# Den Europæiske Unions C 320/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 320 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang16. december 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 320

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang16. december 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 320/01 | Rådets resolution af 21. november 2008 som en europæisk strategi for flersprogethed | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 320/01

Rådets resolution af 21. november 2008 som en europæisk strategi for flersprogethed

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2008/C 320/02 | Rådets afgørelse af 27. november 2008 om udnævnelse af tre medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse | 4 |
| 2008/C 320/03 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om unges mobilitet | 6 |
| 2008/C 320/04 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af den kulturelle mangfoldighed og den interkulturelle dialog i Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters eksterne forbindelser | 10 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 320/05 | Euroens vekselkurs | 13 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2008/C 320/02

Rådets afgørelse af 27. november 2008 om udnævnelse af tre medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

4

2008/C 320/03

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om unges mobilitet

6

2008/C 320/04

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af den kulturelle mangfoldighed og den interkulturelle dialog i Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters eksterne forbindelser

10

Kommissionen

2008/C 320/05

Euroens vekselkurs

13

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Parlamentet |
| 2008/C 320/06 | Bekendtgørelse om ledig stilling PE/115/S | 14 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Kommissionen |
| 2008/C 320/07 | Meddelelse om ophør af visse antidumpingforanstaltninger | 15 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 320/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 16 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Parlamentet

2008/C 320/06

Bekendtgørelse om ledig stilling PE/115/S

14

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

2008/C 320/07

Meddelelse om ophør af visse antidumpingforanstaltninger

15

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 320/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 320/09 | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

2008/C 320/09

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 21. november 2008

som en europæisk strategi for flersprogethed

(2008/C 320/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL:

| 1) | Rådets resolution af 14. februar 2002 om fremme af den sproglige mangfoldighed og indlæringen af fremmedsprog (1), hvor det understreges, at kendskabet til sprog er en af de nødvendige grundlæggende færdigheder, som enhver borger bør besidde for effektivt at kunne deltage i det europæiske vidensamfund, at det derfor fremmer såvel integrationen i samfundet som den sociale samhørighed |
| --- | --- |

1)

Rådets resolution af 14. februar 2002 om fremme af den sproglige mangfoldighed og indlæringen af fremmedsprog (1), hvor det understreges, at kendskabet til sprog er en af de nødvendige grundlæggende færdigheder, som enhver borger bør besidde for effektivt at kunne deltage i det europæiske vidensamfund, at det derfor fremmer såvel integrationen i samfundet som den sociale samhørighed

| 2) | konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Barcelona den 15.-16. marts 2002, hvori der blev opfordret til yderligere handling til forbedring af beherskelsen af grundlæggende færdigheder, navnlig ved meget tidligt at undervise børn i to fremmedsprog (2) |
| --- | --- |

2)

konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Barcelona den 15.-16. marts 2002, hvori der blev opfordret til yderligere handling til forbedring af beherskelsen af grundlæggende færdigheder, navnlig ved meget tidligt at undervise børn i to fremmedsprog (2)

| 3) | Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1983/2006/EF af 30. december 2006 om det europæiske år for interkulturel dialog (2008) (3) |
| --- | --- |

3)

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1983/2006/EF af 30. december 2006 om det europæiske år for interkulturel dialog (2008) (3)

| 4) | Rådets konklusioner af 19. maj 2006 om den europæiske indikator for sprogkundskaber (4), der på ny bekræftede, at kendskab til fremmedsprog foruden at medvirke til at fremme gensidig forståelse mellem mennesker er en forudsætning for en mobil arbejdsstyrke og bidrager til EU-økonomiens konkurrenceevne |
| --- | --- |

4)

Rådets konklusioner af 19. maj 2006 om den europæiske indikator for sprogkundskaber (4), der på ny bekræftede, at kendskab til fremmedsprog foruden at medvirke til at fremme gensidig forståelse mellem mennesker er en forudsætning for en mobil arbejdsstyrke og bidrager til EU-økonomiens konkurrenceevne

| 5) | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om arbejdsplanen på kulturområdet 2008-2010 (5), der understreger den kulturelle dimension ved flersprogetheden og navnlig dens rolle i forbindelse med adgang til kulturen og dens bidrag til kreativitet |
| --- | --- |

5)

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om arbejdsplanen på kulturområdet 2008-2010 (5), der understreger den kulturelle dimension ved flersprogetheden og navnlig dens rolle i forbindelse med adgang til kulturen og dens bidrag til kreativitet

| 6) | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om interkulturelle kompetencer, der anerkender sprogindlæringens og oversættelsens rolle i forbindelse med tilegnelsen af interkulturelle kompetencer |
| --- | --- |

6)

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om interkulturelle kompetencer, der anerkender sprogindlæringens og oversættelsens rolle i forbindelse med tilegnelsen af interkulturelle kompetencer

| 7) | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om flersprogethed, der bl.a. opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2008 at udarbejde forslag til en samlet politisk ramme for flersprogethed. |
| --- | --- |

7)

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om flersprogethed, der bl.a. opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2008 at udarbejde forslag til en samlet politisk ramme for flersprogethed.

SOM MED TILFREDSHED NOTERER SIG:

| — | Kommissionens meddelelse af 18. september 2008: »Flersprogethed: et aktiv for Europa og en fælles forpligtelse« (6). |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse af 18. september 2008: »Flersprogethed: et aktiv for Europa og en fælles forpligtelse« (6).

SOM NOTERER SIG:

| — | Kommissionens grønbog »Migration og mobilitet: udfordringer og muligheder for uddannelsessystemerne i EU« af 3. juli 2008 (7) |
| --- | --- |

—

Kommissionens grønbog »Migration og mobilitet: udfordringer og muligheder for uddannelsessystemerne i EU« af 3. juli 2008 (7)

og på baggrund af drøftelserne på konferencen om flersprogethed den 26. september 2008 i Paris.

ER AF DEN OPFATTELSE, at:

| — | sproglig og kulturel mangfoldighed er en integreret del af den europæiske identitet; den udgør på samme tid en fælles arv, en rigdom, en udfordring og et aktiv for Europa |
| --- | --- |

—

sproglig og kulturel mangfoldighed er en integreret del af den europæiske identitet; den udgør på samme tid en fælles arv, en rigdom, en udfordring og et aktiv for Europa

| — | flersprogetheden er et vigtigt tværgående spørgsmål, der omfatter det sociale, kulturelle, økonomiske og dermed også det uddannelsesmæssige område |
| --- | --- |

—

flersprogetheden er et vigtigt tværgående spørgsmål, der omfatter det sociale, kulturelle, økonomiske og dermed også det uddannelsesmæssige område

| — | fremme af de mindre udbredte europæiske sprog udgør et væsentligt bidrag til flersprogetheden |
| --- | --- |

—

fremme af de mindre udbredte europæiske sprog udgør et væsentligt bidrag til flersprogetheden

| — | der stadig bør gøres en betydelig indsats for at fremme tilegnelsen af sprog og for at påskønne de kulturelle aspekter af sproglig mangfoldighed på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer og ligeledes for at forbedre oplysningerne om de forskellige europæiske sprog og deres udbredelse i verden |
| --- | --- |

—

der stadig bør gøres en betydelig indsats for at fremme tilegnelsen af sprog og for at påskønne de kulturelle aspekter af sproglig mangfoldighed på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer og ligeledes for at forbedre oplysningerne om de forskellige europæiske sprog og deres udbredelse i verden

| — | flersprogetheden desuden har særlig betydning for at fremme kulturel mangfoldighed, bl.a. på områderne medier og onlineindhold, og interkulturel dialog i Europa og med andre regioner i verden; oversættelse bidrager særligt hertil, fordi den bygger bro mellem sprog og kulturer og giver bred adgang til værker og idéer |
| --- | --- |

—

flersprogetheden desuden har særlig betydning for at fremme kulturel mangfoldighed, bl.a. på områderne medier og onlineindhold, og interkulturel dialog i Europa og med andre regioner i verden; oversættelse bidrager særligt hertil, fordi den bygger bro mellem sprog og kulturer og giver bred adgang til værker og idéer

| — | den sproglige mangfoldighed i Europa er et ekstra aktiv for udvikling af økonomiske og kulturelle forbindelser mellem EU og resten af verden |
| --- | --- |

—

den sproglige mangfoldighed i Europa er et ekstra aktiv for udvikling af økonomiske og kulturelle forbindelser mellem EU og resten af verden

| — | flersprogethed bidrager til at udvikle kreativitet, idet der åbnes mulighed for andre måder til at tænke, fortolke verden og udtrykke forestillingsevnen. |
| --- | --- |

—

flersprogethed bidrager til at udvikle kreativitet, idet der åbnes mulighed for andre måder til at tænke, fortolke verden og udtrykke forestillingsevnen.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED SUBSIDIARITETSPRINCIPPET:

1.   At fremme flersprogetheden for at styrke den sociale sammenhængskraft, interkulturel dialog og den europæiske opbygning

| a) | at øge bevidstheden om fordelene ved sproglig mangfoldighed og tilegnelse af sprog rettet mod hele offentligheden, især unge under såvel almen som erhvervsmæssig grunduddannelse |
| --- | --- |

a)

at øge bevidstheden om fordelene ved sproglig mangfoldighed og tilegnelse af sprog rettet mod hele offentligheden, især unge under såvel almen som erhvervsmæssig grunduddannelse

| b) | at tilbyde indvandrere, navnlig de unge, undervisning i værtslandets sprog som et væsentligt element for vellykket integration og beskæftigelsesegnethed, samtidig med at deres oprindelseslandes sprog respekteres. |
| --- | --- |

b)

at tilbyde indvandrere, navnlig de unge, undervisning i værtslandets sprog som et væsentligt element for vellykket integration og beskæftigelsesegnethed, samtidig med at deres oprindelseslandes sprog respekteres.

2.   At styrke livslang sprogindlæring

| a) | at tilstræbe at give unge mennesker helt fra den tidligste alder og videre ud over den almene uddannelse indtil den erhvervsmæssige uddannelse og den videregående uddannelse et varieret tilbud af høj kvalitet om undervisning i sprog og kultur, så de får mulighed for at beherske mindst to fremmedsprog, hvilket er en vigtig faktor for integrering i vidensamfundet |
| --- | --- |

a)

at tilstræbe at give unge mennesker helt fra den tidligste alder og videre ud over den almene uddannelse indtil den erhvervsmæssige uddannelse og den videregående uddannelse et varieret tilbud af høj kvalitet om undervisning i sprog og kultur, så de får mulighed for at beherske mindst to fremmedsprog, hvilket er en vigtig faktor for integrering i vidensamfundet

| b) | at bestræbe sig på at fremme tilegnelsen og den regelmæssige ajourføring af sproglige kompetencer for alle, i formelle, ikke-formelle og uformelle sammenhænge |
| --- | --- |

b)

at bestræbe sig på at fremme tilegnelsen og den regelmæssige ajourføring af sproglige kompetencer for alle, i formelle, ikke-formelle og uformelle sammenhænge

| c) | at bestræbe sig på at udbygge valgmulighederne med hensyn til de sprog, der undervises i på de forskellige uddannelsesniveauer, herunder anerkendte sprog, der er mindre udbredte, således at eleverne kan vælge på grundlag af hensyn som f.eks. personlige interesser eller geografisk beliggenhed |
| --- | --- |

c)

at bestræbe sig på at udbygge valgmulighederne med hensyn til de sprog, der undervises i på de forskellige uddannelsesniveauer, herunder anerkendte sprog, der er mindre udbredte, således at eleverne kan vælge på grundlag af hensyn som f.eks. personlige interesser eller geografisk beliggenhed

| d) | at tilskynde til tilegnelse og udbredelse af europæiske sprog ved hjælp af innovative redskaber som digitale kommunikationsteknologier og fjernundervisning og tiltag af den type, der er baseret på gensidig forståelse af nært beslægtede sprog |
| --- | --- |

d)

at tilskynde til tilegnelse og udbredelse af europæiske sprog ved hjælp af innovative redskaber som digitale kommunikationsteknologier og fjernundervisning og tiltag af den type, der er baseret på gensidig forståelse af nært beslægtede sprog

| e) | at forbedre evalueringen af de lærende på basis af anerkendte redskaber som f.eks. Europarådets fælles europæiske referencerammer for sprogundervisning og sprogindlæring og Europass-sprogpasset samt eventuelt den europæiske indikator for sprogkundskaber |
| --- | --- |

e)

at forbedre evalueringen af de lærende på basis af anerkendte redskaber som f.eks. Europarådets fælles europæiske referencerammer for sprogundervisning og sprogindlæring og Europass-sprogpasset samt eventuelt den europæiske indikator for sprogkundskaber

| f) | at fokusere specielt på efter- og videreuddannelse af sproglærere og på at styrke sprogkundskaberne hos undervisere generelt for at fremme undervisning på fremmedsprog i ikke-sproglige fag (CLIL — indholds- og sprogintegreret læring) |
| --- | --- |

f)

at fokusere specielt på efter- og videreuddannelse af sproglærere og på at styrke sprogkundskaberne hos undervisere generelt for at fremme undervisning på fremmedsprog i ikke-sproglige fag (CLIL — indholds- og sprogintegreret læring)

| g) | at fremme europæisk mobilitet og udveksling mellem sproglærere med det formål, at flest muligt skal have tilbragt en periode i et land, hvor det sprog, som de underviser i, tales |
| --- | --- |

g)

at fremme europæisk mobilitet og udveksling mellem sproglærere med det formål, at flest muligt skal have tilbragt en periode i et land, hvor det sprog, som de underviser i, tales

| h) | at udnytte programmet for livslang læring og relevante nationale ordninger til at fremme mobiliteten for alle befolkningsgrupper — navnlig unge under uddannelse og undervisere — så de får mulighed for at forbedre deres sprogkundskaber, samt initiativer som f.eks. det europæiske kvalitetsmærke for sprog til udvikling af lærings- og undervisningsmaterialer for sprog. |
| --- | --- |

h)

at udnytte programmet for livslang læring og relevante nationale ordninger til at fremme mobiliteten for alle befolkningsgrupper — navnlig unge under uddannelse og undervisere — så de får mulighed for at forbedre deres sprogkundskaber, samt initiativer som f.eks. det europæiske kvalitetsmærke for sprog til udvikling af lærings- og undervisningsmaterialer for sprog.

3.   I højere grad at fremme flersprogetheden som et aktiv for den europæiske økonomis konkurrenceevne og for personers mobilitet og beskæftigelsesegnethed

| a) | at støtte formidling og indlæring af en bred vifte af sprog for at give virksomhederne, og navnlig de små og mellemstore virksomheder bedre adgang til markeder — navnlig nye vækstmarkeder — i hele verden |
| --- | --- |

a)

at støtte formidling og indlæring af en bred vifte af sprog for at give virksomhederne, og navnlig de små og mellemstore virksomheder bedre adgang til markeder — navnlig nye vækstmarkeder — i hele verden

| b) | at tilskynde til, at der tages større hensyn til sprogkundskaber i forbindelse med de ansattes karriereudvikling, især i små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

b)

at tilskynde til, at der tages større hensyn til sprogkundskaber i forbindelse med de ansattes karriereudvikling, især i små og mellemstore virksomheder

| c) | at trække på de europæiske strukturfonde, hvor det er relevant, for at give jobrelateret sproglig uddannelse i forbindelse med efter- og videreuddannelse og voksenundervisning |
| --- | --- |

c)

at trække på de europæiske strukturfonde, hvor det er relevant, for at give jobrelateret sproglig uddannelse i forbindelse med efter- og videreuddannelse og voksenundervisning

| d) | at påskønne og udnytte sprogkundskaber hos borgere med indvandrerbaggrund som et middel til at styrke både interkulturel dialog og økonomisk konkurrenceevne. |
| --- | --- |

d)

at påskønne og udnytte sprogkundskaber hos borgere med indvandrerbaggrund som et middel til at styrke både interkulturel dialog og økonomisk konkurrenceevne.

4.   At fremme den sproglige mangfoldighed og interkulturelle dialog ved at styrke støtten til oversættelse for at fremme udvekslingen af værker og udbredelsen af idéer og viden i Europa og i resten af verden:

| A. | Som led i eksisterende politikker og programmer:






  a) | at oplyse offentligheden og navnlig europæiske branchefolk bedre om de nationale og europæiske ordninger for hjælp til oversættelse af litterære, videnskabelige eller tekniske tekster, herunder kulturelt og kreativt onlineindhold, overtekstning af sceneværker og undertekstning af audiovisuelle værker og film |
| --- | --- | --- |

A.

Som led i eksisterende politikker og programmer:

a)

at oplyse offentligheden og navnlig europæiske branchefolk bedre om de nationale og europæiske ordninger for hjælp til oversættelse af litterære, videnskabelige eller tekniske tekster, herunder kulturelt og kreativt onlineindhold, overtekstning af sceneværker og undertekstning af audiovisuelle værker og film

| b) | at koordinere og øge den støtte, der gives inden for rammerne af eksisterende europæiske programmer, til foranstaltninger til fordel for oversættelse |
| --- | --- |

b)

at koordinere og øge den støtte, der gives inden for rammerne af eksisterende europæiske programmer, til foranstaltninger til fordel for oversættelse

| c) | at udvikle mulighederne for og kvaliteten af uddannelse inden for oversættelse og styrke oplysningen om karriere- og uddannelsesmuligheder på dette område over for relevante målgrupper (skoleelever, universitetsstuderende, virksomheder ...) |
| --- | --- |

c)

at udvikle mulighederne for og kvaliteten af uddannelse inden for oversættelse og styrke oplysningen om karriere- og uddannelsesmuligheder på dette område over for relevante målgrupper (skoleelever, universitetsstuderende, virksomheder ...)

| d) | at støtte oprettelsen af net med flersprogede terminologidatabaser for at lette oversætteres og tolkes arbejde |
| --- | --- |

d)

at støtte oprettelsen af net med flersprogede terminologidatabaser for at lette oversætteres og tolkes arbejde

| e) | at tilskynde til udvikling af sprogteknologi, navnlig inden for oversættelse og tolkning, ved dels at fremme samarbejdet mellem Kommissionen, medlemsstaterne, lokale myndigheder, forskningsorganisationer og erhvervsliv, og dels at sikre konvergens mellem forskningsprogrammer, identifikation af anvendelsesområder og indførelse af teknologi omfattende alle sprog i EU. |
| --- | --- |

e)

at tilskynde til udvikling af sprogteknologi, navnlig inden for oversættelse og tolkning, ved dels at fremme samarbejdet mellem Kommissionen, medlemsstaterne, lokale myndigheder, forskningsorganisationer og erhvervsliv, og dels at sikre konvergens mellem forskningsprogrammer, identifikation af anvendelsesområder og indførelse af teknologi omfattende alle sprog i EU.

| B. | Indlede en drøftelse om relevansen af og mulighederne for, at der på længere sigt indføres et specifikt støtteprogram til oversættelse, som kan leve op til de relevante kulturelle, teknologiske og faglige krav. |
| --- | --- |

B.

Indlede en drøftelse om relevansen af og mulighederne for, at der på længere sigt indføres et specifikt støtteprogram til oversættelse, som kan leve op til de relevante kulturelle, teknologiske og faglige krav.

5.   At fremme EU-sprogene i hele verden

| a) | at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem deres kulturinstitutioner eller andre repræsentative organer i tredjelande og fremme sprogpartnerskaber og interkulturel dialog med tredjelande |
| --- | --- |

a)

at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem deres kulturinstitutioner eller andre repræsentative organer i tredjelande og fremme sprogpartnerskaber og interkulturel dialog med tredjelande

| b) | at gøre bedst mulig brug af de europæiske sprogs potentiale for at udvikle en kulturel og økonomisk dialog med resten af verden og styrke EU's rolle på den internationale scene |
| --- | --- |

b)

at gøre bedst mulig brug af de europæiske sprogs potentiale for at udvikle en kulturel og økonomisk dialog med resten af verden og styrke EU's rolle på den internationale scene

| c) | at udbygge samarbejdet med både nationale og internationale organisationer, især Europarådet og UNESCO, der er aktive på området sprogindlæring og sproglig og kulturel mangfoldighed. |
| --- | --- |

c)

at udbygge samarbejdet med både nationale og internationale organisationer, især Europarådet og UNESCO, der er aktive på området sprogindlæring og sproglig og kulturel mangfoldighed.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at nå målene i denne resolution ved at anvende det fulde potentiale af europæisk samarbejde på uddannelses- og kulturområdet og andre relevante politikområder |
| --- | --- |

1)

at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at nå målene i denne resolution ved at anvende det fulde potentiale af europæisk samarbejde på uddannelses- og kulturområdet og andre relevante politikområder

| 2) | som led i den nye samlede politiske ramme for flersprogethed og inden for rammerne af sin kompetence at vedtage foranstaltninger, hvor der tages behørigt hensyn til borgernes og institutionernes sproglige behov, idet der lægges særlig vægt på






  — | forbindelserne mellem EU-institutionerne og offentligheden |
| --- | --- | --- |

2)

som led i den nye samlede politiske ramme for flersprogethed og inden for rammerne af sin kompetence at vedtage foranstaltninger, hvor der tages behørigt hensyn til borgernes og institutionernes sproglige behov, idet der lægges særlig vægt på

—

forbindelserne mellem EU-institutionerne og offentligheden

| — | forbindelserne mellem EU-institutionerne og institutioner i medlemsstaterne og idet der gøres en særlig indsats for at give oplysninger på alle officielle sprog og fremme flersprogethed på Kommissionens websteder |
| --- | --- |

—

forbindelserne mellem EU-institutionerne og institutioner i medlemsstaterne og idet der gøres en særlig indsats for at give oplysninger på alle officielle sprog og fremme flersprogethed på Kommissionens websteder

| 3) | senest medio 2011 i samarbejde med medlemsstaterne at rapportere tilbage om gennemførelsen af denne resolution, idet der lægges særlig vægt på eksempler på god praksis |
| --- | --- |

3)

senest medio 2011 i samarbejde med medlemsstaterne at rapportere tilbage om gennemførelsen af denne resolution, idet der lægges særlig vægt på eksempler på god praksis

| 4) | med mellemrum at gøre status over sprogkundskaberne i Europa, navnlig på grundlag af eksisterende forskning foretaget af medlemsstaterne, den fælles europæiske referenceramme for sprog og, hvor det er relevant, den europæiske indikator for sprogkundskaber. |
| --- | --- |

4)

med mellemrum at gøre status over sprogkundskaberne i Europa, navnlig på grundlag af eksisterende forskning foretaget af medlemsstaterne, den fælles europæiske referenceramme for sprog og, hvor det er relevant, den europæiske indikator for sprogkundskaber.

---

(1)  EFT C 50 af 23.2.2002.

(2)  Dok. SN 100/02, punkt 44, s. 19.

(3)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 44.

(4)  EUT C 172 af 25.7.2006, s. 1.

(5)  EUT C 143 af 10.6.2008.

(6)  Dok. 13253/08 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3.

(7)  Dok. 11631/08 + ADD 1 (KOM(2008) 423 endelig).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/4

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 27. november 2008

om udnævnelse af tre medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

(2008/C 320/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (1), særlig artikel 79, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det fremgår af artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet udnævner én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse. |
| --- | --- |

(1)

Det fremgår af artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet udnævner én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse.

| (2) | Ved afgørelse af 7. juni 2007 (2) udnævnte Rådet 27 medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse. |
| --- | --- |

(2)

Ved afgørelse af 7. juni 2007 (2) udnævnte Rådet 27 medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse.

| (3) | Den finske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Finlands repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som skal udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2013. |
| --- | --- |

(3)

Den finske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Finlands repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som skal udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2013.

| (4) | Den lettiske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Letlands repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som skal udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2011. |
| --- | --- |

(4)

Den lettiske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Letlands repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som skal udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2011.

| (5) | Den portugisiske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Portugals repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som skal udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2011 — |
| --- | --- |

(5)

Den portugisiske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Portugals repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som skal udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2011 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Pirkko KIVELÄ, som er finsk statsborger og født den 23. oktober 1953, udnævnes til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse i stedet for Jukka MALM for perioden fra den 17. december 2008 til den 31. maj 2013.

Artikel 2

Armands PLĀTE, som er lettisk statsborger og født den 27. februar 1962, udnævnes til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse i stedet for Ilze KIRSTUKA for perioden fra den 17. december 2008 til den 31. maj 2011.

Artikel 3

Maria Fernanda SANTIAGO, som er portugisisk statsborger og født den 28. januar 1948, udnævnes til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse i stedet for António Nuno FERNANDES GONÇALVES HENRIQUES for perioden fra den 17. december 2008 til den 31. maj 2011.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2008.

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 134 af 16.6.2007, s. 6.

2

---

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/6

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om unges mobilitet

(2008/C 320/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1) | Det Europæiske Råd vedtog på sine møder i henholdsvis Lissabon i marts 2000 og Barcelona i marts 2002 det strategiske mål at gøre Den Europæiske Union til verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi og samfund i 2010, at gøre EU's uddannelsessystemer til en kvalitetsreference på verdensplan senest i 2010 samt at skabe et europæisk rum for forskning og innovation. |
| --- | --- |

1)

Det Europæiske Råd vedtog på sine møder i henholdsvis Lissabon i marts 2000 og Barcelona i marts 2002 det strategiske mål at gøre Den Europæiske Union til verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi og samfund i 2010, at gøre EU's uddannelsessystemer til en kvalitetsreference på verdensplan senest i 2010 samt at skabe et europæisk rum for forskning og innovation.

| 2) | Det Europæiske Råd vedtog på mødet i marts 2008 målet om at fjerne hindringerne for den frie bevægelighed for viden ved at skabe en »femte frihed«, der bl.a. indebærer større mobilitet på tværs af grænserne for både forskere og studerende, videnskabsfolk og universitetslærere. |
| --- | --- |

2)

Det Europæiske Råd vedtog på mødet i marts 2008 målet om at fjerne hindringerne for den frie bevægelighed for viden ved at skabe en »femte frihed«, der bl.a. indebærer større mobilitet på tværs af grænserne for både forskere og studerende, videnskabsfolk og universitetslærere.

| 3) | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelser om handlingsprogrammer for perioden 2007-2013 vedrørende uddannelse for livet og gennem hele ungdommen tager alle sigte på at fremme mobilitet; de europæiske programmer og foranstaltninger på forskningsområdet og erhvervspolitikområdet samt strukturfondene har samme sigte. |
| --- | --- |

3)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelser om handlingsprogrammer for perioden 2007-2013 vedrørende uddannelse for livet og gennem hele ungdommen tager alle sigte på at fremme mobilitet; de europæiske programmer og foranstaltninger på forskningsområdet og erhvervspolitikområdet samt strukturfondene har samme sigte.

| 4) | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om det europæiske kvalitetscharter for mobilitet (2006) foreslog nogle nøgleprincipper for at sikre de bedst mulige betingelser for at forberede, følge og evaluere unges mobilitetsperioder i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

4)

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om det europæiske kvalitetscharter for mobilitet (2006) foreslog nogle nøgleprincipper for at sikre de bedst mulige betingelser for at forberede, følge og evaluere unges mobilitetsperioder i en anden medlemsstat.

| 5) | Bolognaprocessen vedrørende videregående uddannelse og Københavnsprocessen vedrørende erhvervsuddannelse tager sigte på at skabe et europæisk rum med større mobilitet for studerende og lærere, større gennemsigtighed med hensyn til anerkendelse af kvalifikationer og studie- og uddannelsesperioder og bedre samarbejde mellem institutionerne. |
| --- | --- |

5)

Bolognaprocessen vedrørende videregående uddannelse og Københavnsprocessen vedrørende erhvervsuddannelse tager sigte på at skabe et europæisk rum med større mobilitet for studerende og lærere, større gennemsigtighed med hensyn til anerkendelse af kvalifikationer og studie- og uddannelsesperioder og bedre samarbejde mellem institutionerne.

| 6) | De forskellige europæiske instrumenter, både de eksisterende (EQF, ECTS og Europass) og de fremtidige (ECVET), skal gøre det muligt for de europæiske borgere at opnå bedre anerkendelse og udnyttelse af deres kvalifikationer og kompetencer og blive informeret om uddannelsesmuligheder i hele Europa (PLOTEUS- og »Studere i Europa«-portalerne) (1). |
| --- | --- |

6)

De forskellige europæiske instrumenter, både de eksisterende (EQF, ECTS og Europass) og de fremtidige (ECVET), skal gøre det muligt for de europæiske borgere at opnå bedre anerkendelse og udnyttelse af deres kvalifikationer og kompetencer og blive informeret om uddannelsesmuligheder i hele Europa (PLOTEUS- og »Studere i Europa«-portalerne) (1).

| 7) | I Rådets konklusioner om interkulturelle kompetencer fra maj 2008 fremhæves betydningen af mobilitet for erhvervelsen af sådanne kompetencer. |
| --- | --- |

7)

I Rådets konklusioner om interkulturelle kompetencer fra maj 2008 fremhæves betydningen af mobilitet for erhvervelsen af sådanne kompetencer.

| 8) | I Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union af 20. november 2008 tages spørgsmål op, der specielt handler om unge volontørers mobilitet. |
| --- | --- |

8)

I Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union af 20. november 2008 tages spørgsmål op, der specielt handler om unge volontørers mobilitet.

SER MED TILFREDSHED PÅ den rapport fra Ekspertforummet på Højt Plan vedrørende Mobilitet, som Europa-Kommissionen offentliggjorde i juni 2008 (2) for at imødekomme Rådets anmodning om at udvikle og udvide mobiliteten til andre end studerende og til fordel for andre grupper af unge, og på rapporten fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. maj 2008 om »praktiske tiltag med henblik på fremme af unges mobilitet i Europa praktiske tiltag og tidsplan«.

SOM ER SIG BEVIDST, at:

mobilitet for unge i Europa baseret på princippet om fri bevægelighed for alle europæiske borgere, der er et centralt led i det europæiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse af både formel, uformel eller og formel karakter og en afgørende udfordring for et videnbaseret Europa, er et væsentligt middel til at:

| — | skabe følelsen af at høre med til Europa |
| --- | --- |

—

skabe følelsen af at høre med til Europa

| — | fremme social og erhvervsmæssig integration |
| --- | --- |

—

fremme social og erhvervsmæssig integration

| — | sikre den europæiske økonomis konkurrenceevne i et globaliseret miljø. |
| --- | --- |

—

sikre den europæiske økonomis konkurrenceevne i et globaliseret miljø.

KONSTATERER, at:

Erasmusprogrammet har været vellykket, men at mobilitet blandt unge ikke desto mindre stadig alt for ofte er en undtagelse, også for studerende, hvoraf kun en ringe andel rejser til en anden medlemsstat for at studere eller for at uddanne sig i en virksomhed. Mobiliteten er stadig ulige fordelt over sektorer og uddannelsestyper, studiefag, lande og social baggrund, navnlig på grund af manglende oplysning, finansieringsproblemer og uddannelsernes utilstrækkelige anerkendelse af studieperioder i udlandet. Der er stadig ikke tilstrækkeligt kendskab til mobilitet på grund af mangel på oplysninger af god kvalitet og pålidelige og sammenlignelige statistikker, undtagen inden for rammerne af EF-programmerne.

FREMHÆVER FØLGENDE PRINCIPPER:

| 1) | Mobilitet vedrører alle unge europæere, hvad enten den unge er skoleelev, studerende, lærling, volontør, lærer, ung forsker, underviser, ungdomsarbejder, erhvervsdrivende eller ung på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

1)

Mobilitet vedrører alle unge europæere, hvad enten den unge er skoleelev, studerende, lærling, volontør, lærer, ung forsker, underviser, ungdomsarbejder, erhvervsdrivende eller ung på arbejdsmarkedet.

| 2) | Mobilitet skal først og fremmest forstås som fysisk mobilitet, dvs. at man opholder sig i et andet land for at studere, gennemføre et praktikophold i erhvervslivet, udføre samfundsarbejde eller følge en supplerende uddannelse som led i livslang læring. Dog kan »virtuel mobilitet«, dvs. brug af ikt med henblik på at udvikle partnerskaber eller udveksling over store afstande med unge i andre lande som led i et struktureret uddannelsesprojekt, også yde et betydeligt bidrag til mobilitet, navnlig i skolerne. |
| --- | --- |

2)

Mobilitet skal først og fremmest forstås som fysisk mobilitet, dvs. at man opholder sig i et andet land for at studere, gennemføre et praktikophold i erhvervslivet, udføre samfundsarbejde eller følge en supplerende uddannelse som led i livslang læring. Dog kan »virtuel mobilitet«, dvs. brug af ikt med henblik på at udvikle partnerskaber eller udveksling over store afstande med unge i andre lande som led i et struktureret uddannelsesprojekt, også yde et betydeligt bidrag til mobilitet, navnlig i skolerne.

| 3) | Mobilitet skal ses ikke som et mål i sig selv, men som et privilegeret middel til at styrke det europæiske medborgerskab og den europæiske konkurrenceevne, udvide og uddybe de unges uddannelse og erfaringer, styrke deres tilpasningsevne og deres beskæftigelsesegnethed og deres udvikle interkulturelle forståelse gennem sprogkundskaber og kendskab til andre kulturer. |
| --- | --- |

3)

Mobilitet skal ses ikke som et mål i sig selv, men som et privilegeret middel til at styrke det europæiske medborgerskab og den europæiske konkurrenceevne, udvide og uddybe de unges uddannelse og erfaringer, styrke deres tilpasningsevne og deres beskæftigelsesegnethed og deres udvikle interkulturelle forståelse gennem sprogkundskaber og kendskab til andre kulturer.

| 4) | For at en ambitiøs og tværgående mobilitetspolitik i Europa kan lykkes skal den skabe et ønske om mobilitet hos alle de unge og have til formål, at en mobilitetsperiode i et andet europæisk land efterhånden bliver reglen for alle, og herunder skal der være passende finansielle midler til rådighed. Opmærksomheden bør især rettes mod studerende, der på grund af deres socioøkonomiske baggrund eller særlige behov har behov for supplerende finansiel støtte. En sådan politik bør også lægge vægt på arrangementerne omkring forberedelse af og støtte under mobiliteten, og den bør anerkende de uddannelsesmæssige resultater af en mobilitetsperiode og bør fremme udviklingen af mobilitet for lærere og andre undervisere, der spiller en nøglerolle i mobilitetsordningerne. |
| --- | --- |

4)

For at en ambitiøs og tværgående mobilitetspolitik i Europa kan lykkes skal den skabe et ønske om mobilitet hos alle de unge og have til formål, at en mobilitetsperiode i et andet europæisk land efterhånden bliver reglen for alle, og herunder skal der være passende finansielle midler til rådighed. Opmærksomheden bør især rettes mod studerende, der på grund af deres socioøkonomiske baggrund eller særlige behov har behov for supplerende finansiel støtte. En sådan politik bør også lægge vægt på arrangementerne omkring forberedelse af og støtte under mobiliteten, og den bør anerkende de uddannelsesmæssige resultater af en mobilitetsperiode og bør fremme udviklingen af mobilitet for lærere og andre undervisere, der spiller en nøglerolle i mobilitetsordningerne.

| 5) | Denne mobilitetspolitik tager først og fremmest sigte på mobilitet inden for Europa, men den kan også være med til at udvikle mobilitet mellem Europa og tredjelande. |
| --- | --- |

5)

Denne mobilitetspolitik tager først og fremmest sigte på mobilitet inden for Europa, men den kan også være med til at udvikle mobilitet mellem Europa og tredjelande.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1) | At vedtage som mål gradvis at gøre læringsperioder i udlandet til reglen og ikke undtagelsen for alle unge europæere ved at øge mulighederne for grænseoverskridende mobilitet på de forskellige uddannelses- og erhvervsuddannelsesområder og, under passende hensyntagen til deres nationale rammer og lovgivning, inden for volontørarbejde. |
| --- | --- |

1)

At vedtage som mål gradvis at gøre læringsperioder i udlandet til reglen og ikke undtagelsen for alle unge europæere ved at øge mulighederne for grænseoverskridende mobilitet på de forskellige uddannelses- og erhvervsuddannelsesområder og, under passende hensyntagen til deres nationale rammer og lovgivning, inden for volontørarbejde.

| 2) | Med henblik herpå at virkeliggøre de mål, der er fastsat for perioden 2007-2013 i EU's programmer på uddannelses-, ungdoms-, kultur-, medborgerskabs- og forskningsområdet. |
| --- | --- |

2)

Med henblik herpå at virkeliggøre de mål, der er fastsat for perioden 2007-2013 i EU's programmer på uddannelses-, ungdoms-, kultur-, medborgerskabs- og forskningsområdet.

| 3) | Med udgangspunkt i arbejdet i Ekspertforummet på Højt Plan at gøre den størst mulige indsats til fordel for at nå følgende mål efter 2013:






  3.1. | Alle unge bør have mulighed for at deltage i en eller anden form for mobilitet, enten under deres studier eller erhvervsuddannelse, i form af et praktikophold eller i forbindelse med volontørarbejde. Der tænkes navnlig på følgende:






  — | alle skolebørn i det almene skolesystem eller under erhvervsuddannelse bør have mulighed for at deltage i en mobilitetsordning i løbet af deres skolegang |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Med udgangspunkt i arbejdet i Ekspertforummet på Højt Plan at gøre den størst mulige indsats til fordel for at nå følgende mål efter 2013:

3.1.

Alle unge bør have mulighed for at deltage i en eller anden form for mobilitet, enten under deres studier eller erhvervsuddannelse, i form af et praktikophold eller i forbindelse med volontørarbejde. Der tænkes navnlig på følgende:

—

alle skolebørn i det almene skolesystem eller under erhvervsuddannelse bør have mulighed for at deltage i en mobilitetsordning i løbet af deres skolegang

| — | alle studerende ved højere uddannelsesinstitutioner bør have mulighed for en studie- og uddannelsesperiode eller et praktikophold i udlandet. Højere uddannelsesinstitutioner bør tilskyndes til at gøre sådanne mobilitetsperioder til en del af uddannelserne (enten på grunduddannelsen eller på overbygningen) |
| --- | --- |

—

alle studerende ved højere uddannelsesinstitutioner bør have mulighed for en studie- og uddannelsesperiode eller et praktikophold i udlandet. Højere uddannelsesinstitutioner bør tilskyndes til at gøre sådanne mobilitetsperioder til en del af uddannelserne (enten på grunduddannelsen eller på overbygningen)

| — | mulighederne for mobilitet i forbindelse med erhvervsuddannelse bør øges væsentligt. |
| --- | --- |

—

mulighederne for mobilitet i forbindelse med erhvervsuddannelse bør øges væsentligt.

| 3.2. | Læreres, underviseres og andet pædagogisk personales mobilitet bør øges, navnlig inden for rammerne af eksisterende programmer. |
| --- | --- |

3.2.

Læreres, underviseres og andet pædagogisk personales mobilitet bør øges, navnlig inden for rammerne af eksisterende programmer.

| 4) | At udmønte disse mål i praksis på forskellige niveauer for at øge de unges muligheder for mobilitet og iværksætte mobilitetspartnerskaber med inddragelse af alle interessenter — offentlige myndigheder, virksomheder og uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner — samt civilsamfundet. |
| --- | --- |

4)

At udmønte disse mål i praksis på forskellige niveauer for at øge de unges muligheder for mobilitet og iværksætte mobilitetspartnerskaber med inddragelse af alle interessenter — offentlige myndigheder, virksomheder og uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner — samt civilsamfundet.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER at vedtage foranstaltninger, der tager hensyn til de enkelte landes lovgivning og særlige forhold med henblik på at fjerne hindringerne for mobilitet på de forskellige områder og sikre anerkendelse af studie- og uddannelsesperioder i udlandet. Inden for rammerne af de forskellige led i den åbne koordinationsmetode for uddannelse og erhvervsuddannelse, kultur og ungdom bør de navnlig søge at:

1.   Udvikle mulighederne for mobilitet for alle unge

| 1.1. | Bedre forvaltning af den offentlige støtte til mobilitet ved at fremme en koordineret indsats fra de politiske aktører (Den Europæiske Union, stat, regioner og kommuner) og de administrative aktører (navnlig de nationale myndigheder med ansvar for forvaltningen af fællesskabsprogrammerne). |
| --- | --- |

1.1.

Bedre forvaltning af den offentlige støtte til mobilitet ved at fremme en koordineret indsats fra de politiske aktører (Den Europæiske Union, stat, regioner og kommuner) og de administrative aktører (navnlig de nationale myndigheder med ansvar for forvaltningen af fællesskabsprogrammerne).

| 1.2. | Fuld udnyttelse af alle de nuværende muligheder for mobilitet via EU's programmer, der omfatter virtuel mobilitet og vedrører ikke blot de unge, men også mere generelt personalet i undervisningssektoren. |
| --- | --- |

1.2.

Fuld udnyttelse af alle de nuværende muligheder for mobilitet via EU's programmer, der omfatter virtuel mobilitet og vedrører ikke blot de unge, men også mere generelt personalet i undervisningssektoren.

| 1.3. | Hensyntagen til behovene, navnlig finansieringsbehovene, hos dårligt stillede studerende, der ellers ikke ville kunne udnytte mobilitetsprogrammerne. |
| --- | --- |

1.3.

Hensyntagen til behovene, navnlig finansieringsbehovene, hos dårligt stillede studerende, der ellers ikke ville kunne udnytte mobilitetsprogrammerne.

| 1.4. | Fremme af udviklingen af nye muligheder for mobilitet, navnlig ved:






  — | udvidelse af partnerskaberne ved at integrere anerkendte mobilitetsperioder i andre institutioner eller strukturer, navnlig sammenslutninger |
| --- | --- | --- |

1.4.

Fremme af udviklingen af nye muligheder for mobilitet, navnlig ved:

—

udvidelse af partnerskaberne ved at integrere anerkendte mobilitetsperioder i andre institutioner eller strukturer, navnlig sammenslutninger

| — | indførelse af flere dobbelte eller fælles eksamensbeviser |
| --- | --- |

—

indførelse af flere dobbelte eller fælles eksamensbeviser

| — | styrkelse af støtten til erhvervsuddannelsesmobilitet for unge, herunder lærlinge |
| --- | --- |

—

styrkelse af støtten til erhvervsuddannelsesmobilitet for unge, herunder lærlinge

| — | mere udbredt brug af kultur- og sprogophold |
| --- | --- |

—

mere udbredt brug af kultur- og sprogophold

| — | øget oprettelse af grupper af studerende, herunder fra europæiske kunstskoler, med henblik på at gennemføre fælles projekter |
| --- | --- |

—

øget oprettelse af grupper af studerende, herunder fra europæiske kunstskoler, med henblik på at gennemføre fælles projekter

| — | indførelse af supplerende uddannelsesmoduler udbudt af højere uddannelsesinstitutioner, for eksempel sommerkurser |
| --- | --- |

—

indførelse af supplerende uddannelsesmoduler udbudt af højere uddannelsesinstitutioner, for eksempel sommerkurser

| — | øget mobilitet mellem virksomhederne samt mellem virksomhederne og uddannelses- og forskningskredse |
| --- | --- |

—

øget mobilitet mellem virksomhederne samt mellem virksomhederne og uddannelses- og forskningskredse

| — | nye muligheder for udveksling i forbindelse med volontørarbejde. |
| --- | --- |

—

nye muligheder for udveksling i forbindelse med volontørarbejde.

2.   Informere bedre om eksisterende mobilitetsprogrammer

| 2.1. | Oplysning rettet mod de unge samt mod de personer, der vejleder eller støtter dem (i første række deres familier, lærere og undervisningspersonale) og ungdomsarbejdere om fordelene ved mobilitet. med henblik herpå lettelse af adgangen til information for disse målgrupper ved hjælp af alle midler. |
| --- | --- |

2.1.

Oplysning rettet mod de unge samt mod de personer, der vejleder eller støtter dem (i første række deres familier, lærere og undervisningspersonale) og ungdomsarbejdere om fordelene ved mobilitet. med henblik herpå lettelse af adgangen til information for disse målgrupper ved hjælp af alle midler.

| 2.2. | Yderligere indsats for at fremme og gennemføre EU's programmer på uddannelses-, ungdoms-, kultur-, medborgerskabs- og forskningsområdet. |
| --- | --- |

2.2.

Yderligere indsats for at fremme og gennemføre EU's programmer på uddannelses-, ungdoms-, kultur-, medborgerskabs- og forskningsområdet.

3.   Forenkle procedurerne

| 3.1. | Fortsat forenkling af gennemførelsen af EU's programmer, idet der navnlig sørges for at gøre almindelig brug af flerårige aftaler, især på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet. Sådanne aftaler er en forudsætning for at etablere varige partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder. Sådanne aftaler er en forudsætning for at etablere varige partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder. |
| --- | --- |

3.1.

Fortsat forenkling af gennemførelsen af EU's programmer, idet der navnlig sørges for at gøre almindelig brug af flerårige aftaler, især på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet. Sådanne aftaler er en forudsætning for at etablere varige partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder. Sådanne aftaler er en forudsætning for at etablere varige partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder.

| 3.2. | Iværksættelse eller fremme af udviklingen af en strategi for økonomiske incitamenter over for organer og aktører, navnlig lærere, undervisere og ungdomsarbejdere, der tilrettelægger den europæiske mobilitet for de unge, som de vejleder. |
| --- | --- |

3.2.

Iværksættelse eller fremme af udviklingen af en strategi for økonomiske incitamenter over for organer og aktører, navnlig lærere, undervisere og ungdomsarbejdere, der tilrettelægger den europæiske mobilitet for de unge, som de vejleder.

| 3.3. | Bedre anerkendelse af resultater i forbindelse med mobilitet ved i videst muligt omfang at generalisere valideringen af læringsresultaterne for en mobilitetsperiode i Europa; virkeliggørelsen af dette mål vil blive lettet ved, at der senest i 2010 er udarbejdet oversigter over ækvivalens mellem medlemsstaternes kvalifikationssystemer og den europæiske referenceramme for kvalifikationer og ved hjælp af europæiske værktøjer såsom Europass, Youthpass, ECTS-meritter og ECVET-systemet. |
| --- | --- |

3.3.

Bedre anerkendelse af resultater i forbindelse med mobilitet ved i videst muligt omfang at generalisere valideringen af læringsresultaterne for en mobilitetsperiode i Europa; virkeliggørelsen af dette mål vil blive lettet ved, at der senest i 2010 er udarbejdet oversigter over ækvivalens mellem medlemsstaternes kvalifikationssystemer og den europæiske referenceramme for kvalifikationer og ved hjælp af europæiske værktøjer såsom Europass, Youthpass, ECTS-meritter og ECVET-systemet.

4.   Udvide og diversificere kilderne til finansiering af de unges mobilitet

| 4.1. | Støtte til de unges mobilitet gennem passende fællesskabsfinansiering inden for den finansielle rammes lofter, bl.a. fra strukturfondene — især ved at gøre bedre brug af de muligheder, der ligger i Den Europæiske Socialfond — og på lang sigt ved at tilpasse deres retningslinjer og forvaltning i overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteter for at tage hensyn til mobilitetsmålet. |
| --- | --- |

4.1.

Støtte til de unges mobilitet gennem passende fællesskabsfinansiering inden for den finansielle rammes lofter, bl.a. fra strukturfondene — især ved at gøre bedre brug af de muligheder, der ligger i Den Europæiske Socialfond — og på lang sigt ved at tilpasse deres retningslinjer og forvaltning i overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteter for at tage hensyn til mobilitetsmålet.

| 4.2. | Tilskyndelse til bredere diversificering og større komplementaritet i finansieringsmåderne for projekterne vedrørende unges mobilitet, takket være anvendelsen af offentlige og private finansieringskilder inden for deres respektive kapaciteter (stat, regionale og lokale myndigheder, virksomheder, bankinstitutioner, herunder Den Europæiske Investeringsbank, fonde, europæiske faglige sammenslutninger osv.). |
| --- | --- |

4.2.

Tilskyndelse til bredere diversificering og større komplementaritet i finansieringsmåderne for projekterne vedrørende unges mobilitet, takket være anvendelsen af offentlige og private finansieringskilder inden for deres respektive kapaciteter (stat, regionale og lokale myndigheder, virksomheder, bankinstitutioner, herunder Den Europæiske Investeringsbank, fonde, europæiske faglige sammenslutninger osv.).

| 4.3. | Hensyntagen til de særlige finansielle behov hos studerende med en mindre gunstig socioøkonomisk baggrund eller med særlige behov, således at de kan deltage i mobilitetsprogrammer. |
| --- | --- |

4.3.

Hensyntagen til de særlige finansielle behov hos studerende med en mindre gunstig socioøkonomisk baggrund eller med særlige behov, således at de kan deltage i mobilitetsprogrammer.

5.   Udvide principperne i det europæiske kvalitetscharter for mobilitet i uddannelsen og erhvervsuddannelsen til at gælde for alle former for mobilitet for de unge, navnlig for så vidt angår de nærmere arrangementer omkring forberedelse af, støtte under og evaluering af mobilitetsperioderne

| 5.1. | Tilskyndelse til udveksling af god praksis, der har gjort det muligt at udvide kapaciteten for modtagelse af unge europæere på mobilitetsophold og kvaliteten af denne modtagelse. |
| --- | --- |

5.1.

Tilskyndelse til udveksling af god praksis, der har gjort det muligt at udvide kapaciteten for modtagelse af unge europæere på mobilitetsophold og kvaliteten af denne modtagelse.

| 5.2. | Opfordring til de ansvarlige interessenter til at skabe bedre bolig-, leve- og arbejdsvilkår for unge europæere på mobilitetsophold, navnlig på de højere uddannelsesinstitutioners områder. |
| --- | --- |

5.2.

Opfordring til de ansvarlige interessenter til at skabe bedre bolig-, leve- og arbejdsvilkår for unge europæere på mobilitetsophold, navnlig på de højere uddannelsesinstitutioners områder.

| 5.3. | Bedre betingelser for de unges sproglige og kulturelle forberedelse til mobilitet. |
| --- | --- |

5.3.

Bedre betingelser for de unges sproglige og kulturelle forberedelse til mobilitet.

6.   Tilvejebringe bedre viden om de unges mobilitet

| 6.1. | Udarbejdelse af en oversigt over mobilitetsstrømmene i Europa ved konsolidering og eventuelt udvikling af pålidelige og sammenlignelige statistiske oplysninger. |
| --- | --- |

6.1.

Udarbejdelse af en oversigt over mobilitetsstrømmene i Europa ved konsolidering og eventuelt udvikling af pålidelige og sammenlignelige statistiske oplysninger.

| 6.2. | Bedre formidling og fælles udnyttelse af eksisterende undersøgelser. |
| --- | --- |

6.2.

Bedre formidling og fælles udnyttelse af eksisterende undersøgelser.

| 6.3. | Efter behov gennemførelse af konsekvensanalyser, der evaluerer, hvad mobilitet konkret bibringer de unge europæere kulturelt, akademisk og erhvervsmæssigt. |
| --- | --- |

6.3.

Efter behov gennemførelse af konsekvensanalyser, der evaluerer, hvad mobilitet konkret bibringer de unge europæere kulturelt, akademisk og erhvervsmæssigt.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | At opstille en arbejdsplan for integration af grænseoverskridende mobilitetsforanstaltninger i alle europæiske programmer, navnlig ved at indføre mekanismer for fremme af programmer blandt de unge og ved sammen med de kompetente myndigheder at fremme oprettelsen af one-stop-shops samt en europæisk portal for unges mobilitet for at sikre en bedre formidling af oplysninger blandt de unge og de relevante institutioner, udnytte hvert enkelt programs muligheder for virtuel mobilitet og sikre synergier mellem de forskellige programmer. |
| --- | --- |

1)

At opstille en arbejdsplan for integration af grænseoverskridende mobilitetsforanstaltninger i alle europæiske programmer, navnlig ved at indføre mekanismer for fremme af programmer blandt de unge og ved sammen med de kompetente myndigheder at fremme oprettelsen af one-stop-shops samt en europæisk portal for unges mobilitet for at sikre en bedre formidling af oplysninger blandt de unge og de relevante institutioner, udnytte hvert enkelt programs muligheder for virtuel mobilitet og sikre synergier mellem de forskellige programmer.

| 2) | Inden udgangen af 2010 at offentliggøre en rapport om udviklingen på mellemlang sigt af de unges mobilitet i Europa og med regelmæssige mellemrum udarbejde en rapport, der skal indgå i den fælles interimsrapport hvert fjerde år, om unges og læreres mobilitet i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

2)

Inden udgangen af 2010 at offentliggøre en rapport om udviklingen på mellemlang sigt af de unges mobilitet i Europa og med regelmæssige mellemrum udarbejde en rapport, der skal indgå i den fælles interimsrapport hvert fjerde år, om unges og læreres mobilitet i Den Europæiske Union.

| 3) | At udarbejde en vejledning til brug for medlemsstaterne, regionale og lokale myndigheder samt uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og de aktører, der arbejder med ungdomspolitik, så de får lettere adgang til andre europæiske politikker vedrørende mobilitet såsom strukturfondene og forskningspolitikker og -programmer. |
| --- | --- |

3)

At udarbejde en vejledning til brug for medlemsstaterne, regionale og lokale myndigheder samt uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og de aktører, der arbejder med ungdomspolitik, så de får lettere adgang til andre europæiske politikker vedrørende mobilitet såsom strukturfondene og forskningspolitikker og -programmer.

| 4) | At undersøge, om det kan lade sig gøre at udvikle nye former for finansiel støtte for at hjælpe de unge med at gennemføre læringsperioder med mobilitet på tværs af grænserne, herunder muligheden for europæiske studielån, og rapportere tilbage til Rådet om de fremskridt, der gøres. |
| --- | --- |

4)

At undersøge, om det kan lade sig gøre at udvikle nye former for finansiel støtte for at hjælpe de unge med at gennemføre læringsperioder med mobilitet på tværs af grænserne, herunder muligheden for europæiske studielån, og rapportere tilbage til Rådet om de fremskridt, der gøres.

---

(1)  http://www.ec.europa.eu/ploteus, http://www.study-in-europe.org

(2)  http://ec.europa.eu/education/doc/2008/mobilityreport_en.pdf

---

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/10

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af den kulturelle mangfoldighed og den interkulturelle dialog i Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters eksterne forbindelser

(2008/C 320/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

| 1. | SOM HENVISER TIL:






  — | traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab |
| --- | --- | --- |

1.

SOM HENVISER TIL:

—

traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

| — | UNESCO's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (1) |
| --- | --- |

—

UNESCO's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (1)

| — | UNESCO's konvention af 14. november 1970 om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande |
| --- | --- |

—

UNESCO's konvention af 14. november 1970 om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande

| — | Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1983/2006/EF af 18. december 2006 om det europæiske år for interkulturel dialog (2008) (2). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1983/2006/EF af 18. december 2006 om det europæiske år for interkulturel dialog (2008) (2).

| 2. | SOM GLÆDER SIG OVER:






  — | formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 19.-20. juni 2008 i Bruxelles (3), hvori kulturelt samarbejde og interkulturel dialog betragtes som en integrerende del af alle relevante eksterne politikker. |
| --- | --- | --- |

2.

SOM GLÆDER SIG OVER:

—

formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 19.-20. juni 2008 i Bruxelles (3), hvori kulturelt samarbejde og interkulturel dialog betragtes som en integrerende del af alle relevante eksterne politikker.

| 3. | SOM HENVISER TIL:






  — | Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (4) |
| --- | --- | --- |

3.

SOM HENVISER TIL:

—

Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (4)

| — | Rådets konklusioner af 21. maj 2008 om interkulturelle kompetencer (5) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 21. maj 2008 om interkulturelle kompetencer (5)

| — | og konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. maj 2008, om arbejdsplanen på kulturområdet 2008-2010 (6). |
| --- | --- |

—

og konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. maj 2008, om arbejdsplanen på kulturområdet 2008-2010 (6).

| 4. | SOM SER MED INTERESSE PÅ:






  — | Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (7). |
| --- | --- | --- |

4.

SOM SER MED INTERESSE PÅ:

—

Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (7).

| 5. | SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:






  — | interkulturel dialog kan bidrage til tilnærmelse mellem enkeltpersoner og folkeslag, til forebyggelse af konflikter og til forsoningsprocesser, især i områder hvor den politiske situation er ustabil |
| --- | --- | --- |

5.

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

—

interkulturel dialog kan bidrage til tilnærmelse mellem enkeltpersoner og folkeslag, til forebyggelse af konflikter og til forsoningsprocesser, især i områder hvor den politiske situation er ustabil

| — | kulturel udveksling og kulturelt samarbejde, også på det audiovisuelle område, kan bidrage til opbygning af forbindelser på grundlag af partnerskab, til styrkelse af civilsamfundets plads og rolle, til demokratiseringsprocesser og god regeringsførelse samt til fremme af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder |
| --- | --- |

—

kulturel udveksling og kulturelt samarbejde, også på det audiovisuelle område, kan bidrage til opbygning af forbindelser på grundlag af partnerskab, til styrkelse af civilsamfundets plads og rolle, til demokratiseringsprocesser og god regeringsførelse samt til fremme af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder

| — | kulturen, som er en væsentlig bestanddel i vidensøkonomien, er også en sektor med et stærkt økonomisk potentiale, især i forbindelse med kulturelle og kreative industrier og inden for den bæredygtige kulturturisme |
| --- | --- |

—

kulturen, som er en væsentlig bestanddel i vidensøkonomien, er også en sektor med et stærkt økonomisk potentiale, især i forbindelse med kulturelle og kreative industrier og inden for den bæredygtige kulturturisme

| — | Europas kunstneriske, intellektuelle og videnskabelige plads i verden afhænger i kunstnerisk, intellektuel og videnskabelig henseende i høj grad af dynamikken i dets kulturelle skaben og dets kulturelle udveksling med tredjelande |
| --- | --- |

—

Europas kunstneriske, intellektuelle og videnskabelige plads i verden afhænger i kunstnerisk, intellektuel og videnskabelig henseende i høj grad af dynamikken i dets kulturelle skaben og dets kulturelle udveksling med tredjelande

| — | de kulturelle bånd mellem Europa og verdens øvrige regioner kan være vigtige for udviklingen af interkulturel dialog og iværksættelsen af fælles kulturelle projekter; EU skal endvidere sørge for at fremme sin kulturelle og sproglige mangfoldighed. |
| --- | --- |

—

de kulturelle bånd mellem Europa og verdens øvrige regioner kan være vigtige for udviklingen af interkulturel dialog og iværksættelsen af fælles kulturelle projekter; EU skal endvidere sørge for at fremme sin kulturelle og sproglige mangfoldighed.

| 6. | OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR RAMMERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER OG UNDER IAGTTAGELSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET AT:
  A.   Forfølge nedenstående politiske mål:






  1) | styrke kulturens plads og rolle i de politikker og programmer, som gennemføres inden for rammerne af de eksterne forbindelser og fremme samarbejdet med tredjelande og relevante internationale organisationer på kulturområdet, især UNESCO og Europarådet, for at forbedre kvaliteten og mangfoldigheden af de gennemførte kulturelle aktioner og i almindelighed bidrage til at gennemføre målsætningerne for den eksterne politik og til en bæredygtig udvikling |
| --- | --- | --- |

6.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR RAMMERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER OG UNDER IAGTTAGELSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET AT:

A.   Forfølge nedenstående politiske mål:

1)

styrke kulturens plads og rolle i de politikker og programmer, som gennemføres inden for rammerne af de eksterne forbindelser og fremme samarbejdet med tredjelande og relevante internationale organisationer på kulturområdet, især UNESCO og Europarådet, for at forbedre kvaliteten og mangfoldigheden af de gennemførte kulturelle aktioner og i almindelighed bidrage til at gennemføre målsætningerne for den eksterne politik og til en bæredygtig udvikling

| 2) | fremme UNESCO's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed:






  — | tilskynde til ratificering og gennemførelse af denne konvention, som er et centralt element i EU's og dets medlemsstaters kulturelle forbindelser med tredjelande og en af støttepillerne for den overordnede styring |
| --- | --- | --- |

2)

fremme UNESCO's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed:

—

tilskynde til ratificering og gennemførelse af denne konvention, som er et centralt element i EU's og dets medlemsstaters kulturelle forbindelser med tredjelande og en af støttepillerne for den overordnede styring

| — | i de eksterne forbindelser tage fuldt hensyn til de særlige kendetegn ved de kulturelle aktiviteter, varer og tjenesteydelser, som har to sider, en økonomisk og en kulturel |
| --- | --- |

—

i de eksterne forbindelser tage fuldt hensyn til de særlige kendetegn ved de kulturelle aktiviteter, varer og tjenesteydelser, som har to sider, en økonomisk og en kulturel

| — | indlede eller føre en politisk dialog med tredjelande, især om de retlige rammer, for at udbygge kulturens plads i deres politikker |
| --- | --- |

—

indlede eller føre en politisk dialog med tredjelande, især om de retlige rammer, for at udbygge kulturens plads i deres politikker

| — | fremme eksterne kulturpolitikker, der tager sigte på dynamik og ligevægt i udvekslingen af kulturelle varer og tjenesteydelser med tredjelande, særlig de nye vækstøkonomier, for at bevare og fremme den kulturelle mangfoldighed i verden og bidrage til den europæiske kulturøkonomis vitalitet |
| --- | --- |

—

fremme eksterne kulturpolitikker, der tager sigte på dynamik og ligevægt i udvekslingen af kulturelle varer og tjenesteydelser med tredjelande, særlig de nye vækstøkonomier, for at bevare og fremme den kulturelle mangfoldighed i verden og bidrage til den europæiske kulturøkonomis vitalitet

| — | øge kulturens bidrag til bæredygtig udvikling og fremme samarbejdet og solidariteten med udviklingslandene i en partnerskabsånd, især med henblik på at øge disse landes evne til beskytte og fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, herunder kulturindustrierne og moderne kunstformer |
| --- | --- |

—

øge kulturens bidrag til bæredygtig udvikling og fremme samarbejdet og solidariteten med udviklingslandene i en partnerskabsånd, især med henblik på at øge disse landes evne til beskytte og fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, herunder kulturindustrierne og moderne kunstformer

| 3. | fremme den interkulturelle dialog gennem videreførelse af konkrete projekter, oplysningsaktiviteter og udveksling af bedste praksis, som med succes er gennemført i medlemsstaterne og uden for EU inden for rammerne af det europæiske år for interkulturel dialog (2008), især på grundlag af den evaluering af dette år, som Kommissionen vil foretage. |
| --- | --- |

3.

fremme den interkulturelle dialog gennem videreførelse af konkrete projekter, oplysningsaktiviteter og udveksling af bedste praksis, som med succes er gennemført i medlemsstaterne og uden for EU inden for rammerne af det europæiske år for interkulturel dialog (2008), især på grundlag af den evaluering af dette år, som Kommissionen vil foretage.

B.   Fastlægge samlede og sammenhængende tilgange:

| — | udarbejde en europæisk strategi, der tager sigte på konsekvent og systematisk at medtage kulturen i EU's eksterne forbindelser og bidrage til, at EU's foranstaltninger supplerer medlemsstaternes |
| --- | --- |

—

udarbejde en europæisk strategi, der tager sigte på konsekvent og systematisk at medtage kulturen i EU's eksterne forbindelser og bidrage til, at EU's foranstaltninger supplerer medlemsstaternes

| — | fastlægge specifikke strategier med regioner og tredjelande med henblik på at præcisere mål og midler for de kulturelle forbindelser; disse strategier vil navnlig blive tilpasset til de særlige forhold og perspektiver for bæredygtig udvikling, der gør sig gældende i kultursektoren hos dem, niveauet for den kulturelle udveksling med EU samt deres økonomiske og sociale situation |
| --- | --- |

—

fastlægge specifikke strategier med regioner og tredjelande med henblik på at præcisere mål og midler for de kulturelle forbindelser; disse strategier vil navnlig blive tilpasset til de særlige forhold og perspektiver for bæredygtig udvikling, der gør sig gældende i kultursektoren hos dem, niveauet for den kulturelle udveksling med EU samt deres økonomiske og sociale situation

| — | disse specifikke strategier vil kunne fastlægges under hensyn til den kompetencefordeling, der er fastsat i traktaten, efter afslutningen af ekspert- og samrådsprocesser med de berørte lande og regioner. |
| --- | --- |

—

disse specifikke strategier vil kunne fastlægges under hensyn til den kompetencefordeling, der er fastsat i traktaten, efter afslutningen af ekspert- og samrådsprocesser med de berørte lande og regioner.

C.   Øge støtten inden for disse rammer til:

| — | foranstaltninger til kulturelt samarbejde med tredjelande på lokalt, regionalt eller nationalt plan, især med henblik på at fremme kulturelle og kunstneriske udvekslinger og samproduktioner, bidrage til uddannelse og mobilitet for kunstnere og andre kulturelle erhvervsudøvere samt om nødvendigt styrke den kulturelle sektors udviklingskapacitet i partnerlandene, især gennem udveksling af fagkundskab |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til kulturelt samarbejde med tredjelande på lokalt, regionalt eller nationalt plan, især med henblik på at fremme kulturelle og kunstneriske udvekslinger og samproduktioner, bidrage til uddannelse og mobilitet for kunstnere og andre kulturelle erhvervsudøvere samt om nødvendigt styrke den kulturelle sektors udviklingskapacitet i partnerlandene, især gennem udveksling af fagkundskab

| — | international fremme af europæiske kulturelle aktiviteter, varer og tjenesteydelser, herunder audiovisuelle, såsom eksterne audiovisuelle tjenesteydelser og mobilitet for kunstnere og andre kulturelle erhvervsudøvere uden for EU |
| --- | --- |

—

international fremme af europæiske kulturelle aktiviteter, varer og tjenesteydelser, herunder audiovisuelle, såsom eksterne audiovisuelle tjenesteydelser og mobilitet for kunstnere og andre kulturelle erhvervsudøvere uden for EU

| — | flersprogethed — i ganske særlig grad gennem sprogindlæring, oversættelse og udvikling af alle de europæiske sprogs potentiale for at udvikle en kulturel og økonomisk dialog med resten af verden — og udvikling af interkulturelle kompetencer |
| --- | --- |

—

flersprogethed — i ganske særlig grad gennem sprogindlæring, oversættelse og udvikling af alle de europæiske sprogs potentiale for at udvikle en kulturel og økonomisk dialog med resten af verden — og udvikling af interkulturelle kompetencer

| — | unges mobilitet inden for rammerne af relevante fællesskabsinitiativer og -programmer, deres kulturelle og kunstneriske dannelse, herunder mediekompetencer, og deres adgang til kunstneriske udtryksformer i al disses mangfoldighed |
| --- | --- |

—

unges mobilitet inden for rammerne af relevante fællesskabsinitiativer og -programmer, deres kulturelle og kunstneriske dannelse, herunder mediekompetencer, og deres adgang til kunstneriske udtryksformer i al disses mangfoldighed

| — | beskyttelse af ophavsret og beslægtede rettigheder og forebyggelse og bekæmpelse af international forfalskning og piratkopiering inden for rammerne af de relevante bilaterale og multilaterale aftaler og den politiske dialog og samarbejdet med tredjelande |
| --- | --- |

—

beskyttelse af ophavsret og beslægtede rettigheder og forebyggelse og bekæmpelse af international forfalskning og piratkopiering inden for rammerne af de relevante bilaterale og multilaterale aftaler og den politiske dialog og samarbejdet med tredjelande

| — | beskyttelse, bevarelse og nyttiggørelse af den materielle og immaterielle kulturarv samt internationalt samarbejde, herunder gennem erfaringsudveksling på baggrund af ovennævnte UNESCO-konvention fra 1970, vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af tyveri af og ulovlig handel med kulturgenstande, særlig dem der erhverves ulovligt ved ulovlige udgravninger eller plyndring af mindesmærker. |
| --- | --- |

—

beskyttelse, bevarelse og nyttiggørelse af den materielle og immaterielle kulturarv samt internationalt samarbejde, herunder gennem erfaringsudveksling på baggrund af ovennævnte UNESCO-konvention fra 1970, vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af tyveri af og ulovlig handel med kulturgenstande, særlig dem der erhverves ulovligt ved ulovlige udgravninger eller plyndring af mindesmærker.

D.   Udvikle følgende arbejdsmetoder og instrumenter med henblik herpå:

| — | analyse af kultursektorerne i tredjelande, herunder deres udviklingsperspektiv og deres retlige rammer, for at bidrage til en bedre fastlæggelse af de strategier og foranstaltninger, der skal iværksættes; Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne og tredjelande bidrage til denne analyse |
| --- | --- |

—

analyse af kultursektorerne i tredjelande, herunder deres udviklingsperspektiv og deres retlige rammer, for at bidrage til en bedre fastlæggelse af de strategier og foranstaltninger, der skal iværksættes; Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne og tredjelande bidrage til denne analyse

| — | udnytte medlemsstaternes erfaringer, tilskynde til synergier for at bidrage til at supplere EU's foranstaltninger med medlemsstaternes, og foranledige flere aktiviteter og fælles kulturelle projekter på internationalt plan; den åbne koordinationsmetode på kulturområdet kan bidrage hertil |
| --- | --- |

—

udnytte medlemsstaternes erfaringer, tilskynde til synergier for at bidrage til at supplere EU's foranstaltninger med medlemsstaternes, og foranledige flere aktiviteter og fælles kulturelle projekter på internationalt plan; den åbne koordinationsmetode på kulturområdet kan bidrage hertil

| — | fastlæggelse inden for rammerne af de eksisterende finansielle instrumenter af operationelle programmer, som er tilpasset kultursektorens særlige kendetegn, især de små produktions- og distributionsstrukturer samt medlemsstaternes og partnerlandenes særlige lokale kendetegn: forbedring af erhvervsudøvernes adgang til information om støtteprogrammer og -foranstaltninger, forenkling af procedurerne for opnåelse af tilskud, opførelse af langsigtet finansiel støtte, osv. |
| --- | --- |

—

fastlæggelse inden for rammerne af de eksisterende finansielle instrumenter af operationelle programmer, som er tilpasset kultursektorens særlige kendetegn, især de små produktions- og distributionsstrukturer samt medlemsstaternes og partnerlandenes særlige lokale kendetegn: forbedring af erhvervsudøvernes adgang til information om støtteprogrammer og -foranstaltninger, forenkling af procedurerne for opnåelse af tilskud, opførelse af langsigtet finansiel støtte, osv.

| — | i forbindelse med forhandlingerne om internationale aftaler med regionale organisationer eller partnerlandene at tage hensyn til de strategier, der er udarbejdet med hver enkelt af dem |
| --- | --- |

—

i forbindelse med forhandlingerne om internationale aftaler med regionale organisationer eller partnerlandene at tage hensyn til de strategier, der er udarbejdet med hver enkelt af dem

| — | øget inddragelse af kunstnere og andre kulturelle erhvervsudøvere og mere alment af civilsamfundet i både medlemsstaterne og partnerlandene i udarbejdelsen og gennemførelsen af kulturpolitikken udadtil |
| --- | --- |

—

øget inddragelse af kunstnere og andre kulturelle erhvervsudøvere og mere alment af civilsamfundet i både medlemsstaterne og partnerlandene i udarbejdelsen og gennemførelsen af kulturpolitikken udadtil

| — | fremme af yderligere samarbejde mellem EU's medlemsstaters kulturelle institutioner, herunder kulturinstitutter, i tredjelande og med tilsvarende institutioner i disse lande, navnlig gennem etablering af netværk. |
| --- | --- |

—

fremme af yderligere samarbejde mellem EU's medlemsstaters kulturelle institutioner, herunder kulturinstitutter, i tredjelande og med tilsvarende institutioner i disse lande, navnlig gennem etablering af netværk.

---

(1)  Rådets afgørelse 2006/515/EF af 18. maj 2006 om indgåelse af konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (EUT L 201 af 25.7.2006, s. 15).

(2)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 44.

(3)  11018/08.

(4)  EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

(5)  9021/08.

(6)  EUT C 143 af 10.6.2008, s. 9.

(7)  KOM(2007) 242 endelig.

---

Kommissionen

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/13

---

Euroens vekselkurs (1)

15. december 2008

(2008/C 320/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,351 |
| JPY | japanske yen | 122,42 |
| DKK | danske kroner | 7,4502 |
| GBP | pund sterling | 0,8994 |
| SEK | svenske kroner | 10,865 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5789 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,322 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,157 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 266,74 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7092 |
| PLN | polske zloty | 3,9949 |
| RON | rumænske lei | 3,94 |
| SKK | slovakiske koruna | 30,161 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1172 |
| AUD | australske dollar | 2,0246 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6555 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,4703 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,4441 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,992 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 859,35 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,816 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,2544 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,1781 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 117,69 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8129 |
| PHP | filippinske pesos | 64,38 |
| RUB | russiske rubler | 37,5615 |
| THB | thailandske bath | 47,123 |
| BRL | brasilianske real | 3,2481 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,4344 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,351

JPY

japanske yen

122,42

DKK

danske kroner

7,4502

GBP

pund sterling

0,8994

SEK

svenske kroner

10,865

CHF

schweiziske franc

1,5789

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,322

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,157

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

266,74

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7092

PLN

polske zloty

3,9949

RON

rumænske lei

3,94

SKK

slovakiske koruna

30,161

TRY

tyrkiske lira

2,1172

AUD

australske dollar

2,0246

CAD

canadiske dollar

1,6555

HKD

hongkongske dollar

10,4703

NZD

newzealandske dollar

2,4441

SGD

singaporeanske dollar

1,992

KRW

sydkoreanske won

1 859,35

ZAR

sydafrikanske rand

13,816

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,2544

HRK

kroatiske kuna

7,1781

IDR

indonesiske rupiah

15 117,69

MYR

malaysiske ringgit

4,8129

PHP

filippinske pesos

64,38

RUB

russiske rubler

37,5615

THB

thailandske bath

47,123

BRL

brasilianske real

3,2481

MXN

mexicanske pesos

18,4344

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Parlamentet

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/14

---

Bekendtgørelse om ledig stilling PE/115/S

(2008/C 320/06)

Europa-Parlamentet gennemfører følgende udvælgelsesprocedure:

| — | PE/115/S — Midlertidigt ansat — Administrator (AD12) — Administrator med ansvar for budgetundersøgelser. |
| --- | --- |

—

PE/115/S — Midlertidigt ansat — Administrator (AD12) — Administrator med ansvar for budgetundersøgelser.

Denne udvælgelsesprocedure kræver en afsluttet uddannelse med eksamensbevis på universitetsniveau.

Ansøgerne skal ved ansøgningsfristens udløb og efter opnåelse af ovennævnte kvalifikationer have mindst femten års relevant erfaring.

Denne bekendtgørelse om ledig stilling offentliggøres kun på engelsk og fransk. Den fuldstændige tekst findes i Den Europæiske Unions Tidende C 320 A, på disse to sprog.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/15

---

Meddelelse om ophør af visse antidumpingforanstaltninger

(2008/C 320/07)

I tilslutning til offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (1), efter hvilken der ikke er modtaget nogen anmodning om fornyet behandling, skal Kommissionen meddele, at ovennævnte antidumpingforanstaltning udløber om kort tid.

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 (2) om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab.

| Vare | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstaltninger | Reference | Udløbsdato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Silicium | Rusland | Antidumpingtold | Rådets forordning (EF) nr. 2229/2003 (EUT L 339 af 24.12.2003, s. 3), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 821/2004 (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 1) | 25.12.2008 |
| Tilsagn | Kommissionens afgørelse 2004/445/EF (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 114) |

Vare

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstaltninger

Reference

Udløbsdato

Silicium

Rusland

Antidumpingtold

Rådets forordning (EF) nr. 2229/2003 (EUT L 339 af 24.12.2003, s. 3), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 821/2004 (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 1)

25.12.2008

Tilsagn

Kommissionens afgørelse 2004/445/EF (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 114)

---

(1)  EUT C 182 af 19.7.2008, s. 22.

(2)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/16

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 320/08)

| 1. | Den 8. december 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Telenet NV (»Telenet«, Belgien), der kontrolleres af Liberty Global, Inc. (»Liberty Global«, USA), Concentra Media NV (»Concentra«, Belgien) og Vlaamse Audiovisuele Regie NV (»VAR«, Belgien), der kontrolleres af Vlaamse Radio- en Televiesieomroep (»VRT«, Belgien), gennem opkøb af aktier i et nyligt oprettet firma, der udgør et joint venture, erhverver fælles kontrol over Pebble Media NV (»JV«, Belgien), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 8. december 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Telenet NV (»Telenet«, Belgien), der kontrolleres af Liberty Global, Inc. (»Liberty Global«, USA), Concentra Media NV (»Concentra«, Belgien) og Vlaamse Audiovisuele Regie NV (»VAR«, Belgien), der kontrolleres af Vlaamse Radio- en Televiesieomroep (»VRT«, Belgien), gennem opkøb af aktier i et nyligt oprettet firma, der udgør et joint venture, erhverver fælles kontrol over Pebble Media NV (»JV«, Belgien), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Liberty Global: Formidling af kabelbaseret fjernsyn, telefoni og internetadgang til privat- og erhvervskunder i 17 lande, inkl. Belgien og Nederlandene |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Liberty Global: Formidling af kabelbaseret fjernsyn, telefoni og internetadgang til privat- og erhvervskunder i 17 lande, inkl. Belgien og Nederlandene

| — | Telenet: Formidling af kabelbaseret fjernsyn, telefoni og internetadgang til privat- og erhvervskunder i Belgien |
| --- | --- |

—

Telenet: Formidling af kabelbaseret fjernsyn, telefoni og internetadgang til privat- og erhvervskunder i Belgien

| — | Concentra: Udgivelse af aviser og blade, internetudgivelse, ukodet fjernsyns- og radiospredning i Belgien |
| --- | --- |

—

Concentra: Udgivelse af aviser og blade, internetudgivelse, ukodet fjernsyns- og radiospredning i Belgien

| — | VRT: Ukodet fjernsyns- og radiospredning i Belgien |
| --- | --- |

—

VRT: Ukodet fjernsyns- og radiospredning i Belgien

| — | VAR: Salg af reklamespots i radio og fjernsyn og onlinereklameplads i Belgien |
| --- | --- |

—

VAR: Salg af reklamespots i radio og fjernsyn og onlinereklameplads i Belgien

| — | JV: Formidling af salg af onlinereklameplads i Belgien og dets nabolande. |
| --- | --- |

—

JV: Formidling af salg af onlinereklameplads i Belgien og dets nabolande.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

16.12.2008

| 16.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 320/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 320/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---