protimikrobnih snovi v zdravilih
  za uporabo v veterinarski medicini
  lahko pospeši pojav in širjenje odpornih mikroorganizmov ter ogrozi učinkovito uporabo že tako omejenega števila obstoječih protimikrobnih snovi za zdravljenje okužb pri ljudeh. Zato zloraba protimikrobnih snovi ne bi smela biti dovoljena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Razvoj novih protimikrobnih snovi zaostaja za povečanjem odpornosti
  obstoječih protimikrobnih
  snovi. Glede na omejene inovacije pri razvoju novih protimikrobnih snovi je bistveno, da se učinkovitost obstoječih protimikrobnih snovi ohrani čim dlje. Uporaba protimikrobnih snovi v zdravilih
  za uporabo v veterinarski medicini
  lahko pospeši pojav in širjenje odpornih mikroorganizmov ter ogrozi učinkovito uporabo že tako omejenega števila obstoječih protimikrobnih snovi za zdravljenje okužb pri ljudeh. Zato zloraba protimikrobnih snovi ne bi smela biti dovoljena.

| (36) | Razvoj novih protimikrobnih snovi zaostaja za povečanjem odpornosti
  na obstoječe protimikrobne
  snovi. Glede na omejene inovacije pri razvoju novih protimikrobnih snovi je bistveno, da se učinkovitost obstoječih protimikrobnih snovi ohrani čim dlje. Uporaba protimikrobnih snovi v zdravilih lahko pospeši pojav in širjenje odpornih mikroorganizmov ter ogrozi učinkovito uporabo že tako omejenega števila obstoječih protimikrobnih snovi za zdravljenje okužb pri ljudeh. Zato zloraba protimikrobnih snovi ne bi smela biti dovoljena.
  Preventivno zdravljenje s protimikrobnimi snovmi bi bilo treba strožje urejati in priporočiti samo v posebnih, natančno opredeljenih primerih in v skladu z zdravjem živali, biološko zaščito in hranilnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(36)

Razvoj novih protimikrobnih snovi zaostaja za povečanjem odpornosti
  na obstoječe protimikrobne
  snovi. Glede na omejene inovacije pri razvoju novih protimikrobnih snovi je bistveno, da se učinkovitost obstoječih protimikrobnih snovi ohrani čim dlje. Uporaba protimikrobnih snovi v zdravilih lahko pospeši pojav in širjenje odpornih mikroorganizmov ter ogrozi učinkovito uporabo že tako omejenega števila obstoječih protimikrobnih snovi za zdravljenje okužb pri ljudeh. Zato zloraba protimikrobnih snovi ne bi smela biti dovoljena.
  Preventivno zdravljenje s protimikrobnimi snovmi bi bilo treba strožje urejati in priporočiti samo v posebnih, natančno opredeljenih primerih in v skladu z zdravjem živali, biološko zaščito in hranilnimi zahtevami.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Da bi čim dlje ohranili učinkovitost nekaterih protimikrobnih
  snovi
  za zdravljenje okužb pri ljudeh, je
  morda
  treba
  navedene protimikrobne snovi rezervirati
  samo za ljudi.
  Zato
  bi bilo treba omogočiti, da se na podlagi znanstvenih priporočil Agencije sprejme odločitev, da
  nekatere protimikrobne snovi
  ne bi
  smele
  biti na voljo na trgu v veterinarskem sektorju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Da bi čim dlje ohranili učinkovitost nekaterih protimikrobnih
  snovi
  za zdravljenje okužb pri ljudeh, je
  morda
  treba
  navedene protimikrobne snovi rezervirati
  samo za ljudi.
  Zato
  bi bilo treba omogočiti, da se na podlagi znanstvenih priporočil Agencije sprejme odločitev, da
  nekatere protimikrobne snovi
  ne bi
  smele
  biti na voljo na trgu v veterinarskem sektorju.

| (37) | Da bi čim dlje ohranili učinkovitost nekaterih protimikrobnih
  zdravil
  za zdravljenje okužb pri ljudeh, je treba
  njihovo uporabo omejiti
  samo
  na
  ljudi.
  To naj bi načeloma veljalo za tista protimikrobna zdravila, ki jih je Svetovna zdravstvena organizacija uvrstila med najbolj prednostna. Poleg tega
  bi bilo treba omogočiti, da se na podlagi znanstvenih priporočil Agencije sprejme odločitev, da
  druga bistvena protimikrobna zdravila
  ne bi
  smela
  biti na voljo na trgu v veterinarskem sektorju. |
| --- | --- |

(37)

Da bi čim dlje ohranili učinkovitost nekaterih protimikrobnih
  zdravil
  za zdravljenje okužb pri ljudeh, je treba
  njihovo uporabo omejiti
  samo
  na
  ljudi.
  To naj bi načeloma veljalo za tista protimikrobna zdravila, ki jih je Svetovna zdravstvena organizacija uvrstila med najbolj prednostna. Poleg tega
  bi bilo treba omogočiti, da se na podlagi znanstvenih priporočil Agencije sprejme odločitev, da
  druga bistvena protimikrobna zdravila
  ne bi
  smela
  biti na voljo na trgu v veterinarskem sektorju.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a) | Ker je protimikrobna odpornost na zdravila za uporabo tako v veterinarski kot v humani medicini vse večji problem v Uniji in po vsem svetu, je treba ukrepati tudi na področju humane medicine, na primer z uvedbo instrumenta, ki bo spodbujal razvoj novih antibiotikov za uporabo v humani medicini, podobno, kot je že predlagano s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37a)

Ker je protimikrobna odpornost na zdravila za uporabo tako v veterinarski kot v humani medicini vse večji problem v Uniji in po vsem svetu, je treba ukrepati tudi na področju humane medicine, na primer z uvedbo instrumenta, ki bo spodbujal razvoj novih antibiotikov za uporabo v humani medicini, podobno, kot je že predlagano s to uredbo.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Če se
  protimikrobna snov
  ne daje in uporablja pravilno, lahko pomeni tveganje za javno zdravje ali zdravje živali. Zato bi morala biti protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini na voljo samo na veterinarski recept. Osebe, ki imajo pravico, da predpišejo zdravilo, imajo ključno vlogo pri zagotavljanju preudarne uporabe protimikrobnih
  snovi
  ,
  zato
  nanje ne bi smele neposredno ali posredno vplivati gospodarske spodbude pri predpisovanju navedenih zdravil. Zato bi bilo treba dobavo protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki
  jih
  zagotavljajo
  navedeni zdravstveni delavci
  , omejiti na količino, potrebno za zdravljenje živali, ki so v njihovi oskrbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Če se
  protimikrobna snov
  ne daje in uporablja pravilno, lahko pomeni tveganje za javno zdravje ali zdravje živali. Zato bi morala biti protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini na voljo samo na veterinarski recept. Osebe, ki imajo pravico, da predpišejo zdravilo, imajo ključno vlogo pri zagotavljanju preudarne uporabe protimikrobnih
  snovi
  ,
  zato
  nanje ne bi smele neposredno ali posredno vplivati gospodarske spodbude pri predpisovanju navedenih zdravil. Zato bi bilo treba dobavo protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki
  jih
  zagotavljajo
  navedeni zdravstveni delavci
  , omejiti na količino, potrebno za zdravljenje živali, ki so v njihovi oskrbi.

| (38) | Če se
  protimikrobno zdravilo
  ne daje in uporablja pravilno, lahko pomeni tveganje za javno zdravje ali zdravje živali. Zato bi morala biti protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini na voljo samo na veterinarski recept. Osebe, ki imajo pravico, da predpišejo zdravilo, imajo ključno vlogo pri zagotavljanju preudarne uporabe protimikrobnih
  zdravil. Veterinarji imajo pravno obveznost, ki je del njihovega kodeksa poklicnega ravnanja, da zagotovijo odgovorno uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini.
  Nanje ne bi smele neposredno ali posredno vplivati gospodarske spodbude pri predpisovanju navedenih zdravil
  . Sektor za zdravje živali in veterinarji bi morali skupaj spodbujati odgovorno uporabo.
  Zato bi bilo treba dobavo protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki
  jo
  zagotavljajo
  veterinarji ali druge osebe, ki so za to pooblaščene v skladu z nacionalno zakonodajo
  , omejiti na količino, potrebno za zdravljenje živali, ki so v njihovi oskrbi
  , in to šele po postavitvi veterinarske diagnoze po kliničnem pregledu živali ali v izjemnih primerih zgolj po stalnem zdravstvenem spremljanju te živali
  . |
| --- | --- |

(38)

Če se
  protimikrobno zdravilo
  ne daje in uporablja pravilno, lahko pomeni tveganje za javno zdravje ali zdravje živali. Zato bi morala biti protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini na voljo samo na veterinarski recept. Osebe, ki imajo pravico, da predpišejo zdravilo, imajo ključno vlogo pri zagotavljanju preudarne uporabe protimikrobnih
  zdravil. Veterinarji imajo pravno obveznost, ki je del njihovega kodeksa poklicnega ravnanja, da zagotovijo odgovorno uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini.
  Nanje ne bi smele neposredno ali posredno vplivati gospodarske spodbude pri predpisovanju navedenih zdravil
  . Sektor za zdravje živali in veterinarji bi morali skupaj spodbujati odgovorno uporabo.
  Zato bi bilo treba dobavo protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki
  jo
  zagotavljajo
  veterinarji ali druge osebe, ki so za to pooblaščene v skladu z nacionalno zakonodajo
  , omejiti na količino, potrebno za zdravljenje živali, ki so v njihovi oskrbi
  , in to šele po postavitvi veterinarske diagnoze po kliničnem pregledu živali ali v izjemnih primerih zgolj po stalnem zdravstvenem spremljanju te živali
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (38a) | Za preprečevanje protimikrobne odpornosti je bistvena preudarna uporaba protimikrobnih zdravil. Države članice morajo upoštevati smernice za njihovo preudarno uporabo, ki jih je pripravila Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38a)

Za preprečevanje protimikrobne odpornosti je bistvena preudarna uporaba protimikrobnih zdravil. Države članice morajo upoštevati smernice za njihovo preudarno uporabo, ki jih je pripravila Komisija.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (38b) | Da bi omogočili odgovorno uporabo, je treba nujno postaviti hitre, zanesljive in učinkovite veterinarske diagnoze, da bi ugotovili vzrok bolezni in opravili testiranje občutljivosti na antibiotike. To bi omogočilo pravilno diagnosticiranje in usmerjeno uporabo protimikrobnih zdravil ter prispevalo k čim manjši uporabi bistvenih protimikrobnih zdravil, kar bi zavrlo nastajanje protimikrobne odpornosti. V prihodnje bodo vsekakor potrebne inovacije, zlasti pri diagnosticiranju na terenu, skrbno pa bo treba tudi preučiti, ali je v tem sektorju potrebno več harmonizacije in več predpisov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38b)

Da bi omogočili odgovorno uporabo, je treba nujno postaviti hitre, zanesljive in učinkovite veterinarske diagnoze, da bi ugotovili vzrok bolezni in opravili testiranje občutljivosti na antibiotike. To bi omogočilo pravilno diagnosticiranje in usmerjeno uporabo protimikrobnih zdravil ter prispevalo k čim manjši uporabi bistvenih protimikrobnih zdravil, kar bi zavrlo nastajanje protimikrobne odpornosti. V prihodnje bodo vsekakor potrebne inovacije, zlasti pri diagnosticiranju na terenu, skrbno pa bo treba tudi preučiti, ali je v tem sektorju potrebno več harmonizacije in več predpisov.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Pomembno je upoštevati mednarodne razsežnosti razvoja protimikrobne odpornosti pri ocenjevanju razmerja med tveganji in koristmi nekaterih protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji.
  Vsak ukrep, ki omejuje uporabo navedenih zdravil, lahko vpliva na trgovino s proizvodi živalskega izvora ali konkurenčnost nekaterih sektorjev proizvodnje živali v Uniji.
  Poleg tega se lahko organizmi, odporni na protimikrobne snovi, razširijo na ljudi in živali v Uniji z uživanjem proizvodov živalskega izvora, uvoženih iz tretjih držav, neposrednim stikom z živaljo ali ljudmi v tretjih državah ali na druge načine. Zato bi
  morali ukrepi, ki omejujejo uporabo protimikrobnih zdravil
  za
  uporabo v veterinarski medicini v Uniji, temeljiti na znanstvenih mnenjih in bi jih bilo treba preučiti
  v 
  okviru sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami za obravnavanje protimikrobne odpornosti
  ,
  da se zagotovi skladnost z njihovimi dejavnostmi in politikami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Pomembno je upoštevati mednarodne razsežnosti razvoja protimikrobne odpornosti pri ocenjevanju razmerja med tveganji in koristmi nekaterih protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji.
  Vsak ukrep, ki omejuje uporabo navedenih zdravil, lahko vpliva na trgovino s proizvodi živalskega izvora ali konkurenčnost nekaterih sektorjev proizvodnje živali v Uniji.
  Poleg tega se lahko organizmi, odporni na protimikrobne snovi, razširijo na ljudi in živali v Uniji z uživanjem proizvodov živalskega izvora, uvoženih iz tretjih držav, neposrednim stikom z živaljo ali ljudmi v tretjih državah ali na druge načine. Zato bi
  morali ukrepi, ki omejujejo uporabo protimikrobnih zdravil
  za
  uporabo v veterinarski medicini v Uniji, temeljiti na znanstvenih mnenjih in bi jih bilo treba preučiti
  v 
  okviru sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami za obravnavanje protimikrobne odpornosti
  ,
  da se zagotovi skladnost z njihovimi dejavnostmi in politikami
  .

| (39) | Pomembno je upoštevati mednarodne razsežnosti razvoja protimikrobne odpornosti pri ocenjevanju razmerja med tveganji in koristmi nekaterih protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji. Poleg tega se lahko organizmi, odporni na protimikrobne snovi, razširijo na ljudi in živali v Uniji z uživanjem proizvodov živalskega izvora, uvoženih iz tretjih držav, neposrednim stikom z živaljo ali ljudmi v tretjih državah ali na druge načine. Zato bi
  se morala Unija dejavno zavzemati
  za
  pripravo mednarodne strategije za boj proti protimikrobni odpornosti
  v 
  skladu z najnovejšim akcijskim načrtom
  ,
  ki ga je sprejela Svetovna zdravstvena organizacija
  . |
| --- | --- |

(39)

Pomembno je upoštevati mednarodne razsežnosti razvoja protimikrobne odpornosti pri ocenjevanju razmerja med tveganji in koristmi nekaterih protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji. Poleg tega se lahko organizmi, odporni na protimikrobne snovi, razširijo na ljudi in živali v Uniji z uživanjem proizvodov živalskega izvora, uvoženih iz tretjih držav, neposrednim stikom z živaljo ali ljudmi v tretjih državah ali na druge načine. Zato bi
  se morala Unija dejavno zavzemati
  za
  pripravo mednarodne strategije za boj proti protimikrobni odpornosti
  v 
  skladu z najnovejšim akcijskim načrtom
  ,
  ki ga je sprejela Svetovna zdravstvena organizacija
  .

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Še vedno primanjkuje dovolj podrobnih in primerljivih podatkov na ravni Unije za določitev trendov in opredelitev možnih dejavnikov tveganja, ki bi lahko privedli do oblikovanja ukrepov za omejitev tveganja zaradi protimikrobne odpornosti in spremljanje učinkov že sprejetih ukrepov. Zato je pomembno zbirati podatke o prodaji in uporabi protimikrobnih snovi pri živalih
  , podatke o uporabi protimikrobnih snovi pri
  ljudeh ter podatke o organizmih, odpornih na protimikrobne snovi in najdenih pri ljudeh, živalih in v živilih. Za zagotovitev učinkovite uporabe zbranih podatkov bi bilo treba določiti ustrezna pravila o zbiranju in izmenjavi podatkov. Države članice bi morale biti odgovorne za zbiranje podatkov o uporabi protimikrobnih
  snovi
  pod vodstvom Agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Še vedno primanjkuje dovolj podrobnih in primerljivih podatkov na ravni Unije za določitev trendov in opredelitev možnih dejavnikov tveganja, ki bi lahko privedli do oblikovanja ukrepov za omejitev tveganja zaradi protimikrobne odpornosti in spremljanje učinkov že sprejetih ukrepov. Zato je pomembno zbirati podatke o prodaji in uporabi protimikrobnih snovi pri živalih
  , podatke o uporabi protimikrobnih snovi pri
  ljudeh ter podatke o organizmih, odpornih na protimikrobne snovi in najdenih pri ljudeh, živalih in v živilih. Za zagotovitev učinkovite uporabe zbranih podatkov bi bilo treba določiti ustrezna pravila o zbiranju in izmenjavi podatkov. Države članice bi morale biti odgovorne za zbiranje podatkov o uporabi protimikrobnih
  snovi
  pod vodstvom Agencije.

| (40) | Še vedno primanjkuje dovolj podrobnih in primerljivih podatkov na ravni Unije za določitev trendov in opredelitev možnih dejavnikov tveganja, ki bi lahko privedli do oblikovanja ukrepov za omejitev tveganja zaradi protimikrobne odpornosti in spremljanje učinkov že sprejetih ukrepov. Zato je pomembno zbirati podatke o prodaji in uporabi protimikrobnih snovi pri živalih
  in
  ljudeh ter podatke o organizmih, odpornih na protimikrobne snovi in najdenih pri ljudeh, živalih in v živilih.
  Potrebni so izčrpnejši podatki o načinu, času, kraju in vzroku uporabe protimikrobnih zdravil. Zato bi bilo treba zbrane podatke razčleniti glede na vrsto protimikrobnega zdravila, vrste živali, zdravljeno bolezen ali okužbo.
  Za zagotovitev učinkovite uporabe zbranih podatkov bi bilo treba določiti ustrezna pravila o zbiranju in izmenjavi podatkov. Države članice bi morale biti odgovorne za zbiranje podatkov o uporabi protimikrobnih
  zdravil
  pod vodstvom Agencije. |
| --- | --- |

(40)

Še vedno primanjkuje dovolj podrobnih in primerljivih podatkov na ravni Unije za določitev trendov in opredelitev možnih dejavnikov tveganja, ki bi lahko privedli do oblikovanja ukrepov za omejitev tveganja zaradi protimikrobne odpornosti in spremljanje učinkov že sprejetih ukrepov. Zato je pomembno zbirati podatke o prodaji in uporabi protimikrobnih snovi pri živalih
  in
  ljudeh ter podatke o organizmih, odpornih na protimikrobne snovi in najdenih pri ljudeh, živalih in v živilih.
  Potrebni so izčrpnejši podatki o načinu, času, kraju in vzroku uporabe protimikrobnih zdravil. Zato bi bilo treba zbrane podatke razčleniti glede na vrsto protimikrobnega zdravila, vrste živali, zdravljeno bolezen ali okužbo.
  Za zagotovitev učinkovite uporabe zbranih podatkov bi bilo treba določiti ustrezna pravila o zbiranju in izmenjavi podatkov. Države članice bi morale biti odgovorne za zbiranje podatkov o uporabi protimikrobnih
  zdravil
  pod vodstvom Agencije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40a) | Poslovna zaupnost ne bi smela biti uporabljena kot izgovor, da bi državljanom prepovedali dostop do informacij o kemikalijah, ki vplivajo na njihovo telo in telesa drugih neciljnih vrst v širšem okolju. Zagotoviti bi bilo treba največjo možno preglednost, obenem pa zaščititi najbolj zaupne poslovne informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40a)

Poslovna zaupnost ne bi smela biti uporabljena kot izgovor, da bi državljanom prepovedali dostop do informacij o kemikalijah, ki vplivajo na njihovo telo in telesa drugih neciljnih vrst v širšem okolju. Zagotoviti bi bilo treba največjo možno preglednost, obenem pa zaščititi najbolj zaupne poslovne informacije.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | V posebnih primerih ali z vidika javnega zdravja
  in
  zdravja živali
  je treba
  podatke o varnosti in učinkovitosti, ki so na voljo ob pridobitvi dovoljenja za promet, dopolniti z dodatnimi informacijami po tem, ko je zdravilo dano v promet. Zato bi bilo treba za imetnika dovoljenja za promet z zdravilom uvesti obveznost izvajanja študij po pridobitvi dovoljenja za promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

V posebnih primerih ali z vidika javnega zdravja
  in
  zdravja živali
  je treba
  podatke o varnosti in učinkovitosti, ki so na voljo ob pridobitvi dovoljenja za promet, dopolniti z dodatnimi informacijami po tem, ko je zdravilo dano v promet. Zato bi bilo treba za imetnika dovoljenja za promet z zdravilom uvesti obveznost izvajanja študij po pridobitvi dovoljenja za promet.

| (49) | V posebnih primerih
  je treba
  z vidika javnega zdravja, zdravja živali
  ali okolja
  podatke o varnosti in učinkovitosti, ki so na voljo ob pridobitvi dovoljenja za promet, dopolniti z dodatnimi informacijami po tem, ko je zdravilo dano v promet. Zato bi bilo treba za imetnika dovoljenja za promet z zdravilom uvesti obveznost izvajanja študij po pridobitvi dovoljenja za promet. |
| --- | --- |

(49)

V posebnih primerih
  je treba
  z vidika javnega zdravja, zdravja živali
  ali okolja
  podatke o varnosti in učinkovitosti, ki so na voljo ob pridobitvi dovoljenja za promet, dopolniti z dodatnimi informacijami po tem, ko je zdravilo dano v promet. Zato bi bilo treba za imetnika dovoljenja za promet z zdravilom uvesti obveznost izvajanja študij po pridobitvi dovoljenja za promet.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Vzpostaviti bi bilo treba zbirko podatkov za farmakovigilanco na ravni Unije, da se
  evidentirajo
  in
  vključijo
  informacije o neželenih dogodkih za vsa zdravila za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet v Uniji. Navedena zbirka podatkov bi morala izboljšati odkrivanje neželenih dogodkov ter omogočati in olajšati farmakovigilanco in delitev dela med pristojnimi organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Vzpostaviti bi bilo treba zbirko podatkov za farmakovigilanco na ravni Unije, da se
  evidentirajo
  in
  vključijo
  informacije o neželenih dogodkih za vsa zdravila za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet v Uniji. Navedena zbirka podatkov bi morala izboljšati odkrivanje neželenih dogodkov ter omogočati in olajšati farmakovigilanco in delitev dela med pristojnimi organi.

| (50) | Vzpostaviti bi bilo treba zbirko podatkov za farmakovigilanco na ravni Unije, da
  bi
  se
  evidentirale
  in
  vključile
  informacije o neželenih dogodkih za vsa zdravila za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet v Uniji. Navedena zbirka podatkov bi morala izboljšati odkrivanje neželenih dogodkov ter omogočati in olajšati farmakovigilanco in delitev dela med pristojnimi
  in drugimi ustreznimi
  organi
  , kot so agencije za varstvo okolja ter organi za varnost hrane na nacionalni ravni in ravni Unije
  . |
| --- | --- |

(50)

Vzpostaviti bi bilo treba zbirko podatkov za farmakovigilanco na ravni Unije, da
  bi
  se
  evidentirale
  in
  vključile
  informacije o neželenih dogodkih za vsa zdravila za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet v Uniji. Navedena zbirka podatkov bi morala izboljšati odkrivanje neželenih dogodkov ter omogočati in olajšati farmakovigilanco in delitev dela med pristojnimi
  in drugimi ustreznimi
  organi
  , kot so agencije za varstvo okolja ter organi za varnost hrane na nacionalni ravni in ravni Unije
  .

Sprememba 314

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (52a) | Komisija bi morala pregledati Direktivo 91/412/EGS in v dobro proizvodno prakso v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini vključiti standarde dobrobiti živali, da bodo iz tretjih držav uvožena zdravila za uporabo v veterinarski medicini, zdravilne učinkovine, vmesni proizvodi in pomožne snovi, ki se uporabljajo kot vhodne snovi, proizvedena v skladu s standardi dobrobiti živali, določenimi v EU, za razliko od sedanje metode proizvodnje, ki se v tretjih državah uporablja za serumski gonadotropin breje kobile. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52a)

Komisija bi morala pregledati Direktivo 91/412/EGS in v dobro proizvodno prakso v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini vključiti standarde dobrobiti živali, da bodo iz tretjih držav uvožena zdravila za uporabo v veterinarski medicini, zdravilne učinkovine, vmesni proizvodi in pomožne snovi, ki se uporabljajo kot vhodne snovi, proizvedena v skladu s standardi dobrobiti živali, določenimi v EU, za razliko od sedanje metode proizvodnje, ki se v tretjih državah uporablja za serumski gonadotropin breje kobile.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (56) | Pogoje, ki urejajo dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini javnosti, bi bilo treba
  uskladiti
  na ravni Unije. Zdravila za uporabo v veterinarski medicini bi
  morale
  dobavljati samo osebe, ki jih za to pooblasti država članica, v kateri imajo sedež. Za
  izboljšane dostopnosti
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji bi bilo treba prodajalnam na drobno, ki jih pristojni organ v državi članici, v kateri imajo sedež, pooblasti za dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, dovoliti, da zdravila za uporabo v veterinarski medicini na recept ali brez njega prodajajo prek spleta kupcem v drugih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(56)

Pogoje, ki urejajo dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini javnosti, bi bilo treba
  uskladiti
  na ravni Unije. Zdravila za uporabo v veterinarski medicini bi
  morale
  dobavljati samo osebe, ki jih za to pooblasti država članica, v kateri imajo sedež. Za
  izboljšane dostopnosti
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji bi bilo treba prodajalnam na drobno, ki jih pristojni organ v državi članici, v kateri imajo sedež, pooblasti za dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, dovoliti, da zdravila za uporabo v veterinarski medicini na recept ali brez njega prodajajo prek spleta kupcem v drugih državah članicah.

| (56) | Pogoje, ki urejajo dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini javnosti, bi bilo treba
  harmonizirati
  na ravni Unije. Zdravila za uporabo v veterinarski medicini bi
  morali
  dobavljati samo
  veterinarji ali druge
  osebe, ki jih za to pooblasti država članica, v kateri imajo sedež.
  Državam članicam, v katerih receptov ne smejo izdajati druge osebe kot veterinarji, bi moralo biti omogočeno, da v skladu z nacionalno zakonodajo zavrnejo recepte, ki jih izdajo druge osebe kot veterinarji v drugih državah članicah.
  Za
  večjo dostopnost
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji bi bilo treba prodajalnam na drobno, ki jih pristojni organ v državi članici, v kateri imajo sedež, pooblasti za dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, dovoliti, da zdravila za uporabo v veterinarski medicini na recept ali brez njega
  , z izjemo protimikrobnih zdravil,
  prodajajo prek spleta kupcem v 
  svoji ali
  drugih državah članicah.
  Da bi čim bolj zmanjšali tveganje za zdravje ljudi in živali, bi bilo treba prodajo protimikrobnih zdravil prepovedati. |
| --- | --- |

(56)

Pogoje, ki urejajo dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini javnosti, bi bilo treba
  harmonizirati
  na ravni Unije. Zdravila za uporabo v veterinarski medicini bi
  morali
  dobavljati samo
  veterinarji ali druge
  osebe, ki jih za to pooblasti država članica, v kateri imajo sedež.
  Državam članicam, v katerih receptov ne smejo izdajati druge osebe kot veterinarji, bi moralo biti omogočeno, da v skladu z nacionalno zakonodajo zavrnejo recepte, ki jih izdajo druge osebe kot veterinarji v drugih državah članicah.
  Za
  večjo dostopnost
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini v Uniji bi bilo treba prodajalnam na drobno, ki jih pristojni organ v državi članici, v kateri imajo sedež, pooblasti za dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, dovoliti, da zdravila za uporabo v veterinarski medicini na recept ali brez njega
  , z izjemo protimikrobnih zdravil,
  prodajajo prek spleta kupcem v 
  svoji ali
  drugih državah članicah.
  Da bi čim bolj zmanjšali tveganje za zdravje ljudi in živali, bi bilo treba prodajo protimikrobnih zdravil prepovedati.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (56a) | Če imajo države članice zakonsko določene strokovno usposobljene svetovalce za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, naj ti za zagotovitev njihove nemotene distribucije in dobave še naprej predpisujejo in dobavljajo nekatera od teh zdravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(56a)

Če imajo države članice zakonsko določene strokovno usposobljene svetovalce za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, naj ti za zagotovitev njihove nemotene distribucije in dobave še naprej predpisujejo in dobavljajo nekatera od teh zdravil.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (56b) | Če veterinarji ne bi smeli dobavljati zdravil, bi lahko v nekaterih državah članicah ogrozili ohranjanje mreže veterinarjev na celotnem ozemlju. Ta mreža je bistvena za kakovostni epidemiološki nadzor nad sedanjimi ali nastajajočimi boleznimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(56b)

Če veterinarji ne bi smeli dobavljati zdravil, bi lahko v nekaterih državah članicah ogrozili ohranjanje mreže veterinarjev na celotnem ozemlju. Ta mreža je bistvena za kakovostni epidemiološki nadzor nad sedanjimi ali nastajajočimi boleznimi.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (57) | Nezakonita prodaja zdravil za uporabo v veterinarski medicini javnosti prek interneta lahko predstavlja tveganje za javno zdravje in zdravje živali, saj lahko na ta način javnost dosežejo ponarejena ali podstandardna zdravila.
  To nevarnost je treba obravnavati.
  Upoštevati bi bilo treba dejstvo, da posebni pogoji za dobavo zdravil javnosti niso bili
  usklajeni
  na ravni Unije
  , zato lahko države članice
  uvedejo pogoje za dobavo zdravil javnosti v mejah Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57)

Nezakonita prodaja zdravil za uporabo v veterinarski medicini javnosti prek interneta lahko predstavlja tveganje za javno zdravje in zdravje živali, saj lahko na ta način javnost dosežejo ponarejena ali podstandardna zdravila.
  To nevarnost je treba obravnavati.
  Upoštevati bi bilo treba dejstvo, da posebni pogoji za dobavo zdravil javnosti niso bili
  usklajeni
  na ravni Unije
  , zato lahko države članice
  uvedejo pogoje za dobavo zdravil javnosti v mejah Pogodbe.

| (57) | Nezakonita prodaja zdravil za uporabo v veterinarski medicini javnosti prek interneta lahko predstavlja tveganje za javno zdravje in zdravje živali, saj lahko na ta način javnost dosežejo ponarejena ali podstandardna zdravila.
  Vzpostaviti bi bilo
  treba
  sistem, ki bi zagotavljal ustrezno prodajo zdravil in nadzor nad distribucijo in ponarejanjem snovi, ki so potencialno nevarne za človeka
  . Upoštevati bi bilo treba dejstvo, da posebni pogoji za dobavo zdravil javnosti niso bili
  harmonizirani
  na ravni Unije
  . Za zmanjšanje tveganja za zdravje ljudi in živali bi bilo treba prodajo protimikrobnih zdravil po spletu prepovedati. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da
  uvedejo pogoje za dobavo zdravil javnosti v mejah Pogodbe. |
| --- | --- |

(57)

Nezakonita prodaja zdravil za uporabo v veterinarski medicini javnosti prek interneta lahko predstavlja tveganje za javno zdravje in zdravje živali, saj lahko na ta način javnost dosežejo ponarejena ali podstandardna zdravila.
  Vzpostaviti bi bilo
  treba
  sistem, ki bi zagotavljal ustrezno prodajo zdravil in nadzor nad distribucijo in ponarejanjem snovi, ki so potencialno nevarne za človeka
  . Upoštevati bi bilo treba dejstvo, da posebni pogoji za dobavo zdravil javnosti niso bili
  harmonizirani
  na ravni Unije
  . Za zmanjšanje tveganja za zdravje ljudi in živali bi bilo treba prodajo protimikrobnih zdravil po spletu prepovedati. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da
  uvedejo pogoje za dobavo zdravil javnosti v mejah Pogodbe.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (58a) | Države članice bi morale imeti po obvestitvi Komisije možnost, da na podlagi razlogov, utemeljenih z varovanjem zdravja ljudi in živali ter okolja, določijo strožje pogoje za dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno, če so ti pogoji sorazmerni s tveganjem in po nepotrebnem ne omejujejo delovanja notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(58a)

Države članice bi morale imeti po obvestitvi Komisije možnost, da na podlagi razlogov, utemeljenih z varovanjem zdravja ljudi in živali ter okolja, določijo strožje pogoje za dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno, če so ti pogoji sorazmerni s tveganjem in po nepotrebnem ne omejujejo delovanja notranjega trga.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (62) | Kadar je za zdravila izdano dovoljenje v eni državi članici in jih je v navedeni državi članici
  predpisala oseba z reguliranim poklicem na področju zdravja živali
  za
  posamezno žival ali skupino živali
  , bi moralo biti načeloma mogoče, da se navedeni veterinarski recept prizna in zdravilo izda v drugi državi članici. Odstranitev regulativnih in upravnih ovir za tako priznavanje receptov ne bi smela vplivati na poklicno ali etično dolžnost strokovnjakov, ki izdajajo zdravila, da zavrnejo izdajo zdravila iz recepta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(62)

Kadar je za zdravila izdano dovoljenje v eni državi članici in jih je v navedeni državi članici
  predpisala oseba z reguliranim poklicem na področju zdravja živali
  za
  posamezno žival ali skupino živali
  , bi moralo biti načeloma mogoče, da se navedeni veterinarski recept prizna in zdravilo izda v drugi državi članici. Odstranitev regulativnih in upravnih ovir za tako priznavanje receptov ne bi smela vplivati na poklicno ali etično dolžnost strokovnjakov, ki izdajajo zdravila, da zavrnejo izdajo zdravila iz recepta.

| (62) | Kadar je za zdravila izdano dovoljenje v eni državi članici in jih je v navedeni državi članici
  za posamezno žival ali skupino živali predpisal veterinar ali druga oseba, ki je
  za
  to pooblaščena v skladu z zakonodajo države članice
  , bi moralo biti načeloma mogoče, da se navedeni veterinarski recept prizna in zdravilo izda v drugi državi članici
  , če ta dovoljuje, da recepte izdajajo osebe s podobnimi kvalifikacijami
  . Odstranitev regulativnih in upravnih ovir za tako priznavanje receptov ne bi smela vplivati na poklicno ali etično dolžnost strokovnjakov, ki izdajajo zdravila, da zavrnejo izdajo zdravila iz recepta. |
| --- | --- |

(62)

Kadar je za zdravila izdano dovoljenje v eni državi članici in jih je v navedeni državi članici
  za posamezno žival ali skupino živali predpisal veterinar ali druga oseba, ki je
  za
  to pooblaščena v skladu z zakonodajo države članice
  , bi moralo biti načeloma mogoče, da se navedeni veterinarski recept prizna in zdravilo izda v drugi državi članici
  , če ta dovoljuje, da recepte izdajajo osebe s podobnimi kvalifikacijami
  . Odstranitev regulativnih in upravnih ovir za tako priznavanje receptov ne bi smela vplivati na poklicno ali etično dolžnost strokovnjakov, ki izdajajo zdravila, da zavrnejo izdajo zdravila iz recepta.

Sprememba 295

Predlog uredbe

Uvodna izjava 65

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (65) | Preverjanje skladnosti s pravnimi zahtevami s pomočjo kontrol je bistvenega pomena za zagotovitev učinkovitega doseganja ciljev Uredbe po vsej Uniji. Zato bi pristojni organi držav članic morali biti pooblaščeni za izvajanje inšpekcijskih pregledov v vseh fazah proizvodnje, distribucije in uporabe zdravil za uporabo v veterinarski medicini. Za ohranitev učinkovitosti inšpekcijskih pregledov bi
  organi
  morali
  imeti možnost izvesti nenapovedane inšpekcijske preglede
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(65)

Preverjanje skladnosti s pravnimi zahtevami s pomočjo kontrol je bistvenega pomena za zagotovitev učinkovitega doseganja ciljev Uredbe po vsej Uniji. Zato bi pristojni organi držav članic morali biti pooblaščeni za izvajanje inšpekcijskih pregledov v vseh fazah proizvodnje, distribucije in uporabe zdravil za uporabo v veterinarski medicini. Za ohranitev učinkovitosti inšpekcijskih pregledov bi
  organi
  morali
  imeti možnost izvesti nenapovedane inšpekcijske preglede
  .

| (65) | Preverjanje skladnosti s pravnimi zahtevami s pomočjo kontrol je bistvenega pomena za zagotovitev učinkovitega doseganja ciljev Uredbe po vsej Uniji. Zato bi pristojni organi držav članic morali biti pooblaščeni za izvajanje inšpekcijskih pregledov v vseh fazah proizvodnje, distribucije in uporabe zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  ter objavljati letna poročila o inšpekcijskih pregledih
  . Za ohranitev učinkovitosti inšpekcijskih pregledov bi morali
  biti vsi tovrstni pregledi nenapovedani
  . |
| --- | --- |

(65)

Preverjanje skladnosti s pravnimi zahtevami s pomočjo kontrol je bistvenega pomena za zagotovitev učinkovitega doseganja ciljev Uredbe po vsej Uniji. Zato bi pristojni organi držav članic morali biti pooblaščeni za izvajanje inšpekcijskih pregledov v vseh fazah proizvodnje, distribucije in uporabe zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  ter objavljati letna poročila o inšpekcijskih pregledih
  . Za ohranitev učinkovitosti inšpekcijskih pregledov bi morali
  biti vsi tovrstni pregledi nenapovedani
  .

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 67

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (67) | V nekaterih primerih
  pomanjkljivosti nadzornega sistema držav članic lahko znatno ovirajo doseganje ciljev te uredbe in lahko privedejo do tveganj za javno zdravje in zdravje živali ter okolje.
  Za zagotovitev usklajenega pristopa
  za inšpekcijske preglede po vsej Uniji
  bi morala Komisija
  imeti možnost izvedbe revizij v državah članicah, da preveri delovanje nacionalnih nadzornih sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(67)

V nekaterih primerih
  pomanjkljivosti nadzornega sistema držav članic lahko znatno ovirajo doseganje ciljev te uredbe in lahko privedejo do tveganj za javno zdravje in zdravje živali ter okolje.
  Za zagotovitev usklajenega pristopa
  za inšpekcijske preglede po vsej Uniji
  bi morala Komisija
  imeti možnost izvedbe revizij v državah članicah, da preveri delovanje nacionalnih nadzornih sistemov.

| (67) | Pomanjkljivosti nadzornega sistema držav članic lahko
  v nekaterih primerih
  znatno ovirajo doseganje ciljev te uredbe in lahko privedejo do tveganj za javno zdravje in zdravje živali ter okolje.
  Komisija bi morala zagotoviti usklajen pristop
  za inšpekcijske preglede po vsej Uniji
  in
  imeti možnost izvedbe revizij v državah članicah, da preveri delovanje nacionalnih nadzornih sistemov. |
| --- | --- |

(67)

Pomanjkljivosti nadzornega sistema držav članic lahko
  v nekaterih primerih
  znatno ovirajo doseganje ciljev te uredbe in lahko privedejo do tveganj za javno zdravje in zdravje živali ter okolje.
  Komisija bi morala zagotoviti usklajen pristop
  za inšpekcijske preglede po vsej Uniji
  in
  imeti možnost izvedbe revizij v državah članicah, da preveri delovanje nacionalnih nadzornih sistemov.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 71

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (71) | Ob upoštevanju posebnih značilnosti homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti
  sestavin teh zdravil
  , je zaželeno, da se določi poseben poenostavljen postopek registracije in zagotovijo posebne določbe za označevanje nekaterih homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki se dajejo v promet brez terapevtskih indikacij. Pri imunoloških homeopatskih zdravilih ni mogoče slediti poenostavljenemu postopku registracije, saj močno razredčena imunološka zdravila lahko sprožijo odziv. Kakovostni vidik homeopatskega zdravila je neodvisen od njegove uporabe, zato ne bi bilo treba uporabljati posebnih določb v zvezi z zahtevami in pravili glede potrebne kakovosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(71)

Ob upoštevanju posebnih značilnosti homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti
  sestavin teh zdravil
  , je zaželeno, da se določi poseben poenostavljen postopek registracije in zagotovijo posebne določbe za označevanje nekaterih homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki se dajejo v promet brez terapevtskih indikacij. Pri imunoloških homeopatskih zdravilih ni mogoče slediti poenostavljenemu postopku registracije, saj močno razredčena imunološka zdravila lahko sprožijo odziv. Kakovostni vidik homeopatskega zdravila je neodvisen od njegove uporabe, zato ne bi bilo treba uporabljati posebnih določb v zvezi z zahtevami in pravili glede potrebne kakovosti.

| (71) | Ob upoštevanju posebnih značilnosti homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti
  njihovih sestavin
  , je zaželeno, da se določi poseben poenostavljen postopek registracije in zagotovijo posebne določbe za označevanje nekaterih homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki se dajejo v promet brez terapevtskih indikacij. Pri imunoloških homeopatskih zdravilih ni mogoče slediti poenostavljenemu postopku registracije, saj močno razredčena imunološka zdravila lahko sprožijo odziv. Kakovostni vidik homeopatskega zdravila je neodvisen od njegove uporabe, zato ne bi bilo treba uporabljati posebnih določb v zvezi z zahtevami in pravili glede potrebne kakovosti.
  Zaželeno je tudi, da bi pod posebnimi pogoji na splošno omogočali uporabo homeopatskih zdravil, namenjenih uporabi v humani medicini, tudi imunoloških homeopatskih zdravil s potenco od D4, na vseh živalih, tudi živalih za proizvodnjo živil. |
| --- | --- |

(71)

Ob upoštevanju posebnih značilnosti homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti
  njihovih sestavin
  , je zaželeno, da se določi poseben poenostavljen postopek registracije in zagotovijo posebne določbe za označevanje nekaterih homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki se dajejo v promet brez terapevtskih indikacij. Pri imunoloških homeopatskih zdravilih ni mogoče slediti poenostavljenemu postopku registracije, saj močno razredčena imunološka zdravila lahko sprožijo odziv. Kakovostni vidik homeopatskega zdravila je neodvisen od njegove uporabe, zato ne bi bilo treba uporabljati posebnih določb v zvezi z zahtevami in pravili glede potrebne kakovosti.
  Zaželeno je tudi, da bi pod posebnimi pogoji na splošno omogočali uporabo homeopatskih zdravil, namenjenih uporabi v humani medicini, tudi imunoloških homeopatskih zdravil s potenco od D4, na vseh živalih, tudi živalih za proizvodnjo živil.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 71 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (71a) | Običajna pravila, ki urejajo dovoljenje za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini, bi se morala uporabljati pri homeopatskih zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki se dajejo v promet s terapevtskimi indikacijami ali v obliki, ki bi lahko predstavljala tveganje, ki bi ga bilo treba primerjati z zaželenimi terapevtskimi učinki. Državam članicam bi bilo treba omogočiti uporabo posebnih predpisov za vrednotenje rezultatov testov in preskušanj, izvedenih zaradi zagotavljanja varnosti in učinkovitosti teh zdravil, namenjenih hišnim živalim ter eksotičnim živalskim vrstam, pod pogojem, da o njih uradno obvestijo Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(71a)

Običajna pravila, ki urejajo dovoljenje za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini, bi se morala uporabljati pri homeopatskih zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki se dajejo v promet s terapevtskimi indikacijami ali v obliki, ki bi lahko predstavljala tveganje, ki bi ga bilo treba primerjati z zaželenimi terapevtskimi učinki. Državam članicam bi bilo treba omogočiti uporabo posebnih predpisov za vrednotenje rezultatov testov in preskušanj, izvedenih zaradi zagotavljanja varnosti in učinkovitosti teh zdravil, namenjenih hišnim živalim ter eksotičnim živalskim vrstam, pod pogojem, da o njih uradno obvestijo Komisijo.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 73

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (73) | Za varovanje javnega zdravja, zdravja živali in okolja bi bilo treba ustrezno financirati dejavnosti in naloge, ki so določene za Agencijo v tej uredbi. Navedene dejavnosti, storitve in naloge bi bilo treba financirati s pristojbinami, ki se zaračunajo podjetjem.
  Vendar
  navedene pristojbine ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da zaračunavajo pristojbine za dejavnosti in naloge na nacionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(73)

Za varovanje javnega zdravja, zdravja živali in okolja bi bilo treba ustrezno financirati dejavnosti in naloge, ki so določene za Agencijo v tej uredbi. Navedene dejavnosti, storitve in naloge bi bilo treba financirati s pristojbinami, ki se zaračunajo podjetjem.
  Vendar
  navedene pristojbine ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da zaračunavajo pristojbine za dejavnosti in naloge na nacionalni ravni.

| (73) | Za varovanje javnega zdravja, zdravja živali in okolja bi bilo treba ustrezno financirati dejavnosti in naloge, ki so določene za Agencijo v tej uredbi. Navedene dejavnosti, storitve in naloge
  , vključno z uvedbo novih informacijskih storitev, ki bi morale prispevati k zmanjšanju upravnega bremena,
  bi bilo treba financirati s pristojbinami, ki se zaračunajo podjetjem
  , in večjim finančnim prispevkom Komisije
  . Navedene pristojbine
  pa
  ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da zaračunavajo pristojbine za dejavnosti in naloge na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(73)

Za varovanje javnega zdravja, zdravja živali in okolja bi bilo treba ustrezno financirati dejavnosti in naloge, ki so določene za Agencijo v tej uredbi. Navedene dejavnosti, storitve in naloge
  , vključno z uvedbo novih informacijskih storitev, ki bi morale prispevati k zmanjšanju upravnega bremena,
  bi bilo treba financirati s pristojbinami, ki se zaračunajo podjetjem
  , in večjim finančnim prispevkom Komisije
  . Navedene pristojbine
  pa
  ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da zaračunavajo pristojbine za dejavnosti in naloge na nacionalni ravni.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba določa pravila za dajanje v promet, proizvodnjo, uvoz, izvoz,
  dobavo
  , farmakovigilanco, nadzor in uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini. | Ta uredba določa pravila za dajanje v promet,
  razvoj,
  proizvodnjo, uvoz, izvoz,
  prodajo na debelo, maloprodajo
  , farmakovigilanco, nadzor in uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba določa pravila za dajanje v promet, proizvodnjo, uvoz, izvoz,
  dobavo
  , farmakovigilanco, nadzor in uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini.

Ta uredba določa pravila za dajanje v promet,
  razvoj,
  proizvodnjo, uvoz, izvoz,
  prodajo na debelo, maloprodajo
  , farmakovigilanco, nadzor in uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko zaradi varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja določijo strožje pogoje za uporabo in prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno na svojem ozemlju, če so ti pogoji sorazmerni s tveganjem in po nepotrebnem ne omejujejo delovanja notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice lahko zaradi varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja določijo strožje pogoje za uporabo in prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno na svojem ozemlju, če so ti pogoji sorazmerni s tveganjem in po nepotrebnem ne omejujejo delovanja notranjega trga.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice uradno obvestijo Komisijo o ukrepih iz odstavka 1a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice uradno obvestijo Komisijo o ukrepih iz odstavka 1a.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 4 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | snovi ali pripravke iz snovi, ki so namenjeni izključno zunanji uporabi pri živalih, za čiščenje ali nego ali za vplivanje na njihov videz ali telesni vonj, če jim niso dodane snovi ali pripravki iz snovi, za katere je potreben veterinarski recept. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ea)

snovi ali pripravke iz snovi, ki so namenjeni izključno zunanji uporabi pri živalih, za čiščenje ali nego ali za vplivanje na njihov videz ali telesni vonj, če jim niso dodane snovi ali pripravki iz snovi, za katere je potreben veterinarski recept.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 4 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | medicirano krmo in vmesne proizvode, opredeljene v točkah (a) in (b) člena 2(2) Uredbe (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(eb)

medicirano krmo in vmesne proizvode, opredeljene v točkah (a) in (b) člena 2(2) Uredbe (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ;

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 4 – točka e c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | krmo, kot je opredeljena v Uredbi (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ec)

krmo, kot je opredeljena v Uredbi (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V primeru dvoma, ali lahko proizvod ob upoštevanju vseh značilnosti sodi v okvir opredelitve zdravila za uporabo v veterinarski medicini iz člena 4(1) ali v okvir opredelitve proizvoda iz druge zakonodaje Unije, prevladajo določbe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  V primeru dvoma, ali lahko proizvod ob upoštevanju vseh značilnosti sodi v okvir opredelitve zdravila za uporabo v veterinarski medicini iz člena 4(1) ali v okvir opredelitve proizvoda iz druge zakonodaje Unije, prevladajo določbe te uredbe.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | njegov namen je, da
  se uporablja za živali ali daje živalim za ponovno vzpostavitev, izboljšanje ali spremembo fizioloških funkcij prek farmakološkega, imunološkega ali presnovnega delovanja, ali za določitev diagnoze; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

njegov namen je, da
  se uporablja za živali ali daje živalim za ponovno vzpostavitev, izboljšanje ali spremembo fizioloških funkcij prek farmakološkega, imunološkega ali presnovnega delovanja, ali za določitev diagnoze;

| (b) | lahko
  se uporablja za živali ali daje živalim za ponovno vzpostavitev, izboljšanje ali spremembo fizioloških funkcij prek farmakološkega, imunološkega ali presnovnega delovanja, ali za določitev diagnoze; |
| --- | --- |

(b)

lahko
  se uporablja za živali ali daje živalim za ponovno vzpostavitev, izboljšanje ali spremembo fizioloških funkcij prek farmakološkega, imunološkega ali presnovnega delovanja, ali za določitev diagnoze;

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | njegov namen je, da
  se uporablja za evtanazijo živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

njegov namen je, da
  se uporablja za evtanazijo živali;

| (c) | lahko
  se uporablja za evtanazijo živali; |
| --- | --- |

(c)

lahko
  se uporablja za evtanazijo živali;

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „snov“ pomeni
  kakršno
  koli snov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

„snov“ pomeni
  kakršno
  koli snov:

| (2) | „snov“ pomeni
  katero
  koli snov
  ne glede na izvor, ki je lahko
  : |
| --- | --- |

(2)

„snov“ pomeni
  katero
  koli snov
  ne glede na izvor, ki je lahko
  :

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | človeškega izvora, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

človeškega izvora,

| (a) | človeškega izvora,
  na primer človeška kri in izdelki iz človeške krvi, |
| --- | --- |

(a)

človeškega izvora,
  na primer človeška kri in izdelki iz človeške krvi,

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | živalskega izvora, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

živalskega izvora,

| (b) | živalskega izvora,
  na primer mikroorganizmi, cele živali, deli organov, živalski izločki, strupi, izvlečki, krvni izdelki, |
| --- | --- |

(b)

živalskega izvora,
  na primer mikroorganizmi, cele živali, deli organov, živalski izločki, strupi, izvlečki, krvni izdelki,

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | rastlinskega izvora, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

rastlinskega izvora,

| (c) | rastlinskega izvora,
  na primer mikroorganizmi, rastline, deli rastlin, rastlinski izločki, izvlečki, |
| --- | --- |

(c)

rastlinskega izvora,
  na primer mikroorganizmi, rastline, deli rastlin, rastlinski izločki, izvlečki,

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | glivičnega izvora, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

glivičnega izvora,

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | mikrobnega izvora, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

mikrobnega izvora,

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | kemičnega izvora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

kemičnega izvora;

| (d) | kemičnega izvora
  , na primer elementi, naravne kemične snovi in kemični izdelki, pridobljeni s kemično substitucijo ali sintezo, |
| --- | --- |

(d)

kemičnega izvora
  , na primer elementi, naravne kemične snovi in kemični izdelki, pridobljeni s kemično substitucijo ali sintezo,

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | mineralnega izvora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

mineralnega izvora;

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | „zdravilna učinkovina“ pomeni učinkovino, ki je farmakološko aktivna; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

„zdravilna učinkovina“ pomeni učinkovino, ki je farmakološko aktivna;

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | „imunološko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini,
  ki obsegajo
  cepiva, toksine, serume ali alergene, in je namenjeno dajanju živalim za ustvarjanje aktivne ali pasivne imunosti ali diagnosticiranju stanja njihove imunosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

„imunološko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini,
  ki obsegajo
  cepiva, toksine, serume ali alergene, in je namenjeno dajanju živalim za ustvarjanje aktivne ali pasivne imunosti ali diagnosticiranju stanja njihove imunosti;

| (3) | „imunološko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini,
  na primer
  cepiva, toksine, serume ali alergene, in je namenjeno dajanju živalim za ustvarjanje aktivne ali pasivne imunosti ali diagnosticiranju stanja njihove imunosti; |
| --- | --- |

(3)

„imunološko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini,
  na primer
  cepiva, toksine, serume ali alergene, in je namenjeno dajanju živalim za ustvarjanje aktivne ali pasivne imunosti ali diagnosticiranju stanja njihove imunosti;

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, pripravljeno iz homeopatskih surovin v skladu s homeopatskim proizvodnim postopkom po določilih Evropske farmakopeje ali, če Evropska farmakopeja tega ne določa, po določilih farmakopej, ki se uradno uporabljajo v državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

„homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, pripravljeno iz homeopatskih surovin v skladu s homeopatskim proizvodnim postopkom po določilih Evropske farmakopeje ali, če Evropska farmakopeja tega ne določa, po določilih farmakopej, ki se uradno uporabljajo v državah članicah;

| (7) | „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, pripravljeno iz homeopatskih surovin v skladu s homeopatskim proizvodnim postopkom po določilih Evropske farmakopeje ali, če Evropska farmakopeja tega ne določa, po določilih farmakopej, ki se uradno uporabljajo v državah članicah;
  homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini lahko vsebuje tudi več učinkovin; |
| --- | --- |

(7)

„homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, pripravljeno iz homeopatskih surovin v skladu s homeopatskim proizvodnim postopkom po določilih Evropske farmakopeje ali, če Evropska farmakopeja tega ne določa, po določilih farmakopej, ki se uradno uporabljajo v državah članicah;
  homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini lahko vsebuje tudi več učinkovin;

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | „rastlinska zdravilo“ pomeni zdravilo, ki kot učinkovino vsebujejo izključno eno ali več rastlinskih snovi, enega ali več rastlinskih pripravkov ali eno ali več rastlinskih snovi v kombinaciji z enim ali več rastlinskih pripravkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

„rastlinska zdravilo“ pomeni zdravilo, ki kot učinkovino vsebujejo izključno eno ali več rastlinskih snovi, enega ali več rastlinskih pripravkov ali eno ali več rastlinskih snovi v kombinaciji z enim ali več rastlinskih pripravkov;

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | „protimikrobna odpornost“ pomeni sposobnost mikroorganizmov za preživetje ali rast v prisotnosti koncentracije protimikrobne snovi, ki je običajno dovolj, da lahko
  zavira
  rast ali ubije mikroorganizme iste vrste; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

„protimikrobna odpornost“ pomeni sposobnost mikroorganizmov za preživetje ali rast v prisotnosti koncentracije protimikrobne snovi, ki je običajno dovolj, da lahko
  zavira
  rast ali ubije mikroorganizme iste vrste;

| (8) | „protimikrobna odpornost“ pomeni sposobnost mikroorganizmov za preživetje ali rast v prisotnosti koncentracije protimikrobne snovi, ki je običajno dovolj, da lahko
  zaustavi
  rast ali ubije mikroorganizme iste vrste; |
| --- | --- |

(8)

„protimikrobna odpornost“ pomeni sposobnost mikroorganizmov za preživetje ali rast v prisotnosti koncentracije protimikrobne snovi, ki je običajno dovolj, da lahko
  zaustavi
  rast ali ubije mikroorganizme iste vrste;

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | „protimikrobno zdravilo“ pomeni spojino z neposrednim učinkom na mikroorganizme, ki se uporablja za zdravljenje ali preprečevanje okužb; protimikrobna zdravila vključujejo protibakterijska, protivirusna in protiglivična zdravila ter antiprotozoike; v okviru te uredbe protimikrobna snov pomeni protibakterijsko zdravilo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

„protimikrobno zdravilo“ pomeni spojino z neposrednim učinkom na mikroorganizme, ki se uporablja za zdravljenje ali preprečevanje okužb; protimikrobna zdravila vključujejo protibakterijska, protivirusna in protiglivična zdravila ter antiprotozoike; v okviru te uredbe protimikrobna snov pomeni protibakterijsko zdravilo;

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | „antiparazitik“ pomeni zdravilo ali snov, ki se uporablja pri zdravljenju parazitskih bolezni, do katerih pride zaradi različnih vzrokov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

„antiparazitik“ pomeni zdravilo ali snov, ki se uporablja pri zdravljenju parazitskih bolezni, do katerih pride zaradi različnih vzrokov;

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8c) | „protibakterijsko zdravilo“ pomeni spojino z neposrednim učinkom na bakterije, ki se uporablja za zdravljenje ali preprečevanje okužb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8c)

„protibakterijsko zdravilo“ pomeni spojino z neposrednim učinkom na bakterije, ki se uporablja za zdravljenje ali preprečevanje okužb;

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „klinično preskušanje“ pomeni študijo, katere cilj je v terenskih pogojih preučiti varnost ali učinkovitost zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali oboje v normalnih pogojih živinoreje ali kot del običajne veterinarske prakse
  za pridobitev ali spremembo dovoljenja za promet
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

„klinično preskušanje“ pomeni študijo, katere cilj je v terenskih pogojih preučiti varnost ali učinkovitost zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali oboje v normalnih pogojih živinoreje ali kot del običajne veterinarske prakse
  za pridobitev ali spremembo dovoljenja za promet
  ;

| (9) | „klinično preskušanje“ pomeni študijo, katere cilj je v terenskih pogojih preučiti varnost ali učinkovitost zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali oboje v normalnih pogojih živinoreje ali kot del običajne veterinarske prakse; |
| --- | --- |

(9)

„klinično preskušanje“ pomeni študijo, katere cilj je v terenskih pogojih preučiti varnost ali učinkovitost zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali oboje v normalnih pogojih živinoreje ali kot del običajne veterinarske prakse;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | „predklinična študija“ pomeni študijo, ki ni zajeta v opredelitvi kliničnega preskušanja
  in katere cilj je preučiti varnost ali učinkovitost zdravila za uporabo v veterinarski medicini za pridobitev ali spremembo dovoljenja za promet
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

„predklinična študija“ pomeni študijo, ki ni zajeta v opredelitvi kliničnega preskušanja
  in katere cilj je preučiti varnost ali učinkovitost zdravila za uporabo v veterinarski medicini za pridobitev ali spremembo dovoljenja za promet
  ;

| (10) | „predklinična študija“ pomeni študijo, ki ni zajeta v opredelitvi kliničnega preskušanja; |
| --- | --- |

(10)

„predklinična študija“ pomeni študijo, ki ni zajeta v opredelitvi kliničnega preskušanja;

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 11 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | „razmerje med tveganji in koristmi“ pomeni vrednotenje pozitivnih učinkov zdravila za uporabo v veterinarski medicini glede na naslednja tveganja v zvezi z uporabo navedenega zdravila: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

„razmerje med tveganji in koristmi“ pomeni vrednotenje pozitivnih učinkov zdravila za uporabo v veterinarski medicini glede na naslednja tveganja v zvezi z uporabo navedenega zdravila:

| (11) | „razmerje med tveganji in koristmi“ pomeni vrednotenje pozitivnih
  terapevtskih
  učinkov zdravila za uporabo v veterinarski medicini glede na naslednja tveganja v zvezi z uporabo navedenega zdravila: |
| --- | --- |

(11)

„razmerje med tveganji in koristmi“ pomeni vrednotenje pozitivnih
  terapevtskih
  učinkov zdravila za uporabo v veterinarski medicini glede na naslednja tveganja v zvezi z uporabo navedenega zdravila:

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | „splošno ime“ pomeni mednarodno nelastniško ime, ki ga priporoča Svetovna zdravstvena organizacija
  za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini
  , ali, če to ne obstaja,
  ime, ki se na
  splošno
  uporablja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

„splošno ime“ pomeni mednarodno nelastniško ime, ki ga priporoča Svetovna zdravstvena organizacija
  za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini
  , ali, če to ne obstaja,
  ime, ki se na
  splošno
  uporablja
  ;

| (12) | „splošno ime“ pomeni mednarodno nelastniško ime, ki ga priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, ali, če to ne obstaja,
  običajno
  splošno
  ime
  ; |
| --- | --- |

(12)

„splošno ime“ pomeni mednarodno nelastniško ime, ki ga priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, ali, če to ne obstaja,
  običajno
  splošno
  ime
  ;

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | „navodilo za uporabo“ pomeni
  dokumentacijo na
  zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, ki zajema informacije za zagotovitev varne in učinkovite uporabe zdravila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

„navodilo za uporabo“ pomeni
  dokumentacijo na
  zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, ki zajema informacije za zagotovitev varne in učinkovite uporabe zdravila;

| (18) | „navodilo za uporabo“ pomeni
  prospekt, priložen
  zdravilu
  za uporabo v veterinarski medicini, namenjen uporabniku zdravila
  za uporabo v veterinarski medicini, ki zajema informacije za zagotovitev varne in učinkovite uporabe zdravila
  , ki so skladne z informacijami, zagotovljenimi v povzetku glavnih značilnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  ; |
| --- | --- |

(18)

„navodilo za uporabo“ pomeni
  prospekt, priložen
  zdravilu
  za uporabo v veterinarski medicini, namenjen uporabniku zdravila
  za uporabo v veterinarski medicini, ki zajema informacije za zagotovitev varne in učinkovite uporabe zdravila
  , ki so skladne z informacijami, zagotovljenimi v povzetku glavnih značilnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  ;

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 20 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živalske vrste, ki niso govedo, ovce, prašiči, piščanci, psi
  in
  mačke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živalske vrste, ki niso govedo, ovce, prašiči, piščanci, psi
  in
  mačke;

| (b) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živalske vrste, ki niso govedo, ovce, prašiči, piščanci, psi, mačke
  , lososi in ovce, gojene za meso
  ; |
| --- | --- |

(b)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živalske vrste, ki niso govedo, ovce, prašiči, piščanci, psi, mačke
  , lososi in ovce, gojene za meso
  ;

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | „farmakovigilanca“ pomeni
  postopek spremljanja
  in
  preiskovanja
  neželenih dogodkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

„farmakovigilanca“ pomeni
  postopek spremljanja
  in
  preiskovanja
  neželenih dogodkov;

| (21) | „farmakovigilanca“ pomeni
  znanstvene nadzorne
  in
  upravne dejavnosti, povezane z odkrivanjem, ocenjevanjem, razumevanjem in preprečevanjem
  neželenih dogodkov
  ter poročanjem in obveščanjem o njih, kar vključuje stalno ocenjevanje razmerja med koristjo in tveganjem zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  ; |
| --- | --- |

(21)

„farmakovigilanca“ pomeni
  znanstvene nadzorne
  in
  upravne dejavnosti, povezane z odkrivanjem, ocenjevanjem, razumevanjem in preprečevanjem
  neželenih dogodkov
  ter poročanjem in obveščanjem o njih, kar vključuje stalno ocenjevanje razmerja med koristjo in tveganjem zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  ;

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | „veterinarski recept“ pomeni vsak recept za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki ga izda strokovnjak, ki je za to usposobljen v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

„veterinarski recept“ pomeni vsak recept za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki ga izda strokovnjak, ki je za to usposobljen v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo;

| (24) | „veterinarski recept“ pomeni vsak recept za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki ga izda
  veterinar ali drug
  strokovnjak, ki je za to usposobljen v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo
  , potem ko se postavi veterinarska diagnoza po kliničnem pregledu živali
  ; |
| --- | --- |

(24)

„veterinarski recept“ pomeni vsak recept za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki ga izda
  veterinar ali drug
  strokovnjak, ki je za to usposobljen v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo
  , potem ko se postavi veterinarska diagnoza po kliničnem pregledu živali
  ;

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | „karenca“ pomeni
  najkrajše
  obdobje med zadnjo aplikacijo zdravila za uporabo v veterinarski medicini živali in proizvodnjo živil iz navedene živali,
  pri katerih je v običajnih pogojih uporabe treba zagotoviti
  , da taka živila ne vsebujejo ostankov v količinah, ki
  so škodljivi za javno zdravje
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

„karenca“ pomeni
  najkrajše
  obdobje med zadnjo aplikacijo zdravila za uporabo v veterinarski medicini živali in proizvodnjo živil iz navedene živali,
  pri katerih je v običajnih pogojih uporabe treba zagotoviti
  , da taka živila ne vsebujejo ostankov v količinah, ki
  so škodljivi za javno zdravje
  ;

| (25) | „karenca“ pomeni
  potrebno
  obdobje med zadnjo aplikacijo zdravila za uporabo v veterinarski medicini živali
  v običajnih pogojih uporabe
  in proizvodnjo živil iz navedene živali,
  da se zagotovi
  , da taka živila ne vsebujejo ostankov v količinah, ki
  presegajo najvišje mejne vrednosti, določene v Uredbi (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a); |
| --- | --- |

(25)

„karenca“ pomeni
  potrebno
  obdobje med zadnjo aplikacijo zdravila za uporabo v veterinarski medicini živali
  v običajnih pogojih uporabe
  in proizvodnjo živil iz navedene živali,
  da se zagotovi
  , da taka živila ne vsebujejo ostankov v količinah, ki
  presegajo najvišje mejne vrednosti, določene v Uredbi (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a);

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo zdravila za uporabo v veterinarski medicini za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu
  Unije
  v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi plačljivo ali brezplačno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

„omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo zdravila za uporabo v veterinarski medicini za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu
  Unije
  v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi plačljivo ali brezplačno;

| (26) | „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo zdravila za uporabo v veterinarski medicini za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu
  držav članic
  v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi plačljivo ali brezplačno; |
| --- | --- |

(26)

„omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo zdravila za uporabo v veterinarski medicini za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu
  držav članic
  v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi plačljivo ali brezplačno;

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | „bistveno podobno zdravilo“ pomeni generično zdravilo, ki ima enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin in enako farmacevtsko obliko ter bioekvivalenco kot originalno zdravilo, razen če se na podlagi znanstvenih dognanj izkaže, da se občutno razlikuje od originalnega zdravila v smislu varnosti in učinkovitosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

„bistveno podobno zdravilo“ pomeni generično zdravilo, ki ima enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin in enako farmacevtsko obliko ter bioekvivalenco kot originalno zdravilo, razen če se na podlagi znanstvenih dognanj izkaže, da se občutno razlikuje od originalnega zdravila v smislu varnosti in učinkovitosti;

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27b) | „imetnik dovoljenja za promet“ pomeni imetnika, ki mu je bilo dovoljenje za promet izdano v skladu s to uredbo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27b)

„imetnik dovoljenja za promet“ pomeni imetnika, ki mu je bilo dovoljenje za promet izdano v skladu s to uredbo;

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27c) | „dobra živinorejska praksa“ pomeni človekovo upravljanje in oskrbo živine za pridobitni namen, pri čemer se zdravje in dobrobit teh živali zagotavljata z upoštevanjem in varovanjem posebnih potreb vsake vrste in prizadevanjem za čim manjšo uporabo farmacevtskih proizvodov v veterinarski medicini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27c)

„dobra živinorejska praksa“ pomeni človekovo upravljanje in oskrbo živine za pridobitni namen, pri čemer se zdravje in dobrobit teh živali zagotavljata z upoštevanjem in varovanjem posebnih potreb vsake vrste in prizadevanjem za čim manjšo uporabo farmacevtskih proizvodov v veterinarski medicini;

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27d) | „odgovorna uporaba zdravil za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zagotavljanje dobre prakse v živinoreji in upravljanju, kot so ukrepi biološke zaščite za ohranjanje zdravja pri skupinah živali ali omejitev širjenja bolezni med živalsko populacijo, posvetovanje z veterinarjem, upoštevanje programov cepljenja in navodil v receptih, zagotavljanje dobre higiene, ustrezne prehrane ter redno spremljanje zdravja in dobrobiti živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27d)

„odgovorna uporaba zdravil za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni zagotavljanje dobre prakse v živinoreji in upravljanju, kot so ukrepi biološke zaščite za ohranjanje zdravja pri skupinah živali ali omejitev širjenja bolezni med živalsko populacijo, posvetovanje z veterinarjem, upoštevanje programov cepljenja in navodil v receptih, zagotavljanje dobre higiene, ustrezne prehrane ter redno spremljanje zdravja in dobrobiti živali;

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27e) | „neželeni dogodek“ pomeni kateri koli neželeni dogodek iz člena 73(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27e)

„neželeni dogodek“ pomeni kateri koli neželeni dogodek iz člena 73(2);

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27f) | „resen neželeni dogodek“ je neželeni dogodek, ki se konča s poginom, ogroža življenje, ima za posledico znatno prizadetost ali nesposobnost, je prirojena anomalija ali napaka pri rojstvu, ali pa ima za posledico trajne ali dolgotrajnejše znake pri zdravljenih živalih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27f)

„resen neželeni dogodek“ je neželeni dogodek, ki se konča s poginom, ogroža življenje, ima za posledico znatno prizadetost ali nesposobnost, je prirojena anomalija ali napaka pri rojstvu, ali pa ima za posledico trajne ali dolgotrajnejše znake pri zdravljenih živalih;

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27 g) | „kurativno (terapevtsko) zdravljenje“ pomeni zdravljenje bolne živali ali skupine živali, ko je postavljena diagnoza bolezni ali okužbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27 g)

„kurativno (terapevtsko) zdravljenje“ pomeni zdravljenje bolne živali ali skupine živali, ko je postavljena diagnoza bolezni ali okužbe;

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27h) | „kontrolno zdravljenje (metafilaksa)“ pomeni zdravljenje skupine živali po tem, ko je bila za del skupine postavljena klinična diagnoza bolezni, da bi se zdravile klinično bolne živali in bi se nadzorovalo širjenje bolezni na živali, ki so v tesnem stiku in ogrožene ter so bile mogoče že subklinično okužene; preden se zdravilo uporabi, je treba v skupini odkriti prisotnost te bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27h)

„kontrolno zdravljenje (metafilaksa)“ pomeni zdravljenje skupine živali po tem, ko je bila za del skupine postavljena klinična diagnoza bolezni, da bi se zdravile klinično bolne živali in bi se nadzorovalo širjenje bolezni na živali, ki so v tesnem stiku in ogrožene ter so bile mogoče že subklinično okužene; preden se zdravilo uporabi, je treba v skupini odkriti prisotnost te bolezni;

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27i) | „preventivno zdravljenje (profilaksa)“ pomeni zdravljenje živali ali skupine živali pred pojavitvijo kliničnih znakov bolezni, da bi preprečili nastanek bolezni ali okužbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27i)

„preventivno zdravljenje (profilaksa)“ pomeni zdravljenje živali ali skupine živali pred pojavitvijo kliničnih znakov bolezni, da bi preprečili nastanek bolezni ali okužbe;

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 j (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27j) | „vzporedni uvoz“ pomeni vnos na ozemlje države članice zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki je bilo odobreno v drugi državi članici v skladu s to uredbo in ki ima enake značilnosti kot zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki je bilo odobreno v državi članici uvoza, zlasti:










  (a) | enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin in pomožnih snovi ter enako farmacevtsko obliko; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27j)

„vzporedni uvoz“ pomeni vnos na ozemlje države članice zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki je bilo odobreno v drugi državi članici v skladu s to uredbo in ki ima enake značilnosti kot zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki je bilo odobreno v državi članici uvoza, zlasti:

(a)

enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin in pomožnih snovi ter enako farmacevtsko obliko;

| (b) | enake terapevtske indikacije in ciljne vrste; |
| --- | --- |

(b)

enake terapevtske indikacije in ciljne vrste;

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 k (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27k) | „vzporedna distribucija“ pomeni distribucijo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, odobrenega po centraliziranem postopku, iz ene države članice v drugo, ki jo izvaja subjekt z dovoljenjem iz člena 105, ne glede na imetnika dovoljenja za promet; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27k)

„vzporedna distribucija“ pomeni distribucijo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, odobrenega po centraliziranem postopku, iz ene države članice v drugo, ki jo izvaja subjekt z dovoljenjem iz člena 105, ne glede na imetnika dovoljenja za promet;

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 l (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27l) | „prodaja na debelo“ pomeni vse dejavnosti nabave, hrambe, dobave ali izvoza zdravil za uporabo v veterinarski medicini za plačilo ali brezplačno, razen maloprodaje; te dejavnosti izvajajo proizvajalci ali njihovi depozitarji, uvozniki, drugi trgovci ali farmacevti in osebe, ki imajo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo dovoljenje oziroma pooblastilo za izdajanje zdravil javnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27l)

„prodaja na debelo“ pomeni vse dejavnosti nabave, hrambe, dobave ali izvoza zdravil za uporabo v veterinarski medicini za plačilo ali brezplačno, razen maloprodaje; te dejavnosti izvajajo proizvajalci ali njihovi depozitarji, uvozniki, drugi trgovci ali farmacevti in osebe, ki imajo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo dovoljenje oziroma pooblastilo za izdajanje zdravil javnosti;

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 m (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27m) | „ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni bodisi ime, ki je lahko izmišljeno in ga ni mogoče zamenjati s splošnim imenom, bodisi splošno ali znanstveno ime z blagovno znamko ali imenom imetnika dovoljenja za promet; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27m)

„ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini“ pomeni bodisi ime, ki je lahko izmišljeno in ga ni mogoče zamenjati s splošnim imenom, bodisi splošno ali znanstveno ime z blagovno znamko ali imenom imetnika dovoljenja za promet;

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 27 n (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27n) | „predmešanica za medicirano krmo“ pomeni vnaprej pripravljeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, namenjeno poznejši izdelavi medicirane krme v skladu z Uredbo (EU) .../ ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27n)

„predmešanica za medicirano krmo“ pomeni vnaprej pripravljeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, namenjeno poznejši izdelavi medicirane krme v skladu z Uredbo (EU) .../ ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  ;

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Zdravilo za uporabo v veterinarski medicini
  se da v promet
  samo,
  ko
  je dovoljenje za promet za zdravilo izdal pristojni organ
  v skladu s členom 44, 46 ali 48 ali ga je izdala
  Komisija v skladu s 
  členom 40
  . | 1.   
  Brez poseganja v druge določbe te uredbe se da
  zdravilo za uporabo v veterinarski medicini
  na trg države članice
  samo,
  če
  je dovoljenje za promet za zdravilo izdal pristojni organ
  te države članice oziroma
  Komisija v skladu s 
  to uredbo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Zdravilo za uporabo v veterinarski medicini
  se da v promet
  samo,
  ko
  je dovoljenje za promet za zdravilo izdal pristojni organ
  v skladu s členom 44, 46 ali 48 ali ga je izdala
  Komisija v skladu s 
  členom 40
  .

1.   
  Brez poseganja v druge določbe te uredbe se da
  zdravilo za uporabo v veterinarski medicini
  na trg države članice
  samo,
  če
  je dovoljenje za promet za zdravilo izdal pristojni organ
  te države članice oziroma
  Komisija v skladu s 
  to uredbo
  .

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Dovoljenje za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini je veljavno za nedoločen čas. | 2.   Dovoljenje za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini je veljavno za nedoločen čas
  , razen če se odkrijejo tveganja za zdravje ljudi, živali in za okolje ali če nova znanstvena spoznanja upravičujejo ponovno oceno razmerja med tveganjem in koristjo; V tem primeru države članice ali Komisija zadevo predložijo Agenciji v skladu s postopkom iz člena 84. |
| | Če odobreno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini na trgu države članice ni prisotno pet zaporednih let, dovoljenje za njegov promet preneha veljati. |
| | Pristojni organ lahko v izjemnih okoliščinah in zaradi zdravja ljudi ali živali odobri izjemo od prenehanja veljavnosti iz drugega pododstavka. Te izjeme so ustrezno utemeljene. |
| | Za promet z zdravilom je odgovoren imetnik dovoljenja za promet. Imenovanje zastopnika imetnika dovoljenja ne razbremeni pravne odgovornosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Dovoljenje za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini je veljavno za nedoločen čas.

2.   Dovoljenje za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini je veljavno za nedoločen čas
  , razen če se odkrijejo tveganja za zdravje ljudi, živali in za okolje ali če nova znanstvena spoznanja upravičujejo ponovno oceno razmerja med tveganjem in koristjo; V tem primeru države članice ali Komisija zadevo predložijo Agenciji v skladu s postopkom iz člena 84.

Če odobreno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini na trgu države članice ni prisotno pet zaporednih let, dovoljenje za njegov promet preneha veljati.

Pristojni organ lahko v izjemnih okoliščinah in zaradi zdravja ljudi ali živali odobri izjemo od prenehanja veljavnosti iz drugega pododstavka. Te izjeme so ustrezno utemeljene.

Za promet z zdravilom je odgovoren imetnik dovoljenja za promet. Imenovanje zastopnika imetnika dovoljenja ne razbremeni pravne odgovornosti.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | postopkom vzajemnega priznavanja iz členov 47 in
  48
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

postopkom vzajemnega priznavanja iz členov 47 in
  48
  .

| (c) | postopkom vzajemnega priznavanja iz členov 47
  , 48
  in
  57
  . |
| --- | --- |

(c)

postopkom vzajemnega priznavanja iz členov 47
  , 48
  in
  57
  .

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Vloge se predložijo v elektronski obliki
  . Za vloge, predložene
  v 
  skladu
  s 
  centraliziranim postopkom za pridobitev dovoljenja za promet, se uporabijo predloge, ki jih določi Agencija
  . | 3.   Vloge se predložijo v elektronski obliki
  ali pa se shranijo pri Agencijisamo
  v 
  izjemnih okoliščinah in po dogovoru
  s 
  pristojnim organom ali v primeru skupinske vloge . Podrobne smernice o obliki elektronskih vlog sprejme Komisija v sodelovanju z državami članicami in Agencijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Vloge se predložijo v elektronski obliki
  . Za vloge, predložene
  v 
  skladu
  s 
  centraliziranim postopkom za pridobitev dovoljenja za promet, se uporabijo predloge, ki jih določi Agencija
  .

3.   Vloge se predložijo v elektronski obliki
  ali pa se shranijo pri Agencijisamo
  v 
  izjemnih okoliščinah in po dogovoru
  s 
  pristojnim organom ali v primeru skupinske vloge . Podrobne smernice o obliki elektronskih vlog sprejme Komisija v sodelovanju z državami članicami in Agencijo
  .

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Pristojni organ ali Agencija v 15 dneh od prejema vloge predlagatelja
  obvesti
  o tem, ali
  so bili predloženi vsi podatki, ki se zahtevajo v skladu s členom 7
  . | 5.   
  Brez poseganja v posebne določbe v zvezi s postopkom vzajemnega priznavanja dovoljenja ali decentraliziranim postopkom
  pristojni organ ali Agencija v 15 dneh od prejema vloge
  obvesti
  predlagatelja o tem, ali
  vloga izpolnjuje formalne pogoje iz te uredbe in ali je lahko predmet znanstvene ocene
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Pristojni organ ali Agencija v 15 dneh od prejema vloge predlagatelja
  obvesti
  o tem, ali
  so bili predloženi vsi podatki, ki se zahtevajo v skladu s členom 7
  .

5.   
  Brez poseganja v posebne določbe v zvezi s postopkom vzajemnega priznavanja dovoljenja ali decentraliziranim postopkom
  pristojni organ ali Agencija v 15 dneh od prejema vloge
  obvesti
  predlagatelja o tem, ali
  vloga izpolnjuje formalne pogoje iz te uredbe in ali je lahko predmet znanstvene ocene
  .

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | dokumentacija o neposrednih ali posrednih tveganjih za javno zdravje
  ali
  zdravje živali zaradi uporabe protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini pri živalih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

dokumentacija o neposrednih ali posrednih tveganjih za javno zdravje
  ali
  zdravje živali zaradi uporabe protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini pri živalih;

| (a) | dokumentacija o neposrednih ali posrednih tveganjih za javno zdravje, zdravje živali
  ali okolje
  zaradi uporabe protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini pri živalih; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacija o neposrednih ali posrednih tveganjih za javno zdravje, zdravje živali
  ali okolje
  zaradi uporabe protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini pri živalih;

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | informacije o ustreznih ukrepih za zmanjšanje tveganja za omejitev razvoja protimikrobne odpornosti v zvezi z uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

informacije o ustreznih ukrepih za zmanjšanje tveganja za omejitev razvoja protimikrobne odpornosti v zvezi z uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini.

| (b) | informacije o ustreznih ukrepih za zmanjšanje tveganja za omejitev razvoja protimikrobne odpornosti v zvezi z uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  , vključno z navedbo, da se pri živalih za proizvodnjo živil zdravilo ne sme uporabljati kot rutinski profilaktični ali metafilaktični ukrep in da se ne sme uporabljati za profilaktično skupinsko zdravljenje, če bolezen ni bila odkrita
  . |
| --- | --- |

(b)

informacije o ustreznih ukrepih za zmanjšanje tveganja za omejitev razvoja protimikrobne odpornosti v zvezi z uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  , vključno z navedbo, da se pri živalih za proizvodnjo živil zdravilo ne sme uporabljati kot rutinski profilaktični ali metafilaktični ukrep in da se ne sme uporabljati za profilaktično skupinsko zdravljenje, če bolezen ni bila odkrita
  .

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar se vloga nanaša na zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki je namenjeno za ciljne živalske vrste za proizvodnjo živil in vsebuje farmakološko aktivne snovi, ki niso navedene v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 za zadevne živalske vrste, se poleg informacij iz odstavka 1 predloži dokument, ki potrjuje, da je bila Agenciji v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (22) predložena veljavna vloga za določitev mejnih vrednosti ostankov. | 3.   Kadar se vloga nanaša na zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki je namenjeno za ciljne živalske vrste za proizvodnjo živil in vsebuje farmakološko aktivne snovi, ki niso navedene v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 za zadevne živalske vrste, se poleg informacij iz odstavka 1
  tega člena
  predloži dokument, ki potrjuje, da je bila Agenciji v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (22) predložena veljavna vloga za določitev mejnih vrednosti ostankov
  in da je od njene predložitve minilo najmanj šest mesecev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Kadar se vloga nanaša na zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki je namenjeno za ciljne živalske vrste za proizvodnjo živil in vsebuje farmakološko aktivne snovi, ki niso navedene v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 za zadevne živalske vrste, se poleg informacij iz odstavka 1 predloži dokument, ki potrjuje, da je bila Agenciji v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (22) predložena veljavna vloga za določitev mejnih vrednosti ostankov.

3.   Kadar se vloga nanaša na zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki je namenjeno za ciljne živalske vrste za proizvodnjo živil in vsebuje farmakološko aktivne snovi, ki niso navedene v razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 za zadevne živalske vrste, se poleg informacij iz odstavka 1
  tega člena
  predloži dokument, ki potrjuje, da je bila Agenciji v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (22) predložena veljavna vloga za določitev mejnih vrednosti ostankov
  in da je od njene predložitve minilo najmanj šest mesecev
  .

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Klinična preskušanja se odobrijo pod pogojem, da živali za proizvodnjo živil, ki se uporabljajo pri kliničnih preskušanjih, ali njihovi proizvodi ne vstopijo v prehransko verigo za ljudi, razen če: | 2.   
  Države članice ne dovolijo, da bi živila za prehrano ljudi izvirala iz živali, ki so bile uporabljene v preskušanjih, razen če so pristojni organi določili ustrezno karenco. Ta karenca: |
| (a) | pri testiranem zdravilu gre za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, odobreno za vrste za proizvodnjo živil, uporabljene v kliničnem preskušanju, in je upoštevana karenca iz povzetka glavnih značilnosti zdravila ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   
  Klinična preskušanja se odobrijo pod pogojem, da živali za proizvodnjo živil, ki se uporabljajo pri kliničnih preskušanjih, ali njihovi proizvodi ne vstopijo v prehransko verigo za ljudi, razen če:

2.   
  Države članice ne dovolijo, da bi živila za prehrano ljudi izvirala iz živali, ki so bile uporabljene v preskušanjih, razen če so pristojni organi določili ustrezno karenco. Ta karenca:

(a)

pri testiranem zdravilu gre za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, odobreno za vrste za proizvodnjo živil, uporabljene v kliničnem preskušanju, in je upoštevana karenca iz povzetka glavnih značilnosti zdravila ali

| (a) | je vsaj tolikšna, kot je karenca iz člena 117, in po potrebi vključuje varnostni faktor, ki odraža naravo snovi, ki se je preskušala, ali |
| --- | --- |

(a)

je vsaj tolikšna, kot je karenca iz člena 117, in po potrebi vključuje varnostni faktor, ki odraža naravo snovi, ki se je preskušala, ali

| (b) | pri testiranem zdravilu gre za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet za ciljne vrste, ki niso vrste za proizvodnjo živil in ki so uporabljene v kliničnem preskušanju, ter je upoštevana karenca v skladu s členom 117. |
| --- | --- |

(b)

pri testiranem zdravilu gre za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet za ciljne vrste, ki niso vrste za proizvodnjo živil in ki so uporabljene v kliničnem preskušanju, ter je upoštevana karenca v skladu s členom 117.

| (b) | če je Unija določila mejne vrednosti ostankov v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009, je tolikšna, da se zagotovi, da te mejne vrednosti ostankov v živilih ne bodo presežene. |
| --- | --- |

(b)

če je Unija določila mejne vrednosti ostankov v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009, je tolikšna, da se zagotovi, da te mejne vrednosti ostankov v živilih ne bodo presežene.

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Zato je treba pri zasnovi in izvedbi kliničnih preskušanj upoštevati načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja v zvezi z oskrbo in uporabo živih živali v znanstvene namene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Zato je treba pri zasnovi in izvedbi kliničnih preskušanj upoštevati načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja v zvezi z oskrbo in uporabo živih živali v znanstvene namene.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Imetnik dovoljenja za klinično preskušanje nemudoma, v vsakem primeru pa najpozneje 15 dni po prejemu podatkov, obvesti pristojni organ o vseh resnih neželenih dogodkih in neželenih učinkih na človeka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6a.
     
  Imetnik dovoljenja za klinično preskušanje nemudoma, v vsakem primeru pa najpozneje 15 dni po prejemu podatkov, obvesti pristojni organ o vseh resnih neželenih dogodkih in neželenih učinkih na človeka.

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Označevanje stične ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini | Označevanje stične ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini |
| 1.   Na stični ovojnini zdravila za uporabo v veterinarski medicini se navedejo samo naslednje informacije: | 1.   Na stični ovojnini zdravila za uporabo v veterinarski medicini se navedejo samo naslednje informacije: |
| (a) | ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ter njegova jakost in farmacevtska oblika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Označevanje stične ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini

Označevanje stične ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini

1.   Na stični ovojnini zdravila za uporabo v veterinarski medicini se navedejo samo naslednje informacije:

1.   Na stični ovojnini zdravila za uporabo v veterinarski medicini se navedejo samo naslednje informacije:

(a)

ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ter njegova jakost in farmacevtska oblika;

| (a) | ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ter njegova jakost in farmacevtska oblika; |
| --- | --- |

(a)

ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ter njegova jakost in farmacevtska oblika;

| (b) | kakovostna in količinska navedba zdravilnih učinkovin na enoto odmerka ali glede na obliko aplikacije zdravila za določeno prostornino ali maso z uporabo splošnih imen; |
| --- | --- |

(b)

kakovostna in količinska navedba zdravilnih učinkovin na enoto odmerka ali glede na obliko aplikacije zdravila za določeno prostornino ali maso z uporabo splošnih imen;

| (b) | kakovostna in količinska navedba zdravilnih učinkovin na enoto odmerka ali glede na obliko aplikacije zdravila za določeno prostornino ali maso z uporabo splošnih imen; |
| --- | --- |

(b)

kakovostna in količinska navedba zdravilnih učinkovin na enoto odmerka ali glede na obliko aplikacije zdravila za določeno prostornino ali maso z uporabo splošnih imen;

| (c) | številka serije, pred katero je beseda „serija“; |
| --- | --- |

(c)

številka serije, pred katero je beseda „serija“;

| (c) | številka serije, pred katero je beseda „serija“; |
| --- | --- |

(c)

številka serije, pred katero je beseda „serija“;

| (d) | ime ali naziv podjetja ali logotip imetnika dovoljenja za promet; |
| --- | --- |

(d)

ime ali naziv podjetja ali logotip imetnika dovoljenja za promet;

| (d) | ime ali naziv podjetja ali logotip imetnika dovoljenja za promet; |
| --- | --- |

(d)

ime ali naziv podjetja ali logotip imetnika dovoljenja za promet;

| (e) | ciljne vrste; |
| --- | --- |

(e)

ciljne vrste;

| (e) | ciljne vrste; |
| --- | --- |

(e)

ciljne vrste;

| (f) | datum izteka roka uporabnosti zdravila v naslednji obliki: „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“; |
| --- | --- |

(f)

datum izteka roka uporabnosti zdravila v naslednji obliki: „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“;

| (f) | datum izteka roka uporabnosti zdravila v naslednji obliki: „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“; |
| --- | --- |

(f)

datum izteka roka uporabnosti zdravila v naslednji obliki: „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“;

| (g) | posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo. |
| --- | --- |

(g)

posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo.

| (g) | posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo. |
| --- | --- |

(g)

posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo.

1a.
     
  V izjemnih primerih lahko predlagatelj ali pristojni organ zahteva, da se vključijo dodatne informacije, če je to nujno za zagotovitev varnega in pravilnega dajanja zdravila.

2.   Informacije iz odstavka 1 morajo biti napisane s čitljivimi in razumljivimi znaki ali, kadar je to primerno, z okrajšavami ali piktogrami, splošno znanimi po vsej Uniji.

2.   Informacije iz odstavka 1 morajo biti napisane s čitljivimi in razumljivimi znaki ali, kadar je to primerno, z okrajšavami ali piktogrami, splošno znanimi po vsej Uniji.

2a.
     
  Poleg tega bodo vse informacije iz točk a) do g) odstavka 1 navedene tudi v elektronsko berljivi obliki, kot je črtna koda. Prek standardnih vmesnikov bodo na voljo podatki za druge dokumentacijske sisteme.

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Označevanje zunanje ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini | Označevanje zunanje ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini |
| 1.   Na zunanji ovojnini zdravila za uporabo v veterinarski medicini se navedejo samo naslednje informacije: | 1.   Na zunanji ovojnini zdravila za uporabo v veterinarski medicini se navedejo samo naslednje informacije: |
| (a) | informacije iz člena 9(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Označevanje zunanje ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini

Označevanje zunanje ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini

1.   Na zunanji ovojnini zdravila za uporabo v veterinarski medicini se navedejo samo naslednje informacije:

1.   Na zunanji ovojnini zdravila za uporabo v veterinarski medicini se navedejo samo naslednje informacije:

(a)

informacije iz člena 9(1);

| (a) | informacije iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(a)

informacije iz člena 9(1);

| (b) | vsebina, izražena z maso, prostornino ali številom enot stičnih ovojnin zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(b)

vsebina, izražena z maso, prostornino ali številom enot stičnih ovojnin zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (b) | vsebina, izražena z maso, prostornino ali številom enot stičnih ovojnin zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(b)

vsebina, izražena z maso, prostornino ali številom enot stičnih ovojnin zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (c) | opozorilo, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini treba shranjevati nedosegljivo otrokom; |
| --- | --- |

(c)

opozorilo, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini treba shranjevati nedosegljivo otrokom;

| (c) | opozorilo, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini treba shranjevati nedosegljivo otrokom; |
| --- | --- |

(c)

opozorilo, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini treba shranjevati nedosegljivo otrokom;

| (d) | opozorilo, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini namenjeno samo zdravljenju živali; |
| --- | --- |

(d)

opozorilo, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini namenjeno samo zdravljenju živali;

| (d) | opozorilo
  v obliki splošnega piktograma
  , da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini namenjeno samo zdravljenju živali; |
| --- | --- |

(d)

opozorilo
  v obliki splošnega piktograma
  , da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini namenjeno samo zdravljenju živali;

| (e) | priporočilo, naj se prebere navodilo za uporabo; |
| --- | --- |

(e)

priporočilo, naj se prebere navodilo za uporabo;

| (e) | priporočilo, naj se prebere navodilo za uporabo; |
| --- | --- |

(e)

priporočilo, naj se prebere navodilo za uporabo;

| (f) | zahteva, da se uporabi sistem vračanja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini zaradi odstranjevanja neporabljenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil
  ter, če je primerno, dodatni preventivni ukrepi glede odstranjevanja nevarnih odpadnih neporabljenih zdravil za uporabo
  v 
  veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil
  ; |
| --- | --- |

(f)

zahteva, da se uporabi sistem vračanja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini zaradi odstranjevanja neporabljenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil
  ter, če je primerno, dodatni preventivni ukrepi glede odstranjevanja nevarnih odpadnih neporabljenih zdravil za uporabo
  v 
  veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil
  ;

| (f) | zahteva, da se uporabi sistem vračanja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini zaradi odstranjevanja neporabljenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil v 
  skladu z veljavno zakonodajo
  ; |
| --- | --- |

(f)

zahteva, da se uporabi sistem vračanja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini zaradi odstranjevanja neporabljenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil v 
  skladu z veljavno zakonodajo
  ;

| (g) | v primeru homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“. |
| --- | --- |

(g)

v primeru homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“.

| (g) | v primeru homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“. |
| --- | --- |

(g)

v primeru homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“.

1a.
     
  V izjemnih primerih lahko predlagatelj ali pristojni organ zahteva, da se vključijo dodatne informacije, če je to nujno za zagotovitev varnega in pravilnega dajanja zdravila.

2.   Informacije iz odstavka 1 morajo biti napisane s čitljivimi in razumljivimi znaki ali, kadar je to primerno, z okrajšavami ali piktogrami, splošno znanimi po vsej Uniji.

2.   Informacije iz odstavka 1 morajo biti napisane s čitljivimi in razumljivimi znaki
  ter v strojno berljivi obliki,
  ali, kadar je to primerno, z okrajšavami ali piktogrami, splošno znanimi po vsej Uniji.

3.   Kadar zunanje ovojnine ni, se vsi podatki iz odstavka 1 navedejo na stični ovojnini.

3.   Kadar zunanje ovojnine ni, se vsi podatki iz odstavka 1 navedejo na stični ovojnini.

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Označevanje majhnih enot stične ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini | Označevanje majhnih enot stične ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini |
| Z odstopanjem od člena 9 majhne enote stične ovojnine zajemajo samo naslednje informacije: | Z odstopanjem od člena 9 majhne enote stične ovojnine zajemajo samo naslednje informacije: |
| (a) | ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Označevanje majhnih enot stične ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini

Označevanje majhnih enot stične ovojnine zdravil za uporabo v veterinarski medicini

Z odstopanjem od člena 9 majhne enote stične ovojnine zajemajo samo naslednje informacije:

Z odstopanjem od člena 9 majhne enote stične ovojnine zajemajo samo naslednje informacije:

(a)

ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (a) | ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(a)

ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (b) | podatke o količinski sestavi zdravilnih učinkovin; |
| --- | --- |

(b)

podatke o količinski sestavi zdravilnih učinkovin;

| (b) | podatke o količinski sestavi zdravilnih učinkovin
  , razen če zdravilo obstaja samo v eni koncentraciji ali je koncentracija razvidna iz imena
  ; |
| --- | --- |

(b)

podatke o količinski sestavi zdravilnih učinkovin
  , razen če zdravilo obstaja samo v eni koncentraciji ali je koncentracija razvidna iz imena
  ;

| (c) | številka serije, pred katero je beseda „serija“; |
| --- | --- |

(c)

številka serije, pred katero je beseda „serija“;

| (c) | številka serije, pred katero je beseda „serija“; |
| --- | --- |

(c)

številka serije, pred katero je beseda „serija“;

| (d) | datum izteka roka uporabnosti zdravila v naslednji obliki: „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“; |
| --- | --- |

(d)

datum izteka roka uporabnosti zdravila v naslednji obliki: „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“;

| (d) | datum izteka roka uporabnosti zdravila v naslednji obliki: „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“; |
| --- | --- |

(d)

datum izteka roka uporabnosti zdravila v naslednji obliki: „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“;

V izjemnih primerih lahko predlagatelj ali pristojni organ zahteva, da se vključijo dodatne informacije, če je to nujno za zagotovitev varnega in pravilnega dajanja zdravila.

Sprememba 106

Predlog uredbe

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Navodila za uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini | Navodila za uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini |
| 1.   Navodilo za uporabo je na voljo za vsako zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in zajema vsaj naslednje informacije: | 1.   Navodilo za uporabo je
  neposredno
  na voljo za vsako zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in zajema vsaj naslednje informacije: |
| (a) | ime ali naziv podjetja ter stalni naslov ali registrirani kraj poslovanja imetnika dovoljenja za promet z zdravilom in proizvajalca ter, kadar je to primerno, predstavnika imetnika dovoljena za promet z zdravilom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Navodila za uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini

Navodila za uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini

1.   Navodilo za uporabo je na voljo za vsako zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in zajema vsaj naslednje informacije:

1.   Navodilo za uporabo je
  neposredno
  na voljo za vsako zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in zajema vsaj naslednje informacije:

(a)

ime ali naziv podjetja ter stalni naslov ali registrirani kraj poslovanja imetnika dovoljenja za promet z zdravilom in proizvajalca ter, kadar je to primerno, predstavnika imetnika dovoljena za promet z zdravilom;

| (a) | ime ali naziv podjetja ter stalni naslov ali registrirani kraj poslovanja imetnika dovoljenja za promet z zdravilom in proizvajalca ter, kadar je to primerno, predstavnika imetnika dovoljena za promet z zdravilom; |
| --- | --- |

(a)

ime ali naziv podjetja ter stalni naslov ali registrirani kraj poslovanja imetnika dovoljenja za promet z zdravilom in proizvajalca ter, kadar je to primerno, predstavnika imetnika dovoljena za promet z zdravilom;

| (b) | ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali, kadar je to primerno, seznam imen zdravila za uporabo v veterinarski medicini, kot so bila odobrena v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali, kadar je to primerno, seznam imen zdravila za uporabo v veterinarski medicini, kot so bila odobrena v različnih državah članicah;

| (b) | ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali, kadar je to primerno, seznam imen zdravila za uporabo v veterinarski medicini, kot so bila odobrena v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ali, kadar je to primerno, seznam imen zdravila za uporabo v veterinarski medicini, kot so bila odobrena v različnih državah članicah;

| (c) | jakost in farmacevtsko obliko zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(c)

jakost in farmacevtsko obliko zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (c) | jakost in farmacevtsko obliko zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(c)

jakost in farmacevtsko obliko zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (d) | ciljne vrste, odmerke za vsako vrsto, način in pot aplikacije zdravila ter po potrebi nasvet za pravilno aplikacijo zdravila; |
| --- | --- |

(d)

ciljne vrste, odmerke za vsako vrsto, način in pot aplikacije zdravila ter po potrebi nasvet za pravilno aplikacijo zdravila;

| (d) | ciljne vrste, odmerke za vsako vrsto, način in pot aplikacije zdravila ter po potrebi nasvet za pravilno aplikacijo zdravila; |
| --- | --- |

(d)

ciljne vrste, odmerke za vsako vrsto, način in pot aplikacije zdravila ter po potrebi nasvet za pravilno aplikacijo zdravila;

| (e) | terapevtske indikacije; |
| --- | --- |

(e)

terapevtske indikacije;

| (e) | terapevtske indikacije; |
| --- | --- |

(e)

terapevtske indikacije;

| (f) | kontraindikacije in neželene dogodke, če so te informacije potrebne za uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(f)

kontraindikacije in neželene dogodke, če so te informacije potrebne za uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (f) | kontraindikacije in neželene dogodke, če so te informacije potrebne za uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(f)

kontraindikacije in neželene dogodke, če so te informacije potrebne za uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (g) | karenco, tudi če je nična, če pri ciljnih vrstah gre za živali za proizvodnjo živil; |
| --- | --- |

(g)

karenco, tudi če je nična, če pri ciljnih vrstah gre za živali za proizvodnjo živil;

| (g) | karenco, tudi če je nična, če pri ciljnih vrstah gre za živali za proizvodnjo živil; |
| --- | --- |

(g)

karenco, tudi če je nična, če pri ciljnih vrstah gre za živali za proizvodnjo živil;

| (h) | posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo; |
| --- | --- |

(h)

posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo;

| (h) | posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo; |
| --- | --- |

(h)

posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo;

| (i) | informacije, pomembne za varnost ali varovanje zdravja, vključno z morebitnimi posebnimi previdnostnimi ukrepi glede uporabe in drugimi opozorili; |
| --- | --- |

(i)

informacije, pomembne za varnost ali varovanje zdravja, vključno z morebitnimi posebnimi previdnostnimi ukrepi glede uporabe in drugimi opozorili;

| (i) | informacije, pomembne za varnost ali varovanje zdravja, vključno z morebitnimi posebnimi previdnostnimi ukrepi glede uporabe in drugimi opozorili; |
| --- | --- |

(i)

informacije, pomembne za varnost ali varovanje zdravja, vključno z morebitnimi posebnimi previdnostnimi ukrepi glede uporabe in drugimi opozorili;

| (j) | zahteva, da se uporabi sistem vračanja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini zaradi odstranjevanja neporabljenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil
  ter, če je primerno, dodatni preventivni ukrepi glede odstranjevanja nevarnih odpadnih neporabljenih zdravil za uporabo
  v 
  veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil
  ; |
| --- | --- |

(j)

zahteva, da se uporabi sistem vračanja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini zaradi odstranjevanja neporabljenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil
  ter, če je primerno, dodatni preventivni ukrepi glede odstranjevanja nevarnih odpadnih neporabljenih zdravil za uporabo
  v 
  veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil
  ;

| (j) | zahteva, da se uporabi sistem vračanja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini zaradi odstranjevanja neporabljenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil v 
  skladu z veljavno zakonodajo
  ; |
| --- | --- |

(j)

zahteva, da se uporabi sistem vračanja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini zaradi odstranjevanja neporabljenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali odpadnih snovi, ki nastanejo pri uporabi takih zdravil v 
  skladu z veljavno zakonodajo
  ;

| (k) | številko dovoljenja za promet z zdravilom; |
| --- | --- |

(k)

številko dovoljenja za promet z zdravilom;

| (l) | v primeru generičnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „generično zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“; |
| --- | --- |

(l)

v primeru generičnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „generično zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“;

| (l) | v primeru generičnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „generično zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“; |
| --- | --- |

(l)

v primeru generičnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „generično zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“;

| (m) | v primeru homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“. |
| --- | --- |

(m)

v primeru homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“.

| (m) | v primeru homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“. |
| --- | --- |

(m)

v primeru homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini navedba „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“.

| (ma) | kakovostna in količinska sestava; |
| --- | --- |

(ma)

kakovostna in količinska sestava;

2.   Navodila za uporabo lahko zajemajo dodatne informacije o distribuciji, imetniku dovoljenja ali kakršnih koli potrebnih varnostnih ukrepih v skladu z dovoljenjem za promet, če te informacije niso promocijske narave. Te dodatne informacije so napisane v navodilih za uporabo in so jasno ločene od informacij iz odstavka 1.

2.   Navodila za uporabo lahko zajemajo dodatne informacije o distribuciji, imetniku dovoljenja ali kakršnih koli potrebnih varnostnih ukrepih v skladu z dovoljenjem za promet, če te informacije niso promocijske narave. Te dodatne informacije so napisane v navodilih za uporabo in so jasno ločene od informacij iz odstavka 1.

3.   Navodila za uporabo so napisana in oblikovana na jasen in razumljiv način, z izrazi, ki so razumljivi splošni javnosti.

3.   Navodila za uporabo so napisana in oblikovana na jasen
  , berljiv
  in razumljiv način, z izrazi, ki so razumljivi splošni javnosti.

Sprememba 107

Predlog uredbe

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Navodila za uporabo homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini | Navodila za uporabo homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini |
| Z odstopanjem od člena 12(1) navodila za uporabo homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila registrirana v skladu s členoma 89 in 90, zajemajo samo naslednje informacije: | Z odstopanjem od člena 12(1) navodila za uporabo homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila registrirana v skladu s členoma 89 in 90, zajemajo samo naslednje informacije: |
| (a) | znanstveno ime surovine ali surovin, ki mu sledi stopnja razredčitve z uporabo simbolov Evropske farmakopeje ali, če teh ni, farmakopej, ki se trenutno uradno uporabljajo v državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Navodila za uporabo homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini

Navodila za uporabo homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini

Z odstopanjem od člena 12(1) navodila za uporabo homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila registrirana v skladu s členoma 89 in 90, zajemajo samo naslednje informacije:

Z odstopanjem od člena 12(1) navodila za uporabo homeopatskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila registrirana v skladu s členoma 89 in 90, zajemajo samo naslednje informacije:

(a)

znanstveno ime surovine ali surovin, ki mu sledi stopnja razredčitve z uporabo simbolov Evropske farmakopeje ali, če teh ni, farmakopej, ki se trenutno uradno uporabljajo v državah članicah;

| (a) | znanstveno ime surovine ali surovin, ki mu sledi stopnja razredčitve z uporabo simbolov Evropske farmakopeje ali, če teh ni, farmakopej, ki se trenutno uradno uporabljajo v državah članicah;
  če homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini vsebuje več kot eno surovino, se lahko znanstveno ime surovine dopolni z blagovno znamko na oznaki; |
| --- | --- |

(a)

znanstveno ime surovine ali surovin, ki mu sledi stopnja razredčitve z uporabo simbolov Evropske farmakopeje ali, če teh ni, farmakopej, ki se trenutno uradno uporabljajo v državah članicah;
  če homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini vsebuje več kot eno surovino, se lahko znanstveno ime surovine dopolni z blagovno znamko na oznaki;

| (b) | ime in naslov imetnika dovoljenja za promet z zdravilom in, kadar je to primerno, proizvajalca; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov imetnika dovoljenja za promet z zdravilom in, kadar je to primerno, proizvajalca;

| (b) | ime in naslov imetnika dovoljenja za promet z zdravilom in, kadar je to primerno, proizvajalca; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov imetnika dovoljenja za promet z zdravilom in, kadar je to primerno, proizvajalca;

| (c) | način aplikacije zdravila ter po potrebi pot aplikacije zdravila; |
| --- | --- |

(c)

način aplikacije zdravila ter po potrebi pot aplikacije zdravila;

| (c) | način aplikacije zdravila ter po potrebi pot aplikacije zdravila; |
| --- | --- |

(c)

način aplikacije zdravila ter po potrebi pot aplikacije zdravila;

| (d) | datum izteka roka uporabnosti zdravila v obliki „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“; |
| --- | --- |

(d)

datum izteka roka uporabnosti zdravila v obliki „mm/llll“, pred katerim je okrajšava „Exp.“;

| (e) | farmacevtsko obliko; |
| --- | --- |

(e)

farmacevtsko obliko;

| (e) | farmacevtsko obliko; |
| --- | --- |

(e)

farmacevtsko obliko;

| (f) | posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo; |
| --- | --- |

(f)

posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo;

| (f) | posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo; |
| --- | --- |

(f)

posebna navodila za skladiščenje, če obstajajo;

| (g) | ciljne vrste; |
| --- | --- |

(g)

ciljne vrste;

| (g) | ciljne vrste
  in odmerki za različne ciljne vrste
  ; |
| --- | --- |

(g)

ciljne vrste
  in odmerki za različne ciljne vrste
  ;

| (h) | posebno opozorilo, če je za zdravilo to potrebno, |
| --- | --- |

(h)

posebno opozorilo, če je za zdravilo to potrebno,

| (h) | posebno opozorilo, če je za zdravilo to potrebno, |
| --- | --- |

(h)

posebno opozorilo, če je za zdravilo to potrebno,

| (i) | številka serije, pred katero je beseda „serija“; |
| --- | --- |

(i)

številka serije, pred katero je beseda „serija“;

| (j) | registracijsko številko; |
| --- | --- |

(j)

registracijsko številko;

| (j) | registracijsko številko; |
| --- | --- |

(j)

registracijsko številko;

| (k) | karenco, če se uporablja; |
| --- | --- |

(k)

karenco, če se uporablja;

| (k) | karenco, če se uporablja; |
| --- | --- |

(k)

karenco, če se uporablja;

| (l) | navedbo „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“. |
| --- | --- |

(l)

navedbo „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“.

| (l) | navedbo „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“. |
| --- | --- |

(l)

navedbo „homeopatsko zdravilo za uporabo v veterinarski medicini“.

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za namene tega oddelka, kadar je zdravilna učinkovina sestavljena iz soli, estrov, etrov, izomerov in mešanic izomerov, kompleksov ali derivatov, ki so drugačni kot tisti v zdravilni učinkovini, ki se uporablja v referenčnem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, se šteje za isto zdravilno učinkovino, kot je bila uporabljena v referenčnem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, razen če se njune lastnosti glede varnosti in učinkovitosti bistveno razlikujejo. Kadar se zdravilna učinkovina bistveno razlikuje po navedenih lastnostih, predlagatelj predloži dodatne informacije, da dokaže varnost in/ali učinkovitost različnih soli, estrov ali derivatov odobrene zdravilne učinkovine referenčnega zdravila za uporabo v veterinarski medicini. | 2.   Za namene tega oddelka, kadar je zdravilna učinkovina sestavljena iz soli, estrov, etrov, izomerov in mešanic izomerov, kompleksov ali derivatov, ki so drugačni kot tisti v zdravilni učinkovini, ki se uporablja v referenčnem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, se šteje za isto zdravilno učinkovino, kot je bila uporabljena v referenčnem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, razen če se njune lastnosti glede varnosti, učinkovitosti in
  obnašanja ostankov
  bistveno razlikujejo. Kadar se zdravilna učinkovina bistveno razlikuje po navedenih lastnostih, predlagatelj predloži dodatne informacije, da dokaže varnost in/ali učinkovitost različnih soli, estrov ali derivatov odobrene zdravilne učinkovine referenčnega zdravila za uporabo v veterinarski medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Za namene tega oddelka, kadar je zdravilna učinkovina sestavljena iz soli, estrov, etrov, izomerov in mešanic izomerov, kompleksov ali derivatov, ki so drugačni kot tisti v zdravilni učinkovini, ki se uporablja v referenčnem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, se šteje za isto zdravilno učinkovino, kot je bila uporabljena v referenčnem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, razen če se njune lastnosti glede varnosti in učinkovitosti bistveno razlikujejo. Kadar se zdravilna učinkovina bistveno razlikuje po navedenih lastnostih, predlagatelj predloži dodatne informacije, da dokaže varnost in/ali učinkovitost različnih soli, estrov ali derivatov odobrene zdravilne učinkovine referenčnega zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

2.   Za namene tega oddelka, kadar je zdravilna učinkovina sestavljena iz soli, estrov, etrov, izomerov in mešanic izomerov, kompleksov ali derivatov, ki so drugačni kot tisti v zdravilni učinkovini, ki se uporablja v referenčnem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, se šteje za isto zdravilno učinkovino, kot je bila uporabljena v referenčnem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, razen če se njune lastnosti glede varnosti, učinkovitosti in
  obnašanja ostankov
  bistveno razlikujejo. Kadar se zdravilna učinkovina bistveno razlikuje po navedenih lastnostih, predlagatelj predloži dodatne informacije, da dokaže varnost in/ali učinkovitost različnih soli, estrov ali derivatov odobrene zdravilne učinkovine referenčnega zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

Sprememba 109

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   
  Pristojni organ
  ali
  Agencija lahko zahteva, da predlagatelj predloži
  varnostne podatke o morebitnih tveganjih, ki jih predstavlja generično zdravilo za uporabo v veterinarski medicini za okolje, če
  je bilo dovoljenje za promet z referenčnim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini izdano pred 20. julijem 2000 ali če je bila za
  referenčno zdravilo
  za uporabo v veterinarski medicini potrebna druga faza ocene tveganja za okolje
  . | 6.   
  Predlagatelj pristojnemu organu
  ali
  Agenciji na njuno zahtevo posreduje
  varnostne podatke o morebitnih tveganjih, ki jih predstavlja generično zdravilo za uporabo v veterinarski medicini za okolje, če
  se na podlagi utemeljenih razlogov sklepa, da bi lahko z odobritvijo generičnega zdravila povzročili večje tveganje za okolje kot ga ima
  referenčno zdravilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   
  Pristojni organ
  ali
  Agencija lahko zahteva, da predlagatelj predloži
  varnostne podatke o morebitnih tveganjih, ki jih predstavlja generično zdravilo za uporabo v veterinarski medicini za okolje, če
  je bilo dovoljenje za promet z referenčnim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini izdano pred 20. julijem 2000 ali če je bila za
  referenčno zdravilo
  za uporabo v veterinarski medicini potrebna druga faza ocene tveganja za okolje
  .

6.   
  Predlagatelj pristojnemu organu
  ali
  Agenciji na njuno zahtevo posreduje
  varnostne podatke o morebitnih tveganjih, ki jih predstavlja generično zdravilo za uporabo v veterinarski medicini za okolje, če
  se na podlagi utemeljenih razlogov sklepa, da bi lahko z odobritvijo generičnega zdravila povzročili večje tveganje za okolje kot ga ima
  referenčno zdravilo.

Sprememba 110

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od člena 7(1)(b) vloga za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje kombinacijo zdravilnih učinkovin, že uporabljenih v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet,
  vendar za katere v navedeni kombinaciji doslej še ni bilo izdano dovoljenje („kombinirana zdravila za uporabo v veterinarski medicini“),
  izpolnjuje naslednja merila: | Z odstopanjem od člena 7(1)(b) vloga za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje kombinacijo zdravilnih učinkovin, že uporabljenih v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet, izpolnjuje naslednja merila: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Z odstopanjem od člena 7(1)(b) vloga za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje kombinacijo zdravilnih učinkovin, že uporabljenih v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet,
  vendar za katere v navedeni kombinaciji doslej še ni bilo izdano dovoljenje („kombinirana zdravila za uporabo v veterinarski medicini“),
  izpolnjuje naslednja merila:

Z odstopanjem od člena 7(1)(b) vloga za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje kombinacijo zdravilnih učinkovin, že uporabljenih v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini z dovoljenjem za promet, izpolnjuje naslednja merila:

Sprememba 111

Predlog uredbe

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zmanjšane zahteve po podatkih za vloge za omejene trge | Zmanjšane zahteve po podatkih za vloge za omejene trge |
| 1.   Z odstopanjem od člena 7(1)(b) se izda dovoljenje za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, namenjenim za omejeni trg, tudi če
  ni bila predložena dokumentacija
  o kakovosti in/ali učinkovitosti v skladu s Prilogo II, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja: | 1.   Z odstopanjem od člena 7(1)(b) se izda dovoljenje za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, namenjenim za omejeni trg, tudi če
  predlagatelj zaradi preverljivih objektivnih razlogov ne more zagotoviti dokumentacije
  o kakovosti in/ali učinkovitosti v skladu s Prilogo II, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:: |
| (a) | korist takojšnje dostopnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini na trgu za zdravje živali ali javno zdravje odtehta tveganje, ki izhaja iz dejstva, da nekatera dokumentacija ni bila predložena; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Zmanjšane zahteve po podatkih za vloge za omejene trge

Zmanjšane zahteve po podatkih za vloge za omejene trge

1.   Z odstopanjem od člena 7(1)(b) se izda dovoljenje za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, namenjenim za omejeni trg, tudi če
  ni bila predložena dokumentacija
  o kakovosti in/ali učinkovitosti v skladu s Prilogo II, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

1.   Z odstopanjem od člena 7(1)(b) se izda dovoljenje za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, namenjenim za omejeni trg, tudi če
  predlagatelj zaradi preverljivih objektivnih razlogov ne more zagotoviti dokumentacije
  o kakovosti in/ali učinkovitosti v skladu s Prilogo II, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja::

(a)

korist takojšnje dostopnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini na trgu za zdravje živali ali javno zdravje odtehta tveganje, ki izhaja iz dejstva, da nekatera dokumentacija ni bila predložena;

| (a) | korist takojšnje dostopnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini na trgu za zdravje živali ali javno zdravje odtehta tveganje, ki izhaja iz dejstva, da nekatera dokumentacija ni bila predložena; |
| --- | --- |

(a)

korist takojšnje dostopnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini na trgu za zdravje živali ali javno zdravje odtehta tveganje, ki izhaja iz dejstva, da nekatera dokumentacija ni bila predložena;

| (b) | predlagatelj predloži dokaze, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini namenjeno za omejeni trg. |
| --- | --- |

(b)

predlagatelj predloži dokaze, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini namenjeno za omejeni trg.

| (b) | predlagatelj predloži dokaze, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini namenjeno za omejeni trg. |
| --- | --- |

(b)

predlagatelj predloži dokaze, da je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini namenjeno za omejeni trg.

2.   Z odstopanjem od člena 5(2) se dovoljenje za promet za omejeni trg izda za obdobje
  3
  let.

2.   Z odstopanjem od člena 5(2) se dovoljenje za promet za omejeni trg izda za obdobje
  petih
  let.
  Po izteku tega obdobja lahko imetnik dovoljenja na podlagi znanstvenih podatkov, farmakovigilance in učinkovitosti zahteva, da se dovoljenje pretvori v dovoljenje z neomejeno veljavnostjo.

3.   Kadar se za zdravilo izda dovoljenje za promet v skladu s tem členom, se v povzetku glavnih značilnosti zdravila jasno navede, da
  je bila opravljena
  le
  omejena ocena
  kakovosti in
  /ali
  učinkovitosti
  zaradi pomanjkanja celovitih podatkov o učinkovitosti in/ali kakovosti
  .

3.   Kadar se za zdravilo izda dovoljenje za promet v skladu s tem členom, se v povzetku glavnih značilnosti zdravila jasno navede, da
  so bile predložene
  le
  omejene informacije o njegovi
  kakovosti in učinkovitosti
  . Na ovojnini je opozorilo z istimi informacijami.

3a.
     
  Zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki je dobilo dovoljenje za promet v skladu s tem členom, se sme izdati samo na recept.

Sprememba 113

Predlog uredbe

Člen 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zahteve po podatkih za vloge v izjemnih okoliščinah | Zahteve po podatkih za vloge v izjemnih okoliščinah |
| 1.   Z odstopanjem od člena 7(1)(b) v izjemnih okoliščinah v zvezi z zdravjem živali ali javnim zdravjem, kadar predlagatelj dokaže, da zaradi objektivnih in preverljivih razlogov ne more zagotoviti kakovosti, varnosti in/ali učinkovitosti dokumentacije v skladu z delom 1, delom 2 in delom 3 Priloge II, se lahko izda dovoljenje za promet, če so izpolnjene naslednje zahteve: | 1.   Z odstopanjem od člena 7(1)(b) v izjemnih okoliščinah v zvezi z zdravjem živali ali javnim zdravjem
  , vključno z neizpolnjevanjem potreb v zvezi z zdravjem živali
  , kadar predlagatelj dokaže, da zaradi objektivnih in preverljivih razlogov ne more zagotoviti kakovosti, varnosti in/ali učinkovitosti dokumentacije v skladu z delom 1, delom 2 in delom 3 Priloge II, se lahko izda dovoljenje za promet, če so izpolnjene naslednje zahteve: |
| (a) | zahteva po uvedbi pogojev ali omejitev, zlasti v zvezi z varnostjo zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Zahteve po podatkih za vloge v izjemnih okoliščinah

Zahteve po podatkih za vloge v izjemnih okoliščinah

1.   Z odstopanjem od člena 7(1)(b) v izjemnih okoliščinah v zvezi z zdravjem živali ali javnim zdravjem, kadar predlagatelj dokaže, da zaradi objektivnih in preverljivih razlogov ne more zagotoviti kakovosti, varnosti in/ali učinkovitosti dokumentacije v skladu z delom 1, delom 2 in delom 3 Priloge II, se lahko izda dovoljenje za promet, če so izpolnjene naslednje zahteve:

1.   Z odstopanjem od člena 7(1)(b) v izjemnih okoliščinah v zvezi z zdravjem živali ali javnim zdravjem
  , vključno z neizpolnjevanjem potreb v zvezi z zdravjem živali
  , kadar predlagatelj dokaže, da zaradi objektivnih in preverljivih razlogov ne more zagotoviti kakovosti, varnosti in/ali učinkovitosti dokumentacije v skladu z delom 1, delom 2 in delom 3 Priloge II, se lahko izda dovoljenje za promet, če so izpolnjene naslednje zahteve:

(a)

zahteva po uvedbi pogojev ali omejitev, zlasti v zvezi z varnostjo zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (a) | zahteva po uvedbi pogojev ali omejitev, zlasti v zvezi z varnostjo zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(a)

zahteva po uvedbi pogojev ali omejitev, zlasti v zvezi z varnostjo zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (b) | zahteva po uradnem obveščanju pristojnih organov o kakršnem koli
  zapletu
  v zvezi z uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(b)

zahteva po uradnem obveščanju pristojnih organov o kakršnem koli
  zapletu
  v zvezi z uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (b) | zahteva po uradnem obveščanju pristojnih organov o kakršnem koli
  neželenem dogodku
  v zvezi z uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(b)

zahteva po uradnem obveščanju pristojnih organov o kakršnem koli
  neželenem dogodku
  v zvezi z uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (c) | zahteva
  po izvajanju
  študij po izdaji dovoljenja za promet. |
| --- | --- |

(c)

zahteva
  po izvajanju
  študij po izdaji dovoljenja za promet.

| (c) | zahteva
  za zagotovitev dodatnih podatkov na podlagi
  študij po izdaji dovoljenja za promet
  ali podatkov o učinkovitosti zdravila, pridobljenih na terenu, kadar podatki s terena veljajo za bolj primerne na podlagi ocene tveganj in koristi
  . |
| --- | --- |

(c)

zahteva
  za zagotovitev dodatnih podatkov na podlagi
  študij po izdaji dovoljenja za promet
  ali podatkov o učinkovitosti zdravila, pridobljenih na terenu, kadar podatki s terena veljajo za bolj primerne na podlagi ocene tveganj in koristi
  .

2.   Z 
  odstopanjem od člena 5(2) se dovoljenje za promet v izjemnih okoliščinah izda za obdobje 1 leta
  .

2.   
  Podaljšanje veljavnosti dovoljenja za promet, izdanega v skladu
  z 
  odstavkom 1, je povezano z letnim pregledom pogojev iz navedenega odstavka, dokler so ti pogoji izpolnjeni
  .

3.   Kadar se za zdravilo izda dovoljenje za promet v skladu s tem členom, se v povzetku glavnih značilnosti zdravila jasno navede, da je bila opravljena le omejena ocena kakovosti, varnosti in/ali učinkovitosti zaradi pomanjkanja celovitih podatkov o kakovosti, varnosti in/ali učinkovitosti.

3.   Kadar se za zdravilo izda dovoljenje za promet v skladu s tem členom, se v povzetku glavnih značilnosti zdravila jasno navede, da je bila opravljena le omejena ocena kakovosti, varnosti in/ali učinkovitosti zaradi pomanjkanja celovitih podatkov o kakovosti, varnosti in/ali učinkovitosti.
  Na ovojnini je opozorilo z istimi informacijami.

3a.
     
  Pristojni organ ali Komisija lahko kadar koli izda dovoljenje za promet, ki velja za nedoločen čas, če pri uporabi zdravila ni bila ugotovljena nobena težava glede varnosti ali učinkovitosti ter če je imetnik dovoljenja za promet predložil manjkajoče podatke o kakovosti, varnosti in učinkovitosti iz odstavka 1.

3b.
     
  Zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, za katerega je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu s tem členom, se sme izdati samo na recept.

Sprememba 114

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pristojni organ preveri, ali
  so
  proizvajalci zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz tretjih držav zmožni proizvajati zadevno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in/ali izvesti kontrolne teste v skladu z metodami, opisanimi v dokumentaciji, predloženi v podporo vlogi v skladu s členom 7(1). | Pristojni organ preveri, ali proizvajalci zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz tretjih držav
  upoštevajo veljavno zakonodajo Unije in so
  zmožni proizvajati zadevno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in/ali izvesti kontrolne teste v skladu z metodami, opisanimi v dokumentaciji, predloženi v podporo vlogi v skladu s členom 7(1)
  , in da zmanjšujejo onesnaževanje okolja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pristojni organ preveri, ali
  so
  proizvajalci zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz tretjih držav zmožni proizvajati zadevno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in/ali izvesti kontrolne teste v skladu z metodami, opisanimi v dokumentaciji, predloženi v podporo vlogi v skladu s členom 7(1).

Pristojni organ preveri, ali proizvajalci zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz tretjih držav
  upoštevajo veljavno zakonodajo Unije in so
  zmožni proizvajati zadevno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in/ali izvesti kontrolne teste v skladu z metodami, opisanimi v dokumentaciji, predloženi v podporo vlogi v skladu s členom 7(1)
  , in da zmanjšujejo onesnaževanje okolja
  .

Sprememba 115

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar se vloga nanaša na protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  lahko
  pristojni organ ali Komisija od imetnika dovoljenja za promet zahteva, da opravi študije po pridobitvi dovoljenja za promet za zagotovitev, da razmerje med tveganji in koristmi ostaja pozitivno za morebitni razvoj protimikrobne odpornosti. | 3.   Kadar se vloga nanaša na protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini, pristojni organ ali Komisija od imetnika dovoljenja za promet zahteva, da opravi študije po pridobitvi dovoljenja za promet za zagotovitev, da razmerje med tveganji in koristmi ostaja pozitivno za morebitni razvoj protimikrobne odpornosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Kadar se vloga nanaša na protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  lahko
  pristojni organ ali Komisija od imetnika dovoljenja za promet zahteva, da opravi študije po pridobitvi dovoljenja za promet za zagotovitev, da razmerje med tveganji in koristmi ostaja pozitivno za morebitni razvoj protimikrobne odpornosti.

3.   Kadar se vloga nanaša na protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini, pristojni organ ali Komisija od imetnika dovoljenja za promet zahteva, da opravi študije po pridobitvi dovoljenja za promet za zagotovitev, da razmerje med tveganji in koristmi ostaja pozitivno za morebitni razvoj protimikrobne odpornosti.

Spremembi 116 in 298

Predlog uredbe

Člen 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zahteva za veterinarski recept | Zahteva za veterinarski recept |
| 1.   
  Pristojni organ ali Komisija
  naslednja zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  razvrsti kot zdravila
  na veterinarski recept: | 1.   Naslednja zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  se izdajajo samo
  na veterinarski recept: |
| (a) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo psihotropne droge ali narkotike, vključno s tistimi, ki so zajeti v Enotno konvencijo Združenih narodov o narkotikih iz leta 1961, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 in Konvencijo Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Zahteva za veterinarski recept

Zahteva za veterinarski recept

1.   
  Pristojni organ ali Komisija
  naslednja zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  razvrsti kot zdravila
  na veterinarski recept:

1.   Naslednja zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  se izdajajo samo
  na veterinarski recept:

(a)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo psihotropne droge ali narkotike, vključno s tistimi, ki so zajeti v Enotno konvencijo Združenih narodov o narkotikih iz leta 1961, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 in Konvencijo Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971;

| (a) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo psihotropne droge ali narkotike, vključno s tistimi, ki so zajeti v Enotno konvencijo Združenih narodov o narkotikih iz leta 1961, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 in Konvencijo Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971; |
| --- | --- |

(a)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo psihotropne droge ali narkotike, vključno s tistimi, ki so zajeti v Enotno konvencijo Združenih narodov o narkotikih iz leta 1961, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 in Konvencijo Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971;

| (b) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene proizvodnji živil; |
| --- | --- |

(b)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene proizvodnji živil;

| (b) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene proizvodnji živil; |
| --- | --- |

(b)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene proizvodnji živil;

| (c) | protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(c)

protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (c) | protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(c)

protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| (d) | zdravila, namenjena zdravljenju patoloških procesov, ki zahtevajo podrobno predhodno diagnozo ali uporaba katerih bi lahko ovirala ali vplivala na poznejše diagnostične ali terapevtske ukrepe; |
| --- | --- |

(d)

zdravila, namenjena zdravljenju patoloških procesov, ki zahtevajo podrobno predhodno diagnozo ali uporaba katerih bi lahko ovirala ali vplivala na poznejše diagnostične ali terapevtske ukrepe;

| (d) | zdravila, namenjena zdravljenju patoloških procesov, ki zahtevajo podrobno predhodno diagnozo ali uporaba katerih bi lahko ovirala ali vplivala na poznejše diagnostične ali terapevtske ukrepe; |
| --- | --- |

(d)

zdravila, namenjena zdravljenju patoloških procesov, ki zahtevajo podrobno predhodno diagnozo ali uporaba katerih bi lahko ovirala ali vplivala na poznejše diagnostične ali terapevtske ukrepe;

| (e) | galenska zdravila, namenjena živalim za proizvodnjo živil; |
| --- | --- |

(e)

galenska zdravila, namenjena živalim za proizvodnjo živil;

| (e) | galenska zdravila, namenjena živalim za proizvodnjo živil; |
| --- | --- |

(e)

galenska zdravila, namenjena živalim za proizvodnjo živil;

| (f) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo zdravilno učinkovino, za katero je izdano dovoljenje za manj kot 5 let v Uniji. |
| --- | --- |

(f)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo zdravilno učinkovino, za katero je izdano dovoljenje za manj kot 5 let v Uniji.

| (f) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo zdravilno učinkovino, za katero je izdano dovoljenje za manj kot 5 let v Uniji. |
| --- | --- |

(f)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo zdravilno učinkovino, za katero je izdano dovoljenje za manj kot 5 let v Uniji.

| (fa) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini, za katera je bilo dovoljenje za promet izdano v skladu s členom 21 in/ali 22. |
| --- | --- |

(fa)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini, za katera je bilo dovoljenje za promet izdano v skladu s členom 21 in/ali 22.

1a.
     
  Države članice lahko na svojem ozemlju zagotovijo dodatne pravne podkategorije v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo.

2.   
  Pristojni organ ali Komisija lahko
  zdravilo za uporabo v veterinarski medicini
  razvrstita
  kot zdravilo na veterinarski recept, kadar so v povzetek glavnih značilnosti zdravila iz člena 30 vključeni posebni varnostni ukrepi in zlasti morebitna tveganja za:

2.   Zdravilo za uporabo v veterinarski medicini
  je lahko opredeljeno
  kot zdravilo na veterinarski recept, kadar so v povzetek glavnih značilnosti zdravila iz člena 30 vključeni posebni varnostni ukrepi in zlasti morebitna tveganja za:

| (a) | ciljne vrste; |
| --- | --- |

(a)

ciljne vrste;

| (a) | ciljne vrste; |
| --- | --- |

(a)

ciljne vrste;

| (b) | osebo, ki daje zdravilo živali; |
| --- | --- |

(b)

osebo, ki daje zdravilo živali;

| (b) | osebo, ki daje zdravilo živali; |
| --- | --- |

(b)

osebo, ki daje zdravilo živali;

| (c) | okolje |
| --- | --- |

(c)

okolje

| (c) | okolje. |
| --- | --- |

(c)

okolje.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 pristojni organ ali
  Agencija zdravila
  za uporabo v veterinarski medicini
  ne sme razvrstiti kot zdravila na
  veterinarski recept, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

3.   Z odstopanjem od odstavka 1
  lahko
  pristojni organ ali
  Komisija določi, da za zdravilo
  za uporabo v veterinarski medicini
  ni potreben
  veterinarski recept, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | aplikacija zdravila za uporabo v veterinarski medicini je omejena na farmacevtske oblike, ki pri uporabi zdravila ne zahtevajo nobenega posebnega znanja ali spretnosti; |
| --- | --- |

(a)

aplikacija zdravila za uporabo v veterinarski medicini je omejena na farmacevtske oblike, ki pri uporabi zdravila ne zahtevajo nobenega posebnega znanja ali spretnosti;

| (a) | aplikacija zdravila za uporabo v veterinarski medicini je omejena na farmacevtske oblike, ki pri uporabi zdravila ne zahtevajo nobenega posebnega znanja ali spretnosti; |
| --- | --- |

(a)

aplikacija zdravila za uporabo v veterinarski medicini je omejena na farmacevtske oblike, ki pri uporabi zdravila ne zahtevajo nobenega posebnega znanja ali spretnosti;

| (b) | zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne predstavlja neposrednega ali posrednega tveganja za zdravljene živali, osebo, ki daje zdravilo, ali okolje, tudi če je zdravilo dano nepravilno; |
| --- | --- |

(b)

zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne predstavlja neposrednega ali posrednega tveganja za zdravljene živali, osebo, ki daje zdravilo, ali okolje, tudi če je zdravilo dano nepravilno;

| (b) | zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne predstavlja neposrednega ali posrednega tveganja za zdravljene živali, osebo, ki daje zdravilo, ali okolje, tudi če je zdravilo dano nepravilno; |
| --- | --- |

(b)

zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne predstavlja neposrednega ali posrednega tveganja za zdravljene živali, osebo, ki daje zdravilo, ali okolje, tudi če je zdravilo dano nepravilno;

| (c) | povzetek glavnih značilnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini ne zajema nobenih opozoril o možnih resnih
  stranskih
  učinkih, ki izhajajo iz njegove pravilne uporabe; |
| --- | --- |

(c)

povzetek glavnih značilnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini ne zajema nobenih opozoril o možnih resnih
  stranskih
  učinkih, ki izhajajo iz njegove pravilne uporabe;

| (c) | povzetek glavnih značilnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini ne zajema nobenih opozoril o možnih resnih
  škodljivih
  učinkih, ki izhajajo iz njegove pravilne uporabe; |
| --- | --- |

(c)

povzetek glavnih značilnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini ne zajema nobenih opozoril o možnih resnih
  škodljivih
  učinkih, ki izhajajo iz njegove pravilne uporabe;

| (d) | niti za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini niti za katero koli drugo zdravilo, ki vsebuje isto zdravilno učinkovino, ni preteklih poročil o pogostih neželenih dogodkih; |
| --- | --- |

(d)

niti za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini niti za katero koli drugo zdravilo, ki vsebuje isto zdravilno učinkovino, ni preteklih poročil o pogostih neželenih dogodkih;

| (d) | niti za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini niti za katero koli drugo zdravilo, ki vsebuje isto zdravilno učinkovino, ni preteklih poročil o pogostih neželenih dogodkih; |
| --- | --- |

(d)

niti za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini niti za katero koli drugo zdravilo, ki vsebuje isto zdravilno učinkovino, ni preteklih poročil o pogostih neželenih dogodkih;

| (e) | povzetek glavnih značilnosti zdravila ne obravnava kontraindikacij v zvezi z drugimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini, ki se običajno uporabljajo brez recepta; |
| --- | --- |

(e)

povzetek glavnih značilnosti zdravila ne obravnava kontraindikacij v zvezi z drugimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini, ki se običajno uporabljajo brez recepta;

| (e) | povzetek glavnih značilnosti zdravila ne obravnava kontraindikacij v zvezi z drugimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini, ki se običajno uporabljajo brez recepta; |
| --- | --- |

(e)

povzetek glavnih značilnosti zdravila ne obravnava kontraindikacij v zvezi z drugimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini, ki se običajno uporabljajo brez recepta;

| (f) | za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne veljajo posebni pogoji skladiščenja; |
| --- | --- |

(f)

za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne veljajo posebni pogoji skladiščenja;

| (g) | kar zadeva ostanke v živilih, pridobljenih iz zdravljene živali, ni tveganja za javno zdravje, tudi če se zdravila za uporabo v veterinarski medicini uporabljajo nepravilno; |
| --- | --- |

(g)

kar zadeva ostanke v živilih, pridobljenih iz zdravljene živali, ni tveganja za javno zdravje, tudi če se zdravila za uporabo v veterinarski medicini uporabljajo nepravilno;

| (g) | kar zadeva ostanke v živilih, pridobljenih iz zdravljene živali, ni tveganja za javno zdravje, tudi če se zdravila za uporabo v veterinarski medicini uporabljajo nepravilno; |
| --- | --- |

(g)

kar zadeva ostanke v živilih, pridobljenih iz zdravljene živali, ni tveganja za javno zdravje, tudi če se zdravila za uporabo v veterinarski medicini uporabljajo nepravilno;

| (h) | kar zadeva razvoj
  odpornosti proti antelmintikom
  , ni tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, tudi kadar se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje navedene snovi, uporablja nepravilno. |
| --- | --- |

(h)

kar zadeva razvoj
  odpornosti proti antelmintikom
  , ni tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, tudi kadar se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje navedene snovi, uporablja nepravilno.

| (h) | kar zadeva razvoj
  protiparazitne odpornosti
  , ni tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, tudi kadar se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje navedene snovi, uporablja nepravilno. |
| --- | --- |

(h)

kar zadeva razvoj
  protiparazitne odpornosti
  , ni tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, tudi kadar se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje navedene snovi, uporablja nepravilno.

Sprememba 117

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se zdravila za uporabo v veterinarski medicini lahko izdajo brez recepta, če: |
| | (a) | so registrirana kot posamezna homeopatska zdravila s stopnjo redčenja, ki ni nižja od D4 (1:10 000 ), in se lahko prodajajo v lekarnah, ter niso proizvedena z uporabo alkohola. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se zdravila za uporabo v veterinarski medicini lahko izdajo brez recepta, če:

(a)

so registrirana kot posamezna homeopatska zdravila s stopnjo redčenja, ki ni nižja od D4 (1:10 000 ), in se lahko prodajajo v lekarnah, ter niso proizvedena z uporabo alkohola.

| (b) | so registrirana kot kompleksna homeopatska zdravila, ne vsebujejo posameznih sestavin s stopnjo redčenja, nižjo od D4, se lahko prodajajo v lekarnah in niso proizvedena z uporabo alkohola. |
| --- | --- |

(b)

so registrirana kot kompleksna homeopatska zdravila, ne vsebujejo posameznih sestavin s stopnjo redčenja, nižjo od D4, se lahko prodajajo v lekarnah in niso proizvedena z uporabo alkohola.

Sprememba 118

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin
  ali drugih
  sestavin z navedbo splošnega imena ali kemijskega opisa snovi ali drugih sestavin; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin
  ali drugih
  sestavin z navedbo splošnega imena ali kemijskega opisa snovi ali drugih sestavin;

| (b) | kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin
  in vseh bistvenih
  sestavin z navedbo splošnega imena ali kemijskega opisa snovi ali drugih sestavin; |
| --- | --- |

(b)

kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin
  in vseh bistvenih
  sestavin z navedbo splošnega imena ali kemijskega opisa snovi ali drugih sestavin;

Sprememba 119

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka c – točka vi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vi) | pogostost in resnost neželenih
  dogodkov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(vi)

pogostost in resnost neželenih
  dogodkov
  ;

| (vi) | pogostost in resnost neželenih
  reakcij
  ; |
| --- | --- |

(vi)

pogostost in resnost neželenih
  reakcij
  ;

Sprememba 120

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka c – točka xiii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (xiii) | posebni pogoji za uporabo, vključno z omejitvami uporabe protimikrobnih snovi, da se omeji tveganje za razvoj protimikrobne odpornosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(xiii)

posebni pogoji za uporabo, vključno z omejitvami uporabe protimikrobnih snovi, da se omeji tveganje za razvoj protimikrobne odpornosti;

| (xiii) | posebni pogoji za uporabo, vključno z omejitvami uporabe protimikrobnih snovi, da se omeji tveganje za razvoj protimikrobne odpornosti
  , in navedbo, da se zdravilo ne sme uporabljati kot rutinski preventivni ukrep
  ; |
| --- | --- |

(xiii)

posebni pogoji za uporabo, vključno z omejitvami uporabe protimikrobnih snovi, da se omeji tveganje za razvoj protimikrobne odpornosti
  , in navedbo, da se zdravilo ne sme uporabljati kot rutinski preventivni ukrep
  ;

Sprememba 121

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka e – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | seznam pomožnih snovi, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(iiia)

seznam pomožnih snovi,

Sprememba 122

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | informacije iz ocene tveganja za okolje za zdravilo, zlasti okoljske končne točke in podatki o opredelitvi tveganja, vključno z ekotoksikološkimi informacijami o učinkih na neciljne vrste in trdovratnost aktivnih snovi in aktivnih metabolitov v prsti in vodi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ea)

informacije iz ocene tveganja za okolje za zdravilo, zlasti okoljske končne točke in podatki o opredelitvi tveganja, vključno z ekotoksikološkimi informacijami o učinkih na neciljne vrste in trdovratnost aktivnih snovi in aktivnih metabolitov v prsti in vodi;

Sprememba 123

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | če se zdravilo odobri za uporabo v veterinarski medicini prek medicirane krme, so informacije o možnem medsebojnem delovanju med tem zdravilom in krmo, ki bi ogrožalo varnost ali učinkovitost medicirane krme, zagotovljene na seznamu nezdružljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ja)

če se zdravilo odobri za uporabo v veterinarski medicini prek medicirane krme, so informacije o možnem medsebojnem delovanju med tem zdravilom in krmo, ki bi ogrožalo varnost ali učinkovitost medicirane krme, zagotovljene na seznamu nezdružljivosti.

Sprememba 124

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Če imata dve zdravili enak terapevtski učinek, se lahko izvedejo primerjalne ocene. V takšnem primeru se zdravila, ki so nevarna za okolje ali zdravljene živali, nadomestijo z manj nevarnimi zdravili, ki imajo enake terapevtske učinke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Če imata dve zdravili enak terapevtski učinek, se lahko izvedejo primerjalne ocene. V takšnem primeru se zdravila, ki so nevarna za okolje ali zdravljene živali, nadomestijo z manj nevarnimi zdravili, ki imajo enake terapevtske učinke.

Sprememba 125

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zdravilo je protimikrobno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, predstavljeno za uporabo kot sredstvo za povečanje proizvodnosti, da se spodbudi rast zdravljenih živali ali poveča donosnost zdravljenih živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

zdravilo je protimikrobno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, predstavljeno za uporabo kot sredstvo za povečanje proizvodnosti, da se spodbudi rast zdravljenih živali ali poveča donosnost zdravljenih živali;

| (d) | zdravilo je protimikrobno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, predstavljeno za uporabo kot sredstvo za povečanje proizvodnosti, da se spodbudi rast zdravljenih živali, poveča donosnost zdravljenih živali
  , ali kot sredstvo za rutinsko preventivno zdravljenje živali za proizvodnjo živil, ali kot dodatek h krmi ali vodi za masovno zdravljenje živali, pri katerih ni bila diagnosticirana bolezen
  ; |
| --- | --- |

(d)

zdravilo je protimikrobno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, predstavljeno za uporabo kot sredstvo za povečanje proizvodnosti, da se spodbudi rast zdravljenih živali, poveča donosnost zdravljenih živali
  , ali kot sredstvo za rutinsko preventivno zdravljenje živali za proizvodnjo živil, ali kot dodatek h krmi ali vodi za masovno zdravljenje živali, pri katerih ni bila diagnosticirana bolezen
  ;

Sprememba 126

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | karenca ni dovolj dolga, da bi zagotovila varnost živil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

karenca ni dovolj dolga, da bi zagotovila varnost živil;

| (e) | predlagana
  karenca
  , da se zagotovi
  varnost živil
  , ni dobro utemeljena ali pa se karenca, ki so jo predlagali Agencija ali pristojni organi, ne upošteva
  ; |
| --- | --- |

(e)

predlagana
  karenca
  , da se zagotovi
  varnost živil
  , ni dobro utemeljena ali pa se karenca, ki so jo predlagali Agencija ali pristojni organi, ne upošteva
  ;

Sprememba 127

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | zdravilo je učinkovina, ki vzbuja veliko zaskrbljenost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ga)

zdravilo je učinkovina, ki vzbuja veliko zaskrbljenost;

Sprememba 128

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – točka g b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (gb) | zdravilne učinkovine v zdravilu, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev med učinkovine, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene (PBT) ali so zelo obstojne in se zelo kopičijo v organizmih (vPvB) v skladu s smernicami Evropske agencije za zdravila, ali ki so opredeljene kot učinkovine, ki povzročajo endokrine motnje, ki imajo lahko negativne učinke na okolje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(gb)

zdravilne učinkovine v zdravilu, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev med učinkovine, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene (PBT) ali so zelo obstojne in se zelo kopičijo v organizmih (vPvB) v skladu s smernicami Evropske agencije za zdravila, ali ki so opredeljene kot učinkovine, ki povzročajo endokrine motnje, ki imajo lahko negativne učinke na okolje;

Sprememba 129

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | zdravilo predstavlja bistveno večje tveganje za zdravljeno žival, javno zdravje ali okolje v primerjavi s standardnim referenčnim zdravljenjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ha)

zdravilo predstavlja bistveno večje tveganje za zdravljeno žival, javno zdravje ali okolje v primerjavi s standardnim referenčnim zdravljenjem;

Sprememba 130

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – točka h b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hb) | nesprejemljivi stranski učinki ali sekundarni učinki za zdravljene živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(hb)

nesprejemljivi stranski učinki ali sekundarni učinki za zdravljene živali;

Sprememba 132

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Dovoljenje za promet s protimikrobnim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini se zavrne, če je protimikrobno zdravilo rezervirano za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh. | 2.   Dovoljenje za promet s protimikrobnim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini se zavrne, če je protimikrobno zdravilo
  na podlagi odstavka 4
  rezervirano za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Dovoljenje za promet s protimikrobnim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini se zavrne, če je protimikrobno zdravilo rezervirano za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh.

2.   Dovoljenje za promet s protimikrobnim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini se zavrne, če je protimikrobno zdravilo
  na podlagi odstavka 4
  rezervirano za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh.

Sprememba 133

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 146, da določi pravila za opredelitev protimikrobnih zdravil, ki jih je treba rezervirati za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh, da se ohrani učinkovitost nekaterih zdravilnih učinkovin pri ljudeh. | 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 146
  in ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije
  , da določi pravila za opredelitev protimikrobnih zdravil, ki jih je treba rezervirati za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh, da se ohrani učinkovitost nekaterih zdravilnih učinkovin pri ljudeh. |
| | Agencija v svojem mnenju upošteva ustrezne določitve na ravni razreda, snovi ali celo indikacij ter upošteva tudi pot aplikacije. |
| | Državam članicam, ki izvajajo ali bi želele izvajati strožja pravila, se to dovoli. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 146, da določi pravila za opredelitev protimikrobnih zdravil, ki jih je treba rezervirati za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh, da se ohrani učinkovitost nekaterih zdravilnih učinkovin pri ljudeh.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 146
  in ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije
  , da določi pravila za opredelitev protimikrobnih zdravil, ki jih je treba rezervirati za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh, da se ohrani učinkovitost nekaterih zdravilnih učinkovin pri ljudeh.

Agencija v svojem mnenju upošteva ustrezne določitve na ravni razreda, snovi ali celo indikacij ter upošteva tudi pot aplikacije.

Državam članicam, ki izvajajo ali bi želele izvajati strožja pravila, se to dovoli.

Sprememba 134

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija z izvedbenimi akti določi protimikrobna zdravila ali skupino protimikrobnih zdravil, rezerviranih za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2). | 4.   Komisija z izvedbenimi akti
  in ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije ter dela, ki ga je že opravila Svetovna zdravstvena organizacija,
  določi protimikrobna zdravila ali skupino protimikrobnih zdravil, rezerviranih za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2). |
| | Takšne določitve se, kjer je ustrezno, opravijo na ravni razreda, snovi ali celo indikacij, pri njih pa se upošteva tudi pot aplikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Komisija z izvedbenimi akti določi protimikrobna zdravila ali skupino protimikrobnih zdravil, rezerviranih za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2).

4.   Komisija z izvedbenimi akti
  in ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije ter dela, ki ga je že opravila Svetovna zdravstvena organizacija,
  določi protimikrobna zdravila ali skupino protimikrobnih zdravil, rezerviranih za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2).

Takšne določitve se, kjer je ustrezno, opravijo na ravni razreda, snovi ali celo indikacij, pri njih pa se upošteva tudi pot aplikacije.

Sprememba 301

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Informacije o varnosti glede učinkov zdravila za uporabo v veterinarski medicini na okolje niso zaščitene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Informacije o varnosti glede učinkov zdravila za uporabo v veterinarski medicini na okolje niso zaščitene.

Sprememba 136

Predlog uredbe

Člen 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obdobje varstva tehnične dokumentacije | Obdobje varstva tehnične dokumentacije |
| 1.   Obdobje varstva tehnične dokumentacije je: | 1.   Obdobje varstva tehnične dokumentacije je: |
| (a) | 10 let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za govedo, ovce, prašiče, piščance, pse in mačke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Obdobje varstva tehnične dokumentacije

Obdobje varstva tehnične dokumentacije

1.   Obdobje varstva tehnične dokumentacije je:

1.   Obdobje varstva tehnične dokumentacije je:

(a)

10 let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za govedo, ovce, prašiče, piščance, pse in mačke;

| (a) | 10 let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za govedo, ovce
  (gojene za meso)
  , prašiče, piščance,
  losose,
  pse in mačke. |
| --- | --- |

(a)

10 let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za govedo, ovce
  (gojene za meso)
  , prašiče, piščance,
  losose,
  pse in mačke.

| (b) | 14 let za protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini za govedo, ovce, prašiče, piščance, pse in mačke, ki vsebujejo protimikrobno zdravilno učinkovino, ki ni zdravilna učinkovina v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katerega je bilo izdano dovoljenje za promet v Uniji na datum predložitve vloge; |
| --- | --- |

(b)

14 let za protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini za govedo, ovce, prašiče, piščance, pse in mačke, ki vsebujejo protimikrobno zdravilno učinkovino, ki ni zdravilna učinkovina v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katerega je bilo izdano dovoljenje za promet v Uniji na datum predložitve vloge;

| (b) | 14 let za protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini za govedo, ovce, prašiče, piščance,
  losose,
  pse in mačke, ki vsebujejo protimikrobno zdravilno učinkovino, ki ni zdravilna učinkovina v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katerega je bilo izdano dovoljenje za promet v Uniji na datum predložitve vloge; |
| --- | --- |

(b)

14 let za protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini za govedo, ovce, prašiče, piščance,
  losose,
  pse in mačke, ki vsebujejo protimikrobno zdravilno učinkovino, ki ni zdravilna učinkovina v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katerega je bilo izdano dovoljenje za promet v Uniji na datum predložitve vloge;

| (c) | 18
  let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za čebele; |
| --- | --- |

(c)

18
  let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za čebele;

| (c) | 20
  let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za čebele; |
| --- | --- |

(c)

20
  let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za čebele;

| (d) | 14 let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živalske vrste, ki niso navedene v odstavkih 1(a) in (c). |
| --- | --- |

(d)

14 let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živalske vrste, ki niso navedene v odstavkih 1(a) in (c).

| (d) | 14 let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živalske vrste, ki niso navedene v odstavkih 1(a) in (c). |
| --- | --- |

(d)

14 let za zdravila za uporabo v veterinarski medicini za živalske vrste, ki niso navedene v odstavkih 1(a) in (c).

2.   Varstvo se uporablja od dneva izdaje dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini v skladu s členom 7.

2.   Varstvo se uporablja od dneva izdaje dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini v skladu s členom 7.

2a.
     
  Če je zdravilo za uporabo v veterinarski medicini odobreno za več kot eno živalsko vrsto, se obdobje podaljša v skladu s podaljšanjem obdobja iz člena 35.

Sprememba 312

Predlog uredbe

Člen 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Article 34a |
| | Obdobje varstva za nove svežnje podatkov, povezane z obstoječim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini |
| | 1.
     
  Za nove študije in preizkuse, ki jih predlagatelj za pridobitev dovoljenja za promet predloži pristojnim organom za obstoječe zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, za katerega obdobje varstva več ne velja, velja štiriletno samostojno obdobje varstva, če: |
| | (a) | so potrebne za podaljšanje dovoljenja za promet v zvezi z odmerki, farmacevtskimi oblikami ali potmi aplikacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Article 34a

Obdobje varstva za nove svežnje podatkov, povezane z obstoječim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini

1.
     
  Za nove študije in preizkuse, ki jih predlagatelj za pridobitev dovoljenja za promet predloži pristojnim organom za obstoječe zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, za katerega obdobje varstva več ne velja, velja štiriletno samostojno obdobje varstva, če:

(a)

so potrebne za podaljšanje dovoljenja za promet v zvezi z odmerki, farmacevtskimi oblikami ali potmi aplikacije;

| (b) | so potrebne za ponovno oceno, za katero zaprosi Agencija ali pristojni organ po odobritvi, razen kadar zanje zaprosijo pristojni organi v okviru nadaljnih ukrepov k vprašanjem farmakovigilance po odobritvi ali kot pogoj za odobritev ali kot obveznost po odobritvi v času odobritve. Vsako obdobje varstva poteka neodvisno od drugih, ki bi lahko potekala hkrati, zato se jih ne sešteva. |
| --- | --- |

(b)

so potrebne za ponovno oceno, za katero zaprosi Agencija ali pristojni organ po odobritvi, razen kadar zanje zaprosijo pristojni organi v okviru nadaljnih ukrepov k vprašanjem farmakovigilance po odobritvi ali kot pogoj za odobritev ali kot obveznost po odobritvi v času odobritve. Vsako obdobje varstva poteka neodvisno od drugih, ki bi lahko potekala hkrati, zato se jih ne sešteva.

2.
     
  V tem štiriletnem obdobju drugi predlagatelji ne smejo uporabljati teh študij ali poizkusov v komercialne namene brez pisne privolitve imetnika dovoljenja za promet v obliki izjave o dostopnosti podatkov v zvezi s preizkusi ali študijami.

Sprememba 138

Predlog uredbe

Člen 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podaljšanje obdobja varstva tehnične dokumentacije | Podaljšanje obdobja varstva tehnične dokumentacije |
| 1.   Kadar se odobri sprememba v skladu s členom 65 za razširitev dovoljenja za promet na še eno vrsto iz člena 34(1)(a), se obdobje varstva iz
  navedenega
  člena podaljša za
  1 leto
  za vsako dodatno ciljno vrsto, pod pogojem, da je bila sprememba predložena vsaj 3 leti pred iztekom obdobja varstva iz člena 34(1)(a). | 1.   Kadar se odobri
  prva vloga za dovoljenje za promet v zvezi z eno ali več živalskih vrst ali
  sprememba v skladu s členom 65 za razširitev dovoljenja za promet na še eno vrsto iz člena 34(1)(a), se obdobje varstva iz člena
  34
  podaljša za
  dve leti
  za vsako dodatno ciljno vrsto
  v izvirni dokumentaciji ali
  pod pogojem, da je bila sprememba predložena vsaj tri leta pred iztekom obdobja varstva iz člena 34(1)(a).
  Informacije o predložitvi vloge za podaljšanje dovoljenja za dajanje v promet se objavijo. |
| 2.   Kadar se odobri sprememba v skladu s členom 65 za razširitev dovoljenja za promet na še eno vrsto, ki ni navedena v členu 34(1)(a), se obdobje varstva iz člena 34 podaljša za 4 leta. | 2.   Kadar se
  prvo dovoljenje za promet odobri za več kot eno vrsto ali se
  odobri sprememba v skladu s členom 65 za razširitev dovoljenja za promet na še eno vrsto iz člena 34(1)(a), se obdobje varstva iz člena 34 podaljša za 4 leta
  , če je vloga za spremembo bila predložena vsaj tri leta pred potekom obdobja varstva iz člena 34
  .
  Informacije o predložitvi vloge za podaljšanje dovoljenja za dajanje v promet se objavijo. |
| 3.   Obdobje varstva prvega dovoljenja za promet, podaljšanega za dodatna obdobja varstva zaradi kakršnih koli sprememb ali novih dovoljenj, ki pripadajo istemu dovoljenju za promet („celotno obdobje varstva tehnične dokumentacije“) ni daljše od
  18
  let. | 3.   Obdobje varstva prvega dovoljenja za promet, podaljšanega za dodatna obdobja varstva zaradi kakršnih koli sprememb ali novih dovoljenj, ki pripadajo istemu dovoljenju za promet („celotno obdobje varstva tehnične dokumentacije“) ni daljše od
  14
  let
  za zdravila iz člena 34(1)(a)
  .
  Za zdravila iz člena 34(1)(b) in 34(1)(d) to obdobje ni daljše od 18 let. |
| 4.   Kadar predlagatelj za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini ali za spremembo pogojev dovoljenja za promet predloži vlogo v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 za določitev mejne vrednosti ostankov skupaj s kliničnimi preskušanji med postopkom obravnavanja vloge, drugi predlagatelji ne uporabljajo
  navedenih
  preskušanj za obdobje 5 let od izdaje dovoljenja za promet, za katerega so bili izvedena, razen če je drugi predlagatelj pridobil pisno soglasje v obliki izjave o dostopnosti podatkov v zvezi z navedenimi preskušanji. | 4.   Kadar predlagatelj za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini ali za spremembo pogojev dovoljenja za promet predloži vlogo v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 za določitev mejne vrednosti ostankov skupaj s kliničnimi preskušanji med postopkom obravnavanja vloge, drugi predlagatelji ne uporabljajo
  rezultatov teh
  preskušanj
  v komercialne namene
  za obdobje 5 let od izdaje dovoljenja za promet, za katerega so bili izvedena, razen če je drugi predlagatelj pridobil pisno soglasje v obliki izjave o dostopnosti podatkov v zvezi z navedenimi preskušanji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Podaljšanje obdobja varstva tehnične dokumentacije

Podaljšanje obdobja varstva tehnične dokumentacije

1.   Kadar se odobri sprememba v skladu s členom 65 za razširitev dovoljenja za promet na še eno vrsto iz člena 34(1)(a), se obdobje varstva iz
  navedenega
  člena podaljša za
  1 leto
  za vsako dodatno ciljno vrsto, pod pogojem, da je bila sprememba predložena vsaj 3 leti pred iztekom obdobja varstva iz člena 34(1)(a).

1.   Kadar se odobri
  prva vloga za dovoljenje za promet v zvezi z eno ali več živalskih vrst ali
  sprememba v skladu s členom 65 za razširitev dovoljenja za promet na še eno vrsto iz člena 34(1)(a), se obdobje varstva iz člena
  34
  podaljša za
  dve leti
  za vsako dodatno ciljno vrsto
  v izvirni dokumentaciji ali
  pod pogojem, da je bila sprememba predložena vsaj tri leta pred iztekom obdobja varstva iz člena 34(1)(a).
  Informacije o predložitvi vloge za podaljšanje dovoljenja za dajanje v promet se objavijo.

2.   Kadar se odobri sprememba v skladu s členom 65 za razširitev dovoljenja za promet na še eno vrsto, ki ni navedena v členu 34(1)(a), se obdobje varstva iz člena 34 podaljša za 4 leta.

2.   Kadar se
  prvo dovoljenje za promet odobri za več kot eno vrsto ali se
  odobri sprememba v skladu s členom 65 za razširitev dovoljenja za promet na še eno vrsto iz člena 34(1)(a), se obdobje varstva iz člena 34 podaljša za 4 leta
  , če je vloga za spremembo bila predložena vsaj tri leta pred potekom obdobja varstva iz člena 34
  .
  Informacije o predložitvi vloge za podaljšanje dovoljenja za dajanje v promet se objavijo.

3.   Obdobje varstva prvega dovoljenja za promet, podaljšanega za dodatna obdobja varstva zaradi kakršnih koli sprememb ali novih dovoljenj, ki pripadajo istemu dovoljenju za promet („celotno obdobje varstva tehnične dokumentacije“) ni daljše od
  18
  let.

3.   Obdobje varstva prvega dovoljenja za promet, podaljšanega za dodatna obdobja varstva zaradi kakršnih koli sprememb ali novih dovoljenj, ki pripadajo istemu dovoljenju za promet („celotno obdobje varstva tehnične dokumentacije“) ni daljše od
  14
  let
  za zdravila iz člena 34(1)(a)
  .
  Za zdravila iz člena 34(1)(b) in 34(1)(d) to obdobje ni daljše od 18 let.

4.   Kadar predlagatelj za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini ali za spremembo pogojev dovoljenja za promet predloži vlogo v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 za določitev mejne vrednosti ostankov skupaj s kliničnimi preskušanji med postopkom obravnavanja vloge, drugi predlagatelji ne uporabljajo
  navedenih
  preskušanj za obdobje 5 let od izdaje dovoljenja za promet, za katerega so bili izvedena, razen če je drugi predlagatelj pridobil pisno soglasje v obliki izjave o dostopnosti podatkov v zvezi z navedenimi preskušanji.

4.   Kadar predlagatelj za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini ali za spremembo pogojev dovoljenja za promet predloži vlogo v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 za določitev mejne vrednosti ostankov skupaj s kliničnimi preskušanji med postopkom obravnavanja vloge, drugi predlagatelji ne uporabljajo
  rezultatov teh
  preskušanj
  v komercialne namene
  za obdobje 5 let od izdaje dovoljenja za promet, za katerega so bili izvedena, razen če je drugi predlagatelj pridobil pisno soglasje v obliki izjave o dostopnosti podatkov v zvezi z navedenimi preskušanji.

Sprememba 139

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Centralizirana dovoljenja za promet izda Komisija v skladu s tem oddelkom. Veljavna so po vsej Uniji. | 1.   Centralizirana dovoljenja za promet izda Komisija v skladu s tem oddelkom. Veljavna so po vsej Uniji
  in jih je treba obravnavati kot prednostni postopek
  .
  Komisija in Agencija zagotovita razvoj in podporo uporabi centraliziranega postopka, zlasti z lajšanjem dostopa za mala in srednja podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Centralizirana dovoljenja za promet izda Komisija v skladu s tem oddelkom. Veljavna so po vsej Uniji.

1.   Centralizirana dovoljenja za promet izda Komisija v skladu s tem oddelkom. Veljavna so po vsej Uniji
  in jih je treba obravnavati kot prednostni postopek
  .
  Komisija in Agencija zagotovita razvoj in podporo uporabi centraliziranega postopka, zlasti z lajšanjem dostopa za mala in srednja podjetja.

Sprememba 141

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo zdravilno učinkovino, ki nima dovoljenja kot zdravilo za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije na datum predložitve vloge; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo zdravilno učinkovino, ki nima dovoljenja kot zdravilo za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije na datum predložitve vloge;

| (c) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo zdravilno učinkovino, ki nima dovoljenja kot zdravilo za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije na datum predložitve vloge,
  z izjemo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki potrebujejo dovoljenje za promet v skladu s členom 21 in 22
  ; |
| --- | --- |

(c)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebujejo zdravilno učinkovino, ki nima dovoljenja kot zdravilo za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije na datum predložitve vloge,
  z izjemo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki potrebujejo dovoljenje za promet v skladu s členom 21 in 22
  ;

Sprememba 142

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | generična zdravila za uporabo v veterinarski medicini referenčnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katera je bilo pridobljeno dovoljenje za promet po centraliziranem postopku izdaje dovoljenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

generična zdravila za uporabo v veterinarski medicini referenčnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katera je bilo pridobljeno dovoljenje za promet po centraliziranem postopku izdaje dovoljenja.

črtano

Sprememba 143

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, razen tistih iz odstavka 2, se lahko izda centralizirano dovoljenje za promet
  , če za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije ni bilo izdano nobeno drugo dovoljenje za promet
  . | 3.   Za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, razen tistih iz odstavka 2, se lahko izda
  tudi
  centralizirano dovoljenje za promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, razen tistih iz odstavka 2, se lahko izda centralizirano dovoljenje za promet
  , če za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini znotraj Unije ni bilo izdano nobeno drugo dovoljenje za promet
  .

3.   Za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, razen tistih iz odstavka 2, se lahko izda
  tudi
  centralizirano dovoljenje za promet.

Sprememba 144

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Na Komisijo se ob upoštevanju stanja zdravja živali in javnega zdravja v Uniji prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 146 za spremembo seznama iz odstavka 2. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.
     
  Na Komisijo se ob upoštevanju stanja zdravja živali in javnega zdravja v Uniji prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 146 za spremembo seznama iz odstavka 2.

črtano

Sprememba 145

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vloge za decentralizirano dovoljenje za promet se predložijo
  državi članici
  , ki jo je izbral predlagatelj („referenčna država članica“). | 1.   Vloge
  in dokumentacija
  za decentralizirano dovoljenje za promet se predložijo
  vsem državam članicam
  . Država članica, ki jo je izbral predlagatelj
  , je
  „referenčna država članica“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Vloge za decentralizirano dovoljenje za promet se predložijo
  državi članici
  , ki jo je izbral predlagatelj („referenčna država članica“).

1.   Vloge
  in dokumentacija
  za decentralizirano dovoljenje za promet se predložijo
  vsem državam članicam
  . Država članica, ki jo je izbral predlagatelj
  , je
  „referenčna država članica“.

Sprememba 146

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   V vlogi se navedejo države članice, v katerih predlagatelj želi pridobiti dovoljenje za promet („zadevne države članice“). | 2.   V vlogi se navedejo države članice, v katerih predlagatelj želi pridobiti dovoljenje za promet („zadevne države članice“).
  Predlagatelj vsem zadevnim državam članicam pošlje vlogo, identično vlogi, ki jo je vložil v referenčni državi članici, vključno z identično dokumentacijo, kot je določena v členu 7. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   V vlogi se navedejo države članice, v katerih predlagatelj želi pridobiti dovoljenje za promet („zadevne države članice“).

2.   V vlogi se navedejo države članice, v katerih predlagatelj želi pridobiti dovoljenje za promet („zadevne države članice“).
  Predlagatelj vsem zadevnim državam članicam pošlje vlogo, identično vlogi, ki jo je vložil v referenčni državi članici, vključno z identično dokumentacijo, kot je določena v členu 7.

Sprememba 147

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vloge za vzajemno priznavanje dovoljenj za promet se predložijo državi članici, ki je izdala prvo nacionalno dovoljenje za promet („referenčna država članica“). | 1.   Vloge
  in dokumentacija
  za vzajemno priznavanje dovoljenj za promet se predložijo
  vsem državam članicam
  .
  Država članica
  , ki je izdala prvo nacionalno dovoljenje za promet
  , je
  referenčna država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Vloge za vzajemno priznavanje dovoljenj za promet se predložijo državi članici, ki je izdala prvo nacionalno dovoljenje za promet („referenčna država članica“).

1.   Vloge
  in dokumentacija
  za vzajemno priznavanje dovoljenj za promet se predložijo
  vsem državam članicam
  .
  Država članica
  , ki je izdala prvo nacionalno dovoljenje za promet
  , je
  referenčna država članica.

Sprememba 148

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Med sklepom o izdaji prvega nacionalnega dovoljenja za promet in predložitvijo vloge za vzajemno priznanje nacionalnega dovoljenja za promet preteče najmanj 6 mesecev. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     
  Med sklepom o izdaji prvega nacionalnega dovoljenja za promet in predložitvijo vloge za vzajemno priznanje nacionalnega dovoljenja za promet preteče najmanj 6 mesecev.

črtano

Sprememba 149

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | informacije o državah članicah, v katerih poteka pregled vloge za pridobitev dovoljenja za promet, ki jo je predložil predlagatelj za isto zdravilo za uporabo v veterinarski medicini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

informacije o državah članicah, v katerih poteka pregled vloge za pridobitev dovoljenja za promet, ki jo je predložil predlagatelj za isto zdravilo za uporabo v veterinarski medicini;

črtano

Sprememba 150

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Referenčna država članica v 
  90
  dneh od prejema veljavne vloge pripravi posodobljeno poročilo o oceni za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini. Posodobljeno poročilo o oceni, odobreni povzetek glavnih značilnosti zdravila ter besedilo, ki bo navedeno na oznaki in v navodilu za uporabo, se
  skupaj s seznamom držav članic, v katerih predlagatelj želi pridobiti priznanje dovoljenja za promet („zadevne države članice“),
  pošljejo vsem državam članicam in predlagatelju. | 4.   Referenčna država članica v 
  45
  dneh od prejema veljavne vloge pripravi posodobljeno poročilo o oceni za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini. Posodobljeno poročilo o oceni, odobreni povzetek glavnih značilnosti zdravila ter besedilo, ki bo navedeno na oznaki in v navodilu za uporabo, se pošljejo vsem
  zadevnim
  državam članicam in predlagatelju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Referenčna država članica v 
  90
  dneh od prejema veljavne vloge pripravi posodobljeno poročilo o oceni za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini. Posodobljeno poročilo o oceni, odobreni povzetek glavnih značilnosti zdravila ter besedilo, ki bo navedeno na oznaki in v navodilu za uporabo, se
  skupaj s seznamom držav članic, v katerih predlagatelj želi pridobiti priznanje dovoljenja za promet („zadevne države članice“),
  pošljejo vsem državam članicam in predlagatelju.

4.   Referenčna država članica v 
  45
  dneh od prejema veljavne vloge pripravi posodobljeno poročilo o oceni za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini. Posodobljeno poročilo o oceni, odobreni povzetek glavnih značilnosti zdravila ter besedilo, ki bo navedeno na oznaki in v navodilu za uporabo, se pošljejo vsem
  zadevnim
  državam članicam in predlagatelju.

Sprememba 151

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če država članica v roku iz člena 46(4) ali člena 48(5) izrazi pripombe k poročilu o oceni, predlaganemu povzetku glavnih značilnosti zdravila ali predlagani oznaki in navodilu za uporabo, se referenčni državi članici, drugim državam članicam in predlagatelju predloži podrobna izjava o razlogih. Sporne točke se nemudoma predložijo usklajevalni skupini za vzajemno priznavanje in decentralizirane postopke, ki jo v skladu s členom 142 („usklajevalna skupina“) vzpostavi referenčna država članica. | 1.   Če država članica v roku iz člena 46(4) ali člena 48(5) izrazi pripombe k poročilu o oceni, predlaganemu povzetku glavnih značilnosti zdravila ali predlagani oznaki in navodilu za uporabo
  na podlagi potencialnega resnega tveganja za zdravje ljudi ali živali ali za okolje
  , se referenčni državi članici, drugim državam članicam in predlagatelju predloži podrobna izjava o razlogih. Sporne točke se nemudoma predložijo usklajevalni skupini za vzajemno priznavanje in decentralizirane postopke, ki jo v skladu s členom 142 („usklajevalna skupina“) vzpostavi referenčna država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Če država članica v roku iz člena 46(4) ali člena 48(5) izrazi pripombe k poročilu o oceni, predlaganemu povzetku glavnih značilnosti zdravila ali predlagani oznaki in navodilu za uporabo, se referenčni državi članici, drugim državam članicam in predlagatelju predloži podrobna izjava o razlogih. Sporne točke se nemudoma predložijo usklajevalni skupini za vzajemno priznavanje in decentralizirane postopke, ki jo v skladu s členom 142 („usklajevalna skupina“) vzpostavi referenčna država članica.

1.   Če država članica v roku iz člena 46(4) ali člena 48(5) izrazi pripombe k poročilu o oceni, predlaganemu povzetku glavnih značilnosti zdravila ali predlagani oznaki in navodilu za uporabo
  na podlagi potencialnega resnega tveganja za zdravje ljudi ali živali ali za okolje
  , se referenčni državi članici, drugim državam članicam in predlagatelju predloži podrobna izjava o razlogih. Sporne točke se nemudoma predložijo usklajevalni skupini za vzajemno priznavanje in decentralizirane postopke, ki jo v skladu s členom 142 („usklajevalna skupina“) vzpostavi referenčna država članica.

Sprememba 152

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  V usklajevalni skupini se določi poročevalec, ki pripravi drugo poročilo o oceni zdravila za uporabo v veterinarski medicini. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     
  V usklajevalni skupini se določi poročevalec, ki pripravi drugo poročilo o oceni zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

črtano

Sprememba 153

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Če gre za mnenje v korist izdaje dovoljenja za promet, referenčna država članica evidentira dogovor držav članic, zaključi postopek in o tem ustrezno obvesti države članice in predlagatelja. | 4.   Če gre za mnenje v korist izdaje
  ali spremembe
  dovoljenja za promet, referenčna država članica evidentira dogovor držav članic, zaključi postopek in o tem ustrezno obvesti države članice in predlagatelja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Če gre za mnenje v korist izdaje dovoljenja za promet, referenčna država članica evidentira dogovor držav članic, zaključi postopek in o tem ustrezno obvesti države članice in predlagatelja.

4.   Če gre za mnenje v korist izdaje
  ali spremembe
  dovoljenja za promet, referenčna država članica evidentira dogovor držav članic, zaključi postopek in o tem ustrezno obvesti države članice in predlagatelja.

Sprememba 154

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V 15 dneh po prejemu poročila o oceni iz člena 46(3) ali člena 48(4) lahko predlagatelj
  Agenciji
  predloži pisno obvestilo z zahtevo po ponovnem pregledu poročila o oceni. Predlagatelj v navedenem primeru v 60 dneh po prejemu poročila o oceni Agenciji pošlje podrobne razloge za zahtevo. Vlogi se priloži dokazilo o plačilu pristojbine, ki se plača Agenciji za ponovni pregled. | 1.   V 15 dneh po prejemu poročila o oceni iz člena 46(3) ali člena 48(4) lahko predlagatelj
  usklajevalni skupini
  predloži pisno obvestilo z zahtevo po ponovnem pregledu poročila o oceni. Predlagatelj v navedenem primeru v 60 dneh po prejemu poročila o oceni Agenciji pošlje podrobne razloge za zahtevo. Vlogi se priloži dokazilo o plačilu pristojbine, ki se plača Agenciji za ponovni pregled. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   V 15 dneh po prejemu poročila o oceni iz člena 46(3) ali člena 48(4) lahko predlagatelj
  Agenciji
  predloži pisno obvestilo z zahtevo po ponovnem pregledu poročila o oceni. Predlagatelj v navedenem primeru v 60 dneh po prejemu poročila o oceni Agenciji pošlje podrobne razloge za zahtevo. Vlogi se priloži dokazilo o plačilu pristojbine, ki se plača Agenciji za ponovni pregled.

1.   V 15 dneh po prejemu poročila o oceni iz člena 46(3) ali člena 48(4) lahko predlagatelj
  usklajevalni skupini
  predloži pisno obvestilo z zahtevo po ponovnem pregledu poročila o oceni. Predlagatelj v navedenem primeru v 60 dneh po prejemu poročila o oceni Agenciji pošlje podrobne razloge za zahtevo. Vlogi se priloži dokazilo o plačilu pristojbine, ki se plača Agenciji za ponovni pregled.

Sprememba 155

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  V postopku ponovnega pregleda se obravnavajo le točke poročila o oceni, ki jih predlagatelj opredeli v pisnem obvestilu. | 3.   
  Odbor opredeli področje pregleda ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje predlagatelj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  V postopku ponovnega pregleda se obravnavajo le točke poročila o oceni, ki jih predlagatelj opredeli v pisnem obvestilu.

3.   
  Odbor opredeli področje pregleda ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje predlagatelj.

Sprememba 156

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   V 15 dneh po sprejetju mnenja Odbora ga Agencija pošlje
  usklajevalni skupini
  skupaj s poročilom, v katerem odbor predstavi oceno zdravila za uporabo v veterinarski medicini in navede razloge za svoje sklepne ugotovitve. Navedeni dokumenti se pošljejo
  Komisiji,
  državam članicam in predlagatelju v informativne namene. | 4.   V 15 dneh po sprejetju mnenja Odbora ga Agencija pošlje
  Komisiji
  skupaj s poročilom, v katerem odbor predstavi oceno zdravila za uporabo v veterinarski medicini in navede razloge za svoje sklepne ugotovitve. Navedeni dokumenti se pošljejo državam članicam in predlagatelju v informativne namene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   V 15 dneh po sprejetju mnenja Odbora ga Agencija pošlje
  usklajevalni skupini
  skupaj s poročilom, v katerem odbor predstavi oceno zdravila za uporabo v veterinarski medicini in navede razloge za svoje sklepne ugotovitve. Navedeni dokumenti se pošljejo
  Komisiji,
  državam članicam in predlagatelju v informativne namene.

4.   V 15 dneh po sprejetju mnenja Odbora ga Agencija pošlje
  Komisiji
  skupaj s poročilom, v katerem odbor predstavi oceno zdravila za uporabo v veterinarski medicini in navede razloge za svoje sklepne ugotovitve. Navedeni dokumenti se pošljejo državam članicam in predlagatelju v informativne namene.

Sprememba 157

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Usklajevalna skupina ob predložitvi mnenja Agencije ukrepa v skladu z večino glasov svojih članov, zastopanih na sestanku skupine. Referenčna država članica evidentira dogovor, zaključi postopek in o tem obvesti predlagatelja. Ustrezno se uporablja člen 49. Kadar sklep ni v skladu z mnenjem Agencije, usklajevalna skupina priloži podrobno razlago razlogov za razlike. | 5.   
  Komisija v 15 dneh od prejema mnenja pripravi osnutek sklepa v zvezi s postopkom. |
| | Kadar osnutek sklepa določa izdajo dovoljenja za promet, osnutek vključuje dokumente iz člena 28 ali se sklicuje nanje. |
| | Kadar osnutek mnenja določa zavrnitev dovoljenja za promet, se razlogi za zavrnitev pojasnijo v skladu z določbami člena 32. |
| | Kadar osnutek sklepa ni skladen z mnenjem odbora, Komisija priloži podrobna pojasnila o razlogih za te razlike. |
| | Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme končni sklep o izdaji dovoljenja za promet po decentraliziranem postopku ali postopku vzajemnega priznavanja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2). |
| | Agencija dokumente iz člena 28 pošlje predlagatelju. |
| | Agencija mnenje objavi po izbrisu vseh poslovno zaupnih informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   
  Usklajevalna skupina ob predložitvi mnenja Agencije ukrepa v skladu z večino glasov svojih članov, zastopanih na sestanku skupine. Referenčna država članica evidentira dogovor, zaključi postopek in o tem obvesti predlagatelja. Ustrezno se uporablja člen 49. Kadar sklep ni v skladu z mnenjem Agencije, usklajevalna skupina priloži podrobno razlago razlogov za razlike.

5.   
  Komisija v 15 dneh od prejema mnenja pripravi osnutek sklepa v zvezi s postopkom.

Kadar osnutek sklepa določa izdajo dovoljenja za promet, osnutek vključuje dokumente iz člena 28 ali se sklicuje nanje.

Kadar osnutek mnenja določa zavrnitev dovoljenja za promet, se razlogi za zavrnitev pojasnijo v skladu z določbami člena 32.

Kadar osnutek sklepa ni skladen z mnenjem odbora, Komisija priloži podrobna pojasnila o razlogih za te razlike.

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme končni sklep o izdaji dovoljenja za promet po decentraliziranem postopku ali postopku vzajemnega priznavanja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2).

Agencija dokumente iz člena 28 pošlje predlagatelju.

Agencija mnenje objavi po izbrisu vseh poslovno zaupnih informacij.

Sprememba 158

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Zbirko podatkov
  Unije
  o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini („zbirka podatkov o zdravilih“) vzpostavi in vzdržuje Agencija. | 1.   Zbirko podatkov
  za vso Unijo
  o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini („zbirka podatkov o zdravilih“) vzpostavi in vzdržuje Agencija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Zbirko podatkov
  Unije
  o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini („zbirka podatkov o zdravilih“) vzpostavi in vzdržuje Agencija.

1.   Zbirko podatkov
  za vso Unijo
  o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini („zbirka podatkov o zdravilih“) vzpostavi in vzdržuje Agencija.

Sprememba 159

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki so jih Komisija in pristojni organi odobrili znotraj Unije, skupaj z njihovimi povzetki glavnih značilnosti in navodili za uporabo ter seznami obratov, kjer se vsako zdravilo proizvaja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki so jih Komisija in pristojni organi odobrili znotraj Unije, skupaj z njihovimi povzetki glavnih značilnosti in navodili za uporabo ter seznami obratov, kjer se vsako zdravilo proizvaja;

| (a) | zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki so jih Komisija in pristojni organi odobrili znotraj Unije, skupaj z njihovimi povzetki glavnih značilnosti, navodili za uporabo seznami obratov, kjer se vsako zdravilo proizvaja
  , ter referenčnimi številkami v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance
  ; |
| --- | --- |

(a)

zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki so jih Komisija in pristojni organi odobrili znotraj Unije, skupaj z njihovimi povzetki glavnih značilnosti, navodili za uporabo seznami obratov, kjer se vsako zdravilo proizvaja
  , ter referenčnimi številkami v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance
  ;

Sprememba 160

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Imetniki dovoljenj za promet imajo neomejen dostop do informacij v zbirki podatkov o zdravilih glede svojih dovoljenj za promet. | 2.   Imetniki dovoljenj za promet imajo neomejen dostop do informacij v zbirki podatkov o zdravilih glede svojih dovoljenj za promet
  in omejen dostop do drugih proizvodov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Imetniki dovoljenj za promet imajo neomejen dostop do informacij v zbirki podatkov o zdravilih glede svojih dovoljenj za promet.

2.   Imetniki dovoljenj za promet imajo neomejen dostop do informacij v zbirki podatkov o zdravilih glede svojih dovoljenj za promet
  in omejen dostop do drugih proizvodov
  .

Sprememba 161

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Splošna javnost ima dostop do informacij v zbirki podatkov o zdravilih glede seznama odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, njihovih povzetkov glavnih značilnosti
  in
  navodil za uporabo. | 3.   Splošna javnost ima dostop do informacij v zbirki podatkov o zdravilih glede seznama odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, njihovih povzetkov glavnih značilnosti, navodil za uporabo
  , njihovih podatkov o okolju ter vseh informacij o varnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Splošna javnost ima dostop do informacij v zbirki podatkov o zdravilih glede seznama odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, njihovih povzetkov glavnih značilnosti
  in
  navodil za uporabo.

3.   Splošna javnost ima dostop do informacij v zbirki podatkov o zdravilih glede seznama odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, njihovih povzetkov glavnih značilnosti, navodil za uporabo
  , njihovih podatkov o okolju ter vseh informacij o varnosti
  .

Sprememba 162

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zbirajo ustrezne
  in
  primerljive podatke o obsegu prodaje in uporabi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini. | 1.   Države članice zbirajo ustrezne primerljive
  in primerno podrobne
  podatke
  na ravni kmetij
  o obsegu prodaje
  v smislu teže in stroška za vsako vrsto protimikrobnega zdravila
  in uporabi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  , vključno z živalsko vrsto, ki se zdravi, diagnosticirano boleznijo in potjo aplikacije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice zbirajo ustrezne
  in
  primerljive podatke o obsegu prodaje in uporabi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini.

1.   Države članice zbirajo ustrezne primerljive
  in primerno podrobne
  podatke
  na ravni kmetij
  o obsegu prodaje
  v smislu teže in stroška za vsako vrsto protimikrobnega zdravila
  in uporabi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  , vključno z živalsko vrsto, ki se zdravi, diagnosticirano boleznijo in potjo aplikacije
  .

Sprememba 163

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice Agenciji pošiljajo podatke o obsegu prodaje in uporabi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini. Agencija
  te podatke analizira
  in objavi letno poročilo. | 2.   Države članice Agenciji pošiljajo podatke o obsegu prodaje in uporabi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini. Agencija
  sodeluje z drugimi evropskimi agencijami za analizo teh podatkov
  in objavi letno poročilo
  , ki vključuje tudi ustrezne podatke o uporabi protimikrobnih zdravil v humani medicini in podatke o trenutnih razmerah glede protimikrobne odpornosti v Uniji, ter, kjer je primerno, izda smernice ali priporočila
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice Agenciji pošiljajo podatke o obsegu prodaje in uporabi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini. Agencija
  te podatke analizira
  in objavi letno poročilo.

2.   Države članice Agenciji pošiljajo podatke o obsegu prodaje in uporabi protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini. Agencija
  sodeluje z drugimi evropskimi agencijami za analizo teh podatkov
  in objavi letno poročilo
  , ki vključuje tudi ustrezne podatke o uporabi protimikrobnih zdravil v humani medicini in podatke o trenutnih razmerah glede protimikrobne odpornosti v Uniji, ter, kjer je primerno, izda smernice ali priporočila
  .

Sprememba 164

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice zbirajo ustrezne in primerljive podatke o obsegu prodaje in uporabi antiparazitskih in hormonskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ter jih dajo na voljo Agenciji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Države članice zbirajo ustrezne in primerljive podatke o obsegu prodaje in uporabi antiparazitskih in hormonskih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ter jih dajo na voljo Agenciji.

Sprememba 165

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Zahteve glede podatkov za sprejetje teh izvedbenih aktov vključujejo živalsko vrsto, odmerek, trajanje in vrsto zdravljenja, število zdravljenih živali ter pot ali poti aplikacije zdravila. Poleg tega je nacionalnim organom obvezno treba sporočiti vsako nenamensko uporabo protimikrobnih zdravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Zahteve glede podatkov za sprejetje teh izvedbenih aktov vključujejo živalsko vrsto, odmerek, trajanje in vrsto zdravljenja, število zdravljenih živali ter pot ali poti aplikacije zdravila. Poleg tega je nacionalnim organom obvezno treba sporočiti vsako nenamensko uporabo protimikrobnih zdravil.

Sprememba 166

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Uporaba antibiotikov v pitni vodi se omeji na primere, ko je zbolela večina živali ali cela čreda. Evropska komisija pet let po začetku veljavnosti te uredbe objavi poročilo o pregledu različnih načinov, ki se uporabljajo za aplikacijo antibiotikov živalim za proizvodnjo živil, zlasti oralnih načinov, za katere se uporablja krma ali voda, ter o njihovem učinku na protimikrobno odpornost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4b.
     
  Uporaba antibiotikov v pitni vodi se omeji na primere, ko je zbolela večina živali ali cela čreda. Evropska komisija pet let po začetku veljavnosti te uredbe objavi poročilo o pregledu različnih načinov, ki se uporabljajo za aplikacijo antibiotikov živalim za proizvodnjo živil, zlasti oralnih načinov, za katere se uporablja krma ali voda, ter o njihovem učinku na protimikrobno odpornost.

Sprememba 167

Predlog uredbe

Oddelek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Oddelek 2a |
| | Uvoz, vzporedni uvoz in vzporedna distribucija |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Oddelek 2a

Uvoz, vzporedni uvoz in vzporedna distribucija

Sprememba 168

Predlog uredbe

Člen 56 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 56a |
| | Uvozna dovoljenja |
| | 1.
     
  Dovoljenje za uvoz se zahteva za naslednje dejavnosti: |
| | (a) | uvoz zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki jih v okviru člena 8, člena 115(1)(a)(ii), člena 116(1)(b), člena 116(2)(b) in člena 116(3)(a) uporablja veterinar ali oseba, ki ima pravico dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini v državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 56a

Uvozna dovoljenja

1.
     
  Dovoljenje za uvoz se zahteva za naslednje dejavnosti:

(a)

uvoz zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki jih v okviru člena 8, člena 115(1)(a)(ii), člena 116(1)(b), člena 116(2)(b) in člena 116(3)(a) uporablja veterinar ali oseba, ki ima pravico dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini v državah članicah;

| (b) | vzporedni uvoz zdravil za uporabo v veterinarski medicini s strani proizvajalca ali distributerja, ki mu je bilo izdano dovoljenje v državi članici, ki je neodvisen od imetnika dovoljenja za promet. Uvoženo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in nacionalno referenčno zdravilo imata: |
| --- | --- |

(b)

vzporedni uvoz zdravil za uporabo v veterinarski medicini s strani proizvajalca ali distributerja, ki mu je bilo izdano dovoljenje v državi članici, ki je neodvisen od imetnika dovoljenja za promet. Uvoženo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini in nacionalno referenčno zdravilo imata:

| | (i) | enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin in pomožnih snovi ter enako farmacevtsko obliko; |
| --- | --- | --- |

(i)

enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin in pomožnih snovi ter enako farmacevtsko obliko;

| | (ii) | enake zdravilne učinke in ciljne vrste. |
| --- | --- | --- |

(ii)

enake zdravilne učinke in ciljne vrste.

| | Nacionalno referenčno zdravilo in vzporedno uvoženo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini morata biti usklajena v skladu s členom 69 ali 70 oziroma jima mora biti izdano dovoljenje za promet v skladu s členoma 46 in 48; |
| --- | --- |

Nacionalno referenčno zdravilo in vzporedno uvoženo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini morata biti usklajena v skladu s členom 69 ali 70 oziroma jima mora biti izdano dovoljenje za promet v skladu s členoma 46 in 48;

| (c) | vzporedna distribucija zdravil za uporabo v veterinarski medicini s strani distributerja, ne glede na imetnika dovoljenja za promet. |
| --- | --- |

(c)

vzporedna distribucija zdravil za uporabo v veterinarski medicini s strani distributerja, ne glede na imetnika dovoljenja za promet.

2.
     
  Vloge za dovoljenja za te dejavnosti se predložijo pristojnim nacionalnim organom za dovoljenja iz točk 1(a) in (b) ter Agenciji za dovoljenja iz točke 1(c).

Pristojni organi in Agencija dovoljenje za vzporedni uvoz ali vzporedno distribucijo, ki so ga izdali, vnesejo v zbirko podatkov o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, vzpostavljeno v skladu s členom 51.

3.
     
  Vzporedno uvoženo ali vzporedno distribuirano zdravilo za uporabo v veterinarski medicini se da v promet v ovojnini in z označbo v jeziku ali jezikih, ki jih določi vsaka država članica uvoza ali distribucije.

4.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena dovoljenje ni potrebno za:

| (a) | uvoz zdravil za uporabo v veterinarski medicini s strani veterinarja, ki opravlja storitve v skladu z določbami člena 114; |
| --- | --- |

(a)

uvoz zdravil za uporabo v veterinarski medicini s strani veterinarja, ki opravlja storitve v skladu z določbami člena 114;

| (b) | prevoz zdravil za uporabo v veterinarski medicini, razen imunoloških zdravil, s strani imetnika hišne živali, ki zdravila potrebuje za zdravljenje te živali, za največ trimesečno zdravljenje. |
| --- | --- |

(b)

prevoz zdravil za uporabo v veterinarski medicini, razen imunoloških zdravil, s strani imetnika hišne živali, ki zdravila potrebuje za zdravljenje te živali, za največ trimesečno zdravljenje.

Sprememba 169

Predlog uredbe

Člen 56 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 56b |
| | Vloga za pridobitev uvoznega dovoljenja |
| | 1.
     
  Vloga za pridobitev uvoznega dovoljenja iz člena 56a(1)(a) se predloži pristojnemu organu države članice uvoznika. |
| | Ta dovoljenja se izdajo za eno operacijo. |
| | Vsaka sprememba informacij, predloženih za pridobitev dovoljenja, se sporoči pristojnemu organu, ki po potrebi ustrezno spremeni prvotno dovoljenje. |
| | Vloga za pridobitev dovoljenja za uvoz vsebuje vsaj naslednje informacije: |
| | (a) | ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ter njegovo jakost, farmacevtsko obliko in terapevtske indikacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 56b

Vloga za pridobitev uvoznega dovoljenja

1.
     
  Vloga za pridobitev uvoznega dovoljenja iz člena 56a(1)(a) se predloži pristojnemu organu države članice uvoznika.

Ta dovoljenja se izdajo za eno operacijo.

Vsaka sprememba informacij, predloženih za pridobitev dovoljenja, se sporoči pristojnemu organu, ki po potrebi ustrezno spremeni prvotno dovoljenje.

Vloga za pridobitev dovoljenja za uvoz vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a)

ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ter njegovo jakost, farmacevtsko obliko in terapevtske indikacije;

| (b) | državo članico porekla in podatke o dovoljenju za promet; |
| --- | --- |

(b)

državo članico porekla in podatke o dovoljenju za promet;

| (c) | podatke o distributerju, zadolženem za prodajo zdravila; |
| --- | --- |

(c)

podatke o distributerju, zadolženem za prodajo zdravila;

| (d) | uvožene količine. |
| --- | --- |

(d)

uvožene količine.

2.
     
  Vloga za pridobitev uvoznega dovoljenja iz člena 56a(1)(b) se predloži pristojnemu organu države članice uvoznika.

Ta dovoljenja se podelijo za pet let.

Vsaka sprememba informacij, predloženih za pridobitev dovoljenja, se sporoči pristojnemu organu, ki po potrebi ustrezno spremeni prvotno dovoljenje.

Vloga za pridobitev dovoljenja za vzporedni uvoz vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ter odmerek in farmacevtsko obliko; |
| --- | --- |

(a)

ime zdravila za uporabo v veterinarski medicini ter odmerek in farmacevtsko obliko;

| (b) | podatke o uvoženem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini in zdravilu, odobrenem v državi članici uvoza, ter podatke o naravi ponovnega označevanja; |
| --- | --- |

(b)

podatke o uvoženem zdravilu za uporabo v veterinarski medicini in zdravilu, odobrenem v državi članici uvoza, ter podatke o naravi ponovnega označevanja;

| (c) | ime ali firmo predlagatelja; |
| --- | --- |

(c)

ime ali firmo predlagatelja;

| (d) | ime ali firmo ali logotip imetnika dovoljenja za promet ali številko dovoljenja za promet za referenčno zdravilo in uvoženo zdravilo; |
| --- | --- |

(d)

ime ali firmo ali logotip imetnika dovoljenja za promet ali številko dovoljenja za promet za referenčno zdravilo in uvoženo zdravilo;

| (e) | podatke o mestu proizvodnje, kjer bodo zdravila za uporabo v veterinarski medicini ponovno označena; |
| --- | --- |

(e)

podatke o mestu proizvodnje, kjer bodo zdravila za uporabo v veterinarski medicini ponovno označena;

| (f) | ime usposobljene osebe, odgovorne za farmakovigilanco; |
| --- | --- |

(f)

ime usposobljene osebe, odgovorne za farmakovigilanco;

| (g) | izjavo, da je predlagatelj neodvisen od imetnika dovoljenja za promet. |
| --- | --- |

(g)

izjavo, da je predlagatelj neodvisen od imetnika dovoljenja za promet.

3.
     
  Vloga za pridobitev uvoznega dovoljenja iz člena 56a(1)(c) se predloži Agenciji.

Ta dovoljenja se podelijo za pet let.

Vsaka sprememba informacij, predloženih za pridobitev dovoljenja, se sporoči Agenciji, ki po potrebi ustrezno spremeni prvotno dovoljenje.

Vloga zajema naslednje informacije:

| (a) | ime ali firmo predlagatelja, proizvajalca, ki sodeluje pri ponovnem označevanju, in vzporednega distributerja; |
| --- | --- |

(a)

ime ali firmo predlagatelja, proizvajalca, ki sodeluje pri ponovnem označevanju, in vzporednega distributerja;

| (b) | ime usposobljene osebe, odgovorne za farmakovigilanco; |
| --- | --- |

(b)

ime usposobljene osebe, odgovorne za farmakovigilanco;

| (c) | državo članico porekla in namembno državo članico. |
| --- | --- |

(c)

državo članico porekla in namembno državo članico.

4.
     
  Pristojni organ ali Agencija lahko začasno prekliče ali prekliče dovoljenje za vzporedni uvoz ali vzporedno distribucijo, če člen 56a ter odstavki 1, 2 in 3 tega člena niso izpolnjeni ali če zdravilo predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali živali ali za okolje.

Sprememba 170

Predlog uredbe

Člen 57 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 57a |
| | Naknadna pretvorba v centralizirano dovoljenje za promet |
| | 1.
     
  Po končanem postopku za decentralizirano dovoljenje za promet iz člena 46, za vzajemno priznano dovoljenje za promet iz člena 48 ali postopku za usklajevanje dovoljenj za promet iz člena 69 lahko imetnik dovoljenja za promet vloži vlogo za pretvorbo obstoječega dovoljenja za promet za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini v centralizirano dovoljenje za promet, ki ga izda Komisija in je veljavno v vsej Uniji. |
| | 2.
     
  Vlogo za pretvorbo v centralizirano dovoljenje za promet odda Agenciji, vloga pa vsebuje: |
| | (a) | seznam vseh sklepov o izdaji dovoljenj za promet z zadevnim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 57a

Naknadna pretvorba v centralizirano dovoljenje za promet

1.
     
  Po končanem postopku za decentralizirano dovoljenje za promet iz člena 46, za vzajemno priznano dovoljenje za promet iz člena 48 ali postopku za usklajevanje dovoljenj za promet iz člena 69 lahko imetnik dovoljenja za promet vloži vlogo za pretvorbo obstoječega dovoljenja za promet za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini v centralizirano dovoljenje za promet, ki ga izda Komisija in je veljavno v vsej Uniji.

2.
     
  Vlogo za pretvorbo v centralizirano dovoljenje za promet odda Agenciji, vloga pa vsebuje:

(a)

seznam vseh sklepov o izdaji dovoljenj za promet z zadevnim zdravilom za uporabo v veterinarski medicini;

| (b) | seznam sprememb, ki so bile uvedene od izdaje prvega dovoljenja za promet v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

seznam sprememb, ki so bile uvedene od izdaje prvega dovoljenja za promet v Uniji;

| (c) | zbirno poročilo o podatkih o farmakovigilanci. |
| --- | --- |

(c)

zbirno poročilo o podatkih o farmakovigilanci.

3.
     
  Komisija v 30 dneh od prejema dokumentov iz odstavka 2 pripravi osnutek sklepa o izdaji dovoljenja Unije za promet v skladu s poročilom o oceni iz členov 46(3), 48(4) in 69(3) ali, kadar je to ustrezno, posodobljenim poročilom o oceni, povzetkom glavnih značilnosti zdravila, oznakami in navodili za uporabo.

4.
     
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme končni sklep o izdaji centraliziranega dovoljenja za promet.

Ta člen se uporablja le za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila odobrena v okviru postopka za vzajemno priznano dovoljenje, postopka za decentralizirano dovoljenje za promet ali postopka za usklajevanje dovoljenj za promet po datumu začetka uporabe te uredbe.

Sprememba 171

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če vloga za spremembo izpolnjuje zahteve iz člena 61, pristojni organ ali Agencija oz. pristojni organ, določen v skladu s členom 63(3), potrdi prejem popolne vloge. | 1.   Če vloga za spremembo izpolnjuje zahteve iz člena 61, pristojni organ ali Agencija oz. pristojni organ, določen v skladu s členom 63(3),
  v 15 dnevih
  potrdi prejem popolne vloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Če vloga za spremembo izpolnjuje zahteve iz člena 61, pristojni organ ali Agencija oz. pristojni organ, določen v skladu s členom 63(3), potrdi prejem popolne vloge.

1.   Če vloga za spremembo izpolnjuje zahteve iz člena 61, pristojni organ ali Agencija oz. pristojni organ, določen v skladu s členom 63(3),
  v 15 dnevih
  potrdi prejem popolne vloge.

Sprememba 172

Predlog uredbe

Člen 68

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pripravljalna faza usklajevanja | Pripravljalna faza usklajevanja |
| | -1a.
     
  Posamezni imetnik dovoljenja za promet ali skupina imetnikov dovoljenja za promet lahko v skladu s členom 69 zaprosi za uskladitev različnih nacionalnih dovoljenj za promet, ki so bila odobrena za določeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini. |
| | -1b.
     
  Usklajen povzetek glavnih značilnosti zdravila se pripravi za določeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, za katero so bila nacionalna dovoljenja za promet izdana v različnih državah članicah
  .
  Usklajevalna skupina pripravi podroben pravilnik za usklajevanje. |
| | -1c.
     
  Nacionalna dovoljenja za promet se lahko uskladijo z decentraliziranim in/ali vzajemnim priznanjem dovoljenj za promet, če veljajo za isto zdravilo ali za bistveno podobno zdravilo. |
| 1.   
  Usklajen povzetek glavnih značilnosti zdravila se pripravi
  v skladu s postopkom iz člena 69 za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, razen homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, z enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin ter enako farmacevtsko obliko, za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet v različnih državah članicah izdana pred 1. januarjem 2004 („podobna zdravila“). | 1.   
  Usklajeni pogoji uporabe iz člena 69(4)
  se pripravijo v skladu s postopkom iz člena 69 za
  skupine bistveno podobnih zdravil
  za uporabo v veterinarski medicini, razen homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, z enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin ter enako farmacevtsko obliko,
  za katera je dokazana bioekvivalenca („bistveno podobna zdravila“) in
  za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet v različnih državah članicah izdana
  pred začetkom veljave te uredbe
  . |
| 2.   Za namene določanja kakovostne in količinske sestave zdravilnih učinkovin se različne soli, estri, etri, izomeri, mešanice izomerov, kompleksi ali derivati zdravilne učinkovine štejejo za zdravilno učinkovino, če njihove lastnosti z vidika varnosti ali učinkovitosti niso bistveno drugačne. | 2.   Za namene določanja kakovostne in količinske sestave zdravilnih učinkovin se različne soli, estri, etri, izomeri, mešanice izomerov, kompleksi ali derivati zdravilne učinkovine štejejo za zdravilno učinkovino, če njihove lastnosti z vidika varnosti ali učinkovitosti niso bistveno drugačne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pripravljalna faza usklajevanja

Pripravljalna faza usklajevanja

-1a.
     
  Posamezni imetnik dovoljenja za promet ali skupina imetnikov dovoljenja za promet lahko v skladu s členom 69 zaprosi za uskladitev različnih nacionalnih dovoljenj za promet, ki so bila odobrena za določeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini.

-1b.
     
  Usklajen povzetek glavnih značilnosti zdravila se pripravi za določeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, za katero so bila nacionalna dovoljenja za promet izdana v različnih državah članicah
  .
  Usklajevalna skupina pripravi podroben pravilnik za usklajevanje.

-1c.
     
  Nacionalna dovoljenja za promet se lahko uskladijo z decentraliziranim in/ali vzajemnim priznanjem dovoljenj za promet, če veljajo za isto zdravilo ali za bistveno podobno zdravilo.

1.   
  Usklajen povzetek glavnih značilnosti zdravila se pripravi
  v skladu s postopkom iz člena 69 za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, razen homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, z enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin ter enako farmacevtsko obliko, za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet v različnih državah članicah izdana pred 1. januarjem 2004 („podobna zdravila“).

1.   
  Usklajeni pogoji uporabe iz člena 69(4)
  se pripravijo v skladu s postopkom iz člena 69 za
  skupine bistveno podobnih zdravil
  za uporabo v veterinarski medicini, razen homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, z enako kakovostno in količinsko sestavo zdravilnih učinkovin ter enako farmacevtsko obliko,
  za katera je dokazana bioekvivalenca („bistveno podobna zdravila“) in
  za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet v različnih državah članicah izdana
  pred začetkom veljave te uredbe
  .

2.   Za namene določanja kakovostne in količinske sestave zdravilnih učinkovin se različne soli, estri, etri, izomeri, mešanice izomerov, kompleksi ali derivati zdravilne učinkovine štejejo za zdravilno učinkovino, če njihove lastnosti z vidika varnosti ali učinkovitosti niso bistveno drugačne.

2.   Za namene določanja kakovostne in količinske sestave zdravilnih učinkovin se različne soli, estri, etri, izomeri, mešanice izomerov, kompleksi ali derivati zdravilne učinkovine štejejo za zdravilno učinkovino, če njihove lastnosti z vidika varnosti ali učinkovitosti niso bistveno drugačne.

Sprememba 173

Predlog uredbe

Člen 69

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopek usklajevanja povzetkov glavnih značilnosti zdravila | Postopek usklajevanja povzetkov glavnih značilnosti zdravila |
| 1.   Pristojni organi do [Urad za publikacije: prosimo, vstavite dejanski datum, in sicer 12 mesecev po datumu začetka uporabe te uredbe] usklajevalni skupini predložijo seznam vseh zdravil, za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet
  izdana pred 1. januarjem 2004
  . | 1.   Pristojni organi do [Urad za publikacije: prosimo, vstavite dejanski datum, in sicer 12 mesecev po datumu začetka uporabe te uredbe] usklajevalni skupini predložijo seznam vseh zdravil, za katera so bila
  izdana
  nacionalna dovoljenja za promet. |
| 2.   Usklajevalna skupina oblikuje skupine podobnih zdravil. Za vsako
  skupino podobnih
  zdravil usklajevalna skupina imenuje enega člana za poročevalca. | 2.   Usklajevalna skupina oblikuje skupine
  bistveno
  podobnih zdravil
  , kot so določene v členu 68(4)(b)
  . Za vsako
  od teh skupin bistveno
  podobnih zdravil usklajevalna skupina imenuje enega člana za poročevalca. |
| 3.   V 120 dneh od imenovanja poročevalec usklajevalni skupini predstavi poročilo
  o mogoči uskladitvi povzetkov glavnih značilnosti
  podobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  v skupini in predlaga usklajen povzetek glavnih značilnosti zdravila
  . | 3.   V 120 dneh od imenovanja poročevalec usklajevalni skupini predstavi poročilo, v katerem
  predlaga uskladitev pogojev uporabe skupine bistveno
  podobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  ali dovoljenj za promet za ista zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  . |
| 4.   Usklajeni
  povzetki glavnih značilnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  zajemajo
  vse
  naslednje informacije: | 4.   Usklajeni
  pogoji uporabe
  zajemajo
  vsaj
  naslednje informacije: |
| (a) | vse vrste, navedene v dovoljenjih za promet, ki so jih izdale države članice za podobna zdravila v skupini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Postopek usklajevanja povzetkov glavnih značilnosti zdravila

Postopek usklajevanja povzetkov glavnih značilnosti zdravila

1.   Pristojni organi do [Urad za publikacije: prosimo, vstavite dejanski datum, in sicer 12 mesecev po datumu začetka uporabe te uredbe] usklajevalni skupini predložijo seznam vseh zdravil, za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet
  izdana pred 1. januarjem 2004
  .

1.   Pristojni organi do [Urad za publikacije: prosimo, vstavite dejanski datum, in sicer 12 mesecev po datumu začetka uporabe te uredbe] usklajevalni skupini predložijo seznam vseh zdravil, za katera so bila
  izdana
  nacionalna dovoljenja za promet.

2.   Usklajevalna skupina oblikuje skupine podobnih zdravil. Za vsako
  skupino podobnih
  zdravil usklajevalna skupina imenuje enega člana za poročevalca.

2.   Usklajevalna skupina oblikuje skupine
  bistveno
  podobnih zdravil
  , kot so določene v členu 68(4)(b)
  . Za vsako
  od teh skupin bistveno
  podobnih zdravil usklajevalna skupina imenuje enega člana za poročevalca.

3.   V 120 dneh od imenovanja poročevalec usklajevalni skupini predstavi poročilo
  o mogoči uskladitvi povzetkov glavnih značilnosti
  podobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  v skupini in predlaga usklajen povzetek glavnih značilnosti zdravila
  .

3.   V 120 dneh od imenovanja poročevalec usklajevalni skupini predstavi poročilo, v katerem
  predlaga uskladitev pogojev uporabe skupine bistveno
  podobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  ali dovoljenj za promet za ista zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  .

4.   Usklajeni
  povzetki glavnih značilnosti zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  zajemajo
  vse
  naslednje informacije:

4.   Usklajeni
  pogoji uporabe
  zajemajo
  vsaj
  naslednje informacije:

(a)

vse vrste, navedene v dovoljenjih za promet, ki so jih izdale države članice za podobna zdravila v skupini;

| (a) | vse vrste, navedene v dovoljenjih za promet, ki so jih izdale države članice za
  bistveno
  podobna zdravila v skupini; |
| --- | --- |

(a)

vse vrste, navedene v dovoljenjih za promet, ki so jih izdale države članice za
  bistveno
  podobna zdravila v skupini;

| (b) | vse indikacije, navedene v dovoljenjih za promet, ki so jih izdale države članice za podobna zdravila v skupini; |
| --- | --- |

(b)

vse indikacije, navedene v dovoljenjih za promet, ki so jih izdale države članice za podobna zdravila v skupini;

| (b) | vse indikacije
  in pozologijo
  , navedene v dovoljenjih za promet, ki so jih izdale države članice za
  bistveno
  podobna zdravila v skupini; |
| --- | --- |

(b)

vse indikacije
  in pozologijo
  , navedene v dovoljenjih za promet, ki so jih izdale države članice za
  bistveno
  podobna zdravila v skupini;

| (c) | najkrajšo od karenc, navedenih v povzetkih glavnih značilnosti zdravila
  . |
| --- | --- |

(c)

najkrajšo od karenc, navedenih v povzetkih glavnih značilnosti zdravila
  .

| (c) | karenco, ki zagotavlja ustrezno varstvo potrošnikov
  . |
| --- | --- |

(c)

karenco, ki zagotavlja ustrezno varstvo potrošnikov
  .

| (ca) | posebne preventivne ukrepe glede učinka na okolje. |
| --- | --- |

(ca)

posebne preventivne ukrepe glede učinka na okolje.

4a.
     
  Poleg pogojev uporabe je mogoče uskladiti tudi druge elemente povzetka glavnih značilnosti zdravila in niza kakovosti podatkov.

5.   Ob predložitvi poročila usklajevalna skupina odloča z večino oddanih glasov članov, zastopanih na seji. Poročevalec zabeleži dogovor, zaključi postopek ter o tem obvesti države članice in imetnike dovoljenj za promet.

5.   Ob predložitvi poročila usklajevalna skupina odloča z večino oddanih glasov članov, zastopanih na seji. Poročevalec zabeleži dogovor, zaključi postopek ter o tem obvesti države članice in imetnike dovoljenj za promet.

6.   Kadar se v mnenju podpira sprejetje
  usklajenega povzetka glavnih značilnosti zdravila
  , vsaka država članica spremeni dovoljenje za promet
  v skladu z dogovorom v 30 dneh od prejema informacij v zvezi z dogovorom, ki jih pošlje poročevalec
  .

6.   Kadar se v mnenju podpira sprejetje
  usklajenih pogojev uporabe,
  vsaka država članica spremeni dovoljenje
  ali dovoljenja
  za promet
  z zdravili na svojem ozemlju, tako da so elementi, navedeni v odstavku 4, kadar so že navedeni v povzetkih značilnosti zdravila iz skupine
  , v skladu z dogovorom v 30 dneh od prejema informacij v zvezi z dogovorom, ki jih pošlje poročevalec.
  Ko se mnenje v podporo sprejetju usklajenih pogojev izda, so dovoljenja za promet za zadevno zdravilo upravičena do tega, da se jih obravnava kot vzajemno priznana dovoljenja za promet, odobrena v skladu s to uredbo.

7.   V primeru negativnega mnenja se uporabi postopek iz člena 49.

7.   V primeru negativnega mnenja se uporabi postopek iz člena 49.

Sprememba 174

Predlog uredbe

Člen 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uskladitev povzetka glavnih značilnosti zdravila po ponovni oceni | Uskladitev povzetka glavnih značilnosti zdravila po ponovni oceni |
| 1.   Z odstopanjem od člena 69 lahko Odbor Komisiji predlaga skupine podobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katere je pred pripravo usklajenega povzetka glavnih značilnosti zdravila potrebna ponovna znanstvena ocena. | 1.   Z odstopanjem od člena 69
  in kadar je uskladitev pogojev uporabe skupine zdravil v interesu javnega zdravja ali zdravja živali na ravni Unije
  , lahko Odbor Komisiji predlaga skupine podobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katere je pred pripravo usklajenih
  pogojev uporabe
  zdravila potrebna ponovna znanstvena ocena. |
| | 1a.
     
  Za namene usklajevanja v tem členu podobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini pomenijo zdravila, med katerimi vsa niso bioekvivalentna, in druga homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki imajo enako učinkovino ali učinkovine in enako farmacevtsko obliko, ali paleto zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki spadajo v isti terapevtski razred. |
| 2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme sklepe o skupinah zdravil, za katere je potrebna ponovna ocena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2). | 2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme sklepe o skupinah
  podobnih
  zdravil, za katere je potrebna ponovna ocena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2). |
| 3.   Z odstopanjem od člena 69 se zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  ki so bila odobrena pred 20. julijem 2000, ter zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila odobrena po navedenem datumu, vendar je bilo zanje v okviru ocene tveganja za okolje ugotovljeno, da so potencialno škodljiva za okolje,
  pred pripravo
  usklajenega povzetka glavnih značilnosti zdravila ponovno ocenijo
  . | 3.   Z odstopanjem od člena 69 se zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  za katera ocena tveganja za okolje v Uniji ni bila izvedena, ocenijo v skladu s Prilogo II
  pred pripravo
  pogojev uporabe
  .
  V ta namen imetniki dovoljenja za promet ustrezno posodobijo dokumentacijo iz člena 7(1)(b). |
| | 3a.
     
  Z odstopanjem od člena 69 se protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini ponovno ocenijo v petih letih po začetku veljavnosti te uredbe. |
| 4.   Za namene odstavkov 1 in 3 se ustrezno uporablja napotitveni postopek zaradi interesov Unije v skladu s členi 84 do 87. | 4.   Za namene odstavkov 1
  , 3 in 3a
  se ustrezno uporablja napotitveni postopek zaradi interesov Unije v skladu s členi 84 do 87. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Uskladitev povzetka glavnih značilnosti zdravila po ponovni oceni

Uskladitev povzetka glavnih značilnosti zdravila po ponovni oceni

1.   Z odstopanjem od člena 69 lahko Odbor Komisiji predlaga skupine podobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katere je pred pripravo usklajenega povzetka glavnih značilnosti zdravila potrebna ponovna znanstvena ocena.

1.   Z odstopanjem od člena 69
  in kadar je uskladitev pogojev uporabe skupine zdravil v interesu javnega zdravja ali zdravja živali na ravni Unije
  , lahko Odbor Komisiji predlaga skupine podobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katere je pred pripravo usklajenih
  pogojev uporabe
  zdravila potrebna ponovna znanstvena ocena.

1a.
     
  Za namene usklajevanja v tem členu podobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini pomenijo zdravila, med katerimi vsa niso bioekvivalentna, in druga homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki imajo enako učinkovino ali učinkovine in enako farmacevtsko obliko, ali paleto zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki spadajo v isti terapevtski razred.

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme sklepe o skupinah zdravil, za katere je potrebna ponovna ocena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2).

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme sklepe o skupinah
  podobnih
  zdravil, za katere je potrebna ponovna ocena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2).

3.   Z odstopanjem od člena 69 se zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  ki so bila odobrena pred 20. julijem 2000, ter zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila odobrena po navedenem datumu, vendar je bilo zanje v okviru ocene tveganja za okolje ugotovljeno, da so potencialno škodljiva za okolje,
  pred pripravo
  usklajenega povzetka glavnih značilnosti zdravila ponovno ocenijo
  .

3.   Z odstopanjem od člena 69 se zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  za katera ocena tveganja za okolje v Uniji ni bila izvedena, ocenijo v skladu s Prilogo II
  pred pripravo
  pogojev uporabe
  .
  V ta namen imetniki dovoljenja za promet ustrezno posodobijo dokumentacijo iz člena 7(1)(b).

3a.
     
  Z odstopanjem od člena 69 se protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini ponovno ocenijo v petih letih po začetku veljavnosti te uredbe.

4.   Za namene odstavkov 1 in 3 se ustrezno uporablja napotitveni postopek zaradi interesov Unije v skladu s členi 84 do 87.

4.   Za namene odstavkov 1
  , 3 in 3a
  se ustrezno uporablja napotitveni postopek zaradi interesov Unije v skladu s členi 84 do 87.

Sprememba 175

Predlog uredbe

Člen 71

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stališče imetnika dovoljenja za promet | Stališče imetnika dovoljenja za promet |
| Imetniki dovoljenj za promet z zdravili, ki spadajo v skupino podobnih zdravil za uskladitev povzetkov glavnih značilnosti zdravila, na zahtevo usklajevalne skupine ali Agencije predložijo informacije o svojih zdravilih. | Imetniki dovoljenj za promet z zdravili, ki spadajo v skupino zdravil za uskladitev povzetkov glavnih značilnosti zdravila,
  ali imetniki specifičnega zdravila za uskladitev dovoljenj za promet,
  na zahtevo usklajevalne skupine ali Agencije predložijo informacije o svojih zdravilih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Stališče imetnika dovoljenja za promet

Stališče imetnika dovoljenja za promet

Imetniki dovoljenj za promet z zdravili, ki spadajo v skupino podobnih zdravil za uskladitev povzetkov glavnih značilnosti zdravila, na zahtevo usklajevalne skupine ali Agencije predložijo informacije o svojih zdravilih.

Imetniki dovoljenj za promet z zdravili, ki spadajo v skupino zdravil za uskladitev povzetkov glavnih značilnosti zdravila,
  ali imetniki specifičnega zdravila za uskladitev dovoljenj za promet,
  na zahtevo usklajevalne skupine ali Agencije predložijo informacije o svojih zdravilih.

Sprememba 176

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Imetniki dovoljenj za promet pripravijo in vzdržujejo sistem zbiranja informacij o 
  tveganjih
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini, kar zadeva zdravje živali, javno zdravje in okolje
  , ki jim omogoča
  izpolnjevanje obveznosti v zvezi s farmakovigilanco iz členov 73, 76 in 77 („sistem farmakovigilance“). | 1.   Imetniki dovoljenj za promet zagotovijo
  , da bo razmerje med koristmi in tveganjem odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini redno ocenjeno in da bodo imetniki dovoljenj za promet sprejeli ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da bo to razmerje ostalo v pozitivno za odobrena zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  .
  V ta namen imetniki dovoljenj za promet
  pripravijo in vzdržujejo sistem zbiranja,
  preverjanja, ocenjevanja in širjenja
  informacij o 
  škodljivih učinkih
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini, kar zadeva zdravje živali, javno zdravje in okolje
  . Sistem je namenjen usklajevanju potrebnih ukrepov za
  izpolnjevanje obveznosti v zvezi s farmakovigilanco iz členov 73, 76 in 77 („sistem farmakovigilance“). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Imetniki dovoljenj za promet pripravijo in vzdržujejo sistem zbiranja informacij o 
  tveganjih
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini, kar zadeva zdravje živali, javno zdravje in okolje
  , ki jim omogoča
  izpolnjevanje obveznosti v zvezi s farmakovigilanco iz členov 73, 76 in 77 („sistem farmakovigilance“).

1.   Imetniki dovoljenj za promet zagotovijo
  , da bo razmerje med koristmi in tveganjem odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini redno ocenjeno in da bodo imetniki dovoljenj za promet sprejeli ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da bo to razmerje ostalo v pozitivno za odobrena zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  .
  V ta namen imetniki dovoljenj za promet
  pripravijo in vzdržujejo sistem zbiranja,
  preverjanja, ocenjevanja in širjenja
  informacij o 
  škodljivih učinkih
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini, kar zadeva zdravje živali, javno zdravje in okolje
  . Sistem je namenjen usklajevanju potrebnih ukrepov za
  izpolnjevanje obveznosti v zvezi s farmakovigilanco iz členov 73, 76 in 77 („sistem farmakovigilance“).

Sprememba 177

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pristojni organi in Agencija nadzirajo sisteme farmakovigilance imetnikov dovoljenj za promet. | 2.   Pristojni organi in Agencija nadzirajo sisteme farmakovigilance imetnikov dovoljenj za promet
  in nimajo konflikta interesov, kar zadeva imetnika dovoljenja za promet
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pristojni organi in Agencija nadzirajo sisteme farmakovigilance imetnikov dovoljenj za promet.

2.   Pristojni organi in Agencija nadzirajo sisteme farmakovigilance imetnikov dovoljenj za promet
  in nimajo konflikta interesov, kar zadeva imetnika dovoljenja za promet
  .

Sprememba 178

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice, Komisija
  , Agencija
  in
  imetniki dovoljenj za promet
  sodelujejo pri vzpostavitvi in
  vzdrževanju sistema
  spremljanja varnosti odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki jim omogoča izpolnjevanje obveznosti iz členov 77 in
  79 („sistem farmakovigilance Unije“)
  . | 1.   Države članice, Komisija in
  Agencija
  sodelujejo pri vzpostavitvi
  , medsebojnem povezovanju
  in
  nadgradnji svojih sistemov
  spremljanja varnosti
  , učinkovitosti in kakovosti
  odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini,
  da izpolnijo svoje obveznosti iz člena 79. Imetniki dovoljenj za promet vzpostavijo in vzdržujejo sistem spremljanja varnosti, učinkovitosti in kakovosti svojih zdravil,
  ki jim omogoča izpolnjevanje obveznosti iz členov 77 in
  78
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice, Komisija
  , Agencija
  in
  imetniki dovoljenj za promet
  sodelujejo pri vzpostavitvi in
  vzdrževanju sistema
  spremljanja varnosti odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki jim omogoča izpolnjevanje obveznosti iz členov 77 in
  79 („sistem farmakovigilance Unije“)
  .

1.   Države članice, Komisija in
  Agencija
  sodelujejo pri vzpostavitvi
  , medsebojnem povezovanju
  in
  nadgradnji svojih sistemov
  spremljanja varnosti
  , učinkovitosti in kakovosti
  odobrenih zdravil za uporabo v veterinarski medicini,
  da izpolnijo svoje obveznosti iz člena 79. Imetniki dovoljenj za promet vzpostavijo in vzdržujejo sistem spremljanja varnosti, učinkovitosti in kakovosti svojih zdravil,
  ki jim omogoča izpolnjevanje obveznosti iz členov 77 in
  78
  .

Sprememba 179

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pristojni organi, Agencija in imetniki dovoljenj za promet zdravstvenim delavcem
  in
  imetnikom živali zagotovijo različne možnosti za poročanje o naslednjih dogodkih, ne glede na to, ali dogodek velja za povezanega z zdravili ali ne („neželeni dogodki“): | 2.   Pristojni organi, Agencija in imetniki dovoljenj za promet zdravstvenim delavcem, imetnikom živali
  , okoljskim organom držav članic in drugim zainteresiranim stranem
  zagotovijo različne možnosti za poročanje o naslednjih dogodkih, ne glede na to, ali dogodek velja za povezanega z zdravili ali ne („neželeni dogodki“): |
| (a) | kakršnem koli škodljivem in nepričakovanem odzivu živali na zdravilo za uporabo v veterinarski ali humani medicini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pristojni organi, Agencija in imetniki dovoljenj za promet zdravstvenim delavcem
  in
  imetnikom živali zagotovijo različne možnosti za poročanje o naslednjih dogodkih, ne glede na to, ali dogodek velja za povezanega z zdravili ali ne („neželeni dogodki“):

2.   Pristojni organi, Agencija in imetniki dovoljenj za promet zdravstvenim delavcem, imetnikom živali
  , okoljskim organom držav članic in drugim zainteresiranim stranem
  zagotovijo različne možnosti za poročanje o naslednjih dogodkih, ne glede na to, ali dogodek velja za povezanega z zdravili ali ne („neželeni dogodki“):

(a)

kakršnem koli škodljivem in nepričakovanem odzivu živali na zdravilo za uporabo v veterinarski ali humani medicini;

| (a) | kakršnem koli škodljivem in nepričakovanem odzivu živali na zdravilo za uporabo v veterinarski ali humani medicini
  , neodvisno od tega, ali se dogodek šteje za povezanega z zdravilom in ali je bilo zdravilo uporabljeno v skladu s povzetkom glavnih značilnosti zdravila
  ; |
| --- | --- |

(a)

kakršnem koli škodljivem in nepričakovanem odzivu živali na zdravilo za uporabo v veterinarski ali humani medicini
  , neodvisno od tega, ali se dogodek šteje za povezanega z zdravilom in ali je bilo zdravilo uporabljeno v skladu s povzetkom glavnih značilnosti zdravila
  ;

| (b) | kakršni koli ugotovitvi o premajhnem učinku zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri
  zdravljenju
  živali
  v skladu s povzetkom glavnih značilnosti zdravila
  ; |
| --- | --- |

(b)

kakršni koli ugotovitvi o premajhnem učinku zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri
  zdravljenju
  živali
  v skladu s povzetkom glavnih značilnosti zdravila
  ;

| (b) | kakršni koli ugotovitvi o premajhnem učinku zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri
  njegovi uporabi na
  živali
  , vključno z morebitnimi znaki protimikrobne odpornosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

kakršni koli ugotovitvi o premajhnem učinku zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri
  njegovi uporabi na
  živali
  , vključno z morebitnimi znaki protimikrobne odpornosti
  ;

| (c) | kakršnih koli
  okoljskih nesrečah
  , ki
  jih opazijo
  po tem, ko živali dajo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(c)

kakršnih koli
  okoljskih nesrečah
  , ki
  jih opazijo
  po tem, ko živali dajo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini;

| (c) | kakršnih koli
  neželenih, nepredvidenih ali nepričakovanih učinkih v okolju (tudi v podtalnici ali površinskih vodah)
  , ki
  se pojavijo
  po tem, ko živali dajo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(c)

kakršnih koli
  neželenih, nepredvidenih ali nepričakovanih učinkih v okolju (tudi v podtalnici ali površinskih vodah)
  , ki
  se pojavijo
  po tem, ko živali dajo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini;

| (d) | kakršnem koli neupoštevanju karence po tem, ko živali dajo zdravilo za uporabo v veterinarski
  ali humani
  medicini; |
| --- | --- |

(d)

kakršnem koli neupoštevanju karence po tem, ko živali dajo zdravilo za uporabo v veterinarski
  ali humani
  medicini;

| (d) | kakršnem koli neupoštevanju karence po tem, ko živali dajo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(d)

kakršnem koli neupoštevanju karence po tem, ko živali dajo zdravilo za uporabo v veterinarski medicini;

| (e) | kakršnem koli škodljivemu učinku zdravila
  za uporabo v veterinarski medicini
  na ljudi
  ; |
| --- | --- |

(e)

kakršnem koli škodljivemu učinku zdravila
  za uporabo v veterinarski medicini
  na ljudi
  ;

| (e) | kakršni koli škodljivi reakciji ljudi na zdravilo
  za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(e)

kakršni koli škodljivi reakciji ljudi na zdravilo
  za uporabo v veterinarski medicini;

| (f) | kakršnem koli odkritju zdravilne učinkovine v proizvodu iz živali za proizvodnjo živil, katere količina presega vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009. |
| --- | --- |

(f)

kakršnem koli odkritju zdravilne učinkovine v proizvodu iz živali za proizvodnjo živil, katere količina presega vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009.

| (f) | kakršnem koli odkritju zdravilne učinkovine v proizvodu iz živali za proizvodnjo živil, katere količina presega vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009. |
| --- | --- |

(f)

kakršnem koli odkritju zdravilne učinkovine v proizvodu iz živali za proizvodnjo živil, katere količina presega vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009.

| (fa) | kakršnem koli domnevnem nepričakovanem prenašanju povzročitelja okužbe prek zdravila za uporabo v veterinarski medicini. |
| --- | --- |

(fa)

kakršnem koli domnevnem nepričakovanem prenašanju povzročitelja okužbe prek zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

Sprememba 180

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pristojni organi in Agencija poleg naštetega v odstavku 2 zdravstvenim delavcem in imetnikom živali zagotovijo različne načine za poročanje o kakršnem koli odzivu živali na zdravilo za uporabo v humani medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Pristojni organi in Agencija poleg naštetega v odstavku 2 zdravstvenim delavcem in imetnikom živali zagotovijo različne načine za poročanje o kakršnem koli odzivu živali na zdravilo za uporabo v humani medicini.

Sprememba 181

Predlog uredbe

Člen 73 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 73a |
| | Najpozneje šest mesecev pred začetkom uporabe te uredbe Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o študiji izvedljivosti sistema za pregledovanje posameznih snovi (monografije) in drugih možnih načinov za oceno okoljskega tveganja pri zdravilih za uporabo v veterinarski medicini ter tej študiji po potrebi priloži zakonodajni predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 73a

Najpozneje šest mesecev pred začetkom uporabe te uredbe Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o študiji izvedljivosti sistema za pregledovanje posameznih snovi (monografije) in drugih možnih načinov za oceno okoljskega tveganja pri zdravilih za uporabo v veterinarski medicini ter tej študiji po potrebi priloži zakonodajni predlog.

Sprememba 182

Predlog uredbe

Člen 74 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Zbirko podatkov Unije o farmakovigilanci za zdravila za uporabo v veterinarski medicini („zbirka podatkov o farmakovigilanci“) vzpostavi in vzdržuje Agencija. | 1.   Zbirko podatkov Unije o farmakovigilanci za zdravila za uporabo v veterinarski medicini („zbirka podatkov o farmakovigilanci“)
  , ki je povezana z zbirko podatkov o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini,
  vzpostavi in vzdržuje Agencija.
  Zbirka podatkov Unije o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini je edina točka, kjer se zbirajo neželeni dogodki, o katerih poročajo imetniki dovoljenj za promet. Vzdrževanje vključuje elektronsko arhiviranje prvotnih poročil, pripadajočih nadaljnjih poročil ter stalno spremljanje kakovosti podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Zbirko podatkov Unije o farmakovigilanci za zdravila za uporabo v veterinarski medicini („zbirka podatkov o farmakovigilanci“) vzpostavi in vzdržuje Agencija.

1.   Zbirko podatkov Unije o farmakovigilanci za zdravila za uporabo v veterinarski medicini („zbirka podatkov o farmakovigilanci“)
  , ki je povezana z zbirko podatkov o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini,
  vzpostavi in vzdržuje Agencija.
  Zbirka podatkov Unije o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini je edina točka, kjer se zbirajo neželeni dogodki, o katerih poročajo imetniki dovoljenj za promet. Vzdrževanje vključuje elektronsko arhiviranje prvotnih poročil, pripadajočih nadaljnjih poročil ter stalno spremljanje kakovosti podatkov.

Sprememba 183

Predlog uredbe

Člen 74 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Agencija
  v sodelovanju
  z državami članicami in
  Komisijo
  pripravi funkcionalne specifikacije za zbirko podatkov o farmakovigilanci. | 2.   Agencija
  po posvetovanju
  z državami članicami
  , Komisijo
  in
  zainteresiranimi stranmi
  pripravi funkcionalne specifikacije za zbirko podatkov o farmakovigilanci.
  Te vključujejo podatke o spremljanju okolja, da se omogoči poročanje o neželenih učinkih na neciljne vrste v ekosistemu ter razširijo viri vnosov v sistem farmakovigilance z vključitvijo opazovanja in spremljanja strokovnjakov, ki niso nujno veterinarji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Agencija
  v sodelovanju
  z državami članicami in
  Komisijo
  pripravi funkcionalne specifikacije za zbirko podatkov o farmakovigilanci.

2.   Agencija
  po posvetovanju
  z državami članicami
  , Komisijo
  in
  zainteresiranimi stranmi
  pripravi funkcionalne specifikacije za zbirko podatkov o farmakovigilanci.
  Te vključujejo podatke o spremljanju okolja, da se omogoči poročanje o neželenih učinkih na neciljne vrste v ekosistemu ter razširijo viri vnosov v sistem farmakovigilance z vključitvijo opazovanja in spremljanja strokovnjakov, ki niso nujno veterinarji.

Sprememba 184

Predlog uredbe

Člen 74 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Agencija zagotovi, da se informacije, poslane v zbirko podatkov o farmakovigilanci, naložijo in postanejo dostopne v skladu s členom 75. | 3.   Agencija zagotovi, da se informacije, poslane v zbirko podatkov o farmakovigilanci, naložijo in postanejo
  javno
  dostopne v skladu s členom 75. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Agencija zagotovi, da se informacije, poslane v zbirko podatkov o farmakovigilanci, naložijo in postanejo dostopne v skladu s členom 75.

3.   Agencija zagotovi, da se informacije, poslane v zbirko podatkov o farmakovigilanci, naložijo in postanejo
  javno
  dostopne v skladu s členom 75.

Sprememba 185

Predlog uredbe

Člen 74 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agencija zagotovi varnost prenosa podatkov med svojo zbirko podatkov o farmakovigilanci in nacionalnimi zbirkami tovrstnih podatkov v posameznih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Agencija zagotovi varnost prenosa podatkov med svojo zbirko podatkov o farmakovigilanci in nacionalnimi zbirkami tovrstnih podatkov v posameznih državah članicah.

Sprememba 186

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | število neželenih dogodkov, sporočenih vsako leto in razčlenjenih po
  zdravilih
  , živalskih vrstah in vrsti neželenih dogodkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

število neželenih dogodkov, sporočenih vsako leto in razčlenjenih po
  zdravilih
  , živalskih vrstah in vrsti neželenih dogodkov;

| (a) | število neželenih dogodkov, sporočenih vsako leto in razčlenjenih po
  vrsti zdravila in zdravilni učinkovini
  , živalskih vrstah in vrsti neželenih dogodkov; |
| --- | --- |

(a)

število neželenih dogodkov, sporočenih vsako leto in razčlenjenih po
  vrsti zdravila in zdravilni učinkovini
  , živalskih vrstah in vrsti neželenih dogodkov;

Sprememba 187

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 3 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | informacije o pojavnosti neželenih dogodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

informacije o pojavnosti neželenih dogodkov.

Sprememba 188

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Zdravstveni delavci imajo dostop do zbirke podatkov o farmakovigilanci, kar zadeva naslednje informacije: |
| | (a) | število neželenih dogodkov, sporočenih vsako leto in razčlenjenih po zdravilih, živalskih vrstah in vrsti neželenih dogodkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Zdravstveni delavci imajo dostop do zbirke podatkov o farmakovigilanci, kar zadeva naslednje informacije:

(a)

število neželenih dogodkov, sporočenih vsako leto in razčlenjenih po zdravilih, živalskih vrstah in vrsti neželenih dogodkov;

| (b) | predhodne izjave o istem zdravilu in številu primerov za vsako vrsto, ki so se zgodili v zadnjih šestih mesecih; |
| --- | --- |

(b)

predhodne izjave o istem zdravilu in številu primerov za vsako vrsto, ki so se zgodili v zadnjih šestih mesecih;

| (c) | informacije o rezultatih sistema odkrivanja signalov za zdravila za uporabo v veterinarski medicini in skupine zdravil. |
| --- | --- |

(c)

informacije o rezultatih sistema odkrivanja signalov za zdravila za uporabo v veterinarski medicini in skupine zdravil.

Sprememba 189

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organi v 
  30 dneh od prejema poročila o neželenem dogodku
  v 
  zbirki
  podatkov o farmakovigilanci evidentirajo
  vse neželene dogodke
  ,
  o katerih so poročali zdravstveni delavci in imetniki živali in
  ki
  so se zgodili na ozemlju njihove države članice
  . | 1.   Pristojni organi
  evidentirajo in ocenijo vse neželene dogodke, s katerimi so seznanjeni
  v 
  skladu s členom 73 in ki se zgodijo na ozemlju njihove države članice, ter jih nemudoma, najkasneje pa
  v 
  15 dneh po prejemu informacije, vnesejo v zbirko
  podatkov o farmakovigilanci
  . Pristojni organi
  evidentirajo
  vsak resen neželeni dogodek pri živalih
  ,
  škodljiv učinek zdravila za uporabo v veterinarski medicini na ljudi ali okoljsko nesrečo,
  ki
  se ugotovijo pri aplikaciji zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri živali, v 15 dneh po prejemu poročila o tovrstnem neželenem dogodku
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pristojni organi v 
  30 dneh od prejema poročila o neželenem dogodku
  v 
  zbirki
  podatkov o farmakovigilanci evidentirajo
  vse neželene dogodke
  ,
  o katerih so poročali zdravstveni delavci in imetniki živali in
  ki
  so se zgodili na ozemlju njihove države članice
  .

1.   Pristojni organi
  evidentirajo in ocenijo vse neželene dogodke, s katerimi so seznanjeni
  v 
  skladu s členom 73 in ki se zgodijo na ozemlju njihove države članice, ter jih nemudoma, najkasneje pa
  v 
  15 dneh po prejemu informacije, vnesejo v zbirko
  podatkov o farmakovigilanci
  . Pristojni organi
  evidentirajo
  vsak resen neželeni dogodek pri živalih
  ,
  škodljiv učinek zdravila za uporabo v veterinarski medicini na ljudi ali okoljsko nesrečo,
  ki
  se ugotovijo pri aplikaciji zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri živali, v 15 dneh po prejemu poročila o tovrstnem neželenem dogodku
  .

Sprememba 190

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Imetniki dovoljenj za promet v 
  30 dneh od prejema poročila o neželenem dogodku v
  zbirki podatkov o farmakovigilanci evidentirajo vse neželene dogodke, o katerih so poročali zdravstveni delavci in imetniki živali in ki so se v zvezi z njihovimi odobrenimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini zgodili v Uniji ali tretji državi. | 2.   Imetniki dovoljenj za promet v zbirki podatkov o farmakovigilanci evidentirajo
  in ocenijo
  vse neželene dogodke, o katerih so poročali zdravstveni delavci in imetniki živali in ki so se v zvezi z njihovimi odobrenimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini zgodili v Uniji ali tretji državi.
  O resnih neželenih dogodkih pri živalih, škodljivem učinku zdravila za uporabo v veterinarski medicini na ljudi in okoljskih nesrečah, ugotovljenih pri aplikaciji zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri živali, se poroča v 15 dneh po prejemu poročila o tovrstnem neželenem dogodku. O manj resnih neželenih dogodkih in dogodkih, povezanih z uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, se poroča najpozneje v 42 dneh po prejemu poročila o tovrstnem dogodku. Za neželene dogodke, opažene med kliničnimi preskusi, veljajo drugačne zahteve, ki so določene v smernicah o dobri klinični praksi za klinične preskuse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Imetniki dovoljenj za promet v 
  30 dneh od prejema poročila o neželenem dogodku v
  zbirki podatkov o farmakovigilanci evidentirajo vse neželene dogodke, o katerih so poročali zdravstveni delavci in imetniki živali in ki so se v zvezi z njihovimi odobrenimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini zgodili v Uniji ali tretji državi.

2.   Imetniki dovoljenj za promet v zbirki podatkov o farmakovigilanci evidentirajo
  in ocenijo
  vse neželene dogodke, o katerih so poročali zdravstveni delavci in imetniki živali in ki so se v zvezi z njihovimi odobrenimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini zgodili v Uniji ali tretji državi.
  O resnih neželenih dogodkih pri živalih, škodljivem učinku zdravila za uporabo v veterinarski medicini na ljudi in okoljskih nesrečah, ugotovljenih pri aplikaciji zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri živali, se poroča v 15 dneh po prejemu poročila o tovrstnem neželenem dogodku. O manj resnih neželenih dogodkih in dogodkih, povezanih z uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, se poroča najpozneje v 42 dneh po prejemu poročila o tovrstnem dogodku. Za neželene dogodke, opažene med kliničnimi preskusi, veljajo drugačne zahteve, ki so določene v smernicah o dobri klinični praksi za klinične preskuse.

Sprememba 191

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pristojni organi lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Agencije od imetnika dovoljenja za promet zahtevajo, da
  zbere
  specifične podatke o farmakovigilanci,
  zlasti
  glede uporabe zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri določenih živalskih vrstah, v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali, varnostjo oseb, ki dajejo zdravilo,
  in
  varstvom okolja. Organ navede podrobne razloge za to zahtevo ter o njih obvesti druge pristojne organe in Agencijo. | 3.   Pristojni organi lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Agencije od imetnika dovoljenja za promet zahtevajo, da
  predloži
  specifične podatke o farmakovigilanci,
  kot so na primer informacije o rednem ocenjevanju razmerja med tveganji in koristmi
  glede uporabe zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri določenih živalskih vrstah, v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali, varnostjo oseb, ki dajejo zdravilo,
  ali
  varstvom okolja. Organ navede podrobne razloge za to zahtevo ter o njih obvesti druge pristojne organe in Agencijo. |
| | Imetniki dovoljenj za promet morajo to zahtevo izpolniti v roku, ki ga določi pristojni organ. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Pristojni organi lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Agencije od imetnika dovoljenja za promet zahtevajo, da
  zbere
  specifične podatke o farmakovigilanci,
  zlasti
  glede uporabe zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri določenih živalskih vrstah, v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali, varnostjo oseb, ki dajejo zdravilo,
  in
  varstvom okolja. Organ navede podrobne razloge za to zahtevo ter o njih obvesti druge pristojne organe in Agencijo.

3.   Pristojni organi lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Agencije od imetnika dovoljenja za promet zahtevajo, da
  predloži
  specifične podatke o farmakovigilanci,
  kot so na primer informacije o rednem ocenjevanju razmerja med tveganji in koristmi
  glede uporabe zdravila za uporabo v veterinarski medicini pri določenih živalskih vrstah, v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali, varnostjo oseb, ki dajejo zdravilo,
  ali
  varstvom okolja. Organ navede podrobne razloge za to zahtevo ter o njih obvesti druge pristojne organe in Agencijo.

Imetniki dovoljenj za promet morajo to zahtevo izpolniti v roku, ki ga določi pristojni organ.

Sprememba 192

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Imetnik dovoljenja za promet je odgovoren za farmakovigilanco zdravil, za katera ima dovoljenje za promet. | 1.   Imetnik dovoljenja za promet je odgovoren za farmakovigilanco zdravil, za katera ima dovoljenje za promet
  , in sprejme vse ustrezne ukrepe, da bi zdravstvene delavce in imetnike živali spodbudil k poročanju o neželenih dogodkih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Imetnik dovoljenja za promet je odgovoren za farmakovigilanco zdravil, za katera ima dovoljenje za promet.

1.   Imetnik dovoljenja za promet je odgovoren za farmakovigilanco zdravil, za katera ima dovoljenje za promet
  , in sprejme vse ustrezne ukrepe, da bi zdravstvene delavce in imetnike živali spodbudil k poročanju o neželenih dogodkih
  .

Sprememba 193

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar naloge na področju farmakovigilance za imetnika dovoljenja za promet pogodbeno izvaja tretja oseba, se
  navedena ureditev natančno opredeli
  v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance. | 2.   Kadar naloge na področju farmakovigilance za imetnika dovoljenja za promet pogodbeno izvaja tretja oseba
  (izvajalec)
  , se
  odgovornost obeh strani jasno določi s pogodbo in
  v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Kadar naloge na področju farmakovigilance za imetnika dovoljenja za promet pogodbeno izvaja tretja oseba, se
  navedena ureditev natančno opredeli
  v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance.

2.   Kadar naloge na področju farmakovigilance za imetnika dovoljenja za promet pogodbeno izvaja tretja oseba
  (izvajalec)
  , se
  odgovornost obeh strani jasno določi s pogodbo in
  v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance.

Sprememba 194

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Imetnik dovoljenja za promet redno preverja, ali izvajalec delo izvaja v skladu s pogodbenimi zahtevami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Imetnik dovoljenja za promet redno preverja, ali izvajalec delo izvaja v skladu s pogodbenimi zahtevami.

Sprememba 195

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Imetnik dovoljenja za promet ima stalno na voljo
  eno ali več
  ustrezno
  usposobljenih oseb
  ,
  odgovornih
  za farmakovigilanco.
  Navedene osebe prebivajo
  in
  delujejo
  v Uniji. Za
  vsako glavno dokumentacijo sistema
  farmakovigilance
  imetnik dovoljenja
  za
  promet imenuje samo eno usposobljeno osebo
  . | 3.   Imetnik dovoljenja za promet ima stalno na voljo ustrezno
  kvalificirano osebo
  ,
  odgovorno
  za farmakovigilanco.
  Navedena oseba prebiva
  in
  deluje
  v Uniji.
  Kvalificirana oseba, odgovornaza farmakovigilanco, lahko nekatera področja dela delegira drugemu, ustrezno usposobljenemu osebju, ostaja pa odgovorna za sistem farmakovigilance in varnostni profil zdravil za uporabo v veterinarskih medicini imetnika dovoljenja za promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Imetnik dovoljenja za promet ima stalno na voljo
  eno ali več
  ustrezno
  usposobljenih oseb
  ,
  odgovornih
  za farmakovigilanco.
  Navedene osebe prebivajo
  in
  delujejo
  v Uniji. Za
  vsako glavno dokumentacijo sistema
  farmakovigilance
  imetnik dovoljenja
  za
  promet imenuje samo eno usposobljeno osebo
  .

3.   Imetnik dovoljenja za promet ima stalno na voljo ustrezno
  kvalificirano osebo
  ,
  odgovorno
  za farmakovigilanco.
  Navedena oseba prebiva
  in
  deluje
  v Uniji.
  Kvalificirana oseba, odgovornaza farmakovigilanco, lahko nekatera področja dela delegira drugemu, ustrezno usposobljenemu osebju, ostaja pa odgovorna za sistem farmakovigilance in varnostni profil zdravil za uporabo v veterinarskih medicini imetnika dovoljenja za promet.

Sprememba 196

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar naloge
  usposobljene
  osebe, odgovorne za farmakovigilanco, iz člena 78 pogodbeno izvaja tretja oseba, se navedena ureditev
  natančno opredeli v pogodbi
  . | 4.   Kadar naloge
  kvalificirane
  osebe, odgovorne za farmakovigilanco, iz člena 78 pogodbeno izvaja tretja oseba, se navedena ureditev
  jasno določi s pogodbo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Kadar naloge
  usposobljene
  osebe, odgovorne za farmakovigilanco, iz člena 78 pogodbeno izvaja tretja oseba, se navedena ureditev
  natančno opredeli v pogodbi
  .

4.   Kadar naloge
  kvalificirane
  osebe, odgovorne za farmakovigilanco, iz člena 78 pogodbeno izvaja tretja oseba, se navedena ureditev
  jasno določi s pogodbo
  .

Sprememba 197

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Imetnik dovoljenja za promet informacij o neželenih dogodkih v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini ne sme sporočiti splošni javnosti, ne da bi
  o svojem namenu predhodno obvestil pristojne organe
  ali
  organe
  , ki so izdali dovoljenje za promet, ali, kadar je bilo dovoljenje za promet izdano v skladu s centraliziranim postopkom izdaje dovoljenja, Agencijo. | 6.   Imetnik dovoljenja za promet informacij o neželenih dogodkih v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini
  in o morebitnih pomislekih z vidika farmakovigilance
  ne sme sporočiti splošni javnosti, ne da bi
  predhodno poslal kopijo tega sporočila pristojnim organom
  ali
  organom
  , ki so izdali dovoljenje za promet, ali, kadar je bilo dovoljenje za promet izdano v skladu s centraliziranim postopkom izdaje dovoljenja, Agencijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Imetnik dovoljenja za promet informacij o neželenih dogodkih v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini ne sme sporočiti splošni javnosti, ne da bi
  o svojem namenu predhodno obvestil pristojne organe
  ali
  organe
  , ki so izdali dovoljenje za promet, ali, kadar je bilo dovoljenje za promet izdano v skladu s centraliziranim postopkom izdaje dovoljenja, Agencijo.

6.   Imetnik dovoljenja za promet informacij o neželenih dogodkih v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini
  in o morebitnih pomislekih z vidika farmakovigilance
  ne sme sporočiti splošni javnosti, ne da bi
  predhodno poslal kopijo tega sporočila pristojnim organom
  ali
  organom
  , ki so izdali dovoljenje za promet, ali, kadar je bilo dovoljenje za promet izdano v skladu s centraliziranim postopkom izdaje dovoljenja, Agencijo.

Sprememba 198

Predlog uredbe

Člen 77 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 77a |
| | Enotna glavna dokumentacija |
| | Organizacija postopkov farmakovigilance, ki jih izvajajo imetniki dovoljenj za promet, je opisana v enotni glavni dokumentaciji, ki jo morajo odobriti države članice. Države članice določijo enotne postopke ocenjevanja za to odobritev, njihovi sklepi na podlagi teh postopkov se priznajo v vsej Uniji. |
| | Pristojni organ izda sklep o odobritvi v 90 dneh od prejema popolne vloge. |
| | Enotna glavna dokumentacija se pošlje pristojnemu organu države članice, v kateri kvalificirana oseba, ki jo imenuje imetnik dovoljenja za promet, izvaja postopke, opisane v dokumentaciji. Zadevni pristojni organ o sklepu obvesti imetnika dovoljenja za promet in ga vnese v zbirko podatkov Unije o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini skupaj s kopijo ustrezne enotne glavne dokumentacije. |
| | Imetnik dovoljenja za promet predloži pristojnemu organu tudi vse bistvene spremembe svoje enotne glavne dokumentacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 77a

Enotna glavna dokumentacija

Organizacija postopkov farmakovigilance, ki jih izvajajo imetniki dovoljenj za promet, je opisana v enotni glavni dokumentaciji, ki jo morajo odobriti države članice. Države članice določijo enotne postopke ocenjevanja za to odobritev, njihovi sklepi na podlagi teh postopkov se priznajo v vsej Uniji.

Pristojni organ izda sklep o odobritvi v 90 dneh od prejema popolne vloge.

Enotna glavna dokumentacija se pošlje pristojnemu organu države članice, v kateri kvalificirana oseba, ki jo imenuje imetnik dovoljenja za promet, izvaja postopke, opisane v dokumentaciji. Zadevni pristojni organ o sklepu obvesti imetnika dovoljenja za promet in ga vnese v zbirko podatkov Unije o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini skupaj s kopijo ustrezne enotne glavne dokumentacije.

Imetnik dovoljenja za promet predloži pristojnemu organu tudi vse bistvene spremembe svoje enotne glavne dokumentacije.

Sprememba 199

Predlog uredbe

Člen 78

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Usposobljena
  oseba, odgovorna za farmakovigilanco | Kvalificirana
  oseba, odgovorna za farmakovigilanco |
| Usposobljene
  osebe, odgovorne za farmakovigilanco, iz člena 77(3)
  opravljajo naslednje naloge
  : | Kvalificirane
  osebe, odgovorne za farmakovigilanco, iz člena 77(3)
  zagotovijo izvajanje naslednjih nalog
  : |
| a) | oblikovanje in posodabljanje podrobnega opisa sistema farmakovigilance, ki ga uporablja imetnik dovoljenja za promet
  v zvezi z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bilo izdano dovoljenje
  („glavna dokumentacija sistema farmakovigilance“), za vsa zdravila, za katera so odgovorne; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Usposobljena
  oseba, odgovorna za farmakovigilanco

Kvalificirana
  oseba, odgovorna za farmakovigilanco

Usposobljene
  osebe, odgovorne za farmakovigilanco, iz člena 77(3)
  opravljajo naslednje naloge
  :

Kvalificirane
  osebe, odgovorne za farmakovigilanco, iz člena 77(3)
  zagotovijo izvajanje naslednjih nalog
  :

a)

oblikovanje in posodabljanje podrobnega opisa sistema farmakovigilance, ki ga uporablja imetnik dovoljenja za promet
  v zvezi z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bilo izdano dovoljenje
  („glavna dokumentacija sistema farmakovigilance“), za vsa zdravila, za katera so odgovorne;

| a) | oblikovanje in posodabljanje podrobnega opisa sistema farmakovigilance, ki ga uporablja imetnik dovoljenja za promet („glavna dokumentacija sistema farmakovigilance“), za vsa zdravila, za katera so odgovorne; |
| --- | --- |

a)

oblikovanje in posodabljanje podrobnega opisa sistema farmakovigilance, ki ga uporablja imetnik dovoljenja za promet („glavna dokumentacija sistema farmakovigilance“), za vsa zdravila, za katera so odgovorne;

| (b) | dodeljevanje referenčnih številk v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance in pošiljanje referenčne številke iz glavne dokumentacije sistema farmakovigilance
  za vsako zdravilo
  v zbirko podatkov o zdravilih; |
| --- | --- |

(b)

dodeljevanje referenčnih številk v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance in pošiljanje referenčne številke iz glavne dokumentacije sistema farmakovigilance
  za vsako zdravilo
  v zbirko podatkov o zdravilih;

| (b) | dodeljevanje referenčnih številk v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance in pošiljanje
  ustrezne
  referenčne številke
  za vsako zdravilo
  iz glavne dokumentacije sistema farmakovigilance v zbirko podatkov o zdravilih; |
| --- | --- |

(b)

dodeljevanje referenčnih številk v glavni dokumentaciji sistema farmakovigilance in pošiljanje
  ustrezne
  referenčne številke
  za vsako zdravilo
  iz glavne dokumentacije sistema farmakovigilance v zbirko podatkov o zdravilih;

| (c) | obveščanje pristojnih organov in Agencije o tem, kje
  usposobljena
  oseba deluje in kje v Uniji je dostopna glavna dokumentacija sistema farmakovigilance; |
| --- | --- |

(c)

obveščanje pristojnih organov in Agencije o tem, kje
  usposobljena
  oseba deluje in kje v Uniji je dostopna glavna dokumentacija sistema farmakovigilance;

| (c) | obveščanje pristojnih organov in Agencije o tem, kje
  kvalificirana
  oseba deluje in kje v Uniji je dostopna glavna dokumentacija sistema farmakovigilance; |
| --- | --- |

(c)

obveščanje pristojnih organov in Agencije o tem, kje
  kvalificirana
  oseba deluje in kje v Uniji je dostopna glavna dokumentacija sistema farmakovigilance;

| (d) | vzpostavitev in vzdrževanje sistema, ki zagotavlja, da se vsi neželeni dogodki, o katerih je obveščen imetnik dovoljenja za promet, zberejo in evidentirajo, da so na voljo vsaj na enem mestu v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev in vzdrževanje sistema, ki zagotavlja, da se vsi neželeni dogodki, o katerih je obveščen imetnik dovoljenja za promet, zberejo in evidentirajo, da so na voljo vsaj na enem mestu v Uniji;

| (d) | vzpostavitev in vzdrževanje sistema, ki zagotavlja, da se vsi neželeni dogodki,
  tudi tisti, povezani z neciljnimi vrstami in okoljem,
  o katerih je obveščen imetnik dovoljenja za promet, zberejo in evidentirajo, da so na voljo vsaj na enem mestu v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev in vzdrževanje sistema, ki zagotavlja, da se vsi neželeni dogodki,
  tudi tisti, povezani z neciljnimi vrstami in okoljem,
  o katerih je obveščen imetnik dovoljenja za promet, zberejo in evidentirajo, da so na voljo vsaj na enem mestu v Uniji;

| (e) | priprava poročil o neželenih dogodkih iz člena 76; |
| --- | --- |

(e)

priprava poročil o neželenih dogodkih iz člena 76;

| (e) | priprava poročil o neželenih dogodkih iz člena 76; |
| --- | --- |

(e)

priprava poročil o neželenih dogodkih iz člena 76;

| (f) | zagotavljanje, da se zbrana poročila o neželenih dogodkih evidentirajo v zbirki podatkov o farmakovigilanci; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje, da se zbrana poročila o neželenih dogodkih evidentirajo v zbirki podatkov o farmakovigilanci;

| (f) | zagotavljanje, da se zbrana poročila o neželenih dogodkih evidentirajo v zbirki podatkov o farmakovigilanci; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje, da se zbrana poročila o neželenih dogodkih evidentirajo v zbirki podatkov o farmakovigilanci;

| (g) | zagotavljanje, da se v celoti in takoj odgovori na katero koli zahtevo pristojnih organov ali Agencije po dodatnih informacijah, ki so potrebne za oceno razmerja med tveganji in koristmi zdravila za uporabo v veterini, vključno z informacijami o obsegu prodaje ali številu receptov za zadevno zdravilo za uporabo v veterini; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje, da se v celoti in takoj odgovori na katero koli zahtevo pristojnih organov ali Agencije po dodatnih informacijah, ki so potrebne za oceno razmerja med tveganji in koristmi zdravila za uporabo v veterini, vključno z informacijami o obsegu prodaje ali številu receptov za zadevno zdravilo za uporabo v veterini;

| (g) | zagotavljanje, da se v celoti in takoj odgovori na katero koli zahtevo pristojnih organov ali Agencije po dodatnih informacijah, ki so potrebne za oceno razmerja med tveganji in koristmi zdravila za uporabo v veterini, vključno z informacijami o obsegu prodaje ali številu receptov za zadevno zdravilo za uporabo v veterini; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje, da se v celoti in takoj odgovori na katero koli zahtevo pristojnih organov ali Agencije po dodatnih informacijah, ki so potrebne za oceno razmerja med tveganji in koristmi zdravila za uporabo v veterini, vključno z informacijami o obsegu prodaje ali številu receptov za zadevno zdravilo za uporabo v veterini;

| (h) | zagotavljanje kakršnih koli drugih informacij pristojnim organom ali Agenciji, ki so pomembne za odkrivanje sprememb razmerja med tveganji in koristmi zdravila za uporabo v veterinarski medicini, vključno z ustreznimi informacijami o študijah spremljanja po dajanju v promet; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje kakršnih koli drugih informacij pristojnim organom ali Agenciji, ki so pomembne za odkrivanje sprememb razmerja med tveganji in koristmi zdravila za uporabo v veterinarski medicini, vključno z ustreznimi informacijami o študijah spremljanja po dajanju v promet;

| (h) | zagotavljanje kakršnih koli drugih informacij pristojnim organom ali Agenciji, ki so pomembne za odkrivanje sprememb razmerja med tveganji in koristmi zdravila za uporabo v veterinarski medicini, vključno z ustreznimi informacijami o študijah spremljanja po dajanju v promet; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje kakršnih koli drugih informacij pristojnim organom ali Agenciji, ki so pomembne za odkrivanje sprememb razmerja med tveganji in koristmi zdravila za uporabo v veterinarski medicini, vključno z ustreznimi informacijami o študijah spremljanja po dajanju v promet;

| (i) | ocenjevanje vseh informacij s sistemom farmakovigilance, upoštevanje možnosti za zmanjšanje in preprečevanje tveganj ter sprejemanje ustreznih ukrepov, če je to potrebno; |
| --- | --- |

(i)

ocenjevanje vseh informacij s sistemom farmakovigilance, upoštevanje možnosti za zmanjšanje in preprečevanje tveganj ter sprejemanje ustreznih ukrepov, če je to potrebno;

| (i) | ocenjevanje vseh informacij s sistemom farmakovigilance, upoštevanje možnosti za zmanjšanje in preprečevanje tveganj ter sprejemanje ustreznih ukrepov, če je to potrebno; |
| --- | --- |

(i)

ocenjevanje vseh informacij s sistemom farmakovigilance, upoštevanje možnosti za zmanjšanje in preprečevanje tveganj ter sprejemanje ustreznih ukrepov, če je to potrebno;

| (j) | spremljanje sistema farmakovigilance in zagotavljanje, da se po potrebi pripravi in izvaja ustrezen načrt popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(j)

spremljanje sistema farmakovigilance in zagotavljanje, da se po potrebi pripravi in izvaja ustrezen načrt popravljalnih ukrepov;

| (j) | spremljanje sistema farmakovigilance in zagotavljanje, da se po potrebi pripravi in izvaja ustrezen načrt popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(j)

spremljanje sistema farmakovigilance in zagotavljanje, da se po potrebi pripravi in izvaja ustrezen načrt popravljalnih ukrepov;

| (k) | zagotavljanje, da se vse osebje, ki je vključeno v izvajanje dejavnosti na področju farmakovigilance, stalno usposablja; |
| --- | --- |

(k)

zagotavljanje, da se vse osebje, ki je vključeno v izvajanje dejavnosti na področju farmakovigilance, stalno usposablja;

| (k) | zagotavljanje, da se vse osebje, ki je vključeno v izvajanje dejavnosti na področju farmakovigilance,
  redno in glede na svoje naloge ustrezno
  usposablja;
  izvajanje usposabljanja se dokumentira in njegova uspešnost pregleduje; |
| --- | --- |

(k)

zagotavljanje, da se vse osebje, ki je vključeno v izvajanje dejavnosti na področju farmakovigilance,
  redno in glede na svoje naloge ustrezno
  usposablja;
  izvajanje usposabljanja se dokumentira in njegova uspešnost pregleduje;

| (l) | obveščanje pristojnih organov in Agencije o vsakem regulativnem ukrepu, ki se sprejme v tretji državi na podlagi podatkov o farmakovigilanci, v 15 dneh od prejema takih informacij. |
| --- | --- |

(l)

obveščanje pristojnih organov in Agencije o vsakem regulativnem ukrepu, ki se sprejme v tretji državi na podlagi podatkov o farmakovigilanci, v 15 dneh od prejema takih informacij.

| (l) | obveščanje pristojnih organov in Agencije o vsakem regulativnem ukrepu, ki se sprejme v 
  drugi državi članici ali
  tretji državi na podlagi podatkov o farmakovigilanci, v 15 dneh od prejema takih informacij. |
| --- | --- |

(l)

obveščanje pristojnih organov in Agencije o vsakem regulativnem ukrepu, ki se sprejme v 
  drugi državi članici ali
  tretji državi na podlagi podatkov o farmakovigilanci, v 15 dneh od prejema takih informacij.

| (la) | letni pregled razmerja med tveganjem in koristmi za vsako zdravilo ob upoštevanju vseh podatkov o farmakovigilanci, ki so na voljo na zadevnem zdravilu, vključno s spremljanjem farmakovigilančnih signalov. Imetnik dovoljenj za promet ta pregled dokumentira in rezultate evidentira v zbirki podatkov o farmakovigilanci. Imetnik dovoljenja za promet na zahtevo pristojnega organa ali pri inšpekcijskem pregledu v skladu s členom 128 zagotovi dokumentacijo, ki je podlaga za rezultate pregleda; |
| --- | --- |

(la)

letni pregled razmerja med tveganjem in koristmi za vsako zdravilo ob upoštevanju vseh podatkov o farmakovigilanci, ki so na voljo na zadevnem zdravilu, vključno s spremljanjem farmakovigilančnih signalov. Imetnik dovoljenj za promet ta pregled dokumentira in rezultate evidentira v zbirki podatkov o farmakovigilanci. Imetnik dovoljenja za promet na zahtevo pristojnega organa ali pri inšpekcijskem pregledu v skladu s členom 128 zagotovi dokumentacijo, ki je podlaga za rezultate pregleda;

| (lb) | imetnik dovoljenja za promet zagotovi, da je kvalificirana oseba, odgovorna za farmakovigilanco, pooblaščena za vzdrževanje in razvoj sistema farmakovigilance ter za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev. |
| --- | --- |

(lb)

imetnik dovoljenja za promet zagotovi, da je kvalificirana oseba, odgovorna za farmakovigilanco, pooblaščena za vzdrževanje in razvoj sistema farmakovigilance ter za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev.

Sprememba 200

Predlog uredbe

Člen 79 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organi ocenijo vse neželene dogodke, o katerih so jim poročali zdravstveni delavci in imetniki živali, obvladujejo tveganja in po potrebi sprejmejo ukrepe v zvezi z dovoljenji za promet iz členov 130 do 135. | 1.   Pristojni organi ocenijo vse neželene dogodke, o katerih so jim poročali
  imetniki dovoljenja za promet,
  zdravstveni delavci in imetniki živali, obvladujejo tveganja in po potrebi sprejmejo ukrepe v zvezi z dovoljenji za promet iz členov 130 do 135. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pristojni organi ocenijo vse neželene dogodke, o katerih so jim poročali zdravstveni delavci in imetniki živali, obvladujejo tveganja in po potrebi sprejmejo ukrepe v zvezi z dovoljenji za promet iz členov 130 do 135.

1.   Pristojni organi ocenijo vse neželene dogodke, o katerih so jim poročali
  imetniki dovoljenja za promet,
  zdravstveni delavci in imetniki živali, obvladujejo tveganja in po potrebi sprejmejo ukrepe v zvezi z dovoljenji za promet iz členov 130 do 135.

Sprememba 201

Predlog uredbe

Člen 79 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Pristojni organi in Agencija
  splošni javnosti, veterinarjem in drugim zdravstvenim delavcem
  pravočasno
  zagotovijo
  vse pomembne informacije o neželenih dogodkih v zvezi z uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, in sicer elektronsko ali prek drugih javno dostopnih komunikacijskih sredstev. | 4.   Pristojni organi in Agencija pravočasno
  objavijo
  vse pomembne informacije o neželenih dogodkih v zvezi z uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, in sicer elektronsko ali prek drugih javno dostopnih komunikacijskih sredstev.
  Pristojni organi in Agencija zagotovijo, da veterinarji prejmejo povratne informacije o sporočenih neželenih dogodkih in redne povratne informacije o vseh sporočenih neželenih učinkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Pristojni organi in Agencija
  splošni javnosti, veterinarjem in drugim zdravstvenim delavcem
  pravočasno
  zagotovijo
  vse pomembne informacije o neželenih dogodkih v zvezi z uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, in sicer elektronsko ali prek drugih javno dostopnih komunikacijskih sredstev.

4.   Pristojni organi in Agencija pravočasno
  objavijo
  vse pomembne informacije o neželenih dogodkih v zvezi z uporabo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, in sicer elektronsko ali prek drugih javno dostopnih komunikacijskih sredstev.
  Pristojni organi in Agencija zagotovijo, da veterinarji prejmejo povratne informacije o sporočenih neželenih dogodkih in redne povratne informacije o vseh sporočenih neželenih učinkih.

Sprememba 203

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organ lahko prenese katero koli od nalog, ki so mu dodeljene v skladu s členom 79, na pristojni organ v drugi državi članici na podlagi pisnega soglasja slednjega. | 1.   Pristojni organ lahko prenese katero koli od nalog, ki so mu dodeljene v skladu s členom 79, na pristojni
  javni
  organ v drugi državi članici na podlagi pisnega soglasja slednjega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pristojni organ lahko prenese katero koli od nalog, ki so mu dodeljene v skladu s členom 79, na pristojni organ v drugi državi članici na podlagi pisnega soglasja slednjega.

1.   Pristojni organ lahko prenese katero koli od nalog, ki so mu dodeljene v skladu s členom 79, na pristojni
  javni
  organ v drugi državi članici na podlagi pisnega soglasja slednjega.

Sprememba 204

Predlog uredbe

Člen 81

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopek ukrepanja ob zaznanem signalu | Postopek ukrepanja ob zaznanem signalu |
| 1.   Pristojni organi
  in
  Agencija sodelujejo pri spremljanju podatkov v zbirki podatkov o farmakovigilanci, da ugotovijo morebitne spremembe razmerja med tveganji in koristmi zdravil za uporabo v veterinarski medicini z namenom odkrivanja tveganja za zdravje živali, javno zdravje in varstvo okolja („postopek ukrepanja ob zaznanem signalu“). | 1.   
  Imetniki dovoljenja za promet,
  pristojni
  in drugi ustrezni
  organi
  ter
  Agencija sodelujejo pri spremljanju podatkov v zbirki podatkov o farmakovigilanci, da ugotovijo morebitne spremembe razmerja med tveganji in koristmi zdravil za uporabo v veterinarski medicini z namenom odkrivanja tveganja za zdravje živali, javno zdravje in varstvo okolja („postopek ukrepanja ob zaznanem signalu“). |
| 2.   Pristojni organi in Agencija vzpostavijo skupine zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katere se postopek ukrepanja ob zaznanem signalu lahko združi z namenom odkrivanja tveganja za zdravje živali, javno zdravje in varstvo okolja. | 2.   Pristojni organi in Agencija vzpostavijo skupine zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katere se postopek ukrepanja ob zaznanem signalu lahko združi z namenom odkrivanja tveganja za zdravje živali, javno zdravje in varstvo okolja. |
| 3.   Agencija in
  usklajevalna
  skupina se dogovorita o souporabi podatkov o spremljanju skupin zdravil za uporabo v veterinarski medicini, evidentiranih v zbirki podatkov o farmakovigilanci. Za vsako skupino zdravil za uporabo v veterinarski medicini se imenuje Agencija ali pristojni organ, ki je odgovoren za njeno spremljanje („vodilni organ“). | 3.   Agencija in skupina
  za veterinarsko farmakovigilanco
  se dogovorita o souporabi podatkov o spremljanju skupin zdravil za uporabo v veterinarski medicini, evidentiranih v zbirki podatkov o farmakovigilanci. Za vsako skupino zdravil za uporabo v veterinarski medicini se imenuje Agencija ali pristojni organ, ki je odgovoren za njeno spremljanje („vodilni organ“). |
| 4.   O rezultatih postopka ukrepanja ob zaznanem signalu se dogovorijo pristojni organi in, kadar je to ustrezno, Agencija. Vodilni organ rezultate evidentira v zbirki podatkov o farmakovigilanci. | 4.   
  Ker so imetniki dovoljenja za promet glavni vir strokovnega znanja in informacij o zdravilih, ki so v njihovi pristojnosti, se lahko vodilni organ med postopkom ukrepanja ob zaznanem signalu po potrebi posvetuje z njimi.
  O rezultatih postopka ukrepanja ob zaznanem signalu se dogovorijo pristojni organi in, kadar je to ustrezno, Agencija. Vodilni organ rezultate evidentira v zbirki podatkov o farmakovigilanci. |
| 5.   Pristojni organi ali Komisija na podlagi rezultatov postopka ukrepanja ob zaznanem signalu iz odstavka 4 po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe iz členov 130 do 135. | 5.   Pristojni organi ali Komisija na podlagi rezultatov postopka ukrepanja ob zaznanem signalu iz odstavka 4 po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe iz členov 130 do 135. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Postopek ukrepanja ob zaznanem signalu

Postopek ukrepanja ob zaznanem signalu

1.   Pristojni organi
  in
  Agencija sodelujejo pri spremljanju podatkov v zbirki podatkov o farmakovigilanci, da ugotovijo morebitne spremembe razmerja med tveganji in koristmi zdravil za uporabo v veterinarski medicini z namenom odkrivanja tveganja za zdravje živali, javno zdravje in varstvo okolja („postopek ukrepanja ob zaznanem signalu“).

1.   
  Imetniki dovoljenja za promet,
  pristojni
  in drugi ustrezni
  organi
  ter
  Agencija sodelujejo pri spremljanju podatkov v zbirki podatkov o farmakovigilanci, da ugotovijo morebitne spremembe razmerja med tveganji in koristmi zdravil za uporabo v veterinarski medicini z namenom odkrivanja tveganja za zdravje živali, javno zdravje in varstvo okolja („postopek ukrepanja ob zaznanem signalu“).

2.   Pristojni organi in Agencija vzpostavijo skupine zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katere se postopek ukrepanja ob zaznanem signalu lahko združi z namenom odkrivanja tveganja za zdravje živali, javno zdravje in varstvo okolja.

2.   Pristojni organi in Agencija vzpostavijo skupine zdravil za uporabo v veterinarski medicini, za katere se postopek ukrepanja ob zaznanem signalu lahko združi z namenom odkrivanja tveganja za zdravje živali, javno zdravje in varstvo okolja.

3.   Agencija in
  usklajevalna
  skupina se dogovorita o souporabi podatkov o spremljanju skupin zdravil za uporabo v veterinarski medicini, evidentiranih v zbirki podatkov o farmakovigilanci. Za vsako skupino zdravil za uporabo v veterinarski medicini se imenuje Agencija ali pristojni organ, ki je odgovoren za njeno spremljanje („vodilni organ“).

3.   Agencija in skupina
  za veterinarsko farmakovigilanco
  se dogovorita o souporabi podatkov o spremljanju skupin zdravil za uporabo v veterinarski medicini, evidentiranih v zbirki podatkov o farmakovigilanci. Za vsako skupino zdravil za uporabo v veterinarski medicini se imenuje Agencija ali pristojni organ, ki je odgovoren za njeno spremljanje („vodilni organ“).

4.   O rezultatih postopka ukrepanja ob zaznanem signalu se dogovorijo pristojni organi in, kadar je to ustrezno, Agencija. Vodilni organ rezultate evidentira v zbirki podatkov o farmakovigilanci.

4.   
  Ker so imetniki dovoljenja za promet glavni vir strokovnega znanja in informacij o zdravilih, ki so v njihovi pristojnosti, se lahko vodilni organ med postopkom ukrepanja ob zaznanem signalu po potrebi posvetuje z njimi.
  O rezultatih postopka ukrepanja ob zaznanem signalu se dogovorijo pristojni organi in, kadar je to ustrezno, Agencija. Vodilni organ rezultate evidentira v zbirki podatkov o farmakovigilanci.

5.   Pristojni organi ali Komisija na podlagi rezultatov postopka ukrepanja ob zaznanem signalu iz odstavka 4 po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe iz členov 130 do 135.

5.   Pristojni organi ali Komisija na podlagi rezultatov postopka ukrepanja ob zaznanem signalu iz odstavka 4 po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe iz členov 130 do 135.

Sprememba 205

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pred iztekom obdobja veljavnosti
  3
   let se dovoljenja za promet za omejeni trg, izdana v skladu s členom 21, ponovno pregledajo na zahtevo imetnika dovoljenja za promet. Po začetnem ponovnem pregledu se ponovno pregledajo vsakih
  5
   let. | Pred iztekom obdobja veljavnosti
  petih
  let se dovoljenja za promet za omejeni trg, izdana v skladu s členom 21, ponovno pregledajo na zahtevo imetnika dovoljenja za promet. Po začetnem ponovnem pregledu se
  po potrebi
  ponovno pregledajo vsakih
  pet
  let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pred iztekom obdobja veljavnosti
  3
   let se dovoljenja za promet za omejeni trg, izdana v skladu s členom 21, ponovno pregledajo na zahtevo imetnika dovoljenja za promet. Po začetnem ponovnem pregledu se ponovno pregledajo vsakih
  5
   let.

Pred iztekom obdobja veljavnosti
  petih
  let se dovoljenja za promet za omejeni trg, izdana v skladu s členom 21, ponovno pregledajo na zahtevo imetnika dovoljenja za promet. Po začetnem ponovnem pregledu se
  po potrebi
  ponovno pregledajo vsakih
  pet
  let.

Sprememba 206

Predlog uredbe

Člen 83

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 83 | črtano |
| Postopek za ponovni pregled dovoljenja za promet v izjemnih okoliščinah | |
| 1.
     
  Pred iztekom obdobja veljavnosti 1 leta se dovoljenja za promet, izdana v skladu s členom 22, ponovno pregledajo na zahtevo imetnika dovoljenja za promet. | |
| 2.
     
  Vloga za ponovni pregled se predloži pristojnemu organu, ki je izdal dovoljenje, ali Agenciji vsaj 3 mesece pred iztekom veljavnosti dovoljenja za promet. | |
| 3.
     
  Če se predloži vloga za ponovni pregled, dovoljenje za promet ostane veljavno, dokler pristojni organ ali Komisija ne sprejme odločitve o vlogi. | |
| 4.
     
  Pristojni organ ali Komisija lahko kadar koli izda dovoljenje za promet, ki velja nedoločen čas, če imetnik dovoljenja za promet predloži celovite manjkajoče podatke o varnosti in učinkovitosti iz člena 22(1). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 83

črtano

Postopek za ponovni pregled dovoljenja za promet v izjemnih okoliščinah

1.
     
  Pred iztekom obdobja veljavnosti 1 leta se dovoljenja za promet, izdana v skladu s členom 22, ponovno pregledajo na zahtevo imetnika dovoljenja za promet.

2.
     
  Vloga za ponovni pregled se predloži pristojnemu organu, ki je izdal dovoljenje, ali Agenciji vsaj 3 mesece pred iztekom veljavnosti dovoljenja za promet.

3.
     
  Če se predloži vloga za ponovni pregled, dovoljenje za promet ostane veljavno, dokler pristojni organ ali Komisija ne sprejme odločitve o vlogi.

4.
     
  Pristojni organ ali Komisija lahko kadar koli izda dovoljenje za promet, ki velja nedoločen čas, če imetnik dovoljenja za promet predloži celovite manjkajoče podatke o varnosti in učinkovitosti iz člena 22(1).

Sprememba 207

Predlog uredbe

Člen 88 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Z odstopanjem od člena 5 se lahko homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 89 in niso imunološka homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, registrirajo v skladu s členom 90. | 1.   Z odstopanjem od člena 5 se lahko homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 89 in niso imunološka homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, registrirajo v skladu s členom 90.
  Ta člen ne velja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila v skladu z nacionalnimi pravili registrirana ali odobrena do 31. decembra 1993. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Z odstopanjem od člena 5 se lahko homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 89 in niso imunološka homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, registrirajo v skladu s členom 90.

1.   Z odstopanjem od člena 5 se lahko homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 89 in niso imunološka homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, registrirajo v skladu s členom 90.
  Ta člen ne velja za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila v skladu z nacionalnimi pravili registrirana ali odobrena do 31. decembra 1993.

Sprememba 208

Predlog uredbe

Člen 88 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, za katera ne velja člen 89(1), se odobrijo v skladu s splošnimi predpisi. Kadar za varnostne teste ter predklinične in klinične preskuse tovrstnih zdravil ne velja člen 89(1), lahko država članica na svojem ozemlju uvede ali ohrani posebna pravila v skladu s svojimi načeli in značilnostmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini, za katera ne velja člen 89(1), se odobrijo v skladu s splošnimi predpisi. Kadar za varnostne teste ter predklinične in klinične preskuse tovrstnih zdravil ne velja člen 89(1), lahko država članica na svojem ozemlju uvede ali ohrani posebna pravila v skladu s svojimi načeli in značilnostmi.

Sprememba 209

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | stopnja razredčitve je zadostna, da je zajamčena varnost zdravila; zdravilo zlasti ne sme vsebovati več kot enega dela matične tinkture na 10 000 delov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

stopnja razredčitve je zadostna, da je zajamčena varnost zdravila; zdravilo zlasti ne sme vsebovati več kot enega dela matične tinkture na 10 000 delov;

| (b) | stopnja razredčitve je zadostna, da je zajamčena varnost zdravila; zdravilo zlasti ne sme vsebovati več kot enega dela matične tinkture na 10 000 delov
  , razen če so sestavine zdravila vključene v tabelo 1 Uredbe (EU) št. 37/2010 s pripisom „mejna vrednost ostankov (MRL) se ne zahteva“. |
| --- | --- |

(b)

stopnja razredčitve je zadostna, da je zajamčena varnost zdravila; zdravilo zlasti ne sme vsebovati več kot enega dela matične tinkture na 10 000 delov
  , razen če so sestavine zdravila vključene v tabelo 1 Uredbe (EU) št. 37/2010 s pripisom „mejna vrednost ostankov (MRL) se ne zahteva“.

Sprememba 210

Predlog uredbe

Člen 90 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | znanstveno ime ali drugo ime iz farmakopeje za homeopatske surovine, skupaj z navedbo različnih poti aplikacije zdravila, farmacevtskih oblik ter stopnje razredčitve, ki naj se registrira; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

znanstveno ime ali drugo ime iz farmakopeje za homeopatske surovine, skupaj z navedbo različnih poti aplikacije zdravila, farmacevtskih oblik ter stopnje razredčitve, ki naj se registrira;

| (a) | znanstveno ime ali drugo ime iz farmakopeje
  ali dokumentirano v monografiji
  za homeopatske surovine, skupaj z navedbo različnih poti aplikacije zdravila, farmacevtskih oblik ter stopnje razredčitve, ki naj se registrira; |
| --- | --- |

(a)

znanstveno ime ali drugo ime iz farmakopeje
  ali dokumentirano v monografiji
  za homeopatske surovine, skupaj z navedbo različnih poti aplikacije zdravila, farmacevtskih oblik ter stopnje razredčitve, ki naj se registrira;

Sprememba 211

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | ti proizvajalci potrebujejo poleg dovoljenja za proizvodnjo tudi dokazilo in potrdilo o skladnosti z načeli dobre proizvodne prakse; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

ti proizvajalci potrebujejo poleg dovoljenja za proizvodnjo tudi dokazilo in potrdilo o skladnosti z načeli dobre proizvodne prakse;

Sprememba 212

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Dovoljenje za proizvodnjo prav tako ni potrebno za pripravo, polnjenje ali spremembo pakiranja ali predstavitve, če te postopke farmacevti izvajajo samo za izdajo zdravil v lekarni ali veterinarji v veterinarski praksi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Dovoljenje za proizvodnjo prav tako ni potrebno za pripravo, polnjenje ali spremembo pakiranja ali predstavitve, če te postopke farmacevti izvajajo samo za izdajo zdravil v lekarni ali veterinarji v veterinarski praksi.

Sprememba 302

Predlog uredbe

Člen 92 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podrobnosti o mestu proizvodnje, kjer se bodo zdravila za uporabo v veterinarski medicini proizvajala ali testirala; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

podrobnosti o mestu proizvodnje, kjer se bodo zdravila za uporabo v veterinarski medicini proizvajala ali testirala;

| (c) | podrobnosti o mestu proizvodnje, kjer se bodo zdravila za uporabo v veterinarski medicini proizvajala ali testirala
  , vključno s podatki o emisijah, izločanju in izgubi zdravilne učinkovine in njenih prekurzorjev v okolju
  ; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o mestu proizvodnje, kjer se bodo zdravila za uporabo v veterinarski medicini proizvajala ali testirala
  , vključno s podatki o emisijah, izločanju in izgubi zdravilne učinkovine in njenih prekurzorjev v okolju
  ;

Sprememba 213

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Dovoljenje za proizvodnjo se lahko izda
  pogojno,
  pod pogojem da predlagatelj
  sprejme ukrepe ali uvede posebne postopke
  v določenem roku. Dovoljenje za proizvodnjo zdravil se lahko začasno prekliče, če te zahteve niso izpolnjene. | 5.   Dovoljenje za proizvodnjo se lahko
  pri ugotovljenih manjših pomanjkljivostih
  izda pod pogojem, da predlagatelj
  te pomanjkljivosti
  v določenem roku
  odpravi
  . Dovoljenje za proizvodnjo zdravil se lahko začasno prekliče, če te zahteve niso izpolnjene.
  Dovoljenje za proizvodnjo se zavrne, če proizvodnja povzroča nesprejemljivo tveganje za okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Dovoljenje za proizvodnjo se lahko izda
  pogojno,
  pod pogojem da predlagatelj
  sprejme ukrepe ali uvede posebne postopke
  v določenem roku. Dovoljenje za proizvodnjo zdravil se lahko začasno prekliče, če te zahteve niso izpolnjene.

5.   Dovoljenje za proizvodnjo se lahko
  pri ugotovljenih manjših pomanjkljivostih
  izda pod pogojem, da predlagatelj
  te pomanjkljivosti
  v določenem roku
  odpravi
  . Dovoljenje za proizvodnjo zdravil se lahko začasno prekliče, če te zahteve niso izpolnjene.
  Dovoljenje za proizvodnjo se zavrne, če proizvodnja povzroča nesprejemljivo tveganje za okolje.

Sprememba 214

Predlog uredbe

Člen 98 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | upošteva pravila o dobri praksi v proizvodnji zdravil, ki so bila uvedena v Uniji, za vhodne snovi pa uporablja samo zdravilne učinkovine, ki so bile izdelane v skladu s pravili dobre proizvodne prakse za vhodne snovi, uvedenimi v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

upošteva pravila o dobri praksi v proizvodnji zdravil, ki so bila uvedena v Uniji, za vhodne snovi pa uporablja samo zdravilne učinkovine, ki so bile izdelane v skladu s pravili dobre proizvodne prakse za vhodne snovi, uvedenimi v Uniji;

Sprememba 215

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Dobava manjših količin zdravil za uporabo v veterinarski medicini ene prodajalne na drobno drugi se ne šteje za prodajo na debelo. | 3.   
  Za pridobitne ali nepridobitne dejavnosti nakupa, prodaje, uvoza in izvoza zdravil za uporabo v veterinarski medicini in za vse druge trgovinske dejavnosti v zvezi s temi zdravili je potrebno dovoljenje za njihovo prodajo na debelo. To dovoljenje se ne uporablja za dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini s strani proizvajalca, ki jih sam proizvaja, niti za prodajo teh zdravil na drobno s strani oseb, ki imajo pravico za opravljanje te dejavnosti v skladu s členom 107. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Dobava manjših količin zdravil za uporabo v veterinarski medicini ene prodajalne na drobno drugi se ne šteje za prodajo na debelo.

3.   
  Za pridobitne ali nepridobitne dejavnosti nakupa, prodaje, uvoza in izvoza zdravil za uporabo v veterinarski medicini in za vse druge trgovinske dejavnosti v zvezi s temi zdravili je potrebno dovoljenje za njihovo prodajo na debelo. To dovoljenje se ne uporablja za dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini s strani proizvajalca, ki jih sam proizvaja, niti za prodajo teh zdravil na drobno s strani oseb, ki imajo pravico za opravljanje te dejavnosti v skladu s členom 107.

Sprememba 216

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija na osnovi že obstoječega modela dobre prakse za zdravila za uporabo v humani medicini v 24 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe sprejme načela in smernice o dobri praksi v prodaji zdravil za uporabo v veterinarski medicini na debelo, ki jih morajo prodajalne na debelo upoštevati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Komisija na osnovi že obstoječega modela dobre prakse za zdravila za uporabo v humani medicini v 24 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe sprejme načela in smernice o dobri praksi v prodaji zdravil za uporabo v veterinarski medicini na debelo, ki jih morajo prodajalne na debelo upoštevati.

Sprememba 217

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b
  .   
  Prodajalne na debelo dobavljajo zdravila le pri proizvajalcu, osebi, ki jo imenuje imetnik dovoljenja za promet, ali pri osebah, ki imajo dovoljenje za prodajo na debelo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4b
  .   
  Prodajalne na debelo dobavljajo zdravila le pri proizvajalcu, osebi, ki jo imenuje imetnik dovoljenja za promet, ali pri osebah, ki imajo dovoljenje za prodajo na debelo.

Sprememba 218

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Prodajalne na debelo izpolnjujejo obveznosti iz točk (ca) in (cc) člena 105(3) za dobavo zdravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5a.
     
  Prodajalne na debelo izpolnjujejo obveznosti iz točk (ca) in (cc) člena 105(3) za dobavo zdravil.

Sprememba 219

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | na voljo ima tehnično usposobljeno osebje ter primerne in dovolj velike prostore v skladu z zahtevami zadevne države članice za skladiščenje in ravnanje z zdravili za uporabo v veterinarski medicini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

na voljo ima tehnično usposobljeno osebje ter primerne in dovolj velike prostore v skladu z zahtevami zadevne države članice za skladiščenje in ravnanje z zdravili za uporabo v veterinarski medicini;

| (a) | na voljo ima tehnično usposobljeno osebje ter primerne in dovolj velike prostore
  , ki so
  v skladu z zahtevami zadevne države članice za skladiščenje in ravnanje z zdravili za uporabo v veterinarski medicini
  in ki so predstavnikom pristojnega organa kadar koli dostopni
  ; |
| --- | --- |

(a)

na voljo ima tehnično usposobljeno osebje ter primerne in dovolj velike prostore
  , ki so
  v skladu z zahtevami zadevne države članice za skladiščenje in ravnanje z zdravili za uporabo v veterinarski medicini
  in ki so predstavnikom pristojnega organa kadar koli dostopni
  ;

Sprememba 220

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | v zvezi z dobavo zdravil osebam, ki imajo v državi članici dovoljenje za prodajo na drobno v skladu s členom 107(1), je zmožen zagotavljati stalen in ustrezen izbor zdravil, ki izpolnjuje zahteve določenega geografskega območja, ki ga oskrbuje, in zagotoviti zahtevano dobavo v zelo kratkem času na vsem zadevnem območju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

v zvezi z dobavo zdravil osebam, ki imajo v državi članici dovoljenje za prodajo na drobno v skladu s členom 107(1), je zmožen zagotavljati stalen in ustrezen izbor zdravil, ki izpolnjuje zahteve določenega geografskega območja, ki ga oskrbuje, in zagotoviti zahtevano dobavo v zelo kratkem času na vsem zadevnem območju;

Sprememba 221

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 3 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | v mejah svoje odgovornosti zagotavlja ustrezno in neprekinjeno dobavo zdravil osebam, ki imajo v državi članici dovoljenje za prodajo na drobno v skladu s členom 107(1), tako da so pokrite potrebe v zvezi z zdravjem živali v zadevni državi članici; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

v mejah svoje odgovornosti zagotavlja ustrezno in neprekinjeno dobavo zdravil osebam, ki imajo v državi članici dovoljenje za prodajo na drobno v skladu s členom 107(1), tako da so pokrite potrebe v zvezi z zdravjem živali v zadevni državi članici;

Sprememba 222

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 3 – točka c c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cc) | je zmožen pristojni organ obvestiti o vsakem pomanjkanju zalog, ki lahko ogrozi izpolnjevanje zahtev v zvezi z zdravjem živali v zadevni državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cc)

je zmožen pristojni organ obvestiti o vsakem pomanjkanju zalog, ki lahko ogrozi izpolnjevanje zahtev v zvezi z zdravjem živali v zadevni državi članici.

Sprememba 223

Predlog uredbe

Člen 106 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 106a |
| | Kvalificirane osebe |
| | 1.
     
  Imetnik dovoljenja za prodajo na debelo ima stalno in neprekinjeno na voljo storitve, ki jih opravlja vsaj ena kvalificirana oseba, ki izpolnjuje pogoje iz tega člena in je odgovorna zlasti za opravljanje dolžnosti iz člena 104. |
| | 2.
     
  Kvalificirane osebe imajo diplomo, spričevalo ali drugo dokazilo o ustreznih kvalifikacijah in so pridobile dovolj izkušenj na področju prodaje na debelo. Imetnik dovoljenja lahko sam prevzame odgovornost iz odstavka 1, če osebno izpolnjuje zgoraj navedene pogoje. |
| | 3.
     
  Pristojni organ zagotovi, da so obveznosti kvalificiranih oseb iz tega člena izpolnjene, in sicer bodisi z ustreznimi upravnimi ukrepi ali pa z zahtevo po zavezanosti teh oseb kodeksu poklicnega ravnanja. Pristojni organ lahko tem osebam v primeru začetka upravnih ali disciplinskih postopkov proti njim zaradi neizpolnjevanja obveznosti začasno prepove opravljanje njihovih nalog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 106a

Kvalificirane osebe

1.
     
  Imetnik dovoljenja za prodajo na debelo ima stalno in neprekinjeno na voljo storitve, ki jih opravlja vsaj ena kvalificirana oseba, ki izpolnjuje pogoje iz tega člena in je odgovorna zlasti za opravljanje dolžnosti iz člena 104.

2.
     
  Kvalificirane osebe imajo diplomo, spričevalo ali drugo dokazilo o ustreznih kvalifikacijah in so pridobile dovolj izkušenj na področju prodaje na debelo. Imetnik dovoljenja lahko sam prevzame odgovornost iz odstavka 1, če osebno izpolnjuje zgoraj navedene pogoje.

3.
     
  Pristojni organ zagotovi, da so obveznosti kvalificiranih oseb iz tega člena izpolnjene, in sicer bodisi z ustreznimi upravnimi ukrepi ali pa z zahtevo po zavezanosti teh oseb kodeksu poklicnega ravnanja. Pristojni organ lahko tem osebam v primeru začetka upravnih ali disciplinskih postopkov proti njim zaradi neizpolnjevanja obveznosti začasno prepove opravljanje njihovih nalog.

Sprememba 224

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Osebe,
  usposobljene
  za izdajanje receptov za zdravila za uporabo v veterinarski medicini v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, prodajajo na drobno protimikrobna zdravila samo za živali, ki so v njihovi oskrbi, in samo v količini, ki je potrebna za zadevno zdravljenje. | 2.   Osebe,
  kvalificirane
  za izdajanje receptov za zdravila za uporabo v veterinarski medicini v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, prodajajo na drobno protimikrobna zdravila samo za živali, ki so v njihovi
  neposredni
  oskrbi,
  po postavitvi ustrezne veterinarske diagnoze
  in
  pregledu živali ter
  samo v količini, ki je potrebna za zadevno zdravljenje.
  V primeru živali za proizvodnjo živil se o nadaljnjem zdravljenju s protimikrobnimi zdravili odloči na podlagi ponovnega kliničnega pregleda veterinarja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Osebe,
  usposobljene
  za izdajanje receptov za zdravila za uporabo v veterinarski medicini v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, prodajajo na drobno protimikrobna zdravila samo za živali, ki so v njihovi oskrbi, in samo v količini, ki je potrebna za zadevno zdravljenje.

2.   Osebe,
  kvalificirane
  za izdajanje receptov za zdravila za uporabo v veterinarski medicini v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, prodajajo na drobno protimikrobna zdravila samo za živali, ki so v njihovi
  neposredni
  oskrbi,
  po postavitvi ustrezne veterinarske diagnoze
  in
  pregledu živali ter
  samo v količini, ki je potrebna za zadevno zdravljenje.
  V primeru živali za proizvodnjo živil se o nadaljnjem zdravljenju s protimikrobnimi zdravili odloči na podlagi ponovnega kliničnega pregleda veterinarja.

Sprememba 225

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice lahko za namene varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja določijo strožje pogoje za prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno na svojem ozemlju, če so ti pogoji sorazmerni s tveganjem in po nepotrebnem ne omejujejo delovanja notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Države članice lahko za namene varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja določijo strožje pogoje za prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno na svojem ozemlju, če so ti pogoji sorazmerni s tveganjem in po nepotrebnem ne omejujejo delovanja notranjega trga.

Sprememba 226

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Prepovedana je kakršna koli komercialna udeležba v podjetjih, ki trgujejo z zdravili za uporabo v veterinarski medicini ali ta zdravila proizvajajo ali uvažajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Prepovedana je kakršna koli komercialna udeležba v podjetjih, ki trgujejo z zdravili za uporabo v veterinarski medicini ali ta zdravila proizvajajo ali uvažajo.

Sprememba 227

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Glede na tveganja, povezana s protimikrobno odpornostjo, je farmacevtskim podjetjem prepovedano neposredno ali posredno ponujati gospodarske spodbude v kakršni koli obliki v korist oseb, ki izdajajo recepte za zdravila za uporabo v veterinarski medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2c.
     
  Glede na tveganja, povezana s protimikrobno odpornostjo, je farmacevtskim podjetjem prepovedano neposredno ali posredno ponujati gospodarske spodbude v kakršni koli obliki v korist oseb, ki izdajajo recepte za zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

Sprememba 228

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prodajalne na drobno z zdravili za uporabo v veterinarski medicini vodijo podrobne evidence z naslednjimi informacijami v zvezi z vsakim nakupom in prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini: | 3.   Prodajalne na drobno z zdravili za uporabo v veterinarski medicini vodijo podrobne evidence z naslednjimi informacijami v zvezi z vsakim nakupom in prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  ki se izdajajo le na recept
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Prodajalne na drobno z zdravili za uporabo v veterinarski medicini vodijo podrobne evidence z naslednjimi informacijami v zvezi z vsakim nakupom in prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini:

3.   Prodajalne na drobno z zdravili za uporabo v veterinarski medicini vodijo podrobne evidence z naslednjimi informacijami v zvezi z vsakim nakupom in prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  ki se izdajajo le na recept
  :

Sprememba 229

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko, če menijo, da je to potrebno, zahtevajo, da obveznost vodenja te evidence velja tudi za nakup in prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki se izdajajo brez recepta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice lahko, če menijo, da je to potrebno, zahtevajo, da obveznost vodenja te evidence velja tudi za nakup in prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki se izdajajo brez recepta.

Sprememba 230

Predlog uredbe

Člen 108

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prodaja zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno na daljavo | Prodaja zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno na daljavo |
| 1.   Osebe, ki jim je v skladu s členom 107(1) dovoljeno dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini, lahko tovrstna zdravila
  ponujajo prek storitev informacijske družbe v smislu Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (28) fizičnim ali pravnim osebe, ki imajo sedež v Uniji, pod pogojem da
  so ta zdravila v skladu s predpisi namembne države članice. | 1.   Osebe, ki jim je v skladu s členom 107(1) dovoljeno dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini, lahko tovrstna zdravila
  , razen protimikrobnih, psihotropnih in bioloških ali imunoloških zdravil za uporabo v veterinarski medicini, po internetu ponujajo
  fizičnim ali pravnim osebe, ki imajo sedež v Uniji, pod pogojem da: |
| | (a) | so ta zdravila za uporabo v veterinarski medicini in recepti zanje v skladu z zakonodajo namembne države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Prodaja zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno na daljavo

Prodaja zdravil za uporabo v veterinarski medicini na drobno na daljavo

1.   Osebe, ki jim je v skladu s členom 107(1) dovoljeno dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini, lahko tovrstna zdravila
  ponujajo prek storitev informacijske družbe v smislu Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (28) fizičnim ali pravnim osebe, ki imajo sedež v Uniji, pod pogojem da
  so ta zdravila v skladu s predpisi namembne države članice.

1.   Osebe, ki jim je v skladu s členom 107(1) dovoljeno dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini, lahko tovrstna zdravila
  , razen protimikrobnih, psihotropnih in bioloških ali imunoloških zdravil za uporabo v veterinarski medicini, po internetu ponujajo
  fizičnim ali pravnim osebe, ki imajo sedež v Uniji, pod pogojem da:

(a)

so ta zdravila za uporabo v veterinarski medicini in recepti zanje v skladu z zakonodajo namembne države članice;

| (b) | ima fizična ali pravna oseba, ki ponuja zdravila za uporabo v veterinarski medicini, dovoljenje ali pravico javnosti dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki se izdajajo na recept in brez recepta, tudi na daljavo, v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, v kateri ima ta oseba sedež; |
| --- | --- |

(b)

ima fizična ali pravna oseba, ki ponuja zdravila za uporabo v veterinarski medicini, dovoljenje ali pravico javnosti dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki se izdajajo na recept in brez recepta, tudi na daljavo, v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, v kateri ima ta oseba sedež;

| (c) | je oseba iz točke (a) državi članici, v kateri ima sedež, posredovala vsaj naslednje informacije: |
| --- | --- |

(c)

je oseba iz točke (a) državi članici, v kateri ima sedež, posredovala vsaj naslednje informacije:

| (i) | ime ali naziv podjetja ter stalni naslov kraja dejavnosti, od koder se zdravila za uporabo v veterinarski medicini dobavljajo; |
| --- | --- |

(i)

ime ali naziv podjetja ter stalni naslov kraja dejavnosti, od koder se zdravila za uporabo v veterinarski medicini dobavljajo;

| (ii) | datum, ko so bila zdravila za uporabo v veterinarski medicini prvič dana v prodajo javnosti na daljavo prek interneta; |
| --- | --- |

(ii)

datum, ko so bila zdravila za uporabo v veterinarski medicini prvič dana v prodajo javnosti na daljavo prek interneta;

| (iii) | naslov spletnega mesta, ki se uporablja v ta namen, in vse informacije, ki so potrebne za identifikacijo tega spletnega mesta; |
| --- | --- |

(iii)

naslov spletnega mesta, ki se uporablja v ta namen, in vse informacije, ki so potrebne za identifikacijo tega spletnega mesta;

1a.
     
  Za namene varovanja javnega zdravja, zdravja in dobrobiti živali ali varovanja okolja lahko države članice glede zdravil za uporabo v veterinarski medicini ali drugih tovrstnih zdravil na recept, ki so namenjena za živali za proizvodnjo živil, postavijo omejitve ali/in pogoje za prodajo javnosti na daljavo po internetu na svojem ozemlju.

2.   Poleg zahtev glede informacij iz člena 6 Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (29) spletna mesta, ki ponujajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, vsebujejo vsaj:

2.   Poleg zahtev glede informacij iz člena 6 Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (29)

  in člena 6 Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (29a) spletna mesta, ki ponujajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, vsebujejo vsaj:

| (a) | kontaktne podatke pristojnega organa države članice, v kateri ima prodajalna na drobno, ki ponuja zdravila za uporabo v veterinarski medicini, svoj sedež; |
| --- | --- |

(a)

kontaktne podatke pristojnega organa države članice, v kateri ima prodajalna na drobno, ki ponuja zdravila za uporabo v veterinarski medicini, svoj sedež;

| (a) | kontaktne podatke pristojnega organa države članice, v kateri ima prodajalna na drobno, ki ponuja zdravila za uporabo v veterinarski medicini, svoj sedež; |
| --- | --- |

(a)

kontaktne podatke pristojnega organa države članice, v kateri ima prodajalna na drobno, ki ponuja zdravila za uporabo v veterinarski medicini, svoj sedež;

| (b) | hiperpovezavo do spletnega mesta države članice sedeža, vzpostavljenega v skladu z odstavkom 5; |
| --- | --- |

(b)

hiperpovezavo do spletnega mesta države članice sedeža, vzpostavljenega v skladu z odstavkom 5;

| (b) | hiperpovezavo do spletnega mesta države članice sedeža, vzpostavljenega v skladu z odstavkom 5; |
| --- | --- |

(b)

hiperpovezavo do spletnega mesta države članice sedeža, vzpostavljenega v skladu z odstavkom 5;

| (c) | skupni logotip, oblikovan v skladu z odstavkom 3, ki je jasno prikazan na vseh straneh spletnega mesta, ki se nanaša na ponudbo zdravil za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo, in vsebuje hiperpovezavo do vnosa prodajalne na drobno na seznamu odobrenih prodajaln na drobno iz točke (c) odstavka 5. |
| --- | --- |

(c)

skupni logotip, oblikovan v skladu z odstavkom 3, ki je jasno prikazan na vseh straneh spletnega mesta, ki se nanaša na ponudbo zdravil za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo, in vsebuje hiperpovezavo do vnosa prodajalne na drobno na seznamu odobrenih prodajaln na drobno iz točke (c) odstavka 5.

| (c) | skupni logotip, oblikovan v skladu z odstavkom 3, ki je jasno prikazan na vseh straneh spletnega mesta, ki se nanaša na ponudbo zdravil za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo, in vsebuje hiperpovezavo do vnosa prodajalne na drobno na seznamu odobrenih prodajaln na drobno iz točke (c) odstavka 5. |
| --- | --- |

(c)

skupni logotip, oblikovan v skladu z odstavkom 3, ki je jasno prikazan na vseh straneh spletnega mesta, ki se nanaša na ponudbo zdravil za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo, in vsebuje hiperpovezavo do vnosa prodajalne na drobno na seznamu odobrenih prodajaln na drobno iz točke (c) odstavka 5.

3.   Oblikuje se skupni logotip, prepoznaven po vsej Uniji, hkrati pa se omogoči tudi identifikacija države članice, v kateri ima sedež oseba, ki ponuja zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo. Logotip je jasno prikazan na spletnih mestih, kjer se ponujajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo na daljavo.

3.   Oblikuje se skupni logotip, prepoznaven po vsej Uniji, hkrati pa se omogoči tudi identifikacija države članice, v kateri ima sedež oseba, ki ponuja zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo. Logotip je jasno prikazan na spletnih mestih, kjer se ponujajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo na daljavo.

4.   Komisija sprejme zasnovo skupnega logotipa z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2).

4.   Komisija sprejme zasnovo skupnega logotipa z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2).

5.   Vsaka država članica vzpostavi spletno mesto v zvezi s prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na daljavo, ki vsebuje vsaj naslednje informacije:

5.   Vsaka država članica vzpostavi spletno mesto v zvezi s prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na daljavo, ki vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | informacije o nacionalni zakonodaji, ki se uporablja za ponujanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  storitev informacijske družbe
  , vključno z informacijami o tem, da lahko med državami članicami obstajajo razlike glede razvrščanja dobave zdravil za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(a)

informacije o nacionalni zakonodaji, ki se uporablja za ponujanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  storitev informacijske družbe
  , vključno z informacijami o tem, da lahko med državami članicami obstajajo razlike glede razvrščanja dobave zdravil za uporabo v veterinarski medicini;

| (a) | informacije o nacionalni zakonodaji, ki se uporablja za ponujanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  interneta
  , vključno z informacijami o tem, da lahko med državami članicami obstajajo razlike glede razvrščanja dobave zdravil za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(a)

informacije o nacionalni zakonodaji, ki se uporablja za ponujanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  interneta
  , vključno z informacijami o tem, da lahko med državami članicami obstajajo razlike glede razvrščanja dobave zdravil za uporabo v veterinarski medicini;

| (b) | informacije o skupnem logotipu; |
| --- | --- |

(b)

informacije o skupnem logotipu;

| (b) | informacije o skupnem logotipu; |
| --- | --- |

(b)

informacije o skupnem logotipu;

| (c) | seznam prodajaln na drobno s sedežem v državi članici, ki jim je dovoljeno ponujati zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  storitev informacijske družbe
  v skladu z odstavkom 1, ter tudi spletne naslove navedenih prodajaln na drobno. |
| --- | --- |

(c)

seznam prodajaln na drobno s sedežem v državi članici, ki jim je dovoljeno ponujati zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  storitev informacijske družbe
  v skladu z odstavkom 1, ter tudi spletne naslove navedenih prodajaln na drobno.

| (c) | seznam prodajaln na drobno s sedežem v državi članici, ki jim je dovoljeno ponujati zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  interneta
  v skladu z odstavkom 1, ter tudi spletne naslove navedenih prodajaln na drobno
  in hiperpovezavo do spletnega mesta Agencije, vzpostavljenega v skladu z odstavkom 6; |
| --- | --- |

(c)

seznam prodajaln na drobno s sedežem v državi članici, ki jim je dovoljeno ponujati zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  interneta
  v skladu z odstavkom 1, ter tudi spletne naslove navedenih prodajaln na drobno
  in hiperpovezavo do spletnega mesta Agencije, vzpostavljenega v skladu z odstavkom 6;

| (ca) | informacije v zvezi z ustreznimi postopki za varno odstranjevanje zdravil, skupaj z navedbo javnega ali zasebnega organa, ki je na nacionalni ali lokalni ravni pristojen za odstranjevanje ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini, in navedbo brezplačno dostopnih zbirnih mest za odstranjevanje zdravil; |
| --- | --- |

(ca)

informacije v zvezi z ustreznimi postopki za varno odstranjevanje zdravil, skupaj z navedbo javnega ali zasebnega organa, ki je na nacionalni ali lokalni ravni pristojen za odstranjevanje ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini, in navedbo brezplačno dostopnih zbirnih mest za odstranjevanje zdravil;

| (cb) | hiperpovezave do spletne strani organa, ki je v posamezni državi članici pristojen za izdajo dovoljenj nacionalnim prodajalnam na drobno. |
| --- | --- |

(cb)

hiperpovezave do spletne strani organa, ki je v posamezni državi članici pristojen za izdajo dovoljenj nacionalnim prodajalnam na drobno.

Spletna mesta, ki jih vzpostavijo države članice, vsebujejo hiperpovezavo do spletnega mesta Agencije, vzpostavljenega v skladu z odstavkom 6.

6.   Agencija vzpostavi spletno mesto, ki zagotavlja informacije o skupnem logotipu. Na spletnem mestu Agencije je izrecno navedeno, da spletna mesta držav članic vsebujejo informacije o osebah, ki jim je dovoljeno ponujati zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  storitev informacijske družbe
  v zadevni državi članici.

6.   Agencija vzpostavi spletno mesto, ki zagotavlja informacije o skupnem logotipu. Na spletnem mestu Agencije je izrecno navedeno, da spletna mesta držav članic vsebujejo informacije o osebah, ki jim je dovoljeno ponujati zdravila za uporabo v veterinarski medicini za prodajo javnosti na daljavo prek
  interneta
  v zadevni državi članici.
  Na spletnem mestu Agencije je hiperpovezava do spletnih strani pristojnega organa vsake države članice, na katerih so navedene pooblaščene prodajalne na drobno v državi članici.

7.
     
  Države članice lahko postavijo pogoje za prodajo na drobno zdravil, ki se ponujajo za prodajo javnosti na daljavo prek storitev informacijske družbe na njihovem ozemlju, ki so upravičeni na podlagi varovanja javnega zdravja.

7a.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se osebam, ki niso navedene v odstavku 1 ter javnosti ponujajo v prodajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini na daljavo prek interneta in poslujejo na ozemljih teh držav, v primeru zlorabe, nezakonite dejavnosti ali nespoštovanja kodeksa poklicnega ravnanja naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni.

7b.
     
  Komisija najpozneje v (šestih) mesecih po začetku uporabe te uredbe sprejme smernice, ki bi državam članicam pomagale pri vzpostavljanju harmoniziranega sistema elektronskih receptov po vsej Uniji, vključno z ukrepi za nadzor v zvezi s čezmejnimi veterinarskimi recepti.

7c.
     
  Države članice se spodbuja, da bi na podlagi smernic iz odstavka 7b vzpostavile sistem elektronskih receptov na nacionalni ravni, ki bo vključeval ukrepe za dostavo in nadzor zdravil na recept. Države članice se tudi spodbuja, naj vzpostavijo sistem za elektronsko posredovanje receptov v nacionalno zbirko podatkov, ki bo neposredno povezana z vsemi lekarnami (običajnimi in spletnimi), nacionalnimi pristojnimi organi in veterinarji.

Sprememba 231

Predlog uredbe

Člen 109 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prodaja
  anabolnih
  ,
  protiinfekcijskih
  ,
  protiparazitskih
  ,
  protivnetnih
  ,
  hormonskih
  ali
  psihotropnih zdravil
  za uporabo v veterinarski medicini na drobno | Prodaja
  izključno zdravil na recept ali zdravilnih učinkovin z anabolnimi, protiinfekcijskimi
  ,
  protiparazitskimi
  ,
  protivnetnimi
  ,
  hormonskimi
  ,
  imunološkimi
  ali
  psihotropnimi lastnostmi
  za uporabo v veterinarski medicini na drobno |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Prodaja
  anabolnih
  ,
  protiinfekcijskih
  ,
  protiparazitskih
  ,
  protivnetnih
  ,
  hormonskih
  ali
  psihotropnih zdravil
  za uporabo v veterinarski medicini na drobno

Prodaja
  izključno zdravil na recept ali zdravilnih učinkovin z anabolnimi, protiinfekcijskimi
  ,
  protiparazitskimi
  ,
  protivnetnimi
  ,
  hormonskimi
  ,
  imunološkimi
  ali
  psihotropnimi lastnostmi
  za uporabo v veterinarski medicini na drobno

Sprememba 232

Predlog uredbe

Člen 109 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Samo proizvajalci, prodajalne na debelo in na drobno, ki jim je to izrecno dovoljeno v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, lahko dobavljajo in nabavljajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini z anabolnimi, protiinfekcijskimi, protiparazitskimi, protivnetnimi, hormonskimi ali psihotropnimi lastnostmi ali snovi, ki se lahko uporabljajo kot zdravila za uporabo v veterinarski medicini z navedenimi lastnostmi. | 1.   Samo proizvajalci
  ter
  prodajalne na debelo in na drobno, ki jim je to izrecno dovoljeno v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, lahko dobavljajo in nabavljajo
  zgolj
  zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  na recept
  z anabolnimi, protiinfekcijskimi, protiparazitskimi, protivnetnimi, hormonskimi
  , imunološkimi
  ali psihotropnimi lastnostmi ali snovi, ki se lahko uporabljajo kot zdravila za uporabo v veterinarski medicini z navedenimi lastnostmi.
  Za živali, ki niso namenjene za proizvodnjo živil (na primer hišne in manjše živali), se vsem prodajalcem, od supermarketov, trgovin za male živali do običajnih in spletnih (veterinarskih) lekarn dovoli prodaja protiparazitskih in protivnetnih zdravil, ne da bi za to potrebovali posebno dovoljenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Samo proizvajalci, prodajalne na debelo in na drobno, ki jim je to izrecno dovoljeno v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, lahko dobavljajo in nabavljajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini z anabolnimi, protiinfekcijskimi, protiparazitskimi, protivnetnimi, hormonskimi ali psihotropnimi lastnostmi ali snovi, ki se lahko uporabljajo kot zdravila za uporabo v veterinarski medicini z navedenimi lastnostmi.

1.   Samo proizvajalci
  ter
  prodajalne na debelo in na drobno, ki jim je to izrecno dovoljeno v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, lahko dobavljajo in nabavljajo
  zgolj
  zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  na recept
  z anabolnimi, protiinfekcijskimi, protiparazitskimi, protivnetnimi, hormonskimi
  , imunološkimi
  ali psihotropnimi lastnostmi ali snovi, ki se lahko uporabljajo kot zdravila za uporabo v veterinarski medicini z navedenimi lastnostmi.
  Za živali, ki niso namenjene za proizvodnjo živil (na primer hišne in manjše živali), se vsem prodajalcem, od supermarketov, trgovin za male živali do običajnih in spletnih (veterinarskih) lekarn dovoli prodaja protiparazitskih in protivnetnih zdravil, ne da bi za to potrebovali posebno dovoljenje.

Sprememba 233

Predlog uredbe

Člen 109 – odstavek 3 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Navedeni proizvajalci in dobavitelji vodijo podrobne evidence z naslednjimi informacijami v zvezi z vsako nakupno in prodajno transakcijo: | 3.   Navedeni proizvajalci in dobavitelji vodijo podrobne evidence z naslednjimi informacijami v zvezi z vsako nakupno in prodajno transakcijo
  zdravila za uporabo v veterinarski medicini na recept
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Navedeni proizvajalci in dobavitelji vodijo podrobne evidence z naslednjimi informacijami v zvezi z vsako nakupno in prodajno transakcijo:

3.   Navedeni proizvajalci in dobavitelji vodijo podrobne evidence z naslednjimi informacijami v zvezi z vsako nakupno in prodajno transakcijo
  zdravila za uporabo v veterinarski medicini na recept
  :

Sprememba 234

Predlog uredbe

Člen 109 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | imenom in naslovom dobavitelja v primeru nakupa
  ali prejemnika v primeru prodaje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

imenom in naslovom dobavitelja v primeru nakupa
  ali prejemnika v primeru prodaje
  .

| (d) | imenom in naslovom dobavitelja v primeru nakupa. |
| --- | --- |

(d)

imenom in naslovom dobavitelja v primeru nakupa.

Sprememba 235

Predlog uredbe

Člen 110

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Veterinarski recepti | Veterinarski recepti |
| 1.   Veterinarski recept zajema vsaj naslednje elemente („minimalne zahteve“): | 1.   Veterinarski recept zajema vsaj naslednje elemente („minimalne zahteve“): |
| (a) | identifikacijo živali, ki se zdravi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Veterinarski recepti

Veterinarski recepti

1.   Veterinarski recept zajema vsaj naslednje elemente („minimalne zahteve“):

1.   Veterinarski recept zajema vsaj naslednje elemente („minimalne zahteve“):

(a)

identifikacijo živali, ki se zdravi;

| (a) | identifikacijo živali
  ali skupine živali
  , ki se zdravi
  , in bolezensko stanje, ki se zdravi; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo živali
  ali skupine živali
  , ki se zdravi
  , in bolezensko stanje, ki se zdravi;

| (b) | polno ime in kontaktne podatke lastnika ali imetnika živali; |
| --- | --- |

(b)

polno ime in kontaktne podatke lastnika ali imetnika živali;

| (b) | polno ime in kontaktne podatke lastnika ali imetnika živali; |
| --- | --- |

(b)

polno ime in kontaktne podatke lastnika ali imetnika živali;

| (c) | datum izdaje; |
| --- | --- |

(c)

datum izdaje;

| (c) | datum izdaje; |
| --- | --- |

(c)

datum izdaje;

| (d) | polno ime in kontaktne podatke, kvalifikacije in številko strokovnega članstva osebe, ki napiše recept; |
| --- | --- |

(d)

polno ime in kontaktne podatke, kvalifikacije in številko strokovnega članstva osebe, ki napiše recept;

| (d) | polno ime in kontaktne podatke, kvalifikacije in številko strokovnega članstva osebe, ki napiše recept; |
| --- | --- |

(d)

polno ime in kontaktne podatke, kvalifikacije in številko strokovnega članstva osebe, ki napiše recept;

| (e) | podpis ali enakovredno elektronsko identifikacijo osebe, ki
  napiše
  recept; |
| --- | --- |

(e)

podpis ali enakovredno elektronsko identifikacijo osebe, ki
  napiše
  recept;

| (e) | podpis ali enakovredno elektronsko identifikacijo osebe, ki
  izda
  recept; |
| --- | --- |

(e)

podpis ali enakovredno elektronsko identifikacijo osebe, ki
  izda
  recept;

| (f) | ime predpisanega zdravila; |
| --- | --- |

(f)

ime predpisanega zdravila;

| (f) | ime predpisanega zdravila
  in zdravilne(ih) učinkovin(e)
  ; |
| --- | --- |

(f)

ime predpisanega zdravila
  in zdravilne(ih) učinkovin(e)
  ;

| (g) | farmacevtsko obliko (tableta, raztopina itd.); |
| --- | --- |

(g)

farmacevtsko obliko (tableta, raztopina itd.);

| (g) | farmacevtsko obliko (tableta, raztopina itd.); |
| --- | --- |

(g)

farmacevtsko obliko (tableta, raztopina itd.);

| (h) | količino; |
| --- | --- |

(h)

količino;

| (h) | količino
  in v primerih, ko se mora zdravljenje ponoviti, tudi število dovoljenih ponovitev
  ; |
| --- | --- |

(h)

količino
  in v primerih, ko se mora zdravljenje ponoviti, tudi število dovoljenih ponovitev
  ;

| (i) | jakost; |
| --- | --- |

(i)

jakost;

| (i) | jakost; |
| --- | --- |

(i)

jakost;

| (j) | režim odmerjanja; |
| --- | --- |

(j)

režim odmerjanja;

| (j) | režim odmerjanja; |
| --- | --- |

(j)

režim odmerjanja;

| (k) | karenco, če se uporablja; |
| --- | --- |

(k)

karenco, če se uporablja;

| (k) | karenco, če se uporablja; |
| --- | --- |

(k)

karenco, če se uporablja;

| (l) | vsa ustrezna opozorila; |
| --- | --- |

(l)

vsa ustrezna opozorila;

| (l) | vsa ustrezna opozorila
  in omejitve, vključno po potrebi s tveganji nepremišljene uporabe protimikrobnih zdravil
  ; |
| --- | --- |

(l)

vsa ustrezna opozorila
  in omejitve, vključno po potrebi s tveganji nepremišljene uporabe protimikrobnih zdravil
  ;

| (m) | če se zdravilo predpiše za bolezensko stanje, ki ni navedeno v dovoljenju za promet z navedenim zdravilom, izjavo o tem. |
| --- | --- |

(m)

če se zdravilo predpiše za bolezensko stanje, ki ni navedeno v dovoljenju za promet z navedenim zdravilom, izjavo o tem.

| (m) | če se zdravilo predpiše za bolezensko stanje, ki ni navedeno v dovoljenju za promet z navedenim zdravilom, izjavo o tem. |
| --- | --- |

(m)

če se zdravilo predpiše za bolezensko stanje, ki ni navedeno v dovoljenju za promet z navedenim zdravilom, izjavo o tem.

| (ma) | obdobje veljavnosti recepta. |
| --- | --- |

(ma)

obdobje veljavnosti recepta.

2.   Veterinarski recept lahko izda samo oseba, ki je za to usposobljena v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.

2.   Veterinarski recept lahko izda samo
  veterinar ali druga
  oseba, ki je za to usposobljena v skladu z veljavnim nacionalnim pravom
  , po ustrezni oceni zdravstvenega stanja živali
  .

2a.
     
  Veterinarski recept za zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, ki ima anabolne, protivnetne, protiinfekcijske (razen antelmintikov), protikancerogene, hormonske ali psihotropne lastnosti ali snovi, lahko izda samo veterinar po kliničnem pregledu in diagnozi.

3.   Kadar se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini dobavi na podlagi recepta, se predpisana in dobavljena količina omeji na količino, ki je potrebna za zadevno zdravljenje ali terapijo.

3.   Kadar se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini dobavi na podlagi recepta, se predpisana in dobavljena količina omeji na količino, ki je potrebna za zadevno zdravljenje ali terapijo.
  Največja količina zdravil za uporabo v veterinarski medicini, dobavljenih naenkrat, pa ne sme presegati količine za enomesečno zdravljenje. Za kronične bolezni in občasna zdravljenja največja količina zdravil ne sme presegati količine za trimesečno zdravljenje.

4.   Veterinarski recepti veljajo po vsej Uniji. Predpisana zdravila za uporabo v veterinarski medicini se dobavijo v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.

4.   Veterinarski recepti
  , ki jih izda veterinar,
  veljajo po vsej Uniji. Predpisana zdravila za uporabo v veterinarski medicini se dobavijo v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.

Te določbe ne veljajo za recepte, ki se izdajo v izjemnih okoliščinah, navedenih v členih 115 in 116. Države članice, ki v svojih nacionalnih sistemih priznavajo recepte, ki jih izda katera druga oseba razen veterinarja, takoj obvestijo Komisijo, ki te informacije posreduje vsem državam članicam.

Sprememba 236

Predlog uredbe

Člen 110 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Odstranitev regulativnih in upravnih ovir za tako priznavanje receptov ne bi smela vplivati na poklicno ali etično dolžnost strokovnjakov, ki izdajajo zdravila, da zavrnejo izdajo zdravila iz recepta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Odstranitev regulativnih in upravnih ovir za tako priznavanje receptov ne bi smela vplivati na poklicno ali etično dolžnost strokovnjakov, ki izdajajo zdravila, da zavrnejo izdajo zdravila iz recepta.

Sprememba 237

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Zdravila za uporabo v veterinarski medicini se uporabljajo v skladu s pogoji dovoljenja za promet. | 1.   Zdravila za uporabo v veterinarski medicini se uporabljajo
  odgovorno
  v skladu
  z načelom dobre živinorejske prakse in
  s pogoji dovoljenja za promet
  ali registracije, kadar dovoljenje za promet ni potrebno
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Zdravila za uporabo v veterinarski medicini se uporabljajo v skladu s pogoji dovoljenja za promet.

1.   Zdravila za uporabo v veterinarski medicini se uporabljajo
  odgovorno
  v skladu
  z načelom dobre živinorejske prakse in
  s pogoji dovoljenja za promet
  ali registracije, kadar dovoljenje za promet ni potrebno
  .

Sprememba 238

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini se nikakor ne smejo uporabljati za izboljševanje rezultatov ali kot nadomestilo za slabo živinorejsko prakso. Zato rutinska preventivna uporaba protimikrobnih zdravil ni dovoljena. Preventivna uporaba protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini je dovoljena zgolj za posamezne živali in ko jo v celoti utemelji veterinar pri izjemnih indikacijah, navedenih na seznamu, ki ga pripravi Agencija. |
| | Metafilaktična uporaba protimikrobnih sredstev za uporabo v veterinarski medicini je omejena na uporabo pri klinično bolnih živalih in posameznih živalih, pri katerih obstaja veliko tveganje okužbe, da bi preprečili nadaljnje širjenje bolezni v skupini. Če se taki izdelki uporabljajo za nerutinsko metafilakso, lastniki in imetniki živali za proizvodnjo hrane zagotovijo pripravo zdravstvenega načrta, v katerem so navedeni ustrezni nemedicinski ukrepi, s katerimi bi zmanjšali potrebo po metafilaktični uporabi v prihodnosti. Poleg tega morajo upoštevati naslednje ukrepe: |
| | (i) | uporaba dobrih, zdravih plemenskih živali z ustrezno gensko raznolikostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Protimikrobna zdravila za uporabo v veterinarski medicini se nikakor ne smejo uporabljati za izboljševanje rezultatov ali kot nadomestilo za slabo živinorejsko prakso. Zato rutinska preventivna uporaba protimikrobnih zdravil ni dovoljena. Preventivna uporaba protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini je dovoljena zgolj za posamezne živali in ko jo v celoti utemelji veterinar pri izjemnih indikacijah, navedenih na seznamu, ki ga pripravi Agencija.

Metafilaktična uporaba protimikrobnih sredstev za uporabo v veterinarski medicini je omejena na uporabo pri klinično bolnih živalih in posameznih živalih, pri katerih obstaja veliko tveganje okužbe, da bi preprečili nadaljnje širjenje bolezni v skupini. Če se taki izdelki uporabljajo za nerutinsko metafilakso, lastniki in imetniki živali za proizvodnjo hrane zagotovijo pripravo zdravstvenega načrta, v katerem so navedeni ustrezni nemedicinski ukrepi, s katerimi bi zmanjšali potrebo po metafilaktični uporabi v prihodnosti. Poleg tega morajo upoštevati naslednje ukrepe:

(i)

uporaba dobrih, zdravih plemenskih živali z ustrezno gensko raznolikostjo;

| (ii) | razmere, kjer so upoštevane vedenjske potrebe vrst, tudi socialna interakcija/hierarhija; |
| --- | --- |

(ii)

razmere, kjer so upoštevane vedenjske potrebe vrst, tudi socialna interakcija/hierarhija;

| (iii) | gostota živali, ki ne povečuje tveganja za prenos bolezni; |
| --- | --- |

(iii)

gostota živali, ki ne povečuje tveganja za prenos bolezni;

| (iv) | izolacija bolnih živalih ločeno od preostale skupine; |
| --- | --- |

(iv)

izolacija bolnih živalih ločeno od preostale skupine;

| (v) | za piščance in manjše živali, razdelitev jat na manjše, fizično ločene skupine; |
| --- | --- |

(v)

za piščance in manjše živali, razdelitev jat na manjše, fizično ločene skupine;

| (vi) | izvajanje veljavnih pravil o dobrobiti živali, za katere že veljajo zahteve o navzkrižni skladnosti iz horizontalne uredbe skupne kmetijske politike (EU) št. 1306/2013, Priloga II, PZR 11, 12, 13. |
| --- | --- |

(vi)

izvajanje veljavnih pravil o dobrobiti živali, za katere že veljajo zahteve o navzkrižni skladnosti iz horizontalne uredbe skupne kmetijske politike (EU) št. 1306/2013, Priloga II, PZR 11, 12, 13.

(Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23), Direktiva Sveta 91/630/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (UL L 340, 11.12.1991, str. 33), Direktiva Sveta 91/629/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (UL L 340, 11.12.1991, str. 28))

Sprememba 239

Predlog uredbe

Člen 111 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 111a |
| | Dobava in uporaba protimikrobnih zdravil |
| | 1.
     
  Države članice lahko na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo dobavo ali uporabo nekaterih protimikrobnih zdravil pri živalih na njihovem ozemlju, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev: |
| | (a) | protimikrobna zdravila so bistvenega pomena za uporabo v humani medicini; or |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 111a

Dobava in uporaba protimikrobnih zdravil

1.
     
  Države članice lahko na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo dobavo ali uporabo nekaterih protimikrobnih zdravil pri živalih na njihovem ozemlju, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

(a)

protimikrobna zdravila so bistvenega pomena za uporabo v humani medicini; or

| (b) | dajanje protimikrobnih zdravil živalim je v nasprotju z izvajanjem nacionalne politike o preudarni uporabi protimikrobnih zdravil, ta politika pa je v skladu s previdnostnim načelom. |
| --- | --- |

(b)

dajanje protimikrobnih zdravil živalim je v nasprotju z izvajanjem nacionalne politike o preudarni uporabi protimikrobnih zdravil, ta politika pa je v skladu s previdnostnim načelom.

2.
     
  Preden države članice sprejmejo ukrepe iz odstavka 1, zagotovijo posvetovanje s pomembnimi deležniki.

3.
     
  Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo na podlagi odstavka 1, so sorazmerni in ne omejujejo trgovine bolj, kot je potrebno za doseganje visoke ravni varovanja zdravja živali in ljudi.

4.
     
  Država članica, ki sprejme ukrep na podlagi odstavka 1, o tem obvesti Komisijo.

Sprememba 240

Predlog uredbe

Člen 112 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Lastniki ali, kadar živali ne redijo sami, imetniki živali za proizvodnjo hrane vodijo evidence o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki jih uporabljajo, ter, če je to ustrezno, hranijo kopijo veterinarskega recepta. | 1.   Lastniki ali, kadar živali ne redijo sami, imetniki živali za proizvodnjo hrane vodijo evidence o 
  veterinarsko predpisanih
  zdravilih za uporabo v veterinarski medicini
  in o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini s karenco večjo od nič
  , ki jih uporabljajo, ter, če je to ustrezno, hranijo kopijo veterinarskega recepta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Lastniki ali, kadar živali ne redijo sami, imetniki živali za proizvodnjo hrane vodijo evidence o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki jih uporabljajo, ter, če je to ustrezno, hranijo kopijo veterinarskega recepta.

1.   Lastniki ali, kadar živali ne redijo sami, imetniki živali za proizvodnjo hrane vodijo evidence o 
  veterinarsko predpisanih
  zdravilih za uporabo v veterinarski medicini
  in o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini s karenco večjo od nič
  , ki jih uporabljajo, ter, če je to ustrezno, hranijo kopijo veterinarskega recepta.

Sprememba 241

Predlog uredbe

Člen 112 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | datum, ko se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini da živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

datum, ko se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini da živali;

| (a) | datum, ko se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini da živali
  in zdravljena bolezen
  ; |
| --- | --- |

(a)

datum, ko se zdravilo za uporabo v veterinarski medicini da živali
  in zdravljena bolezen
  ;

Sprememba 242

Predlog uredbe

Člen 112 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | ime in naslov dobavitelja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

ime in naslov dobavitelja;

| (d) | ime in naslov dobavitelja
  ter po potrebi kopijo potrdila o dobavi
  ; |
| --- | --- |

(d)

ime in naslov dobavitelja
  ter po potrebi kopijo potrdila o dobavi
  ;

Sprememba 243

Predlog uredbe

Člen 112 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | identifikacija zdravljene živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

identifikacija zdravljene živali;

| (e) | identifikacija zdravljene živali
  in diagnoza bolezni, ki se zdravi
  ; |
| --- | --- |

(e)

identifikacija zdravljene živali
  in diagnoza bolezni, ki se zdravi
  ;

Sprememba 244

Predlog uredbe

Člen 112 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Podatkov, ki so že zapisani na receptu ali potrdilu o dobavi, ni treba ponovno vnašati, če se je mogoče jasno sklicevati na ustrezen recept in potrdilo o dobavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Podatkov, ki so že zapisani na receptu ali potrdilu o dobavi, ni treba ponovno vnašati, če se je mogoče jasno sklicevati na ustrezen recept in potrdilo o dobavi.

Sprememba 245

Predlog uredbe

Člen 112 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 112a |
| | Pregled pogostosti zdravljenja |
| | 1.
     
  Pristojni nacionalni organ na podlagi številk, opredeljenih v členu 112, za vsako polletje določi povprečno število zdravljenj s protimikrobnimi zdravilnimi učinkovinami in pogostost zdravljenja po standardnem evropskem ključu na podlagi posameznega obrata in vrste gojenih živali, ob upoštevanju vrste uporabe. |
| | 2.
     
  Pristojni nacionalni organ obvesti kmeta v skladu z odstavkom 1 o polletni pogostosti zdravljenja za posamezno vrsto gojenih živali, ob upoštevanju vrste uporabe teh živali. |
| | 3.
     
  Evropska komisija ovrednoti informacije iz odstavka 1, ki jih zbere pristojni nacionalni organ, ter jih primerja po vsej EU. |
| | 4.
     
  Države članice lahko zaprosijo za dodatne podatke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 112a

Pregled pogostosti zdravljenja

1.
     
  Pristojni nacionalni organ na podlagi številk, opredeljenih v členu 112, za vsako polletje določi povprečno število zdravljenj s protimikrobnimi zdravilnimi učinkovinami in pogostost zdravljenja po standardnem evropskem ključu na podlagi posameznega obrata in vrste gojenih živali, ob upoštevanju vrste uporabe.

2.
     
  Pristojni nacionalni organ obvesti kmeta v skladu z odstavkom 1 o polletni pogostosti zdravljenja za posamezno vrsto gojenih živali, ob upoštevanju vrste uporabe teh živali.

3.
     
  Evropska komisija ovrednoti informacije iz odstavka 1, ki jih zbere pristojni nacionalni organ, ter jih primerja po vsej EU.

4.
     
  Države članice lahko zaprosijo za dodatne podatke.

Sprememba 246

Predlog uredbe

Člen 112 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 112 b |
| | Zmanjšanje števila terapevtskih pristopov, temelječih na protibakterijskih zdravilnih učinkovinah |
| | 1.
     
  Da bi pospešili učinkovito zmanjšanje uporabe zdravil, ki vsebujejo protibakterijske zdravilne učinkovine, morajo vsi, ki so dejavni v živinoreji: |
| | (a) | dva meseca po razkritju ključnih podatkov o pogostosti zdravljenja, določenih v skladu z odstavkom 112, ustrezno določiti, ali je polletna pogostost zdravljenja v zvezi z vrsto gojenih živali nad povprečno pogostostjo zdravljenja, pri čemer upoštevajo vrsto uporabe v izteklem obdobju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 112 b

Zmanjšanje števila terapevtskih pristopov, temelječih na protibakterijskih zdravilnih učinkovinah

1.
     
  Da bi pospešili učinkovito zmanjšanje uporabe zdravil, ki vsebujejo protibakterijske zdravilne učinkovine, morajo vsi, ki so dejavni v živinoreji:

(a)

dva meseca po razkritju ključnih podatkov o pogostosti zdravljenja, določenih v skladu z odstavkom 112, ustrezno določiti, ali je polletna pogostost zdravljenja v zvezi z vrsto gojenih živali nad povprečno pogostostjo zdravljenja, pri čemer upoštevajo vrsto uporabe v izteklem obdobju;

| (b) | nemudoma zabeležiti rezultate ocene iz točke 1. |
| --- | --- |

(b)

nemudoma zabeležiti rezultate ocene iz točke 1.

2.
     
  Kadar je pogostost zdravljenja živinorejca v polletnem poslovanju njegovega obrata nad polletnim poprečjem, mora živinorejec ob posvetovanju z veterinarjem oceniti morebitne razloge, zaradi katerih je bilo povprečje prekoračeno, in kako pri zdravljenju njegove živine zmanjšati količino zdravil, ki vsebujejo protibakterijske zdravilne učinkovine.

Če živinorejec v svoji oceni ugotovi, da je mogoče skrajšati zdravljenje z zadevnimi zdravili, sprejme vse potrebne ukrepe, da bi to dosegel. Živinorejec upošteva dobrobit svoje živine in zagotoviti potrebno zdravstveno oskrbo.

3.
     
  Države članice lahko določijo ukrepe, ki presegajo zgoraj omenjene zahteve.

Sprememba 247

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar v državi članici ni nobenega odobrenega zdravila za uporabo v veterinarski medicini za bolezenska stanja živali, ki niso namenjene proizvodnji živil, lahko odgovorni veterinar z odstopanjem od člena 111 na svojo neposredno osebno odgovornost zadevno žival izjemoma zdravi z: | 1.   Kadar v državi članici ni nobenega odobrenega zdravila za uporabo v veterinarski medicini za bolezenska stanja živali, ki niso namenjene proizvodnji živil, lahko odgovorni veterinar z odstopanjem od člena 111 na svojo neposredno osebno odgovornost
  in v interesu zdravja in dobrobiti živali
  zadevno žival izjemoma zdravi z 
  (v padajočem vrstnem redu)
  : |
| (a) | zdravilom: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Kadar v državi članici ni nobenega odobrenega zdravila za uporabo v veterinarski medicini za bolezenska stanja živali, ki niso namenjene proizvodnji živil, lahko odgovorni veterinar z odstopanjem od člena 111 na svojo neposredno osebno odgovornost zadevno žival izjemoma zdravi z:

1.   Kadar v državi članici ni nobenega odobrenega zdravila za uporabo v veterinarski medicini za bolezenska stanja živali, ki niso namenjene proizvodnji živil, lahko odgovorni veterinar z odstopanjem od člena 111 na svojo neposredno osebno odgovornost
  in v interesu zdravja in dobrobiti živali
  zadevno žival izjemoma zdravi z 
  (v padajočem vrstnem redu)
  :

(a)

zdravilom:

| (a) | katerim koli
  zdravilom
  , ki je odobreno v skladu s to uredbo, z izjemo protimikrobnih zdravil, ki se uporabljajo kot rutinski preventivni ukrepi, razen če jih izrecno odobri Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo; |
| --- | --- |

(a)

katerim koli
  zdravilom
  , ki je odobreno v skladu s to uredbo, z izjemo protimikrobnih zdravil, ki se uporabljajo kot rutinski preventivni ukrepi, razen če jih izrecno odobri Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo;

| (i) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo v zadevni državi članici za uporabo pri drugi živalski vrsti ali za drugo bolezensko stanje pri isti vrsti; |
| --- | --- |

(i)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo v zadevni državi članici za uporabo pri drugi živalski vrsti ali za drugo bolezensko stanje pri isti vrsti;

| (ii) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je v odobreno v skladu s to uredbo v drugi državi članici za uporabo pri isti vrsti ali drugi vrsti za isto bolezensko stanje ali drugo bolezensko stanje; |
| --- | --- |

(ii)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je v odobreno v skladu s to uredbo v drugi državi članici za uporabo pri isti vrsti ali drugi vrsti za isto bolezensko stanje ali drugo bolezensko stanje;

| (iii) | zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega Parlamenta in Sveta

   (30)

  ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(iii)

zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega Parlamenta in Sveta

   (30)

  ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici;

| (b) | če ni nobenega zdravila iz točke (a),
  zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki ga v skladu s pogoji veterinarskega recepta za vsak primer posebej pripravi oseba, ki je za to pooblaščena v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(b)

če ni nobenega zdravila iz točke (a),
  zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki ga v skladu s pogoji veterinarskega recepta za vsak primer posebej pripravi oseba, ki je za to pooblaščena v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (b) | če ni nobenega zdravila iz točke (a): |
| --- | --- |

(b)

če ni nobenega zdravila iz točke (a):

| | (i) | zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega Parlamenta in Sveta30

   (30)

  ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni ali kateri drugi državi članici. Protimikrobna zdravila za uporabo v humani medicini se lahko uporabljajo le, če jih predpiše veterinar in če uporabo odobri veterinarski organ, pristojen za spremljanje njegovega dela; |
| --- | --- | --- |

(i)

zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega Parlamenta in Sveta30

   (30)

  ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni ali kateri drugi državi članici. Protimikrobna zdravila za uporabo v humani medicini se lahko uporabljajo le, če jih predpiše veterinar in če uporabo odobri veterinarski organ, pristojen za spremljanje njegovega dela;

| (ii) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki ga v skladu s pogoji veterinarskega recepta za vsak primer posebej pripravi oseba, ki je za to pooblaščena v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(ii)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki ga v skladu s pogoji veterinarskega recepta za vsak primer posebej pripravi oseba, ki je za to pooblaščena v skladu z nacionalno zakonodajo.

Sprememba 303

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko homeopatska zdravila dajejo živalim, ki niso namenjene proizvodnji živil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko homeopatska zdravila dajejo živalim, ki niso namenjene proizvodnji živil.

Sprememba 249

Predlog uredbe

Člen 116 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar v državi članici ni nobenega odobrenega zdravila za uporabo v veterinarski medicini za bolezenska stanja živali za proizvodnjo živil iz nevodnih vrst, lahko odgovorni veterinar z odstopanjem od člena 111 na svojo neposredno osebno odgovornost
  in zlasti, da bi preprečil nesprejemljivo trpljenje živali,
  zadevno žival izjemoma zdravi z: | 1.   Kadar v državi članici ni nobenega odobrenega zdravila za uporabo v veterinarski medicini za bolezenska stanja živali za proizvodnjo živil iz nevodnih vrst, lahko odgovorni veterinar z odstopanjem od člena 111 na svojo neposredno osebno odgovornost
  in v interesu zdravja in dobrobiti živali
  zadevno žival izjemoma zdravi z (v padajočem vrstnem redu): |
| (a) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo v zadevni državi članici za uporabo pri drugi živalski vrsti za proizvodnjo živil ali za drugo bolezensko stanje pri isti vrsti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Kadar v državi članici ni nobenega odobrenega zdravila za uporabo v veterinarski medicini za bolezenska stanja živali za proizvodnjo živil iz nevodnih vrst, lahko odgovorni veterinar z odstopanjem od člena 111 na svojo neposredno osebno odgovornost
  in zlasti, da bi preprečil nesprejemljivo trpljenje živali,
  zadevno žival izjemoma zdravi z:

1.   Kadar v državi članici ni nobenega odobrenega zdravila za uporabo v veterinarski medicini za bolezenska stanja živali za proizvodnjo živil iz nevodnih vrst, lahko odgovorni veterinar z odstopanjem od člena 111 na svojo neposredno osebno odgovornost
  in v interesu zdravja in dobrobiti živali
  zadevno žival izjemoma zdravi z (v padajočem vrstnem redu):

(a)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo v zadevni državi članici za uporabo pri drugi živalski vrsti za proizvodnjo živil ali za drugo bolezensko stanje pri isti vrsti;

| (a) | katerim koli zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo
  razen preventivne uporabe protimikrobnih zdravil za posamezne živali ali skupine, če pri živalih ni diagnosticirana bolezen; |
| --- | --- |

(a)

katerim koli zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo
  razen preventivne uporabe protimikrobnih zdravil za posamezne živali ali skupine, če pri živalih ni diagnosticirana bolezen;

| (b) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je v odobreno v skladu s to uredbo v drugi državi članici za uporabo pri isti vrsti ali drugi vrsti za proizvodnjo živil za isto bolezensko stanje ali drugo bolezensko stanje; |
| --- | --- |

(b)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je v odobreno v skladu s to uredbo v drugi državi članici za uporabo pri isti vrsti ali drugi vrsti za proizvodnjo živil za isto bolezensko stanje ali drugo bolezensko stanje;

| (ba) | če ni nobenega zdravila iz točke (a): |
| --- | --- |

(ba)

če ni nobenega zdravila iz točke (a):

| (c) | zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici ali |
| --- | --- |

(c)

zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici ali

| (d) | če ni nobenega zdravila iz točke (a), zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki ga v skladu s pogoji veterinarskega recepta za vsak primer posebej pripravi oseba, ki je za to pooblaščena v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(d)

če ni nobenega zdravila iz točke (a), zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki ga v skladu s pogoji veterinarskega recepta za vsak primer posebej pripravi oseba, ki je za to pooblaščena v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (i) | zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici. Protimikrobna zdravila za uporabo v humani medicini se smejo uporabljati samo, če veterinar izda recept in če uporabo odobri njemu nadrejeni veterinarski organ ter če je zdravljenje z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini iz točke (a) ali (b) nemogoče; or |
| --- | --- |

(i)

zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici. Protimikrobna zdravila za uporabo v humani medicini se smejo uporabljati samo, če veterinar izda recept in če uporabo odobri njemu nadrejeni veterinarski organ ter če je zdravljenje z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini iz točke (a) ali (b) nemogoče; or

| (ii) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki ga v skladu s pogoji veterinarskega recepta za vsak primer posebej izda oseba, ki je za to pooblaščena v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(ii)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki ga v skladu s pogoji veterinarskega recepta za vsak primer posebej izda oseba, ki je za to pooblaščena v skladu z nacionalnim pravom.

Sprememba 251

Predlog uredbe

Člen 116 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je v odobreno v skladu s to uredbo v drugi državi članici za uporabo pri isti vodni vrsti ali drugi vodni vrsti za proizvodnjo živil za zadevno bolezensko stanje ali drugo bolezensko stanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je v odobreno v skladu s to uredbo v drugi državi članici za uporabo pri isti vodni vrsti ali drugi vodni vrsti za proizvodnjo živil za zadevno bolezensko stanje ali drugo bolezensko stanje.

Sprememba 252

Predlog uredbe

Člen 116 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar ni nobenega zdravila iz pododstavkov (a) in (b) odstavka 2, lahko veterinar z odstopanjem od odstavka 2 in do uvedbe izvedbenega akta iz odstavka 4 na svojo neposredno osebno odgovornost in zlasti, da bi preprečil nesprejemljivo trpljenje živali, žival iz vodnih vrst za proizvodnjo živil na posesti izjemoma zdravi z: | 3.   Kadar ni nobenega zdravila iz pododstavkov (a) in (b) odstavka 2, lahko veterinar z odstopanjem od odstavka 2 in do uvedbe izvedbenega akta iz odstavka 4 na svojo neposredno osebno odgovornost in zlasti, da bi preprečil nesprejemljivo trpljenje živali, žival iz vodnih vrst za proizvodnjo živil na posesti izjemoma zdravi z: |
| (a) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo v zadevni državi članici ali v drugi državi članici za uporabo pri nevodni živalski vrsti za proizvodnjo živil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Kadar ni nobenega zdravila iz pododstavkov (a) in (b) odstavka 2, lahko veterinar z odstopanjem od odstavka 2 in do uvedbe izvedbenega akta iz odstavka 4 na svojo neposredno osebno odgovornost in zlasti, da bi preprečil nesprejemljivo trpljenje živali, žival iz vodnih vrst za proizvodnjo živil na posesti izjemoma zdravi z:

3.   Kadar ni nobenega zdravila iz pododstavkov (a) in (b) odstavka 2, lahko veterinar z odstopanjem od odstavka 2 in do uvedbe izvedbenega akta iz odstavka 4 na svojo neposredno osebno odgovornost in zlasti, da bi preprečil nesprejemljivo trpljenje živali, žival iz vodnih vrst za proizvodnjo živil na posesti izjemoma zdravi z:

(a)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo v zadevni državi članici ali v drugi državi članici za uporabo pri nevodni živalski vrsti za proizvodnjo živil;

| (a) | zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo v zadevni državi članici ali v drugi državi članici za uporabo pri nevodni živalski vrsti za proizvodnjo živil;
  ali |
| --- | --- |

(a)

zdravilom za uporabo v veterinarski medicini, ki je odobreno v skladu s to uredbo v zadevni državi članici ali v drugi državi članici za uporabo pri nevodni živalski vrsti za proizvodnjo živil;
  ali

| (b) | zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici. No 726/2004. |
| --- | --- |

(b)

zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici. No 726/2004.

| (b) | če ni nobenega zdravila iz točke (a),
  zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici. No 726/2004. |
| --- | --- |

(b)

če ni nobenega zdravila iz točke (a),
  zdravilom za uporabo v humani medicini, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2001/83/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 v zadevni državi članici. No 726/2004.

Sprememba 304

Predlog uredbe

Člen 116 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Z odstopanjem od odstavkov 1 do 3 se lahko na veterinarjevo odgovornost za zdravljenje živali za proizvodnjo živil uporabijo homeopatska zdravila, če vsebujejo izključno zdravilne učinkovine, ki so v tabeli 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 navedene kot snovi, za katere ni potrebno določiti mejnih vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Z odstopanjem od odstavkov 1 do 3 se lahko na veterinarjevo odgovornost za zdravljenje živali za proizvodnjo živil uporabijo homeopatska zdravila, če vsebujejo izključno zdravilne učinkovine, ki so v tabeli 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 navedene kot snovi, za katere ni potrebno določiti mejnih vrednosti.

Sprememba 255

Predlog uredbe

Člen 116 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Farmakološko aktivne snovi v zdravilu, ki se uporablja v skladu z odstavkom 1, so navedene v tabeli 1 Priloge k Uredbi (EU)št. 37/2010. Veterinar navede ustrezno karenco v skladu s členom 117. | 6.   Farmakološko aktivne snovi v zdravilu, ki se uporablja v skladu z odstavkom 1
  in odstavkom 3(b)
  , so navedene v tabeli 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010. Veterinar navede ustrezno karenco v skladu s členom 117. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Farmakološko aktivne snovi v zdravilu, ki se uporablja v skladu z odstavkom 1, so navedene v tabeli 1 Priloge k Uredbi (EU)št. 37/2010. Veterinar navede ustrezno karenco v skladu s členom 117.

6.   Farmakološko aktivne snovi v zdravilu, ki se uporablja v skladu z odstavkom 1
  in odstavkom 3(b)
  , so navedene v tabeli 1 Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010. Veterinar navede ustrezno karenco v skladu s členom 117.

Sprememba 256

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Za homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini se določi trajanje karence nič dni. | 4.   Za homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  , ki vsebujejo samo aktivne snovi iz razpredelnice 1 Uredbe (EU) št. 37/2010 z razvrstitvijo „mejne vrednosti ostankov (MRL) se ne zahtevajo“
  se določi trajanje karence nič dni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Za homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini se določi trajanje karence nič dni.

4.   Za homeopatska zdravila za uporabo v veterinarski medicini
  , ki vsebujejo samo aktivne snovi iz razpredelnice 1 Uredbe (EU) št. 37/2010 z razvrstitvijo „mejne vrednosti ostankov (MRL) se ne zahtevajo“
  se določi trajanje karence nič dni.

Sprememba 257

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 5 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Podatki o uporabi antibiotikov za namene, ki niso vključeni v dovoljenje, se zbirajo in obvezno sporočajo nacionalnim organom v skladu s členom 54. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Podatki o uporabi antibiotikov za namene, ki niso vključeni v dovoljenje, se zbirajo in obvezno sporočajo nacionalnim organom v skladu s členom 54.

Sprememba 258

Predlog uredbe

Člen 118 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uporaba protimikrobnih
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  za vrste ali indikacije, ki niso vključene v pogoje dovoljenja za promet | Uporaba protimikrobnih
  učinkovin
  za vrste ali indikacije, ki niso vključene v pogoje dovoljenja za promet |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Uporaba protimikrobnih
  zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  za vrste ali indikacije, ki niso vključene v pogoje dovoljenja za promet

Uporaba protimikrobnih
  učinkovin
  za vrste ali indikacije, ki niso vključene v pogoje dovoljenja za promet

Sprememba 259

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Protimikrobna zdravila se lahko uporabljajo samo v skladu s členoma 115 in 116 za zdravljenje bolezenskih stanj, za katera ni na voljo nobenega drugega zdravljenja, in če njihova uporaba ne bi pomenila tveganja za javno zdravje ali zdravje živali. | 1.   Protimikrobna zdravila se lahko uporabljajo samo v skladu s členoma 115 in 116 za zdravljenje bolezenskih stanj, za katera ni na voljo nobenega drugega zdravljenja, in če njihova uporaba ne bi pomenila tveganja za javno zdravje ali zdravje živali.
  Člena 115 in 116 se ne uporabljata za bistvena protimikrobna zdravila iz člena 32(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Protimikrobna zdravila se lahko uporabljajo samo v skladu s členoma 115 in 116 za zdravljenje bolezenskih stanj, za katera ni na voljo nobenega drugega zdravljenja, in če njihova uporaba ne bi pomenila tveganja za javno zdravje ali zdravje živali.

1.   Protimikrobna zdravila se lahko uporabljajo samo v skladu s členoma 115 in 116 za zdravljenje bolezenskih stanj, za katera ni na voljo nobenega drugega zdravljenja, in če njihova uporaba ne bi pomenila tveganja za javno zdravje ali zdravje živali.
  Člena 115 in 116 se ne uporabljata za bistvena protimikrobna zdravila iz člena 32(2).

Sprememba 260

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2) in ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije določi seznam protimikrobnih
  zdravil
  , ki jih ni mogoče uporabiti v skladu z odstavkom 1 ali ki se lahko uporabljajo za zdravljenje v skladu z odstavkom 1 samo pod določenimi pogoji. | 2.   Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2) in ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije določi seznam protimikrobnih
  učinkovin ali skupin učinkovin
  , ki jih ni mogoče uporabiti v skladu z odstavkom 1 ali ki se lahko uporabljajo za zdravljenje v skladu z odstavkom 1 samo pod določenimi pogoji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2) in ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije določi seznam protimikrobnih
  zdravil
  , ki jih ni mogoče uporabiti v skladu z odstavkom 1 ali ki se lahko uporabljajo za zdravljenje v skladu z odstavkom 1 samo pod določenimi pogoji.

2.   Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 145(2) in ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije določi seznam protimikrobnih
  učinkovin ali skupin učinkovin
  , ki jih ni mogoče uporabiti v skladu z odstavkom 1 ali ki se lahko uporabljajo za zdravljenje v skladu z odstavkom 1 samo pod določenimi pogoji.

Sprememba 261

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Veljavna načela za oblikovanje seznama protimikrobnih zdravil, ki so za uporabo v veterinarski medicini omejena, ne bi smela ovirati držav članic ali jih odvračati od tega, da prepovedo uporabo nekaterih protimikrobnih zdravil za nekatere vrste, če se jim zdi ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Veljavna načela za oblikovanje seznama protimikrobnih zdravil, ki so za uporabo v veterinarski medicini omejena, ne bi smela ovirati držav članic ali jih odvračati od tega, da prepovedo uporabo nekaterih protimikrobnih zdravil za nekatere vrste, če se jim zdi ustrezno.

Sprememba 262

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | tveganja za javno zdravje, če se protimikrobno zdravilo uporablja v skladu z odstavkom 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

tveganja za javno zdravje, če se protimikrobno zdravilo uporablja v skladu z odstavkom 1;

| (a) | tveganja za javno zdravje, če se protimikrobno zdravilo uporablja v skladu z odstavkom 1
  , vključno s tveganji zaradi uporabe protimikrobnih zdravil, ki so bistvenega pomena za ljudi, pri živalih za proizvodnjo živil. |
| --- | --- |

(a)

tveganja za javno zdravje, če se protimikrobno zdravilo uporablja v skladu z odstavkom 1
  , vključno s tveganji zaradi uporabe protimikrobnih zdravil, ki so bistvenega pomena za ljudi, pri živalih za proizvodnjo živil.

Sprememba 263

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | razpoložljivost drugih metod kmetovanja, s katerimi bi lahko preprečili izbruh bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

razpoložljivost drugih metod kmetovanja, s katerimi bi lahko preprečili izbruh bolezni;

Sprememba 264

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na katerem koli z zakonodajo Unije določenem seznamu tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati domače živali ali živali iz ribogojstva oziroma meso ali proizvode iz takih živali, ne smejo biti navedene tretje države, katerih zakonodaja dovoljuje uporabo protimikrobnih zdravil s seznama iz odstavka 2 pod drugačnimi pogoji, kot so določeni v navedenem odstavku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Na katerem koli z zakonodajo Unije določenem seznamu tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati domače živali ali živali iz ribogojstva oziroma meso ali proizvode iz takih živali, ne smejo biti navedene tretje države, katerih zakonodaja dovoljuje uporabo protimikrobnih zdravil s seznama iz odstavka 2 pod drugačnimi pogoji, kot so določeni v navedenem odstavku.

Sprememba 265

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Države članice tudi prepovedo uvoz iz tretjih držav, ki so na katerem od seznamov, omenjenih v odstavku 2a: |
| | (a) | domačih živali ali živali iz ribogojstva, katerim so bile dane snovi s seznama iz odstavka 2, razen če se pri tem dajanju upoštevajo pogoji, določeni v odstavku 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Države članice tudi prepovedo uvoz iz tretjih držav, ki so na katerem od seznamov, omenjenih v odstavku 2a:

(a)

domačih živali ali živali iz ribogojstva, katerim so bile dane snovi s seznama iz odstavka 2, razen če se pri tem dajanju upoštevajo pogoji, določeni v odstavku 1;

| (b) | mesa ali proizvodov, pridobljenih od živali, ki jih je prepovedano uvažati v skladu z določbami točke (a) tega odstavka. |
| --- | --- |

(b)

mesa ali proizvodov, pridobljenih od živali, ki jih je prepovedano uvažati v skladu z določbami točke (a) tega odstavka.

Sprememba 266

Predlog uredbe

Člen 119 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   V primeru izbruha bolezni s seznama iz člena 5 Uredbe (ES) št. .../.... Evropskega parlamenta in Sveta (31) lahko pristojni organ z odstopanjem od člena 111 za omejeno obdobje in z določenimi omejitvami dovoli uporabo imunološkega zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  odobrenega
  v drugi državi članici. | 2.   V primeru izbruha bolezni s seznama iz člena 5 Uredbe (ES) št. .../.... Evropskega parlamenta in Sveta (31)

  ali kritičnega zdravstvenega stanja, ki ga potrdi direktor veterinarske uprave v državi članici,
  lahko pristojni organ z odstopanjem od člena 111 za omejeno obdobje in z določenimi omejitvami dovoli uporabo imunološkega zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  ki nima dovoljenja za promet v zadevni državi članici, vendar je odobreno bodisi
  v drugi državi članici
  ali v skladu z zakonodajo tretje države, če primernega zdravila ni in po podrobni seznanitvi Komisije s pogoji uporabe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   V primeru izbruha bolezni s seznama iz člena 5 Uredbe (ES) št. .../.... Evropskega parlamenta in Sveta (31) lahko pristojni organ z odstopanjem od člena 111 za omejeno obdobje in z določenimi omejitvami dovoli uporabo imunološkega zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  odobrenega
  v drugi državi članici.

2.   V primeru izbruha bolezni s seznama iz člena 5 Uredbe (ES) št. .../.... Evropskega parlamenta in Sveta (31)

  ali kritičnega zdravstvenega stanja, ki ga potrdi direktor veterinarske uprave v državi članici,
  lahko pristojni organ z odstopanjem od člena 111 za omejeno obdobje in z določenimi omejitvami dovoli uporabo imunološkega zdravila za uporabo v veterinarski medicini,
  ki nima dovoljenja za promet v zadevni državi članici, vendar je odobreno bodisi
  v drugi državi članici
  ali v skladu z zakonodajo tretje države, če primernega zdravila ni in po podrobni seznanitvi Komisije s pogoji uporabe
  .

Sprememba 267

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe z delegiranimi akti razvije harmoniziran sistem zbiranja teh vrst proizvodov in odpadnih snovi na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe z delegiranimi akti razvije harmoniziran sistem zbiranja teh vrst proizvodov in odpadnih snovi na ravni Unije.

Sprememba 268

Predlog uredbe

Člen 123 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice lahko določijo dodatne pogoje glede oglaševanja zdravil za uporabo v veterinarski medicini, da bi zaščitile javno zdravje ter zdravje in dobrobit živali, vključno s pogoji glede primerjalnega in zavajajočega oglaševanja ali nepoštenih poslovnih praks. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Države članice lahko določijo dodatne pogoje glede oglaševanja zdravil za uporabo v veterinarski medicini, da bi zaščitile javno zdravje ter zdravje in dobrobit živali, vključno s pogoji glede primerjalnega in zavajajočega oglaševanja ali nepoštenih poslovnih praks.

Sprememba 269

Predlog uredbe

Člen 124 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja za oglaševanje osebam, ki jim je dovoljeno predpisovati ali dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja za oglaševanje osebam, ki jim je dovoljeno predpisovati ali dobavljati zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 270

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organi izvajajo redne kontrole proizvajalcev, uvoznikov, imetnikov dovoljenj za promet, prodajaln na debelo in dobaviteljev zdravil za uporabo v veterinarski medicini na podlagi tveganja, da se preveri, ali so zahteve iz te uredbe izpolnjene. | 1.   Pristojni organi izvajajo redne kontrole proizvajalcev, uvoznikov, imetnikov dovoljenj za promet, prodajaln na debelo in dobaviteljev zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  , živali in živil,
  na podlagi tveganja, da se preveri, ali so zahteve iz te uredbe izpolnjene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pristojni organi izvajajo redne kontrole proizvajalcev, uvoznikov, imetnikov dovoljenj za promet, prodajaln na debelo in dobaviteljev zdravil za uporabo v veterinarski medicini na podlagi tveganja, da se preveri, ali so zahteve iz te uredbe izpolnjene.

1.   Pristojni organi izvajajo redne kontrole proizvajalcev, uvoznikov, imetnikov dovoljenj za promet, prodajaln na debelo in dobaviteljev zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  , živali in živil,
  na podlagi tveganja, da se preveri, ali so zahteve iz te uredbe izpolnjene.

Sprememba 271

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija zagotovi harmoniziran pristop za inšpekcijske preglede in kontrole zdravil za uporabo v veterinarski medicini po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Komisija zagotovi harmoniziran pristop za inšpekcijske preglede in kontrole zdravil za uporabo v veterinarski medicini po vsej Uniji.

Sprememba 272

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Zaradi preprečevanja goljufij pristojni organi pripravijo načrt za izvajanje kontrole po naključnem izboru v veterinarskih ambulantah in pri čredah, da se preveri skladnost zdravil s standardi kakovosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1b.
     
  Zaradi preprečevanja goljufij pristojni organi pripravijo načrt za izvajanje kontrole po naključnem izboru v veterinarskih ambulantah in pri čredah, da se preveri skladnost zdravil s standardi kakovosti.

Sprememba 273

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Po potrebi se
  inšpekcijski pregledi
  lahko
  izvedejo nenapovedano. | Vsi
  inšpekcijski pregledi
  se
  izvedejo nenapovedano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Po potrebi se
  inšpekcijski pregledi
  lahko
  izvedejo nenapovedano.

Vsi
  inšpekcijski pregledi
  se
  izvedejo nenapovedano.

Sprememba 274

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  inšpekcijski pregledi se lahko izvedejo tudi v prostorih proizvajalca zdravilnih učinkovin, ki se uporabljajo kot vhodne snovi zdravil za uporabo v veterinarski medicini, če obstajajo razlogi za sum neskladnosti z dobrimi proizvodnimi praksami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  inšpekcijski pregledi se lahko izvedejo tudi v prostorih proizvajalca zdravilnih učinkovin, ki se uporabljajo kot vhodne snovi zdravil za uporabo v veterinarski medicini, če obstajajo razlogi za sum neskladnosti z dobrimi proizvodnimi praksami.

Sprememba 275

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Poročila o inšpekcijskih pregledih se vnesejo v ustrezno zbirko podatkov s stalnim dostopom za vse pristojne organe. | 6.   Poročila o inšpekcijskih pregledih se vnesejo v ustrezno zbirko podatkov s stalnim dostopom za vse pristojne organe.
  Povzetek rezultatov inšpekcijskih pregledov je javno dostopen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Poročila o inšpekcijskih pregledih se vnesejo v ustrezno zbirko podatkov s stalnim dostopom za vse pristojne organe.

6.   Poročila o inšpekcijskih pregledih se vnesejo v ustrezno zbirko podatkov s stalnim dostopom za vse pristojne organe.
  Povzetek rezultatov inšpekcijskih pregledov je javno dostopen.

Sprememba 276

Predlog uredbe

Člen 128 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agencija in Komisija zagotovita harmoniziran pristop za veterinarske inšpekcijske preglede. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Agencija in Komisija zagotovita harmoniziran pristop za veterinarske inšpekcijske preglede.

Sprememba 277

Predlog uredbe

Člen 132 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 132a |
| | Začasni preklic in preklic dovoljenj za prodajo na debelo |
| | Pristojni organ lahko v primeru neupoštevanja zahtev iz členov 104, 105 in 106: |
| | (a) | začasno ustavi prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na debelo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 132a

Začasni preklic in preklic dovoljenj za prodajo na debelo

Pristojni organ lahko v primeru neupoštevanja zahtev iz členov 104, 105 in 106:

(a)

začasno ustavi prodajo zdravil za uporabo v veterinarski medicini na debelo;

| (b) | začasno prekliče dovoljenje za prodajo na debelo za določeno kategorijo zdravil za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(b)

začasno prekliče dovoljenje za prodajo na debelo za določeno kategorijo zdravil za uporabo v veterinarski medicini;

| (c) | prekliče dovoljenje za prodajo na debelo za eno ali vse kategorije zdravil za uporabo v veterinarski medicini. |
| --- | --- |

(c)

prekliče dovoljenje za prodajo na debelo za eno ali vse kategorije zdravil za uporabo v veterinarski medicini.

Sprememba 279

Predlog uredbe

Člen 136 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice imenujejo pristojne organe za opravljanje nalog v skladu s to uredbo. | 1.   Države članice imenujejo pristojne organe za opravljanje nalog v skladu s to uredbo.
  Ti so med drugim odgovorni za zagotavljanje znanstvenih poročil za oceno vseh vlog v okviru te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice imenujejo pristojne organe za opravljanje nalog v skladu s to uredbo.

1.   Države članice imenujejo pristojne organe za opravljanje nalog v skladu s to uredbo.
  Ti so med drugim odgovorni za zagotavljanje znanstvenih poročil za oceno vseh vlog v okviru te uredbe.

Sprememba 280

Predlog uredbe

Člen 136 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Upravljanje sredstev, namenjenih za dejavnosti, povezane z zahtevami iz te uredbe, delovanje komunikacijskih mrež in nadzor trga so pod stalnim nadzorom pristojnih organov, da se zagotovi neodvisnost teh organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Upravljanje sredstev, namenjenih za dejavnosti, povezane z zahtevami iz te uredbe, delovanje komunikacijskih mrež in nadzor trga so pod stalnim nadzorom pristojnih organov, da se zagotovi neodvisnost teh organov.

Sprememba 281

Predlog uredbe

Člen 136 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pristojni organi
  medsebojno
  sodelujejo pri opravljanju svojih nalog v skladu s to uredbo ter pristojnim organom drugih držav članic v ta namen zagotavljajo potrebno podporo, ki bi jim lahko koristila. Pristojni organi
  si medsebojno
  izmenjujejo ustrezne informacije, zlasti glede izpolnjevanja zahtev za dovoljenja za proizvodnjo in prodajo na debelo, za potrdila o dobri proizvodni praksi ali za dovoljenja za promet. | 2.   Pristojni organi sodelujejo
  med seboj in z drugimi zadevnimi organi
  pri opravljanju svojih nalog v skladu s to uredbo ter pristojnim organom drugih držav članic v ta namen zagotavljajo potrebno podporo, ki bi jim lahko koristila. Pristojni organi izmenjujejo ustrezne informacije
  med seboj in z drugimi zadevnimi organi
  , zlasti glede izpolnjevanja zahtev za dovoljenja za proizvodnjo in prodajo na debelo, za potrdila o dobri proizvodni praksi ali za dovoljenja za promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pristojni organi
  medsebojno
  sodelujejo pri opravljanju svojih nalog v skladu s to uredbo ter pristojnim organom drugih držav članic v ta namen zagotavljajo potrebno podporo, ki bi jim lahko koristila. Pristojni organi
  si medsebojno
  izmenjujejo ustrezne informacije, zlasti glede izpolnjevanja zahtev za dovoljenja za proizvodnjo in prodajo na debelo, za potrdila o dobri proizvodni praksi ali za dovoljenja za promet.

2.   Pristojni organi sodelujejo
  med seboj in z drugimi zadevnimi organi
  pri opravljanju svojih nalog v skladu s to uredbo ter pristojnim organom drugih držav članic v ta namen zagotavljajo potrebno podporo, ki bi jim lahko koristila. Pristojni organi izmenjujejo ustrezne informacije
  med seboj in z drugimi zadevnimi organi
  , zlasti glede izpolnjevanja zahtev za dovoljenja za proizvodnjo in prodajo na debelo, za potrdila o dobri proizvodni praksi ali za dovoljenja za promet.

Sprememba 305

Predlog uredbe

Člen 140 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vsi člani, nadomestni člani in spremljajoči strokovnjaki posredujejo javno dostopno izjavo o interesih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Vsi člani, nadomestni člani in spremljajoči strokovnjaki posredujejo javno dostopno izjavo o interesih.

Sprememba 282

Predlog uredbe

Člen 140 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Odbor lahko kooptira največ pet dodatnih članov, izbranih na podlagi njihovih specifičnih znanstvenih kompetenc. Ti člani se imenujejo za triletni mandat, ki se lahko podaljša, in nimajo nadomestnih članov. | 7.   Odbor lahko kooptira največ pet dodatnih članov, izbranih na podlagi njihovih specifičnih znanstvenih kompetenc. Ti člani se imenujejo za triletni mandat, ki se lahko podaljša, in nimajo nadomestnih članov.
  Kooptirani člani lahko delujejo kot poročevalci. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.   Odbor lahko kooptira največ pet dodatnih članov, izbranih na podlagi njihovih specifičnih znanstvenih kompetenc. Ti člani se imenujejo za triletni mandat, ki se lahko podaljša, in nimajo nadomestnih članov.

7.   Odbor lahko kooptira največ pet dodatnih članov, izbranih na podlagi njihovih specifičnih znanstvenih kompetenc. Ti člani se imenujejo za triletni mandat, ki se lahko podaljša, in nimajo nadomestnih članov.
  Kooptirani člani lahko delujejo kot poročevalci.

Sprememba 283

Predlog uredbe

Člen 141 – odstavek 1 – točka a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | obravnavanje vpliva kmetijskih praks na razvoj protimikrobne odpornosti, in sicer z opiranjem na obstoječe akcijske načrte Komisije in držav članic, zlasti z oblikovanjem in izvajanjem strategij za:








  — | zmanjšanje splošne porabe, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ha)

obravnavanje vpliva kmetijskih praks na razvoj protimikrobne odpornosti, in sicer z opiranjem na obstoječe akcijske načrte Komisije in držav članic, zlasti z oblikovanjem in izvajanjem strategij za:

—

zmanjšanje splošne porabe,

| — | zmanjšanje porabe protimikrobnih zdravil, ki so bistvenega pomena za ljudi, in |
| --- | --- |

—

zmanjšanje porabe protimikrobnih zdravil, ki so bistvenega pomena za ljudi, in

| — | odpravo rutinske preventivne porabe. |
| --- | --- |

—

odpravo rutinske preventivne porabe.

Sprememba 284

Predlog uredbe

Člen 144 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | preučitev vprašanj v zvezi s farmakovigilanco zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih v državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

preučitev vprašanj v zvezi s farmakovigilanco zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih v državah članicah;

črtano

Sprememba 285

Predlog uredbe

Priloga 2 – part 1 – točka 1.1 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poskusi na živalih
  ,
  ki niso klinična preskušanja, se
  izvajajo v skladu z Direktivo 2010/63/EU. | Države članice zagotovijo
  ,
  da se vsi poskusi na živalih
  izvajajo v skladu z Direktivo 2010/63/EU.
  Kot je navedeno v Direktivi 2010/63/EU, je treba testiranja na vretenčarjih nadomestiti, omejiti ali izboljšati. Te metode se redno pregledujejo in izboljšujejo, da bi zmanjšali obseg testiranja na vretenčarjih in število živali, vključenih vanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Poskusi na živalih
  ,
  ki niso klinična preskušanja, se
  izvajajo v skladu z Direktivo 2010/63/EU.

Države članice zagotovijo
  ,
  da se vsi poskusi na živalih
  izvajajo v skladu z Direktivo 2010/63/EU.
  Kot je navedeno v Direktivi 2010/63/EU, je treba testiranja na vretenčarjih nadomestiti, omejiti ali izboljšati. Te metode se redno pregledujejo in izboljšujejo, da bi zmanjšali obseg testiranja na vretenčarjih in število živali, vključenih vanje.

Sprememba 286

Predlog uredbe

Priloga 2 – part 1 – točka 1.3 – podtočka 1.3.1 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | mogočih tveganj v zvezi z razvojem protimikrobne odpornosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

mogočih tveganj v zvezi z razvojem protimikrobne odpornosti.

| (e) | mogočih tveganj v zvezi z razvojem protimikrobne odpornosti
  med proizvodnjo in uporabo
  . |
| --- | --- |

(e)

mogočih tveganj v zvezi z razvojem protimikrobne odpornosti
  med proizvodnjo in uporabo
  .

Sprememba 287

Predlog uredbe

Priloga 2 – part 1 – točka 1.3 – podtočka 1.3.1 – odstavek 7 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta ocena se po navadi izvede v dveh stopnjah. Prva stopnja ocene je vedno obvezna, druga stopnja pa se izvede po potrebi. Podrobnosti ocene se predložijo v skladu s sprejetimi smernicami. V oceni se navede mogoča izpostavljenost okolja izdelku in stopnja tveganja zaradi kakršne koli takšne izpostavljenosti ob upoštevanju zlasti naslednjih točk: | Ta ocena se po navadi izvede v dveh stopnjah.
  Upoštevajo se vsi razpoložljivi podatki, ki so dovolj zanesljivi in relevantni, vključno z informacijami, pridobljenimi v procesu odkrivanja zdravila.
  Prva stopnja ocene je vedno obvezna, druga stopnja pa se izvede po potrebi. Podrobnosti ocene se predložijo v skladu s sprejetimi smernicami. V oceni se navede mogoča izpostavljenost okolja izdelku in stopnja tveganja zaradi kakršne koli takšne izpostavljenosti ob upoštevanju zlasti naslednjih točk: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta ocena se po navadi izvede v dveh stopnjah. Prva stopnja ocene je vedno obvezna, druga stopnja pa se izvede po potrebi. Podrobnosti ocene se predložijo v skladu s sprejetimi smernicami. V oceni se navede mogoča izpostavljenost okolja izdelku in stopnja tveganja zaradi kakršne koli takšne izpostavljenosti ob upoštevanju zlasti naslednjih točk:

Ta ocena se po navadi izvede v dveh stopnjah.
  Upoštevajo se vsi razpoložljivi podatki, ki so dovolj zanesljivi in relevantni, vključno z informacijami, pridobljenimi v procesu odkrivanja zdravila.
  Prva stopnja ocene je vedno obvezna, druga stopnja pa se izvede po potrebi. Podrobnosti ocene se predložijo v skladu s sprejetimi smernicami. V oceni se navede mogoča izpostavljenost okolja izdelku in stopnja tveganja zaradi kakršne koli takšne izpostavljenosti ob upoštevanju zlasti naslednjih točk:

Sprememba 288

Predlog uredbe

Priloga 2 – part 1 – točka 1.3 – podtočka 1.3.1 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na drugi stopnji se v skladu z uveljavljenimi smernicami izvedejo nadaljnje specifične raziskave o vplivu in učinkih izdelka na posebne ekosisteme. Upoštevajo se obseg izpostavljenosti okolja izdelku in razpoložljive informacije o fizikalno-kemijskih, farmakoloških in/ali toksikoloških lastnostih zadevnih snovi, vključno z metaboliti. | Na drugi stopnji se v skladu z uveljavljenimi smernicami izvedejo nadaljnje specifične raziskave o vplivu in učinkih izdelka na posebne ekosisteme
  , pri čemer se upošteva farmakološki učinek zdravila in možne pomembne stranske učinke
  . Upoštevajo se obseg izpostavljenosti okolja izdelku in razpoložljive informacije o fizikalno-kemijskih, farmakoloških in/ali toksikoloških lastnostih zadevnih snovi, vključno z metaboliti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Na drugi stopnji se v skladu z uveljavljenimi smernicami izvedejo nadaljnje specifične raziskave o vplivu in učinkih izdelka na posebne ekosisteme. Upoštevajo se obseg izpostavljenosti okolja izdelku in razpoložljive informacije o fizikalno-kemijskih, farmakoloških in/ali toksikoloških lastnostih zadevnih snovi, vključno z metaboliti.

Na drugi stopnji se v skladu z uveljavljenimi smernicami izvedejo nadaljnje specifične raziskave o vplivu in učinkih izdelka na posebne ekosisteme
  , pri čemer se upošteva farmakološki učinek zdravila in možne pomembne stranske učinke
  . Upoštevajo se obseg izpostavljenosti okolja izdelku in razpoložljive informacije o fizikalno-kemijskih, farmakoloških in/ali toksikoloških lastnostih zadevnih snovi, vključno z metaboliti.

Sprememba 289

Predlog uredbe

Priloga 2 – part 1 – točka 1.3 – podtočka 1.3.1 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ocena tveganja za okolje se posodobi, ko so na voljo novi podatki, ki lahko to oceno spremenijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ocena tveganja za okolje se posodobi, ko so na voljo novi podatki, ki lahko to oceno spremenijo.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0046/2016).

(15)  Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (UL L 276, 20.10.2010, str. 33).

(15)  Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (UL L 276, 20.10.2010, str. 33).

(17)  Sporočilo Komisije o previdnostnem načelu, COM(2000)0001.

(17)  Sporočilo Komisije o previdnostnem načelu, COM(2000)0001.

(1a)  
  Uredba (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o proizvodnji, dajanju na trg in uporabi medicirane krme ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS (UL L ...)[2014/0255(COD)].

(1a)  
  Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 152, 16.6.2009, str. 11).

(*1)  
  2014/0255(COD).

(22)  Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 152, 16.6.2009, str. 11).

(22)  Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 152, 16.6.2009, str. 11).

(28)  
  Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (UL L 204, 21.7.1998, str. 37).

(29)  Direktiva 2000/31/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).

(29)  Direktiva 2000/31/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).

(29a)  
  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

(30)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

(30)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

(31)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne ..... o zdravju živali (UL L...)

(31)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne ..... o zdravju živali (UL L...)

---

| 9.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 50/280 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 50/280

---

P8_TA(2016)0088

Pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za veterinarsko uporabo ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 10. marca 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 050/27)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6) sta bila regulativni okvir Unije za proizvodnjo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, izdajo dovoljenj za njihovo uporabo ter za distribucijo teh zdravil. Ob upoštevanju pridobljenih izkušenj in na podlagi ocene Komisije glede delovanja notranjega trga za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je bil regulativni okvir za zdravila za uporabo v veterinarski medicini pregledan, sprejeta pa je bila tudi Uredba (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (7) o postopkih za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini ter njihov nadzor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6) sta bila regulativni okvir Unije za proizvodnjo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, izdajo dovoljenj za njihovo uporabo ter za distribucijo teh zdravil. Ob upoštevanju pridobljenih izkušenj in na podlagi ocene Komisije glede delovanja notranjega trga za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je bil regulativni okvir za zdravila za uporabo v veterinarski medicini pregledan, sprejeta pa je bila tudi Uredba (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (7) o postopkih za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini ter njihov nadzor.

| (1) | Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6) sta bila regulativni okvir Unije za proizvodnjo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, izdajo dovoljenj za njihovo uporabo ter za distribucijo teh zdravil. Ob upoštevanju pridobljenih izkušenj in na podlagi ocene Komisije glede delovanja notranjega trga za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je bil regulativni okvir za zdravila za uporabo v veterinarski medicini pregledan, sprejeta pa je bila tudi Uredba (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (7) o postopkih za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini ter njihov nadzor
  , da bi harmonizirali zakonodajo držav članic
  . |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6) sta bila regulativni okvir Unije za proizvodnjo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, izdajo dovoljenj za njihovo uporabo ter za distribucijo teh zdravil. Ob upoštevanju pridobljenih izkušenj in na podlagi ocene Komisije glede delovanja notranjega trga za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je bil regulativni okvir za zdravila za uporabo v veterinarski medicini pregledan, sprejeta pa je bila tudi Uredba (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (7) o postopkih za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini ter njihov nadzor
  , da bi harmonizirali zakonodajo držav članic
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bi bilo treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 726/2004, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
  Zaradi dopolnitve
  ali
  spremembe nekaterih nebistvenih elementov
  Uredbe (ES) št. 726/2004 bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe
  na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov
  v zvezi s spremembo Priloge
  zaradi tehničnega
  in
  znanstvenega napredka
  ,
  določanjem
  okoliščin, v katerih se lahko zahtevajo študije učinkovitosti po pridobitvi dovoljenja za promet, določitvijo določb in zahtev za izdajo dovoljenj za promet ob upoštevanju nekaterih posebnih obveznosti, določitvijo postopkov za pregled vlog za spremembe pogojev dovoljenj za promet in za pregled vlog za prenos dovoljenj za promet ter v zvezi z določitvijo postopka za ugotavljanje kršitev in naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni imetnikom dovoljenj za promet, ki so izdana po tej uredbi, najvišjih zneskov navedenih kazni ter pogojev in načinov izterjave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bi bilo treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 726/2004, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
  Zaradi dopolnitve
  ali
  spremembe nekaterih nebistvenih elementov
  Uredbe (ES) št. 726/2004 bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe
  na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov
  v zvezi s spremembo Priloge
  zaradi tehničnega
  in
  znanstvenega napredka
  ,
  določanjem
  okoliščin, v katerih se lahko zahtevajo študije učinkovitosti po pridobitvi dovoljenja za promet, določitvijo določb in zahtev za izdajo dovoljenj za promet ob upoštevanju nekaterih posebnih obveznosti, določitvijo postopkov za pregled vlog za spremembe pogojev dovoljenj za promet in za pregled vlog za prenos dovoljenj za promet ter v zvezi z določitvijo postopka za ugotavljanje kršitev in naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni imetnikom dovoljenj za promet, ki so izdana po tej uredbi, najvišjih zneskov navedenih kazni ter pogojev in načinov izterjave.

| (4) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bi bilo treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 726/2004, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
  Da se dopolnijo
  ali
  spremenijo nekateri nebistveni elementi
  Uredbe (ES) št. 726/2004, bi bilo treba
  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije sprejme akte
  v zvezi s spremembo Priloge
  glede na tehnični
  in
  znanstveni napredek
  ,
  da bi olajšali dajanje novih zdravil na trg, v zvezi z določitvijo
  okoliščin, v katerih se lahko zahtevajo študije učinkovitosti po pridobitvi dovoljenja za promet, določitvijo določb in zahtev za izdajo dovoljenj za promet ob upoštevanju nekaterih posebnih obveznosti, določitvijo postopkov za pregled vlog za spremembe pogojev dovoljenj za promet in za pregled vlog za prenos dovoljenj za promet ter v zvezi z določitvijo postopka za ugotavljanje kršitev in naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni imetnikom dovoljenj za promet, ki so izdana po tej uredbi, najvišjih zneskov navedenih kazni ter pogojev in načinov izterjave. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bi bilo treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 726/2004, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
  Da se dopolnijo
  ali
  spremenijo nekateri nebistveni elementi
  Uredbe (ES) št. 726/2004, bi bilo treba
  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije sprejme akte
  v zvezi s spremembo Priloge
  glede na tehnični
  in
  znanstveni napredek
  ,
  da bi olajšali dajanje novih zdravil na trg, v zvezi z določitvijo
  okoliščin, v katerih se lahko zahtevajo študije učinkovitosti po pridobitvi dovoljenja za promet, določitvijo določb in zahtev za izdajo dovoljenj za promet ob upoštevanju nekaterih posebnih obveznosti, določitvijo postopkov za pregled vlog za spremembe pogojev dovoljenj za promet in za pregled vlog za prenos dovoljenj za promet ter v zvezi z določitvijo postopka za ugotavljanje kršitev in naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni imetnikom dovoljenj za promet, ki so izdana po tej uredbi, najvišjih zneskov navedenih kazni ter pogojev in načinov izterjave.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 726/2004 bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z dovoljenji za promet z zdravili za uporabo v humani medicini. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 726/2004 bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z dovoljenji za promet z zdravili za uporabo v humani medicini. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (6) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Uredbe (ES) št. 726/2004, bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z dovoljenji za promet z zdravili za uporabo v humani
  in veterinarski
  medicini. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Uredbe (ES) št. 726/2004, bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z dovoljenji za promet z zdravili za uporabo v humani
  in veterinarski
  medicini. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Zaradi napredka pri alternativnih metodah preskušanja je treba ustvariti regulativni okvir, ki ga bo mogoče prilagajati razvoju dogodkov na tem področju, na primer tudi za priznavanje in vrednotenje tehnologije modeliranja in simulacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Zaradi napredka pri alternativnih metodah preskušanja je treba ustvariti regulativni okvir, ki ga bo mogoče prilagajati razvoju dogodkov na tem področju, na primer tudi za priznavanje in vrednotenje tehnologije modeliranja in simulacije.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Preskušanje na živalih ima trenutno pomembno regulativno in znanstveno vlogo pri razvoju zdravil, ureja ga pa Direktiva 2010/63/EU, in sicer zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje poskusov na živalih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Preskušanje na živalih ima trenutno pomembno regulativno in znanstveno vlogo pri razvoju zdravil, ureja ga pa Direktiva 2010/63/EU, in sicer zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje poskusov na živalih.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6c) | V interesu javnega zdravja bi bilo treba odločitve o izdaji dovoljenja za promet po centraliziranem postopku sprejeti na podlagi objektivnih znanstvenih meril kakovosti, varnosti in učinkovitosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6c)

V interesu javnega zdravja bi bilo treba odločitve o izdaji dovoljenja za promet po centraliziranem postopku sprejeti na podlagi objektivnih znanstvenih meril kakovosti, varnosti in učinkovitosti.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6d) | V direktivi 2001/83/ES in 2001/82/ES bi bilo treba vstaviti določbo o kakovosti, varnosti in učinkovitosti, ki bo veljala za zdravila, ki dovoljenje za promet pridobijo v Uniji, za vsa zdravila pa mora biti omogočena tudi ocena razmerja med tveganjem in koristmi, in sicer ko se dajo v promet, ob podaljšanju dovoljenja za promet ali ob drugem času, ko je to po mnenju pristojnega organa ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6d)

V direktivi 2001/83/ES in 2001/82/ES bi bilo treba vstaviti določbo o kakovosti, varnosti in učinkovitosti, ki bo veljala za zdravila, ki dovoljenje za promet pridobijo v Uniji, za vsa zdravila pa mora biti omogočena tudi ocena razmerja med tveganjem in koristmi, in sicer ko se dajo v promet, ob podaljšanju dovoljenja za promet ali ob drugem času, ko je to po mnenju pristojnega organa ustrezno.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6e) | Države članice so razvile vrednotenje primerljive učinkovitosti zdravil, katerega namen je določiti položaj novega zdravila glede na že obstoječa v istem terapevtskem razredu. Podobno je Svet v svojih sklepih o zdravilih in javnem zdravju, sprejetih 29. junija 2000, poudaril, da je pomembno prepoznati zdravila, ki predstavljajo dodano terapevtsko vrednost. Vrednotenje bi se moralo izvesti v okviru izdaje dovoljenja za promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6e)

Države članice so razvile vrednotenje primerljive učinkovitosti zdravil, katerega namen je določiti položaj novega zdravila glede na že obstoječa v istem terapevtskem razredu. Podobno je Svet v svojih sklepih o zdravilih in javnem zdravju, sprejetih 29. junija 2000, poudaril, da je pomembno prepoznati zdravila, ki predstavljajo dodano terapevtsko vrednost. Vrednotenje bi se moralo izvesti v okviru izdaje dovoljenja za promet.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 a (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 1 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | V členu 1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(2a)

„Določbe te uredbe ne vplivajo na pristojnosti, ki jih imajo organi držav članic pri določanju cen zdravil ali njihovo vključitev v okvir nacionalnega zdravstvenega sistema ali sistemov socialne varnosti na podlagi zdravstvenih, ekonomskih in socialnih pogojev. Države članice bodo zlasti iz podatkov v dovoljenju za promet
  svobodno
  izbirale tiste terapevtske indikacije in velikosti pakiranj, ki jih bodo
  pokrivali
  njihovi organi socialne varnosti.“

„Določbe te uredbe ne vplivajo na pristojnosti, ki jih imajo organi držav članic pri določanju cen zdravil ali
  na
  njihovo vključitev v okvir nacionalnega zdravstvenega sistema ali sistemov socialne varnosti na podlagi zdravstvenih, ekonomskih in socialnih pogojev
  , če države članice v skladu z določbami iz člena 9(4) ustrezno upoštevajo referenčno primerjalno vrednotenje zdravila za uporabo v humani medicini
  . Države članice bodo zlasti iz podatkov v dovoljenju za promet
  prosto
  izbirale tiste terapevtske indikacije in velikosti pakiranj, ki jih bodo
  krili
  njihovi organi socialne varnosti.“

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 1 Direktive 2001/83/ES.“ | V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 1 Direktive 2001/83/ES
  in po potrebi iz člena 4 Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 1 Direktive 2001/83/ES.“

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 1 Direktive 2001/83/ES
  in po potrebi iz člena 4 Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a).

in po potrebi iz člena 4 Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta

1a

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4 – točka a

Člen 1 – točka 4 – točka a

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v odstavku
  2 se
  točka (b)
  nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

v odstavku
  2 se
  točka (b)
  nadomesti z naslednjim:

v odstavku

točka (b)

| (a) | odstavek
  2 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(a)

odstavek
  2 se nadomesti z naslednjim:

odstavek

| | „2.
     
  Zdravilu, ki ni navedeno v Prilogi, sme Unija izdati dovoljenje za promet v skladu z določbami te uredbe, če: |
| --- | --- |

„2.
     
  Zdravilu, ki ni navedeno v Prilogi, sme Unija izdati dovoljenje za promet v skladu z določbami te uredbe, če:

„2.

Zdravilu, ki ni navedeno v Prilogi, sme Unija izdati dovoljenje za promet v skladu z določbami te uredbe, če:

| | (a) | vsebuje novo zdravilno učinkovino, ki na dan začetka veljavnosti te uredbe ni imela dovoljenja za promet v Uniji, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

vsebuje novo zdravilno učinkovino, ki na dan začetka veljavnosti te uredbe ni imela dovoljenja za promet v Uniji, ali

vsebuje novo zdravilno učinkovino, ki na dan začetka veljavnosti te uredbe ni imela dovoljenja za promet v Uniji, ali

| | „(b) | predlagatelj dokaže, da zdravilo predstavlja pomembno terapevtsko, znanstveno ali tehnično inovacijo ali da je izdaja dovoljenja za promet v skladu s to uredbo v interesu zdravja bolnikov na ravni Unije.“ |
| --- | --- | --- |

„(b)

predlagatelj dokaže, da zdravilo predstavlja pomembno terapevtsko, znanstveno ali tehnično inovacijo ali da je izdaja dovoljenja za promet v skladu s to uredbo v interesu zdravja bolnikov na ravni Unije.“

| | (b) | predlagatelj dokaže, da zdravilo predstavlja pomembno terapevtsko, znanstveno ali tehnično inovacijo ali da je izdaja dovoljenja za promet v skladu s to uredbo v interesu zdravja bolnikov na ravni Unije.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

predlagatelj dokaže, da zdravilo predstavlja pomembno terapevtsko, znanstveno ali tehnično inovacijo ali da je izdaja dovoljenja za promet v skladu s to uredbo v interesu zdravja bolnikov na ravni Unije.“

Sprememba 12

Sprememba 12

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5 a (novo)

Člen 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 6 – odstavka 4 a in 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | V členu 6 se dodata naslednja odstavka:



  „4a.
     
  Agencija preveri, ali predlagatelji, ki si prizadevajo pridobiti dovoljenje za promet, ravnajo v skladu s členom 13(1) Direktive 2010/63/EU.




  4b
     
  . Agencija razvije okvir za regulativno sprejetje alternativnih modelov in upošteva priložnosti, ki jih ti novi koncepti predstavljajo, saj so namenjeni razvoju bolj napovedovalne medicine. Temeljijo lahko na računalniških ali celičnih modelih delovanja na človeka, načinih toksičnega delovanja ali poteku neželenega izida.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

V členu 6 se dodata naslednja odstavka:

„4a.
     
  Agencija preveri, ali predlagatelji, ki si prizadevajo pridobiti dovoljenje za promet, ravnajo v skladu s členom 13(1) Direktive 2010/63/EU.

„4a.

Agencija preveri, ali predlagatelji, ki si prizadevajo pridobiti dovoljenje za promet, ravnajo v skladu s členom 13(1) Direktive 2010/63/EU.

4b
     
  . Agencija razvije okvir za regulativno sprejetje alternativnih modelov in upošteva priložnosti, ki jih ti novi koncepti predstavljajo, saj so namenjeni razvoju bolj napovedovalne medicine. Temeljijo lahko na računalniških ali celičnih modelih delovanja na človeka, načinih toksičnega delovanja ali poteku neželenega izida.“

4b

. Agencija razvije okvir za regulativno sprejetje alternativnih modelov in upošteva priložnosti, ki jih ti novi koncepti predstavljajo, saj so namenjeni razvoju bolj napovedovalne medicine. Temeljijo lahko na računalniških ali celičnih modelih delovanja na človeka, načinih toksičnega delovanja ali poteku neželenega izida.“

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5 b (novo)

Člen 1 – točka 5 b (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 9 – odstavek 4 – točka d a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | v člen 9(4) se vstavi naslednja točka:









  „(da) | primerjalno vrednotenje zdravila za uporabo v humani medicini;
  “ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

v člen 9(4) se vstavi naslednja točka:

„(da)

„(da)

primerjalno vrednotenje zdravila za uporabo v humani medicini;
  “

primerjalno vrednotenje zdravila za uporabo v humani medicini;

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 10 a (novo)

Člen 1 – točka 10 a (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 55 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | V členu 55 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(10a)

(10a)

V členu 55 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

Agencija je odgovorna za koordiniranje
  obstoječih
  znanstvenih virov, ki so jih države članice dale na voljo zaradi vrednotenja, nadzora in farmakovigilance zdravil.

obstoječih

„Agencija je odgovorna za koordiniranje znanstvenih virov, ki so jih države članice dale na voljo zaradi vrednotenja, nadzora in farmakovigilance zdravil
  za uporabo v humani medicini, kot je določeno v tej uredbi, in zdravil za veterinarsko uporabo, kot je določeno v Uredbi (EU) .../...

   (*1).“

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 10 b (novo)

Člen 1 – točka 10 b (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 56 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | V členu 56(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(10b)

(10b)

V členu 56(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

2.   Vsak od odborov, naveden v odstavku 1(a) do (d), lahko ustanovi stalne in začasne delovne skupine. Odbora, navedena v odstavku 1(a) in (b), lahko ustanovita znanstvene svetovalne skupine v povezavi z vrednotenjem določenih vrst zdravil ali zdravljenj, na katere lahko zadevni odbor prenese določene naloge, povezane s pripravo znanstvenih mnenj iz
  členov
  5 in
  30
  .

členov

30

„2.
     Vsak od odborov, naveden v odstavku 1(a) do (d), lahko ustanovi stalne in začasne delovne skupine. Odbora, navedena v odstavku 1(a) in (b), lahko ustanovita znanstvene svetovalne skupine v povezavi z vrednotenjem določenih vrst zdravil ali zdravljenj, na katere lahko zadevni odbor prenese določene naloge, povezane s pripravo znanstvenih mnenj iz
  člena
  5
  te uredbe
  in
  člena 141(1) Uredbe (EU) .../...

   (*2).“

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 10 c (novo)

Člen 1 – točka 10 c (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 57 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10c) | v členu 57(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(10c)

(10c)

v členu 57(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

1.   Agencija državam članicam in institucijam Skupnosti preskrbi najboljše možno znanstveno svetovanje o katerem koli vprašanju, ki je povezano z vrednotenjem kakovosti, varnosti in
  učinkovitosti
  zdravil za humano in veterinarsko uporabo, ki se nanjo naslovi v skladu z določbami zakonodaje Skupnosti o zdravilih.

učinkovitosti

„1.
     Agencija državam članicam in institucijam Skupnosti preskrbi najboljše možno znanstveno svetovanje o katerem koli vprašanju, ki je povezano z vrednotenjem kakovosti, varnosti
  , učinkovitosti
  in
  primerjalno oceno
  zdravil za humano in veterinarsko uporabo, ki se nanjo naslovi v skladu z določbami zakonodaje Skupnosti o zdravilih.“

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 10 d (novo)

Člen 1 – točka 10 d (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 57 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka t a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10d) | v drugem pododstavku člena 57(1) se doda naslednja točka:









  „(ta) | sodelovanje z mrežo za ocenjevanje zdravstvene tehnologije, organi za ocenjevanje zdravstvene tehnologije in drugimi nacionalnimi organi, povezanimi z dostopom do trga, zlasti da bi jim olajšali ocenjevanje in zmanjšali razlike v dostopu pacientov do zdravstvene tehnologije.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(10d)

(10d)

v drugem pododstavku člena 57(1) se doda naslednja točka:

„(ta)

„(ta)

sodelovanje z mrežo za ocenjevanje zdravstvene tehnologije, organi za ocenjevanje zdravstvene tehnologije in drugimi nacionalnimi organi, povezanimi z dostopom do trga, zlasti da bi jim olajšali ocenjevanje in zmanjšali razlike v dostopu pacientov do zdravstvene tehnologije.“

sodelovanje z mrežo za ocenjevanje zdravstvene tehnologije, organi za ocenjevanje zdravstvene tehnologije in drugimi nacionalnimi organi, povezanimi z dostopom do trga, zlasti da bi jim olajšali ocenjevanje in zmanjšali razlike v dostopu pacientov do zdravstvene tehnologije.“

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 10 e (novo)

Člen 1 – točka 10 e (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 57 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka t b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10e) | v drugem pododstavku člena 57(1) se doda naslednja točka:









  „(ta) | letno objavljanje poročila o uporabi protimikrobnih zdravil v humani in veterinarski medicini ter o aktualnih razmerah na področju protimikrobne odpornosti v Uniji, in sicer v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(10e)

(10e)

v drugem pododstavku člena 57(1) se doda naslednja točka:

„(ta)

„(ta)

letno objavljanje poročila o uporabi protimikrobnih zdravil v humani in veterinarski medicini ter o aktualnih razmerah na področju protimikrobne odpornosti v Uniji, in sicer v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni.“

letno objavljanje poročila o uporabi protimikrobnih zdravil v humani in veterinarski medicini ter o aktualnih razmerah na področju protimikrobne odpornosti v Uniji, in sicer v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni.“

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 11

Člen 1 – točka 11

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 57 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Baza podatkov, določena v odstavku 1(l), vključuje povzetke glavnih značilnosti zdravil, navodila za uporabo zdravila za bolnika ali uporabnika in podatke, prikazane na ovojnini. Baza podatkov se pripravlja postopoma, prednost imajo zdravila, odobrena po tej uredbi, in tista, ki so odobrena po poglavju 4 naslova III Direktive 2001/83/ES. Baza podatkov se bo širila, da bo vključevala vsa zdravila z dovoljenjem za promet v Uniji. | 2.   Baza podatkov, določena v odstavku 1(l), vključuje povzetke glavnih značilnosti zdravil, navodila za uporabo zdravila za bolnika ali uporabnika in podatke, prikazane na ovojnini. Baza podatkov se pripravlja postopoma, prednost imajo zdravila, odobrena po tej uredbi, in tista, ki so odobrena po poglavju 4 naslova III Direktive 2001/83/ES. Baza podatkov se bo širila, da bo vključevala vsa zdravila
  za uporabo v humani medicini
  z dovoljenjem za promet v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Baza podatkov, določena v odstavku 1(l), vključuje povzetke glavnih značilnosti zdravil, navodila za uporabo zdravila za bolnika ali uporabnika in podatke, prikazane na ovojnini. Baza podatkov se pripravlja postopoma, prednost imajo zdravila, odobrena po tej uredbi, in tista, ki so odobrena po poglavju 4 naslova III Direktive 2001/83/ES. Baza podatkov se bo širila, da bo vključevala vsa zdravila z dovoljenjem za promet v Uniji.

2.   Baza podatkov, določena v odstavku 1(l), vključuje povzetke glavnih značilnosti zdravil, navodila za uporabo zdravila za bolnika ali uporabnika in podatke, prikazane na ovojnini. Baza podatkov se pripravlja postopoma, prednost imajo zdravila, odobrena po tej uredbi, in tista, ki so odobrena po poglavju 4 naslova III Direktive 2001/83/ES. Baza podatkov se bo širila, da bo vključevala vsa zdravila
  za uporabo v humani medicini
  z dovoljenjem za promet v Uniji.

za uporabo v humani medicini

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 13

Člen 1 – točka 13

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 61 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica po posvetovanju z upravnim odborom imenuje
  za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja
  enega člana in enega namestnika v Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini. | 1.   Vsaka država članica po posvetovanju z upravnim odborom imenuje za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja enega člana in enega namestnika v Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka država članica po posvetovanju z upravnim odborom imenuje
  za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja
  enega člana in enega namestnika v Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini.

za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja

1.   Vsaka država članica po posvetovanju z upravnim odborom imenuje za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja enega člana in enega namestnika v Odbor za zdravila za uporabo v humani medicini.

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 13 a (novo)

Člen 1 – točka 13 a (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 62 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Člen 62(2) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(13a)

(13a)

Člen 62(2) se nadomesti z naslednjim:

2.   „Države članice posredujejo Agenciji imena nacionalnih strokovnjakov z dokazanimi izkušnjami pri vrednotenju zdravil
  za humano uporabo
  , ki bi bili
  ob upoštevanju člena 63(2)
  na voljo za delo v delovnih skupinah ali znanstvenih svetovalnih skupinah katerega
  koli odbora
  iz člena 56(1), skupaj z navedbo kvalifikacij in posebnih strokovnih
  področij
  .“

za humano uporabo

ob upoštevanju člena 63(2)

koli odbora

področij

„
  2.
     Države članice posredujejo Agenciji imena nacionalnih strokovnjakov z dokazanimi izkušnjami pri vrednotenju zdravil, ki bi bili na voljo za delo v delovnih skupinah ali znanstvenih svetovalnih skupinah katerega
  od odborov
  iz člena 56(1), skupaj z navedbo kvalifikacij in posebnih strokovnih
  področjih
  .

2.

od odborov

področjih

Agencija vzdržuje ažuriran seznam akreditiranih strokovnjakov. Seznam vključuje strokovnjake iz prvega pododstavka in druge strokovnjake, ki jih neposredno določi agencija. Seznam se posodablja.

Agencija vzdržuje ažuriran seznam akreditiranih strokovnjakov. Seznam vključuje strokovnjake iz prvega pododstavka in
  vse
  druge strokovnjake, ki jih neposredno določi Agencija
  ali Komisija
  . Seznam se posodablja.“

vse

ali Komisija

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 14

Člen 1 – točka 14

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | V členu
  62
  (3)
  se
  črta drugi pododstavek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(14)

V členu
  62
  (3)
  se
  črta drugi pododstavek.

V členu

(3)

črta drugi pododstavek.

| (14) | Člen
  62 se
  spremeni:










  (a) | v odstavku 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:



  „Ob posvetovanju z znanstvenimi svetovalnimi skupinami iz člena 56(2) jim odbor posreduje osnutek poročil(a) o oceni zdravila, ki ga sestavi poročevalec ali soporočevalec. Mnenje, ki ga izda znanstvena svetovalna skupina, se posreduje predsedniku ustreznega odbora, in sicer tako, da je zagotovljeno spoštovanje rokov iz člena 6(3) te uredbe in člena 40(3) Uredbe (EU) .../...

   (*3)

  .“; |
| --- | --- | --- |

(14)

Člen
  62 se
  spremeni:

Člen

spremeni:

(a)

(a)

v odstavku 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ob posvetovanju z znanstvenimi svetovalnimi skupinami iz člena 56(2) jim odbor posreduje osnutek poročil(a) o oceni zdravila, ki ga sestavi poročevalec ali soporočevalec. Mnenje, ki ga izda znanstvena svetovalna skupina, se posreduje predsedniku ustreznega odbora, in sicer tako, da je zagotovljeno spoštovanje rokov iz člena 6(3) te uredbe in člena 40(3) Uredbe (EU) .../...

*3

.“;

| (b) | v odstavku 1 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:



  „Vsebina mnenja je vključena v poročilo o oceni zdravila, ki je objavljeno v skladu s členom 13(3) te uredbe in členom 40(11) Uredbe (EU) .../...

   (*3)

  .“; |
| --- | --- |

(b)

(b)

v odstavku 1 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 1 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Vsebina mnenja je vključena v poročilo o oceni zdravila, ki je objavljeno v skladu s členom 13(3) te uredbe in členom 40(11) Uredbe (EU) .../...

*3

.“;

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 14 a (novo)

Člen 1 – točka 14 a (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 64 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Člen 64(1) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(14a)

(14a)

Člen 64(1) se nadomesti z naslednjim:

1.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na predlog Komisije za obdobje petih let na podlagi seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija po javnem razpisu,
  ki je bil objavljen
  v Uradnem listu Evropske unije in drugje. Pred imenovanjem je kandidat, ki ga imenuje upravni odbor, povabljen, da takoj da izjavo za Evropski parlament in
  odgovorja
  na
  kakršna koli
  vprašanja njegovih
  članov
  .
  Njegov
  mandat
  se lahko enkrat obnovi. Upravni odbor lahko
  na predlog Komisije
  razreši izvršnega direktorja z njegovega
  položaja.

ki je bil objavljen

odgovorja

kakršna koli

članov

Njegov

se lahko enkrat obnovi. Upravni odbor lahko

razreši izvršnega direktorja z njegovega

„1.
     Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na predlog Komisije za obdobje petih let na podlagi seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija po javnem razpisu,
  objavljenem
  v Uradnem listu Evropske unije in drugje. Pred imenovanjem je kandidat, ki ga imenuje upravni odbor, povabljen, da takoj da izjavo za Evropski parlament in
  odgovori
  na vprašanja njegovih
  poslancev
  .
  Upravni odbor lahko
  mandat
  izvršnega direktorja v posvetovanju s Komisijo enkrat obnovi.
  Na predlog Komisije
  ga lahko razreši s
  položaja.“

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 14 b (novo)

Člen 1 – točka 14 b (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 66 – točki a in j

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Člen 66 se spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(14b)

(14b)

Člen 66 se spremeni:

| (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(a)

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

| (a) | sprejme mnenje o poslovnikih Odbora za zdravila za
  humano uporabo
  in Odbora za zdravila za
  veterinarsko uporabo
  (člen
  61
  ); |
| --- | --- |

(a)

sprejme mnenje o poslovnikih Odbora za zdravila za
  humano uporabo
  in Odbora za zdravila za
  veterinarsko uporabo
  (člen
  61
  );

humano uporabo

veterinarsko uporabo

61

| | „(a) | sprejme mnenje o poslovnikih Odbora za zdravila za
  uporabo v humani medicini (člen 61 te uredbe)
  in Odbora za zdravila za
  uporabo v veterinarski medicini
  (člen
  140 Uredbe (EU
  )
  .../...)

   (*4)

  ;
  “; |
| --- | --- | --- |

„(a)

„(a)

sprejme mnenje o poslovnikih Odbora za zdravila za
  uporabo v humani medicini (člen 61 te uredbe)
  in Odbora za zdravila za
  uporabo v veterinarski medicini
  (člen
  140 Uredbe (EU
  )
  .../...)

   (*4)

  ;
  “;

uporabo v humani medicini (člen 61 te uredbe)

uporabo v veterinarski medicini

140 Uredbe (EU

.../...)

*4

;

| (b) | točka (j) se črta. |
| --- | --- |

(b)

(b)

točka (j) se črta.

točka (j) se črta.

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15

Člen 1 – točka 15

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 67 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | V členu
  67(3) se
  prvi pododstavek
  nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15)

V členu
  67(3) se
  prvi pododstavek
  nadomesti z naslednjim:

V členu

prvi pododstavek

| (15) | Člen
  67(3) se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(15)

Člen
  67(3) se nadomesti z naslednjim:

Člen

„Prihodki Agencije so sestavljeni iz
  prispevka Unije, pristojbin, ki jih plačajo podjetja za pridobitev in vzdrževanje dovoljenj za promet v Uniji ter za druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija ali skupina za usklajevanje v zvezi z izpolnjevanjem nalog v skladu s členi 107c, 107e, 107 g, 107k in 107q Direktive 2001/83/ES, ter stroškov za druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija.“

„Prihodki Agencije so sestavljeni iz:

| (a) | prispevka Unije, |
| --- | --- |

(a)

(a)

prispevka Unije,

prispevka Unije,

| (b) | prispevka tretje evropske države, s katero ima Unija sklenjen sporazum, |
| --- | --- |

(b)

(b)

prispevka tretje evropske države, s katero ima Unija sklenjen sporazum,

prispevka tretje evropske države, s katero ima Unija sklenjen sporazum,

| (c) | pristojbin, ki jih plačajo podjetja za pridobitev in vzdrževanje dovoljenj za promet za zdravila za uporabo v humani in veterinarski medicini v Uniji ter za druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija, kot je določeno v tej uredbi in v Uredbi (EU) .../...

   (*5)

  , ali skupina za usklajevanje v zvezi z izpolnjevanjem nalog v skladu s členi 107c, 107e, 107 g, 107k in 107q Direktive 2001/83/ES, |
| --- | --- |

(c)

(c)

pristojbin, ki jih plačajo podjetja za pridobitev in vzdrževanje dovoljenj za promet za zdravila za uporabo v humani in veterinarski medicini v Uniji ter za druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija, kot je določeno v tej uredbi in v Uredbi (EU) .../...

   (*5)

  , ali skupina za usklajevanje v zvezi z izpolnjevanjem nalog v skladu s členi 107c, 107e, 107 g, 107k in 107q Direktive 2001/83/ES,

pristojbin, ki jih plačajo podjetja za pridobitev in vzdrževanje dovoljenj za promet za zdravila za uporabo v humani in veterinarski medicini v Uniji ter za druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija, kot je določeno v tej uredbi in v Uredbi (EU) .../...

*5

, ali skupina za usklajevanje v zvezi z izpolnjevanjem nalog v skladu s členi 107c, 107e, 107 g, 107k in 107q Direktive 2001/83/ES,

| (d) | stroškov za vse druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija, in |
| --- | --- |

(d)

(d)

stroškov za vse druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija, in

stroškov za vse druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija, in

| (e) | drugih virov prihodka, vključno z namenskimi nepovratnimi sredstvi iz okvira naslova VI Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |
| --- | --- |

(e)

(e)

drugih virov prihodka, vključno z namenskimi nepovratnimi sredstvi iz okvira naslova VI Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

drugih virov prihodka, vključno z namenskimi nepovratnimi sredstvi iz okvira naslova VI Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

1a

.

Evropski parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu ‚proračunski organ‘) po potrebi ponovno pregledata raven prispevka Unije iz točke (a) prvega pododstavka na osnovi vrednotenja potreb in ob upoštevanju višine pristojbin.“

Evropski parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu ‚proračunski organ‘) po potrebi ponovno pregledata raven prispevka Unije iz točke (a) prvega pododstavka na osnovi vrednotenja potreb in ob upoštevanju višine pristojbin.“

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15 a (novo)

Člen 1 – točka 15 a (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 67 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | V členu 67(3) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:



  „Kot zaščitni ukrep pred nihanji v prihodkih od pristojbin se pozitivna bilanca proračuna finančnega leta (N) da na stran kot namenski prihodek in uporabi kot rezerva, če so dejanski prihodki od pristojbin nižji od predvidenih izplačil. Skupni znesek zaščitnega sklada ne presega odobritev Agencije za prihodke iz pristojbin preteklega leta.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(15a)

(15a)

V členu 67(3) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Kot zaščitni ukrep pred nihanji v prihodkih od pristojbin se pozitivna bilanca proračuna finančnega leta (N) da na stran kot namenski prihodek in uporabi kot rezerva, če so dejanski prihodki od pristojbin nižji od predvidenih izplačil. Skupni znesek zaščitnega sklada ne presega odobritev Agencije za prihodke iz pristojbin preteklega leta.“

„Kot zaščitni ukrep pred nihanji v prihodkih od pristojbin se pozitivna bilanca proračuna finančnega leta (N) da na stran kot namenski prihodek in uporabi kot rezerva, če so dejanski prihodki od pristojbin nižji od predvidenih izplačil. Skupni znesek zaščitnega sklada ne presega odobritev Agencije za prihodke iz pristojbin preteklega leta.“

Obrazložitev

Obrazložitev

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15 b (novo)

Člen 1 – točka 15 b (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 67 – odstavek 6 – pododstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | V členu 67(6) se doda naslednji pododstavek:



  „Osnutek kadrovskega načrta vsebuje število osebja, ki ga Agencija potrebuje za zagotavljanje storitev, financiranih s pristojbinami, in število osebja, financiranega iz proračuna Unije.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(15b)

(15b)

V členu 67(6) se doda naslednji pododstavek:

„Osnutek kadrovskega načrta vsebuje število osebja, ki ga Agencija potrebuje za zagotavljanje storitev, financiranih s pristojbinami, in število osebja, financiranega iz proračuna Unije.“

„Osnutek kadrovskega načrta vsebuje število osebja, ki ga Agencija potrebuje za zagotavljanje storitev, financiranih s pristojbinami, in število osebja, financiranega iz proračuna Unije.“

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15 c (novo)

Člen 1 – točka 15 c (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 67 – odstavek 8

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15c) | Člen 67(8) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(15c)

(15c)

Člen 67(8) se nadomesti z naslednjim:

8.   Na podlagi ocene Komisija v predhodni osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za potrebne v kadrovskem načrtu, in znesek subvencije iz splošnega proračuna, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.

„8.
     Na podlagi ocene Komisija v predhodni osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za potrebne v kadrovskem načrtu
  v zvezi z osebjem, financiranim iz proračuna Unije
  , in znesek subvencije iz splošnega proračuna, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.“

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15 d (novo)

Člen 1 – točka 15 d (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 67 – odstavek 9 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15d) | v členu 67(9) se drugi pododstavek nadomesi z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(15d)

(15d)

v členu 67(9) se drugi pododstavek nadomesi z naslednjim:

Proračunski organ sprejme kadrovski načrt agencije.

„Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Agencije
  za osebje, financirano iz proračuna EU
  .“

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15 e (novo)

Člen 1 – točka 15 e (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 68

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15e) | Člen 68 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(15e)

(15e)

Člen 68 se nadomesti z naslednjim:

1.   Izvršni direktor izvaja proračun agencije.

„1.
     Izvršni direktor izvaja proračun agencije.

„1.

2.   
  Najkasneje
  do 1. marca, ki sledi
  vsakemu
  finančnemu letu, računovodja agencije
  sporoči
  računovodji Komisije
  začasne računovodske izkaze skupaj s poročilom o proračunskem
  in
  finančnem upravljanju za to finančno leto. Računovodja Komisije pregleda začasne računovodske izkaze ustanov in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [19] (v nadaljnjem besedilu „splošna finančna uredba“).

Najkasneje

vsakemu

sporoči

začasne računovodske izkaze skupaj s poročilom o proračunskem

finančnem upravljanju za to finančno leto. Računovodja Komisije pregleda začasne računovodske izkaze ustanov in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [19] (v nadaljnjem besedilu „splošna finančna uredba“).

2.   Do 1. marca, ki sledi finančnemu letu, računovodja Agencije
  pošlje
  računovodji Komisije in
  Računskemu sodišču
  začasne računovodske izkaze.

pošlje

Računskemu sodišču

3.   
  Najkasneje
  do 31. marca, ki sledi
  vsakemu
  finančnemu letu,
  računovodja Komisije sporoči Računskemu sodišču začasne računovodske izkaze agencije, skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem upravljanju za to finančno leto.
  Poročilo o proračunskem in finančnem upravljanju
  za to finančno leto se pošlje tudi
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu
  .

Najkasneje

vsakemu

računovodja Komisije sporoči Računskemu sodišču začasne računovodske izkaze agencije, skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem upravljanju za to finančno leto.

za to finančno leto se pošlje tudi

Svetu

3.   Do 31. marca, ki sledi finančnemu letu,
  izvršni direktor pošlje
  poročilo o proračunskem in finančnem upravljanju Evropskemu parlamentu
  , Komisiji, Svetu
  in
  Računskemu sodišču
  .

izvršni direktor pošlje

, Komisiji, Svetu

Računskemu sodišču

4.   
  Po prejemu pripomb Računskega sodišča v zvezi z začasnimi računovodskimi izkazi v skladu s členom 129 splošne finančne uredbe
  ,
  izvršni direktor na svojo odgovornost sestavi končne
  izkaze agencije
  in jih predloži upravi, da ta izreče mnenje
  .

Po prejemu pripomb Računskega sodišča v zvezi z začasnimi računovodskimi izkazi v skladu s členom 129 splošne finančne uredbe

izvršni direktor na svojo odgovornost sestavi končne

in jih predloži upravi, da ta izreče mnenje

4.   
  Do 31. marca, ki sledi finančnemu letu, računovodja Komisije pošlje Računskemu sodišču začasne računovodske izkaze Agencije, konsolidirane z začasnimi računovodskimi izkazi Komisije.

Do 31. marca, ki sledi finančnemu letu, računovodja Komisije pošlje Računskemu sodišču začasne računovodske izkaze Agencije, konsolidirane z začasnimi računovodskimi izkazi Komisije.

Po prejemu pripomb Računskega sodišča v zvezi z začasnimi računovodskimi izkazi Agencije v skladu s členom 148 splošne finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, računovodja sestavi končne izkaze Agencije, izvršni direktor pa jih predloži upravi, da ta izreče mnenje.

Po prejemu pripomb Računskega sodišča v zvezi z začasnimi računovodskimi izkazi Agencije v skladu s členom 148 splošne finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, računovodja sestavi končne izkaze Agencije, izvršni direktor pa jih predloži upravi, da ta izreče mnenje.

5.   Uprava agencije izda mnenje o končnih izkazih agencije.

5.   Uprava Agencije izda mnenje o končnih izkazih Agencije.

6.   
  Najkasneje
  do 1. julija, ki sledi vsakemu finančnemu letu,
  izvršni direktor
  pošlje končne računovodske izkaze, skupaj z mnenjem uprave, Evropskemu parlamentu, Svetu,
  Komisiji
  in Računskemu sodišču.

Najkasneje

izvršni direktor

Komisiji

6.   Do 1. julija, ki sledi vsakemu finančnemu letu,
  računovodja
  pošlje končne računovodske izkaze, skupaj z mnenjem uprave, Evropskemu parlamentu, Svetu,
  računovodji Komisije
  in Računskemu sodišču.

računovodja

računovodji Komisije

7.   Končni računovodski izkazi se objavijo.

7.   Končni računovodski izkazi se objavijo
  v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega leta
  .

v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega leta

8.   Izvršni direktor agencije pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe
  najkasneje
  do 30. septembra.
  Ta odgovor pošlje tudi upravi.

najkasneje

Ta odgovor pošlje tudi upravi.

8.   Izvršni direktor Agencije pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe do 30. septembra.

9.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo
  kakršne
  koli podatke, potrebne za čim lažjo uporabo
  zaključnega postopka
  za obravnavano finančno leto,
  kot je določeno v členu 146
  (3)
  splošne
  finančne uredbe.

kakršne

zaključnega postopka

kot je določeno v členu 146

splošne

9.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo
  katere
  koli podatke, potrebne za čim lažjo uporabo
  postopka razrešnice
  za obravnavano finančno leto,
  v skladu s členom 165
  (3) finančne uredbe
  , ki se uporablja za splošni proračun Unije
  .

katere

postopka razrešnice

v skladu s členom 165

, ki se uporablja za splošni proračun Unije

10.   Evropski parlament na priporočilo Sveta
  , ki odloča s kvalificirano večino,
  pred
  30
  .
  aprilom
  leta N + 2 da izvršnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvajanjem proračuna za leto N.

, ki odloča s kvalificirano večino,

30

aprilom

10.   Evropski parlament na priporočilo Sveta pred
  15
  .
  majem
  leta N + 2 da izvršnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvajanjem proračuna za leto N.

15

majem

11.   Po posvetovanju s Komisijo uprava sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za agencijo. Te se ne smejo oddaljiti od
  Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185
  Uredbe
  Sveta
  (
  ES, Euratom
  ) št.
  1605
  /
  2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti [20]
  , razen če se to posebej zahteva za delovanje agencije in Komisija predhodno da privolitev.

Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185

Sveta

ES, Euratom

1605

2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti [20]

11.   Po posvetovanju s Komisijo uprava sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo. Te se ne smejo oddaljiti od
  Delegirane
  uredbe (
  EU
  ) št.
  1271
  /
  2013
  , razen če se to posebej zahteva za delovanje Agencije in Komisija predhodno da privolitev.“

Delegirane

EU

1271

2013

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 16

Člen 1 – točka 16

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Člen 70 se nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(16)

(16)

Člen 70 se nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

„Člen 70

„Člen 70

1.
     
  Komisija na podlagi načel iz odstavka 2 sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom iz člena 87(2), ki določajo:

1.

Komisija na podlagi načel iz odstavka 2 sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom iz člena 87(2), ki določajo:

| (a) | strukturo ter višino pristojbin in stroškov iz člena 67(3); |
| --- | --- |

(a)

(a)

strukturo ter višino pristojbin in stroškov iz člena 67(3);

strukturo ter višino pristojbin in stroškov iz člena 67(3);

| (b) | storitve, za katere se lahko zaračunajo stroški; |
| --- | --- |

(b)

(b)

storitve, za katere se lahko zaračunajo stroški;

storitve, za katere se lahko zaračunajo stroški;

| (c) | pogoje, v katerih lahko mala in srednja podjetja plačujejo nižje pristojbine, odložijo plačilo pristojbine ali prejmejo upravno pomoč; |
| --- | --- |

(c)

(c)

pogoje, v katerih lahko mala in srednja podjetja plačujejo nižje pristojbine, odložijo plačilo pristojbine ali prejmejo upravno pomoč;

pogoje, v katerih lahko mala in srednja podjetja plačujejo nižje pristojbine, odložijo plačilo pristojbine ali prejmejo upravno pomoč;

| (d) | pravila o plačilu za delo, ki ga je opravil član ustreznega odbora ali skupine za usklajevanje, ki deluje kot poročevalec; in |
| --- | --- |

(d)

(d)

pravila o plačilu za delo, ki ga je opravil član ustreznega odbora ali skupine za usklajevanje, ki deluje kot poročevalec; in

pravila o plačilu za delo, ki ga je opravil član ustreznega odbora ali skupine za usklajevanje, ki deluje kot poročevalec; in

| (e) | pogoje za plačilo in nadomestilo. |
| --- | --- |

(e)

(e)

pogoje za plačilo in nadomestilo.

pogoje za plačilo in nadomestilo.

Pristojbine se določijo na takšni ravni, da se prepreči primanjkljaj ali veliko kopičenje presežka v proračunu Agencije, in se prilagodijo, kadar je to potrebno.

Pristojbine se določijo na takšni ravni, da se prepreči primanjkljaj ali veliko kopičenje presežka v proračunu Agencije, in se prilagodijo, kadar je to potrebno.

2.
     
  Pri sprejemanju izvedbenih aktov iz odstavka 1 Komisija upošteva naslednje:

2.

Pri sprejemanju izvedbenih aktov iz odstavka 1 Komisija upošteva naslednje:

| (a) | pristojbine se določijo na takšni ravni, da z njimi povezani prihodki načeloma zadostujejo za kritje stroškov opravljenih storitev in ne presegajo tistega, kar je potrebno za kritje stroškov; |
| --- | --- |

(a)

(a)

pristojbine se določijo na takšni ravni, da z njimi povezani prihodki načeloma zadostujejo za kritje stroškov opravljenih storitev in ne presegajo tistega, kar je potrebno za kritje stroškov;

pristojbine se določijo na takšni ravni, da z njimi povezani prihodki načeloma zadostujejo za kritje stroškov opravljenih storitev in ne presegajo tistega, kar je potrebno za kritje stroškov;

| (b) | pri višini pristojbin se upoštevajo rezultati preglednega in objektivnega vrednotenja stroškov Agencije in stroškov za naloge, ki so jih izvedli pristojni nacionalni organi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pri višini pristojbin se upoštevajo rezultati preglednega in objektivnega vrednotenja stroškov Agencije in stroškov za naloge, ki so jih izvedli pristojni nacionalni organi;

pri višini pristojbin se upoštevajo rezultati preglednega in objektivnega vrednotenja stroškov Agencije in stroškov za naloge, ki so jih izvedli pristojni nacionalni organi;

| (c) | ustrezno se upoštevajo posebne potrebe MSP, vključno z možnostjo razdelitve plačil na več obrokov in faz; |
| --- | --- |

(c)

(c)

ustrezno se upoštevajo posebne potrebe MSP, vključno z možnostjo razdelitve plačil na več obrokov in faz;

ustrezno se upoštevajo posebne potrebe MSP, vključno z možnostjo razdelitve plačil na več obrokov in faz;

| (d) | zaradi varovanja javnega zdravja se lahko plačilo pristojbine za določene kategorije zdravil v celoti ali delno oprosti; |
| --- | --- |

(d)

(d)

zaradi varovanja javnega zdravja se lahko plačilo pristojbine za določene kategorije zdravil v celoti ali delno oprosti;

zaradi varovanja javnega zdravja se lahko plačilo pristojbine za določene kategorije zdravil v celoti ali delno oprosti;

| (e) | pri strukturi in znesku pristojbin se upošteva, ali so bile informacije predložene skupaj ali ločeno; |
| --- | --- |

(e)

(e)

pri strukturi in znesku pristojbin se upošteva, ali so bile informacije predložene skupaj ali ločeno;

pri strukturi in znesku pristojbin se upošteva, ali so bile informacije predložene skupaj ali ločeno;

| (f) | v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah ter če Agencija to sprejme, se lahko oprosti plačilo celotne pristojbine ali njenega dela; |
| --- | --- |

(f)

(f)

v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah ter če Agencija to sprejme, se lahko oprosti plačilo celotne pristojbine ali njenega dela;

v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah ter če Agencija to sprejme, se lahko oprosti plačilo celotne pristojbine ali njenega dela;

| (g) | nadomestilo za delo poročevalca se načeloma izplača pristojnemu nacionalnemu organu, pri katerem je poročevalec zaposlen, ali državi članici, ki ga je imenovala, če poročevalec ni zaposlen v nacionalnem pristojnem organu; |
| --- | --- |

(g)

(g)

nadomestilo za delo poročevalca se načeloma izplača pristojnemu nacionalnemu organu, pri katerem je poročevalec zaposlen, ali državi članici, ki ga je imenovala, če poročevalec ni zaposlen v nacionalnem pristojnem organu;

nadomestilo za delo poročevalca se načeloma izplača pristojnemu nacionalnemu organu, pri katerem je poročevalec zaposlen, ali državi članici, ki ga je imenovala, če poročevalec ni zaposlen v nacionalnem pristojnem organu;

| (h) | rok plačila pristojbin in stroškov se določi ob upoštevanju rokov v skladu z določbami te uredbe in Uredbe (EU) št. [...]“; |
| --- | --- |

(h)

(h)

rok plačila pristojbin in stroškov se določi ob upoštevanju rokov v skladu z določbami te uredbe in Uredbe (EU) št. [...]“;

rok plačila pristojbin in stroškov se določi ob upoštevanju rokov v skladu z določbami te uredbe in Uredbe (EU) št. [...]“;

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 16 a (novo)

Člen 1 – točka 16 a (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 70 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 70a




  V zvezi s stopnjo in strukturo pristojbin iz člena 67(3) te uredbe se uporabljata Uredba (ES) št. 297/95 in Uredba (ES) št. 658/2014, dokler ne bo sprejeta in se bo začela uporabljati revidirana uredba (ES) št. 297/95 ali druge določbe o pristojbinah.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(16a)

(16a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 70a

„Člen 70a

V zvezi s stopnjo in strukturo pristojbin iz člena 67(3) te uredbe se uporabljata Uredba (ES) št. 297/95 in Uredba (ES) št. 658/2014, dokler ne bo sprejeta in se bo začela uporabljati revidirana uredba (ES) št. 297/95 ali druge določbe o pristojbinah.“

V zvezi s stopnjo in strukturo pristojbin iz člena 67(3) te uredbe se uporabljata Uredba (ES) št. 297/95 in Uredba (ES) št. 658/2014, dokler ne bo sprejeta in se bo začela uporabljati revidirana uredba (ES) št. 297/95 ali druge določbe o pristojbinah.“

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 16 b (novo)

Člen 1 – točka 16 b (novo)

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 82 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Člen 82(3) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(16b)

(16b)

Člen 82(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Brez poseganja v edinstveno naravo vsebine dokumentov Unije iz točk od (a) do (d) člena 9(4)
  in točk od (a) do (e) člena 34(4),
  ta uredba ne prepoveduje uporabe dveh ali več trgovskih imen za dano zdravilo za
  humano
  uporabo, zajeto v enem samem dovoljenju za promet.“;

in točk od (a) do (e) člena 34(4),

humano

| | „3.
     Brez poseganja v edinstveno naravo vsebine dokumentov Unije iz točk od (a) do (d) člena 9(4) ta uredba ne prepoveduje uporabe dveh ali več trgovskih imen za dano zdravilo za uporabo
  v humani medicini
  , zajeto v enem samem dovoljenju za promet.“ |
| --- | --- |

„3.
     Brez poseganja v edinstveno naravo vsebine dokumentov Unije iz točk od (a) do (d) člena 9(4) ta uredba ne prepoveduje uporabe dveh ali več trgovskih imen za dano zdravilo za uporabo
  v humani medicini
  , zajeto v enem samem dovoljenju za promet.“

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 18

Člen 1 – točka 18

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 86

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Komisija vsaj vsakih
  deset
  let objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri uporabi postopkov iz te uredbe
  in
  iz poglavja 4 naslova III Direktive 2001/83/ES.“ | Komisija vsaj vsakih
  pet
  let objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri uporabi postopkov iz te uredbe, iz poglavja 4 naslova III Direktive 2001/83/ES
  in iz Uredbe (EU) .../...

   (*6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Komisija vsaj vsakih
  deset
  let objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri uporabi postopkov iz te uredbe
  in
  iz poglavja 4 naslova III Direktive 2001/83/ES.“

deset

in

Komisija vsaj vsakih
  pet
  let objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri uporabi postopkov iz te uredbe, iz poglavja 4 naslova III Direktive 2001/83/ES
  in iz Uredbe (EU) .../...

   (*6).

pet

in iz Uredbe (EU) .../...

*6

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 20

Člen 1 – točka 20

Uredba (ES) št. 726/2004

Člen 87 b – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz členov 3(4), 10b(1), 14(7), 16(4) in 84(3) se
  Komisiji podeli
  za
  nedoločen čas
  od začetka veljavnosti te uredbe. | 2.   Pooblastilo iz členov 3(4), 10b(1), 14(7), 16(4) in 84(3) se
  prenese na Komisijo
  za
  obdobje petih let
  od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo iz členov 3(4), 10b(1), 14(7), 16(4) in 84(3) se
  Komisiji podeli
  za
  nedoločen čas
  od začetka veljavnosti te uredbe.

Komisiji podeli

nedoločen čas

2.   Pooblastilo iz členov 3(4), 10b(1), 14(7), 16(4) in 84(3) se
  prenese na Komisijo
  za
  obdobje petih let
  od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

prenese na Komisijo

obdobje petih let

Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0035/2016).

1

(5)  Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

6

(7)  Uredba ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... ... ... o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L ..., ... ... ..., str. ...).

7

(5)  Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

6

(7)  Uredba ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... ... ... o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L ..., ... ... ..., str. ...).

7

(2)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

2

(3)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

3

(1a)  
  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L ...) [2014/0257(COD)].

1a

Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L ...) [2014/0257(COD)].

(*1)  
  2014/0257 (COD).

*1

2014/0257 (COD).

(*2)  
  2014/0257(COD).

*2

2014/0257(COD).

(*3)  
  2014/0257(COD).

*3

2014/0257(COD).

(*4)  
  2014/0257(COD).

*4

2014/0257(COD).

(*5)  
  2014/0257(COD).

*5

2014/0257(COD).

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(*6)  
  2014/0257(COD).

*6

2014/0257(COD).

---