# Euroopan unionin C 423/2017

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 423 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta9. joulukuuta 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 423

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta9. joulukuuta 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2017/C 423/01 | Neuvoston suositus, annettu 20. marraskuuta 2017, tutkinnon suorittaneiden seurannasta (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2017/C 423/01

Neuvoston suositus, annettu 20. marraskuuta 2017, tutkinnon suorittaneiden seurannasta (
  1
  )

1

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 423/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV) (
  1
  ) | 5 |
| 2017/C 423/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8698 – EQT / Curaeos Holding) (
  1
  ) | 5 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2017/C 423/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV) (
  1
  )

1

5

2017/C 423/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8698 – EQT / Curaeos Holding) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2017/C 423/04 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät valmentajien roolista yhteiskunnassa | 6 |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 423/05 | Euron kurssi | 11 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2017/C 423/04

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät valmentajien roolista yhteiskunnassa

6

Euroopan komissio

2017/C 423/05

Euron kurssi

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 9.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 20. marraskuuta 2017,

tutkinnon suorittaneiden seurannasta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 423/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Useissa jäsenvaltioissa on huolenaiheena tutkinnon suorittaneiden työllistyvyys koulutuksen päättymisen jälkeen, etenkin koska vastikään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden työllisyysaste unionissa ei ole täysin elpynyt vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen (1) ja ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllisyystilanne vaihtelee jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

(1)

Useissa jäsenvaltioissa on huolenaiheena tutkinnon suorittaneiden työllistyvyys koulutuksen päättymisen jälkeen, etenkin koska vastikään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden työllisyysaste unionissa ei ole täysin elpynyt vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen (1) ja ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllisyystilanne vaihtelee jäsenvaltioittain.

| (2) | Vuodelle 2015 annetuissa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa (2) jäsenvaltioita kehotettiin yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa edistämään tuottavuutta ja työllistyvyyttä tarjoamalla asianmukaisia tietoja, taitoja ja osaamista. |
| --- | --- |

(2)

Vuodelle 2015 annetuissa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa (2) jäsenvaltioita kehotettiin yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa edistämään tuottavuutta ja työllistyvyyttä tarjoamalla asianmukaisia tietoja, taitoja ja osaamista.

| (3) | Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää saada laadukkaita tietoja siitä, mitä tutkinnon suorittaneet tekevät tutkinnon suorittamisen tai koulutuksensa päättymisen jälkeen, jotta voidaan sekä ymmärtää tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyteen liittyvien ongelmien syitä tietyillä alueilla ja taloussektoreilla tai tiettyjen korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen koulutusalojen osalta että löytää ratkaisuja näihin työllistyvyyttä koskeviin ongelmiin. Tällaisen tiedon merkitystä korostetaan sekä eurooppalaisissa korkeakoulutuksen laadunvarmistusstandardeissa ja -ohjeissa (ESG) (3) että ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisessa viitekehyksessä (EQAVET) (4). |
| --- | --- |

(3)

Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää saada laadukkaita tietoja siitä, mitä tutkinnon suorittaneet tekevät tutkinnon suorittamisen tai koulutuksensa päättymisen jälkeen, jotta voidaan sekä ymmärtää tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyteen liittyvien ongelmien syitä tietyillä alueilla ja taloussektoreilla tai tiettyjen korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen koulutusalojen osalta että löytää ratkaisuja näihin työllistyvyyttä koskeviin ongelmiin. Tällaisen tiedon merkitystä korostetaan sekä eurooppalaisissa korkeakoulutuksen laadunvarmistusstandardeissa ja -ohjeissa (ESG) (3) että ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisessa viitekehyksessä (EQAVET) (4).

| (4) | Koska monissa unionin osissa ei kuitenkaan ole hyvin kehittyneitä järjestelmiä korkea-asteen tutkinnon ja ammatillisen tutkinnon suorittamisen vaikutuksia koskevien tietojen keräämistä, analysointia ja hyödyntämistä varten, tarvitaan parempia tietoja, jotta opiskelijat voisivat tehdä tietoon perustuvia opiskeluvalintoja tai jotta kansallisia koulutusohjelmia tai hallituksen politiikkaa voitaisiin suunnitella niiden perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Koska monissa unionin osissa ei kuitenkaan ole hyvin kehittyneitä järjestelmiä korkea-asteen tutkinnon ja ammatillisen tutkinnon suorittamisen vaikutuksia koskevien tietojen keräämistä, analysointia ja hyödyntämistä varten, tarvitaan parempia tietoja, jotta opiskelijat voisivat tehdä tietoon perustuvia opiskeluvalintoja tai jotta kansallisia koulutusohjelmia tai hallituksen politiikkaa voitaisiin suunnitella niiden perusteella.

| (5) | Lisäksi työmarkkinoille siirtymiseen vaikuttavat merkittävässä määrin talouden tilanne, koulutusaste ja koulutusala. Siihen vaikuttavat myös sosiodemografiset tekijät ja perheen sosioekonominen tausta (5). Tietojen kerääminen näistä eri tekijöistä on siis olennaisen tärkeää, jotta ongelmaan voidaan puuttua kokonaisvaltaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi työmarkkinoille siirtymiseen vaikuttavat merkittävässä määrin talouden tilanne, koulutusaste ja koulutusala. Siihen vaikuttavat myös sosiodemografiset tekijät ja perheen sosioekonominen tausta (5). Tietojen kerääminen näistä eri tekijöistä on siis olennaisen tärkeää, jotta ongelmaan voidaan puuttua kokonaisvaltaisesti.

| (6) | Vaikka jäsenvaltiot ovat kehittämässä seurantajärjestelmiä, tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista on vain vähän. |
| --- | --- |

(6)

Vaikka jäsenvaltiot ovat kehittämässä seurantajärjestelmiä, tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista on vain vähän.

| (7) | Koska vertailukelpoisia tietoja on saatavilla vain laajuudeltaan rajallisesti ja jäsenvaltioissa kansallisesti kerätyt tiedot eivät ole keskenään vertailukelpoisia, on vaikea tehdä päätelmiä eri maissa ja alueilla havaittujen kehityssuuntausten erojen ja tulosten pohjalta. |
| --- | --- |

(7)

Koska vertailukelpoisia tietoja on saatavilla vain laajuudeltaan rajallisesti ja jäsenvaltioissa kansallisesti kerätyt tiedot eivät ole keskenään vertailukelpoisia, on vaikea tehdä päätelmiä eri maissa ja alueilla havaittujen kehityssuuntausten erojen ja tulosten pohjalta.

| (8) | Unionin korkeakoulutuksen nykyaikaistamissuunnitelman uudelleentarkastelua koskevassa julkisessa kuulemisessa (6) tuotiin esiin huoli, että korkea-asteen koulutus ei anna tutkinnon suorittaneille niitä tietoja, taitoja ja osaamista, joita he tarvitsevat menestyäkseen nopeasti kehittyvässä koulutusympäristössä ja työelämässä, ja että joissakin jäsenvaltioissa on edelleen jatkuvia osaamisen kohtaanto-ongelmia. |
| --- | --- |

(8)

Unionin korkeakoulutuksen nykyaikaistamissuunnitelman uudelleentarkastelua koskevassa julkisessa kuulemisessa (6) tuotiin esiin huoli, että korkea-asteen koulutus ei anna tutkinnon suorittaneille niitä tietoja, taitoja ja osaamista, joita he tarvitsevat menestyäkseen nopeasti kehittyvässä koulutusympäristössä ja työelämässä, ja että joissakin jäsenvaltioissa on edelleen jatkuvia osaamisen kohtaanto-ongelmia.

| (9) | Jäsenvaltiot ovat pyytäneet unionin tason toimia, joilla parannettaisiin työllisyyttä, osaamisen kohtaanto-ongelmia ja työmarkkinoiden tarpeita koskevaa tiedonkulkua. Etenkin neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteisessä raportissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) (7) täytäntöönpanosta ehdotetaan korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssin ja yhteiskunnallisen merkityksen edistämistä muun muassa siten, että hankitaan paremmin tietoa työmarkkinoiden tarpeista ja tuloksista ja ennakoidaan ne paremmin, esimerkiksi seuraamalla vastavalmistuneiden uria. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltiot ovat pyytäneet unionin tason toimia, joilla parannettaisiin työllisyyttä, osaamisen kohtaanto-ongelmia ja työmarkkinoiden tarpeita koskevaa tiedonkulkua. Etenkin neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteisessä raportissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) (7) täytäntöönpanosta ehdotetaan korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssin ja yhteiskunnallisen merkityksen edistämistä muun muassa siten, että hankitaan paremmin tietoa työmarkkinoiden tarpeista ja tuloksista ja ennakoidaan ne paremmin, esimerkiksi seuraamalla vastavalmistuneiden uria.

| (10) | Vuonna 2015 annetussa Riian julkilausumassa ammatillisen koulutuksen keskipitkän aikavälin uusista tavoitteista 2015–2020 jäsenvaltiot sitoutuivat myös varmistamaan jatkuvien tieto- ja palautemekanismien luomisen muun muassa käyttämällä ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyttä koskevia tietoja sekä yhdistämällä oppimista, työmarkkinoille pääsyä ja urakehitystä koskevia tietoja ja kehittämällä kansallisen tason toimijoiden valmiuksia käyttää tutkinnon suorittaneita koskevia tietoja perustana opetussuunnitelmien, ammattiprofiilien ja ammatillisten tutkintojen sisällön mukauttamisessa uusiin taloudellisiin ja teknisiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(10)

Vuonna 2015 annetussa Riian julkilausumassa ammatillisen koulutuksen keskipitkän aikavälin uusista tavoitteista 2015–2020 jäsenvaltiot sitoutuivat myös varmistamaan jatkuvien tieto- ja palautemekanismien luomisen muun muassa käyttämällä ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyttä koskevia tietoja sekä yhdistämällä oppimista, työmarkkinoille pääsyä ja urakehitystä koskevia tietoja ja kehittämällä kansallisen tason toimijoiden valmiuksia käyttää tutkinnon suorittaneita koskevia tietoja perustana opetussuunnitelmien, ammattiprofiilien ja ammatillisten tutkintojen sisällön mukauttamisessa uusiin taloudellisiin ja teknisiin vaatimuksiin.

| (11) | Päätöslauselmassa sosioekonomisen kehityksen ja osallisuuden edistämisestä EU:ssa koulutuksen avulla: koulutusalan panos vuoden 2016 eurooppalaiseen ohjausjaksoon (8) jäsenvaltiot korostivat, että ratkaisujen löytäminen osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja osaamisvajeeseen on ensisijaisen tärkeää. |
| --- | --- |

(11)

Päätöslauselmassa sosioekonomisen kehityksen ja osallisuuden edistämisestä EU:ssa koulutuksen avulla: koulutusalan panos vuoden 2016 eurooppalaiseen ohjausjaksoon (8) jäsenvaltiot korostivat, että ratkaisujen löytäminen osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja osaamisvajeeseen on ensisijaisen tärkeää.

| (12) | Tämä perustui aiemmin tehtyyn työhön. Jäsenvaltiot sopivat vuonna 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä yrittäjyydestä koulutuksessa (9), että kun mahdollista, ne hyödyntävät tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatuja tietoja arvioidessaan yrittäjyyskoulutuksen laatua ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

(12)

Tämä perustui aiemmin tehtyyn työhön. Jäsenvaltiot sopivat vuonna 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä yrittäjyydestä koulutuksessa (9), että kun mahdollista, ne hyödyntävät tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatuja tietoja arvioidessaan yrittäjyyskoulutuksen laatua ja tehokkuutta.

| (13) | Vuonna 2013 annetuissa neuvoston päätelmissä korkea-asteen koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta (10) jäsenvaltiot päättivät helpottaa tietojen antamista koulutuksen ja työmarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista ja tuloksista. |
| --- | --- |

(13)

Vuonna 2013 annetuissa neuvoston päätelmissä korkea-asteen koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta (10) jäsenvaltiot päättivät helpottaa tietojen antamista koulutuksen ja työmarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista ja tuloksista.

| (14) | Vuonna 2012 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä tutkinnon suorittaneiden työllistyvyydestä (11) jäsenvaltiot sopivat lisäksi vahvistavansa vertailuarvoksi, että vuoteen 2020 mennessä pitäisi enintään kolme vuotta ennen vertailuvuotta valmistuneiden työllisten tutkinnon suorittaneiden (20–34-vuotiaat) osuuden olla vähintään 82 prosenttia, ja seuraavansa työllisten tutkinnon suorittaneiden osuutta, jotta voitaisiin parantaa näyttöperustaa koulutuksen ja työelämän välistä rajapintaa koskevan politiikan kehittämiseksi, samalla kun jäsenvaltiot ja komissio sitoutuivat keräämään laadullisia tietoja ja hyviä käytäntöjä, joilla täydennettäisiin määrällistä seurantaa ja tuettaisiin näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa. |
| --- | --- |

(14)

Vuonna 2012 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä tutkinnon suorittaneiden työllistyvyydestä (11) jäsenvaltiot sopivat lisäksi vahvistavansa vertailuarvoksi, että vuoteen 2020 mennessä pitäisi enintään kolme vuotta ennen vertailuvuotta valmistuneiden työllisten tutkinnon suorittaneiden (20–34-vuotiaat) osuuden olla vähintään 82 prosenttia, ja seuraavansa työllisten tutkinnon suorittaneiden osuutta, jotta voitaisiin parantaa näyttöperustaa koulutuksen ja työelämän välistä rajapintaa koskevan politiikan kehittämiseksi, samalla kun jäsenvaltiot ja komissio sitoutuivat keräämään laadullisia tietoja ja hyviä käytäntöjä, joilla täydennettäisiin määrällistä seurantaa ja tuettaisiin näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa.

| (15) | Sen vuoksi Euroopan komissio on uutta osaamisohjelmaa Euroopalle koskevassa tiedonannossa (12) asettanut etusijalle ammatinvalinnan helpottamisen parantamalla taitoja koskevaa tietoa ja sen hankintaa ehdottamalla korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevaa aloitetta, jolla autetaan jäsenvaltioita parantamaan tietoja tutkinnon suorittaneiden siirtymisestä työmarkkinoille. Tähän liittyen tässä suosituksessa esitetään jäsenvaltioiden aloitteita täydentävä toimintamalli, ja sitoumukset perustuvat vapaaehtoisuuteen. |
| --- | --- |

(15)

Sen vuoksi Euroopan komissio on uutta osaamisohjelmaa Euroopalle koskevassa tiedonannossa (12) asettanut etusijalle ammatinvalinnan helpottamisen parantamalla taitoja koskevaa tietoa ja sen hankintaa ehdottamalla korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevaa aloitetta, jolla autetaan jäsenvaltioita parantamaan tietoja tutkinnon suorittaneiden siirtymisestä työmarkkinoille. Tähän liittyen tässä suosituksessa esitetään jäsenvaltioiden aloitteita täydentävä toimintamalli, ja sitoumukset perustuvat vapaaehtoisuuteen.

SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE SEURAAVAA:

Asiaan liittyvä kansallinen ja unionin lainsäädäntö, etenkin henkilötietojen suojaa koskeva direktiivi 95/46/EY (13), käytettävissä olevat resurssit ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa:

| 1. | Jäsenvaltiot parantavat tutkinnon suorittaneiden (14) sekä tapauksen mukaan henkilöiden, jotka jättävät kesken korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen, toimintaa koskevien tietojen saatavuutta ja laatua, mukaan luettuna edistymällä vuoteen 2020 mennessä sellaisten tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmien perustamisessa, joihin voi sisältyä:






  a) | relevanttien anonymisoitujen hallinnollisten tilastotietojen keruu koulutus-, verotus-, väestö- ja sosiaaliturvatietokannoista; |
| --- | --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot parantavat tutkinnon suorittaneiden (14) sekä tapauksen mukaan henkilöiden, jotka jättävät kesken korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen, toimintaa koskevien tietojen saatavuutta ja laatua, mukaan luettuna edistymällä vuoteen 2020 mennessä sellaisten tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmien perustamisessa, joihin voi sisältyä:

a)

relevanttien anonymisoitujen hallinnollisten tilastotietojen keruu koulutus-, verotus-, väestö- ja sosiaaliturvatietokannoista;

| b) | tutkinnon suorittaneita koskevien pitkittäistutkimusten kehittäminen koulutusjärjestelmän ja kun asianmukaista oppilaitosten tasolla ottaen huomioon, että laadulliset tiedot ihmisten siirtymisestä työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen ja heidän myöhemmästä urakehityksestään ovat tärkeitä; ja |
| --- | --- |

b)

tutkinnon suorittaneita koskevien pitkittäistutkimusten kehittäminen koulutusjärjestelmän ja kun asianmukaista oppilaitosten tasolla ottaen huomioon, että laadulliset tiedot ihmisten siirtymisestä työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen ja heidän myöhemmästä urakehityksestään ovat tärkeitä; ja

| c) | viranomaisten mahdollisuus liittää yhteen eri lähteistä olevia anonymisoituja tietoja saadakseen kokonaiskuvan tutkinnon suorittamisen vaikutuksista. |
| --- | --- |

c)

viranomaisten mahdollisuus liittää yhteen eri lähteistä olevia anonymisoituja tietoja saadakseen kokonaiskuvan tutkinnon suorittamisen vaikutuksista.

Kerättävien tietojen sisältö

| 2. | Koska tämän neuvoston suosituksen tavoitteena on parantaa tietojen vertailtavuutta, jäsenvaltioiden olisi kerättävä tietoja seuraavilta aloilta:






  a) | sosiobiografiset ja sosioekonomiset tiedot |
| --- | --- | --- |

2.

Koska tämän neuvoston suosituksen tavoitteena on parantaa tietojen vertailtavuutta, jäsenvaltioiden olisi kerättävä tietoja seuraavilta aloilta:

a)

sosiobiografiset ja sosioekonomiset tiedot

| b) | tiedot koulutuksesta |
| --- | --- |

b)

tiedot koulutuksesta

| c) | tiedot työstä ja jatkokoulutuksesta |
| --- | --- |

c)

tiedot työstä ja jatkokoulutuksesta

| d) | koulutuksen relevanssi työn tai elinikäisen oppimisen kannalta |
| --- | --- |

d)

koulutuksen relevanssi työn tai elinikäisen oppimisen kannalta

| e) | urakehitys. |
| --- | --- |

e)

urakehitys.

Tutkinnon suorittaneita koskevat pitkittäistutkimukset

| 3. | Jäsenvaltiot kannustavat korkeaan, edustavaan ja jatkuvaan vastausosuuteen tutkinnon suorittaneille suunnatuissa, pitkittäistutkimuksina toteutettavissa kyselyissä ja mahdollisuuksien mukaan niiden tutkinnon suorittaneiden seurantaan, jotka ovat muuttaneet ulkomaille opiskelemaan tai opintojen suorittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltiot kannustavat korkeaan, edustavaan ja jatkuvaan vastausosuuteen tutkinnon suorittaneille suunnatuissa, pitkittäistutkimuksina toteutettavissa kyselyissä ja mahdollisuuksien mukaan niiden tutkinnon suorittaneiden seurantaan, jotka ovat muuttaneet ulkomaille opiskelemaan tai opintojen suorittamisen jälkeen.

Eurooppalainen yhteistyö

| 4. | Jäsenvaltiot osallistuvat asiantuntijaverkostoon, joka kannustaa jäsenvaltioita yhteistyöhön ja vastavuoroiseen oppimiseen seurantajärjestelmien ja niiden jatkokehittämisen osalta. Tämä verkosto tarkastelee eri vaihtoehtoja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen vertailukelpoisuuden parantamiseksi ja yhteisten määritelmien laatimiseksi. Suosituksen 3 ja 9 kohdassa tarkoitettujen pitkittäistutkimusten osalta verkosto tarkastelee eri vaihtoehtoja yhteisiksi periaatteiksi ja optimaaliseksi suoritustiheydeksi sekä ulkomaille muuttaneiden tutkinnon suorittaneiden seuraamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltiot osallistuvat asiantuntijaverkostoon, joka kannustaa jäsenvaltioita yhteistyöhön ja vastavuoroiseen oppimiseen seurantajärjestelmien ja niiden jatkokehittämisen osalta. Tämä verkosto tarkastelee eri vaihtoehtoja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen vertailukelpoisuuden parantamiseksi ja yhteisten määritelmien laatimiseksi. Suosituksen 3 ja 9 kohdassa tarkoitettujen pitkittäistutkimusten osalta verkosto tarkastelee eri vaihtoehtoja yhteisiksi periaatteiksi ja optimaaliseksi suoritustiheydeksi sekä ulkomaille muuttaneiden tutkinnon suorittaneiden seuraamiseksi.

| 5. | Tämä verkosto toteutetaan eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) olemassa olevien hallintorakenteiden mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä mahdollisesti seuraavia uusia rakenteita. |
| --- | --- |

5.

Tämä verkosto toteutetaan eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) olemassa olevien hallintorakenteiden mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä mahdollisesti seuraavia uusia rakenteita.

Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen

| 6. | Jäsenvaltiot toteuttavat toimia varmistaakseen tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevien analyysien tulosten ajantasaisen, säännöllisen ja laajan levittämisen ja hyödyntämisen tavoitteenaan






  a) | tehostaa opintojen aloittamista harkitseville, nykyisille opiskelijoille ja tutkinnon suorittaneille annettavaa ammatinvalinnanohjausta; |
| --- | --- | --- |

6.

Jäsenvaltiot toteuttavat toimia varmistaakseen tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevien analyysien tulosten ajantasaisen, säännöllisen ja laajan levittämisen ja hyödyntämisen tavoitteenaan

a)

tehostaa opintojen aloittamista harkitseville, nykyisille opiskelijoille ja tutkinnon suorittaneille annettavaa ammatinvalinnanohjausta;

| b) | tukea opetussuunnitelmien laatimista ja päivittämistä relevanttien taitojen hankkimisen ja työllisyyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tukea opetussuunnitelmien laatimista ja päivittämistä relevanttien taitojen hankkimisen ja työllisyyden parantamiseksi;

| c) | parantaa ammattitaitoisen työvoiman ja työpaikkojen kohtaamista kilpailukyvyn ja innovaatioiden tukemiseksi paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä osaamisvajeen korjaamiseksi; |
| --- | --- |

c)

parantaa ammattitaitoisen työvoiman ja työpaikkojen kohtaamista kilpailukyvyn ja innovaatioiden tukemiseksi paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä osaamisvajeen korjaamiseksi;

| d) | varautua muuttuviin työllisyys-, koulutus- ja sosiaalisiin tarpeisiin ja ennustaa ne; ja |
| --- | --- |

d)

varautua muuttuviin työllisyys-, koulutus- ja sosiaalisiin tarpeisiin ja ennustaa ne; ja

| e) | myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen sekä kansallisella että unionin tasolla. |
| --- | --- |

e)

myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen sekä kansallisella että unionin tasolla.

Rahoitus

| 7. | Jäsenvaltiot varmistavat vakaan rahoituksen tutkinnon suorittaneiden seuranta-aloitteille osoittamalla riittävät monivuotiset resurssit kansallisista tai eurooppalaisista rahoituslähteistä kuten Erasmus+-ohjelmasta tai Euroopan rakenne- ja investointirahastoista silloin kun se on asianmukaista ja linjassa käytettävissä olevien resurssien, oikeusperustan ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen prioriteettien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluita. |
| --- | --- |

7.

Jäsenvaltiot varmistavat vakaan rahoituksen tutkinnon suorittaneiden seuranta-aloitteille osoittamalla riittävät monivuotiset resurssit kansallisista tai eurooppalaisista rahoituslähteistä kuten Erasmus+-ohjelmasta tai Euroopan rakenne- ja investointirahastoista silloin kun se on asianmukaista ja linjassa käytettävissä olevien resurssien, oikeusperustan ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen prioriteettien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluita.

Raportointi

| 8. | Jäsenvaltiot arvioivat tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymistä ja raportoivat siitä komissiolle asiantuntijaverkoston välityksellä kahden vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymisestä ja sen jälkeen säännöllisesti. |
| --- | --- |

8.

Jäsenvaltiot arvioivat tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymistä ja raportoivat siitä komissiolle asiantuntijaverkoston välityksellä kahden vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymisestä ja sen jälkeen säännöllisesti.

SUOSITTAA KOMISSIOLLE SEURAAVAA:

| 9. | Komissio kehittää korkea-asteen tutkinnon (15) suorittaneita koskevan eurooppalaisen tutkimuksen pilottivaiheen, jolla pyritään parantamaan tutkinnon suorittaneiden työllisyyttä ja sosiaalisia tuloksia koskevien vertailukelpoisten tietojen saatavuutta ja joka pohjautuu Eurograduate-toteutettavuustutkimuksen tuloksiin (16) sekä jäsenvaltioiden kokemuksiin omista tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmistään. Komissio esittää asiantuntijaverkostolle raportin tämän pilottitutkimuksen tuloksista kolmen vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymisestä. Jos pilottivaiheessa saadaan myönteisiä tuloksia, komissio kuulee jäsenvaltioita siitä, toteutetaanko korkea-asteen tutkinnon suorittaneita koskeva eurooppalainen tutkimus kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

9.

Komissio kehittää korkea-asteen tutkinnon (15) suorittaneita koskevan eurooppalaisen tutkimuksen pilottivaiheen, jolla pyritään parantamaan tutkinnon suorittaneiden työllisyyttä ja sosiaalisia tuloksia koskevien vertailukelpoisten tietojen saatavuutta ja joka pohjautuu Eurograduate-toteutettavuustutkimuksen tuloksiin (16) sekä jäsenvaltioiden kokemuksiin omista tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmistään. Komissio esittää asiantuntijaverkostolle raportin tämän pilottitutkimuksen tuloksista kolmen vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymisestä. Jos pilottivaiheessa saadaan myönteisiä tuloksia, komissio kuulee jäsenvaltioita siitä, toteutetaanko korkea-asteen tutkinnon suorittaneita koskeva eurooppalainen tutkimus kokonaisuudessaan.

| 10. | Komissio tarjoaa tarpeen mukaan tukea valmiuksien parantamiseen, jotta voidaan perustaa tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmiä, jotka perustuvat hyviin käytäntöihin. Ammatillisen koulutuksen osalta tähän kuuluu kaikki jäsenvaltiot kattava laaja kartoitus, jossa tarkastellaan eri vaihtoehtoja unionin tason yhteistyötä varten ja jonka pohjalta voitaisiin arvioida ammatillisen tutkinnon suorittaneita koskevan eurooppalaisen tutkimuksen toteutettavuutta, jos se katsotaan tarpeelliseksi. Valmiuksien parantamiseen liittyen komissio tarjoaa tukea myös viranomaisten, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja ohjauspalveluiden välistä yhteistyötä varten tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatavien tietojen saatavuuden, vertailtavuuden ja luotettavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

10.

Komissio tarjoaa tarpeen mukaan tukea valmiuksien parantamiseen, jotta voidaan perustaa tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmiä, jotka perustuvat hyviin käytäntöihin. Ammatillisen koulutuksen osalta tähän kuuluu kaikki jäsenvaltiot kattava laaja kartoitus, jossa tarkastellaan eri vaihtoehtoja unionin tason yhteistyötä varten ja jonka pohjalta voitaisiin arvioida ammatillisen tutkinnon suorittaneita koskevan eurooppalaisen tutkimuksen toteutettavuutta, jos se katsotaan tarpeelliseksi. Valmiuksien parantamiseen liittyen komissio tarjoaa tukea myös viranomaisten, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja ohjauspalveluiden välistä yhteistyötä varten tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatavien tietojen saatavuuden, vertailtavuuden ja luotettavuuden parantamiseksi.

| 11. | Komissio edistää vastavuoroista oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, vahvistaa yhteistyötä perustamalla asiantuntijaverkoston ja tukemalla sen työtä sekä tekee yhteistyötä muiden asiaan liittyvien asiantuntijaryhmien, kansainvälisten järjestöjen ja EU:n toimielinten ja virastojen kanssa. |
| --- | --- |

11.

Komissio edistää vastavuoroista oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, vahvistaa yhteistyötä perustamalla asiantuntijaverkoston ja tukemalla sen työtä sekä tekee yhteistyötä muiden asiaan liittyvien asiantuntijaryhmien, kansainvälisten järjestöjen ja EU:n toimielinten ja virastojen kanssa.

| 12. | Komissio varmistaa, että tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevat analyysit ovat jäsenvaltioiden ja sidosryhmien käytettävissä. |
| --- | --- |

12.

Komissio varmistaa, että tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevat analyysit ovat jäsenvaltioiden ja sidosryhmien käytettävissä.

| 13. | Komissio tukee eurooppalaisten rahoituslähteiden kuten Erasmus+-ohjelman tai Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöä silloin kun se on asianmukaista ja linjassa niiden rahoituskapasiteetin, oikeusperustan, päätöksentekoprosessin ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen prioriteettien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluita. |
| --- | --- |

13.

Komissio tukee eurooppalaisten rahoituslähteiden kuten Erasmus+-ohjelman tai Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöä silloin kun se on asianmukaista ja linjassa niiden rahoituskapasiteetin, oikeusperustan, päätöksentekoprosessin ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen prioriteettien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluita.

| 14. | Komissio raportoi tämän suosituksen täytäntöönpanosta neuvostolle viiden vuoden kuluessa sen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

14.

Komissio raportoi tämän suosituksen täytäntöönpanosta neuvostolle viiden vuoden kuluessa sen hyväksymisestä.

Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. REPS

---

(1)  COM(2015) 690 final.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1848, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2015 (EUVL L 268, 15.10.2015, s. 28).

2

(3)  ISBN 952-5539-04–0.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta (EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1).

4

(5)  Sukupuolen ja maahanmuuttajataustan vaikutuksesta koulusta työelämään siirtymiseen, ks. Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In, luku 13, OECD / Euroopan unioni (2015).

5

(6)  SWD(2016)0195 final.

6

(7)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 25.

7

(8)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 24 päivänä helmikuuta 2016, sosioekonomisen kehityksen ja osallisuuden edistämisestä EU:ssa koulutuksen avulla: koulutusalan panos vuoden 2016 eurooppalaiseen ohjausjaksoon (EUVL C 105, 19.3.2016, s. 1).

8

(9)  EUVL C 17, 20.1.2015, s. 2.

9

(10)  EUVL C 168, 14.6.2013, s. 2.

10

(11)  EUVL C 169, 15.6.2012, s. 11.

11

(12)  COM(2016)381 final.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

13

(14)  Tässä neuvoston suosituksessa ’tutkinnon suorittaneella’ tarkoitetaan henkilöä, joka suorittaa päätökseen minkä tahansa tasoisen korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen (vähintään EQF-taso 4). Tiedossa kuitenkin on, että joissakin jäsenvaltioissa on aloitteita myös koulunkäynnin keskeyttäneiden seurantaa varten.

14

(15)  Vähintään EQF-taso 5.

15

(16)  Eurograduate-toteutettavuustutkimus koskee ainoastaan korkea-asteen koulutusta.

16

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 9.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/5

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 423/02)

Komissio päätti 4. joulukuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain saksaksi ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8691. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8691. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/5

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8698 – EQT / Curaeos Holding)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 423/03)

Komissio päätti 28. marraskuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8698. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8698. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 9.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/6

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät valmentajien roolista yhteiskunnassa

(2017/C 423/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN, että:

| 1. | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan mukaan ”Unioni myötävaikuttaa Euroopan urheilun edistämiseen ottaen huomioon sen erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän”. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan mukaan ”Unioni myötävaikuttaa Euroopan urheilun edistämiseen ottaen huomioon sen erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän”.

| 2. | Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 23. toukokuuta 2017 kolmannen Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelman (2017–2020), jossa määritetään urheilu ja yhteiskunta EU:n urheilualan yhteistyön ensisijaisiksi aiheiksi ja asetetaan valmentajien rooli keskeiselle sijalle; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 23. toukokuuta 2017 kolmannen Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelman (2017–2020), jossa määritetään urheilu ja yhteiskunta EU:n urheilualan yhteistyön ensisijaisiksi aiheiksi ja asetetaan valmentajien rooli keskeiselle sijalle;

OTTAVAT HUOMIOON, että:

| 3. | Viimeksi kuluneiden vuosikymmenten aikana yhteiskunta on muuttunut huomattavasti ja teknologian, talouden ja sosiaalisten rakenteiden kehityksen seurauksena nykyisillä sukupolvilla on useita merkittäviä haasteita ratkottavanaan:






  a. | väestön ruumiillinen aktiivisuus vähenee (1) ja erityisenä huolena on se, että lasten ja nuorten fyysinen aktiivisuus on riittämätöntä heidän kehityksensä kannalta (2); |
| --- | --- | --- |

3.

Viimeksi kuluneiden vuosikymmenten aikana yhteiskunta on muuttunut huomattavasti ja teknologian, talouden ja sosiaalisten rakenteiden kehityksen seurauksena nykyisillä sukupolvilla on useita merkittäviä haasteita ratkottavanaan:

a.

väestön ruumiillinen aktiivisuus vähenee (1) ja erityisenä huolena on se, että lasten ja nuorten fyysinen aktiivisuus on riittämätöntä heidän kehityksensä kannalta (2);

| b. | istuva ja lihavuudelle altistava elämäntapa ja pidempään elinajanodotteeseen liittyvät terveysongelmat rasittavat terveydenhuoltojärjestelmää, taloutta ja yhteiskuntaa entistä enemmän (3)
   (4); |
| --- | --- |

b.

istuva ja lihavuudelle altistava elämäntapa ja pidempään elinajanodotteeseen liittyvät terveysongelmat rasittavat terveydenhuoltojärjestelmää, taloutta ja yhteiskuntaa entistä enemmän (3)
   (4);

| c. | joissakin EU:n jäsenvaltioissa työttömyys on kasvussa erityisesti nuorten keskuudessa (5); |
| --- | --- |

c.

joissakin EU:n jäsenvaltioissa työttömyys on kasvussa erityisesti nuorten keskuudessa (5);

| d. | Euroopan yhteiskuntien tämän hetken haasteina on säilyä yhtenäisinä ja osallistavina ja kiinnittää huomiota syrjäytymisvaarassa oleviin väestöryhmiin, kuten maahanmuuttajat ja pakolaiset (6), ikääntyneet, vammaiset henkilöt sekä heikommassa asemassa olevat nuoret (7); |
| --- | --- |

d.

Euroopan yhteiskuntien tämän hetken haasteina on säilyä yhtenäisinä ja osallistavina ja kiinnittää huomiota syrjäytymisvaarassa oleviin väestöryhmiin, kuten maahanmuuttajat ja pakolaiset (6), ikääntyneet, vammaiset henkilöt sekä heikommassa asemassa olevat nuoret (7);

| e. | liikkuvuuden lisäämisellä on vaikutuksia sosiaalipolitiikan aloihin, kuten työmarkkinoihin, kulttuuriseen yhteenkuuluvuuteen, sosiaalipalveluihin ja ympäristöön; |
| --- | --- |

e.

liikkuvuuden lisäämisellä on vaikutuksia sosiaalipolitiikan aloihin, kuten työmarkkinoihin, kulttuuriseen yhteenkuuluvuuteen, sosiaalipalveluihin ja ympäristöön;

| f. | urheilun eettiset haasteet ovat lisääntymässä; |
| --- | --- |

f.

urheilun eettiset haasteet ovat lisääntymässä;

| 4. | Teknologian nopea kehitys johtaa kasvavassa määrin työpaikkojen automatisointiin, mikä saattaa myös lisätä virkistystoimintaan käytettyä aikaa (8). Koska tietotekniikka kuitenkin lisää mahdollisuuksia passiiviseen vapaa-ajan toimintaan yhä suurempi osa vapaa-ajasta käytetään suosittujen tietokonepohjaisten viihdepalvelujen parissa, mikä edelleen lisää liikkumattomuutta; |
| --- | --- |

4.

Teknologian nopea kehitys johtaa kasvavassa määrin työpaikkojen automatisointiin, mikä saattaa myös lisätä virkistystoimintaan käytettyä aikaa (8). Koska tietotekniikka kuitenkin lisää mahdollisuuksia passiiviseen vapaa-ajan toimintaan yhä suurempi osa vapaa-ajasta käytetään suosittujen tietokonepohjaisten viihdepalvelujen parissa, mikä edelleen lisää liikkumattomuutta;

KOROSTAVAT, että

| 5. | Samanaikaisesti urheilu on muuttunut viime vuosikymmeninä ja muuttuu edelleen ilmentäen laaja-alaisempia sosiokulttuurisia muutoksia: urheilun demokratisoituminen ja monipuolistuminen on laajentanut urheilualaa uusiin lajeihin, edistänyt naisten osallistumista perinteisesti ”miesvaltaisiin” lajeihin ja lisännyt liikuntatilojen määrää; lisännyt tietoisuutta urheilun ja liikunnan merkityksestä terveyden ja henkilökohtaisen kehityksen kannalta; edistänyt sekä urheilun tarjoamia mahdollisuuksia integraatioon ja sosiaaliseen osallisuuteen että urheilun kaupallistamista, mikä puolestaan on kannustanut yritystoimintaa, yrittäjyyttä ja kauppaa; |
| --- | --- |

5.

Samanaikaisesti urheilu on muuttunut viime vuosikymmeninä ja muuttuu edelleen ilmentäen laaja-alaisempia sosiokulttuurisia muutoksia: urheilun demokratisoituminen ja monipuolistuminen on laajentanut urheilualaa uusiin lajeihin, edistänyt naisten osallistumista perinteisesti ”miesvaltaisiin” lajeihin ja lisännyt liikuntatilojen määrää; lisännyt tietoisuutta urheilun ja liikunnan merkityksestä terveyden ja henkilökohtaisen kehityksen kannalta; edistänyt sekä urheilun tarjoamia mahdollisuuksia integraatioon ja sosiaaliseen osallisuuteen että urheilun kaupallistamista, mikä puolestaan on kannustanut yritystoimintaa, yrittäjyyttä ja kauppaa;

| 6. | Urheilu ja liikunta voivat hyödyttää yhteiskuntaa vastaamalla osaltaan moniin edellä mainituista haasteista ja kehittämällä samalla niiden ainutlaatuista yhteiskunnallista merkitystä:






  a. | alana, johon kuuluu toimintaa, jolla on myönteinen vaikutus kaikenikäisten ihmisten hyvinvointiin, terveyteen ja elämänlaatuun; |
| --- | --- | --- |

6.

Urheilu ja liikunta voivat hyödyttää yhteiskuntaa vastaamalla osaltaan moniin edellä mainituista haasteista ja kehittämällä samalla niiden ainutlaatuista yhteiskunnallista merkitystä:

a.

alana, johon kuuluu toimintaa, jolla on myönteinen vaikutus kaikenikäisten ihmisten hyvinvointiin, terveyteen ja elämänlaatuun;

| b. | yhteiskunnallisena ilmiönä, joka saattaa ihmisiä yhteen, luo yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, lisää kansalaisten aktiivisuutta, edistää reilua peliä ja puoltaa yhteisiä arvoja (9) kaikkien ihmisten välillä heidän uskonnostaan, kansallisuudestaan, sosiaalisesta asemastaan tai kulttuuritaustastaan riippumatta; |
| --- | --- |

b.

yhteiskunnallisena ilmiönä, joka saattaa ihmisiä yhteen, luo yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, lisää kansalaisten aktiivisuutta, edistää reilua peliä ja puoltaa yhteisiä arvoja (9) kaikkien ihmisten välillä heidän uskonnostaan, kansallisuudestaan, sosiaalisesta asemastaan tai kulttuuritaustastaan riippumatta;

| c. | rikastamalla vapaa-aikaa toiminnalla, joka edistää henkilökohtaista kehitystä, helpottaa kaikkien osallistujien sosiaalisten ja muiden olennaisten taitojen hankkimista ja rikastuttaa inhimillistä pääomaa; |
| --- | --- |

c.

rikastamalla vapaa-aikaa toiminnalla, joka edistää henkilökohtaista kehitystä, helpottaa kaikkien osallistujien sosiaalisten ja muiden olennaisten taitojen hankkimista ja rikastuttaa inhimillistä pääomaa;

| d. | kannustamalla vapaaehtoistoimintaan, mikä puolestaan edistää yhteiskunnallista osallistumista; |
| --- | --- |

d.

kannustamalla vapaaehtoistoimintaan, mikä puolestaan edistää yhteiskunnallista osallistumista;

| e. | kehittämällä teknologiaa, materiaaleja ja tietämystä suorituskyvyn parantamiseksi esimerkiksi puettavien tietokoneiden, vaatteiden, ravinnon ja harjoitusmenettelyjen avulla, mikä on jo hyödyttänyt useita väestöryhmiä, kuten vanhuksia ja vammaisia parantamalla tehokkuutta, turvallisuutta ja kuntoutusta niin työelämässä kuin vapaa-ajan toiminnassa; |
| --- | --- |

e.

kehittämällä teknologiaa, materiaaleja ja tietämystä suorituskyvyn parantamiseksi esimerkiksi puettavien tietokoneiden, vaatteiden, ravinnon ja harjoitusmenettelyjen avulla, mikä on jo hyödyttänyt useita väestöryhmiä, kuten vanhuksia ja vammaisia parantamalla tehokkuutta, turvallisuutta ja kuntoutusta niin työelämässä kuin vapaa-ajan toiminnassa;

| f. | edistämällä kaupunkikehitystä kansalaisten sivistyksellisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden mukaisesti sekä edistämällä ympäristötietoisuutta; |
| --- | --- |

f.

edistämällä kaupunkikehitystä kansalaisten sivistyksellisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden mukaisesti sekä edistämällä ympäristötietoisuutta;

| g. | hyödyntämällä niiden merkittävää ja kasvavaa taloudellista vaikutusta (10); |
| --- | --- |

g.

hyödyntämällä niiden merkittävää ja kasvavaa taloudellista vaikutusta (10);

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 7. | Valmentajilla on keskeinen rooli urheilussa, sillä johtaessaan ja ohjatessaan osallistujia he pääsevät vaikuttamaan näiden tietämykseen, taitoihin, kehitysnäkymiin, tavoitteisiin, terveyteen, hyvinvointiin ja arvoihin. Euroopassa arvioidaan olevan 5–9 miljoonaa valmentajaa, jotka vaikuttavat 50–100 miljoonaan eurooppalaiseen (11); |
| --- | --- |

7.

Valmentajilla on keskeinen rooli urheilussa, sillä johtaessaan ja ohjatessaan osallistujia he pääsevät vaikuttamaan näiden tietämykseen, taitoihin, kehitysnäkymiin, tavoitteisiin, terveyteen, hyvinvointiin ja arvoihin. Euroopassa arvioidaan olevan 5–9 miljoonaa valmentajaa, jotka vaikuttavat 50–100 miljoonaan eurooppalaiseen (11);

| 8. | Valmentajat ovat henkilöitä, jotka suunnittelevat ja toteuttavat urheilukoulutusta soveltamalla osoitettavissa olevaa taitoa ja osaamista suoritus-, virkistys- tai terveystavoitteiden saavuttamiseen turvallisella tavalla; |
| --- | --- |

8.

Valmentajat ovat henkilöitä, jotka suunnittelevat ja toteuttavat urheilukoulutusta soveltamalla osoitettavissa olevaa taitoa ja osaamista suoritus-, virkistys- tai terveystavoitteiden saavuttamiseen turvallisella tavalla;

| 9. | Näissä päätelmissä valmentajilla tarkoitetaan urheiluvalmentajia, jotka:






  a. | ovat naisia ja miehiä, jotka omaavat viralliseen, epäviralliseen tai arkioppimiseen perustuvan pätevyyden urheiluvalmennukseen; |
| --- | --- | --- |

9.

Näissä päätelmissä valmentajilla tarkoitetaan urheiluvalmentajia, jotka:

a.

ovat naisia ja miehiä, jotka omaavat viralliseen, epäviralliseen tai arkioppimiseen perustuvan pätevyyden urheiluvalmennukseen;

| b. | johtavat ja ohjaavat niin huippu-urheilijoita kuin harrastelijoita; |
| --- | --- |

b.

johtavat ja ohjaavat niin huippu-urheilijoita kuin harrastelijoita;

| c. | valmentavat ammatikseen tai vapaaehtoistyönä; |
| --- | --- |

c.

valmentavat ammatikseen tai vapaaehtoistyönä;

| 10. | Valmentajien työnkuvaan liittyy vastuuta, taitoja ja pätevyyksiä, jotka on määritelty maiden ja urheilujärjestöjen valmennuspätevyyttä koskevissa vaatimuksissa; |
| --- | --- |

10.

Valmentajien työnkuvaan liittyy vastuuta, taitoja ja pätevyyksiä, jotka on määritelty maiden ja urheilujärjestöjen valmennuspätevyyttä koskevissa vaatimuksissa;

| 11. | Valmentajien koulutus ja valmennuspätevyyttä koskevat vaatimukset vaihtelevat maittain. Kansallisen tutkintojen viitekehykset (NQF) tai eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä (EQF) tarkoitetut järjestelmät ovat välineitä, joilla helpotetaan vertailua eri maiden välillä, jotta pätevyyksien ja tutkintojen avoimuutta ja vertailtavuutta edistettäisiin niin kansallisella kuin Euroopan tasolla liikkuvuutta ja elinikäistä oppimista koskevia tarkoituksia varten; |
| --- | --- |

11.

Valmentajien koulutus ja valmennuspätevyyttä koskevat vaatimukset vaihtelevat maittain. Kansallisen tutkintojen viitekehykset (NQF) tai eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä (EQF) tarkoitetut järjestelmät ovat välineitä, joilla helpotetaan vertailua eri maiden välillä, jotta pätevyyksien ja tutkintojen avoimuutta ja vertailtavuutta edistettäisiin niin kansallisella kuin Euroopan tasolla liikkuvuutta ja elinikäistä oppimista koskevia tarkoituksia varten;

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 12. | Valmentajat kuuluvat urheilun keskeisiin toimijoihin, jotka vastaavat osaltaan yhteiskuntaan kohdistuviin haasteisiin, sillä muiden tehtäviensä ohessa ja riippuen heidän roolistaan, asemastaan ja valmennustyönsä luonteesta, he voivat:






  a. | vaikuttaa yksilön varhaisimpiin kokemuksiin urheilusta ja liikunnasta, tukea urheilutottumusten kehittämistä ja osallistua urheilukulttuurista juontuvien sosiaalisten ja taloudellisten hyötyjen luomiseen; |
| --- | --- | --- |

12.

Valmentajat kuuluvat urheilun keskeisiin toimijoihin, jotka vastaavat osaltaan yhteiskuntaan kohdistuviin haasteisiin, sillä muiden tehtäviensä ohessa ja riippuen heidän roolistaan, asemastaan ja valmennustyönsä luonteesta, he voivat:

a.

vaikuttaa yksilön varhaisimpiin kokemuksiin urheilusta ja liikunnasta, tukea urheilutottumusten kehittämistä ja osallistua urheilukulttuurista juontuvien sosiaalisten ja taloudellisten hyötyjen luomiseen;

| b. | omata kasvavan sosiaalisen roolin urheiluun osallistuvien ja erityisesti nuorten urheilijoiden henkilökohtaisessa kehityksessä toimimalla myönteisinä roolimalleina, kylvämällä motivaatiota ja itseluottamusta ja muokkaamalla heidän arvojaan, käyttäytymismallejaan ja sosiaalisia taitojaan; |
| --- | --- |

b.

omata kasvavan sosiaalisen roolin urheiluun osallistuvien ja erityisesti nuorten urheilijoiden henkilökohtaisessa kehityksessä toimimalla myönteisinä roolimalleina, kylvämällä motivaatiota ja itseluottamusta ja muokkaamalla heidän arvojaan, käyttäytymismallejaan ja sosiaalisia taitojaan;

| c. | olla ainutlaatuisessa asemassa tuettaessa sosiaalista osallisuutta ja sukupuolten tasa-arvoa, opetettaessa yhteisten arvojen (12) ja moninaisuuden kunnioittamista ja edistettäessä liikuntaa kaikissa yhteiskuntaryhmissä; |
| --- | --- |

c.

olla ainutlaatuisessa asemassa tuettaessa sosiaalista osallisuutta ja sukupuolten tasa-arvoa, opetettaessa yhteisten arvojen (12) ja moninaisuuden kunnioittamista ja edistettäessä liikuntaa kaikissa yhteiskuntaryhmissä;

| d. | puolustaa ja edistää urheilun rehellisyyttä ja reilun pelin sääntöjä ja noudattaa varmistamisvelvollisuutta puuttumalla ensimmäisten joukossa sellaisiin ongelmiin kuin sopupelit, doping, väkivalta, alaikäisten hyväksikäyttö jne., silloin kun niitä ilmenee; |
| --- | --- |

d.

puolustaa ja edistää urheilun rehellisyyttä ja reilun pelin sääntöjä ja noudattaa varmistamisvelvollisuutta puuttumalla ensimmäisten joukossa sellaisiin ongelmiin kuin sopupelit, doping, väkivalta, alaikäisten hyväksikäyttö jne., silloin kun niitä ilmenee;

| e. | ohjata urheiluun ja liikuntaan liittyviä vapaa-ajan palveluja ja osallistua urheiluun liittyvään innovointiin muun muassa tavaroiden, palvelujen ja koulutusmenetelmien osalta; |
| --- | --- |

e.

ohjata urheiluun ja liikuntaan liittyviä vapaa-ajan palveluja ja osallistua urheiluun liittyvään innovointiin muun muassa tavaroiden, palvelujen ja koulutusmenetelmien osalta;

| f. | muokata muiden tärkeiden osapuolten, kuten urheilijoiden perheenjäsenten, katsojien ja kannattajien sekä muiden yhteiskunnallisten sidosryhmien urheilukokemuksia, jolloin heidän vaikutuksensa ulottuu urheilua laajemmin muillekin merkittäville aloille; |
| --- | --- |

f.

muokata muiden tärkeiden osapuolten, kuten urheilijoiden perheenjäsenten, katsojien ja kannattajien sekä muiden yhteiskunnallisten sidosryhmien urheilukokemuksia, jolloin heidän vaikutuksensa ulottuu urheilua laajemmin muillekin merkittäville aloille;

KATSOVAT EDELLÄ ESITETYN PERUSTEELLA, että:

| 13. | Ottaen huomioon yhteiskuntaan kohdistuvat moninaiset haasteet joihin urheilulla on ainutlaatuiset edellytykset vastata, valmentajien pääosin urheilusidonnainen rooli on laajenemassa myös muille, laajemminkin yhteiskunnan ja ihmisen kehitykseen vaikuttaville toiminnan aloille. Valmentajien urheilun ja liikunnan alalla omaama rooli, joka myötävaikuttaa osallistujien kokonaisvaltaiseen kehitykseen, muistuttaa opettajien roolia koulutuksessa, erityisesti lasten ja nuorten piirissä; |
| --- | --- |

13.

Ottaen huomioon yhteiskuntaan kohdistuvat moninaiset haasteet joihin urheilulla on ainutlaatuiset edellytykset vastata, valmentajien pääosin urheilusidonnainen rooli on laajenemassa myös muille, laajemminkin yhteiskunnan ja ihmisen kehitykseen vaikuttaville toiminnan aloille. Valmentajien urheilun ja liikunnan alalla omaama rooli, joka myötävaikuttaa osallistujien kokonaisvaltaiseen kehitykseen, muistuttaa opettajien roolia koulutuksessa, erityisesti lasten ja nuorten piirissä;

| 14. | Keskeisiä valmentajien osalta tällä hetkellä tarkasteltavia seikkoja ovat:






  a. | valmentajien roolin kasvavan merkityksen tunnustaminen yhteiskunnan taholta; |
| --- | --- | --- |

14.

Keskeisiä valmentajien osalta tällä hetkellä tarkasteltavia seikkoja ovat:

a.

valmentajien roolin kasvavan merkityksen tunnustaminen yhteiskunnan taholta;

| b. | valmentajien oman tietoisuuden lisääminen heidän roolinsa merkityksestä, siihen liittyvistä mahdollisuuksista ja velvollisuuksista sekä kannustaminen tuon roolin edelleen kehittämiseen; |
| --- | --- |

b.

valmentajien oman tietoisuuden lisääminen heidän roolinsa merkityksestä, siihen liittyvistä mahdollisuuksista ja velvollisuuksista sekä kannustaminen tuon roolin edelleen kehittämiseen;

| c. | valmentajien elinikäisten oppimis- ja koulutusmahdollisuuksien laajentaminen mahdollisuuksien mukaan yhteiskunnallisiin muutoksiin sopeutumista silmällä pitäen, etenkin terveydenhuoltoon ja huolenpitovelvollisuuteen liittyen sekä talouden ja sosiaalisen osallisuuden aloilla; |
| --- | --- |

c.

valmentajien elinikäisten oppimis- ja koulutusmahdollisuuksien laajentaminen mahdollisuuksien mukaan yhteiskunnallisiin muutoksiin sopeutumista silmällä pitäen, etenkin terveydenhuoltoon ja huolenpitovelvollisuuteen liittyen sekä talouden ja sosiaalisen osallisuuden aloilla;

| d. | sukupuolten tasa-arvon ja monimuotoisuuden edistäminen valmennuksen alalla lisäämällä soveltuvissa tapauksissa työkseen tai vapaaehtoisesti valmentajina toimivien naisten ja eri sosiaalisista ja etnisistä taustoista tulevien ihmisten määrää eri urheilulajeissa ja kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

d.

sukupuolten tasa-arvon ja monimuotoisuuden edistäminen valmennuksen alalla lisäämällä soveltuvissa tapauksissa työkseen tai vapaaehtoisesti valmentajina toimivien naisten ja eri sosiaalisista ja etnisistä taustoista tulevien ihmisten määrää eri urheilulajeissa ja kaikilla tasoilla;

| e. | urheilijoiden kaksoisuran kehittämisen tukeminen ja valmentajan ammatin nuorisolle esittäminen varteenotettavana ammattivaihtoehtona; |
| --- | --- |

e.

urheilijoiden kaksoisuran kehittämisen tukeminen ja valmentajan ammatin nuorisolle esittäminen varteenotettavana ammattivaihtoehtona;

| f. | valmentajan ammatin tunnustamisen tukeminen EU:n jäsenvaltioissa edistämällä valmentajan pätevyyttä koskevia normeja sekä jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen tutkintojen avoimuutta sisällyttämällä ne EQF:ssä mainittuihin kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin (NQF); |
| --- | --- |

f.

valmentajan ammatin tunnustamisen tukeminen EU:n jäsenvaltioissa edistämällä valmentajan pätevyyttä koskevia normeja sekä jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen tutkintojen avoimuutta sisällyttämällä ne EQF:ssä mainittuihin kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin (NQF);

| g. | vapaaehtoisvalmentajien roolin tunnustaminen ja asianmukaisen tuen tarjoaminen heille; |
| --- | --- |

g.

vapaaehtoisvalmentajien roolin tunnustaminen ja asianmukaisen tuen tarjoaminen heille;

| h. | valmentajien koulutuksen kehittäminen edistämällä sen kansainvälistä ja monialaista ulottuvuutta sisällyttämällä siihen hyviä esimerkkejä ja hyödyllisiä työskentelymenetelmiä nuorisotyön alalta, esimerkiksi epävirallinen tai arkioppiminen urheilun kautta, työskentely erityistarpeisten kanssa ja yrittäjyys; |
| --- | --- |

h.

valmentajien koulutuksen kehittäminen edistämällä sen kansainvälistä ja monialaista ulottuvuutta sisällyttämällä siihen hyviä esimerkkejä ja hyödyllisiä työskentelymenetelmiä nuorisotyön alalta, esimerkiksi epävirallinen tai arkioppiminen urheilun kautta, työskentely erityistarpeisten kanssa ja yrittäjyys;

KEHOTTAVAT TÄSSÄ YHTEYDESSÄ

| 15. | JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN JA URHEILUN ERITYISPIIRTEET HUOMIOON OTTAEN






  a. | edistämään soveltuvissa tapauksissa valmentajien laajempaa roolia käsiteltäessä koko yhteiskuntaa koskevia sosiaalisia haasteita; |
| --- | --- | --- |

15.

JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN JA URHEILUN ERITYISPIIRTEET HUOMIOON OTTAEN

a.

edistämään soveltuvissa tapauksissa valmentajien laajempaa roolia käsiteltäessä koko yhteiskuntaa koskevia sosiaalisia haasteita;

| b. | tukemaan koulutusohjelmia ja tiedotuskampanjoita, joilla pyritään lisäämään pätevien valmentajien määrää ja mahdollistamaan sen, että he voivat parantaa pääsyään työmarkkinoille ja asemaansa siellä; |
| --- | --- |

b.

tukemaan koulutusohjelmia ja tiedotuskampanjoita, joilla pyritään lisäämään pätevien valmentajien määrää ja mahdollistamaan sen, että he voivat parantaa pääsyään työmarkkinoille ja asemaansa siellä;

| c. | jakamaan valmentajien koulutukseen liittyviä parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

c.

jakamaan valmentajien koulutukseen liittyviä parhaita käytäntöjä;

| d. | helpottamaan koulutuslaitosten, nuorisojärjestöjen, urheilujärjestöjen ja urheilun kattojärjestöjen välistä yhteistyötä valmentajien koulutuksen osalta; |
| --- | --- |

d.

helpottamaan koulutuslaitosten, nuorisojärjestöjen, urheilujärjestöjen ja urheilun kattojärjestöjen välistä yhteistyötä valmentajien koulutuksen osalta;

| e. | tukemaan aiemmin hankitun osaamisen ja sellaisen valmentajille tarkoitetun elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämistä, joka sisältäisi mahdollisuuksia viralliseen, epäviralliseen ja arkioppimiseen valmennuksen kaikilla eri tasoilla; |
| --- | --- |

e.

tukemaan aiemmin hankitun osaamisen ja sellaisen valmentajille tarkoitetun elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämistä, joka sisältäisi mahdollisuuksia viralliseen, epäviralliseen ja arkioppimiseen valmennuksen kaikilla eri tasoilla;

| f. | antamaan tunnustusta valmentajien kattojärjestöjen ja verkostojen toiminnalle ja edistämään sitä; |
| --- | --- |

f.

antamaan tunnustusta valmentajien kattojärjestöjen ja verkostojen toiminnalle ja edistämään sitä;

| g. | edistämään urheilukoulutusjärjestelmän puitteissa sekä NQF- että EQF-viitekehyksiin perustuvaa oppimistuloslähtöistä toimintamallia ja tarvittaessa valmentajan tutkinnon sisällyttämistä NQF:iin EQF:n mukaisesti; |
| --- | --- |

g.

edistämään urheilukoulutusjärjestelmän puitteissa sekä NQF- että EQF-viitekehyksiin perustuvaa oppimistuloslähtöistä toimintamallia ja tarvittaessa valmentajan tutkinnon sisällyttämistä NQF:iin EQF:n mukaisesti;

| 16. | KOMISSIOTA






  a. | helpottamaan EU:n jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen välistä hyvien käytäntöjen ja suuntaviivojen vaihtoa valmentajien koulutuksen ja tutkintojen kehittämisen aloilla; |
| --- | --- | --- |

16.

KOMISSIOTA

a.

helpottamaan EU:n jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen välistä hyvien käytäntöjen ja suuntaviivojen vaihtoa valmentajien koulutuksen ja tutkintojen kehittämisen aloilla;

| b. | harkitsemaan, että taitojen ja inhimillisten voimavarojen kehitystä käsittelevän komission asiantuntijaryhmän työnkuvaan lisättäisiin valmentajien taitojen ja pätevyyden perusvaatimuksia koskevien suuntaviivojen laatiminen; |
| --- | --- |

b.

harkitsemaan, että taitojen ja inhimillisten voimavarojen kehitystä käsittelevän komission asiantuntijaryhmän työnkuvaan lisättäisiin valmentajien taitojen ja pätevyyden perusvaatimuksia koskevien suuntaviivojen laatiminen;

| c. | edistämään edelleen jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen myöntämien valmentajan tutkintojen vertailukelpoisuutta EQF:n puitteissa; |
| --- | --- |

c.

edistämään edelleen jäsenvaltioiden ja urheilujärjestöjen myöntämien valmentajan tutkintojen vertailukelpoisuutta EQF:n puitteissa;

| d. | tekemään valmentajien roolia koskevaa tutkimustyötä keskittyen erityisesti koulutukseen, liikkuvuuteen ja työmarkkinoihin liittyviin haasteisiin ja esteisiin sekä arvioimaan urheiluvalmennuksen vaikutusta suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin niin urheilualalla kuin sen ulkopuolellakin; |
| --- | --- |

d.

tekemään valmentajien roolia koskevaa tutkimustyötä keskittyen erityisesti koulutukseen, liikkuvuuteen ja työmarkkinoihin liittyviin haasteisiin ja esteisiin sekä arvioimaan urheiluvalmennuksen vaikutusta suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin niin urheilualalla kuin sen ulkopuolellakin;

| e. | hyödyntämään Euroopan sosiaalirahaston, Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan urheiluviikon suomia mahdollisuuksia tuoda esiin ja korostaa valmennuksen hyötyjä ja edistää valmentajien liikkuvuutta; |
| --- | --- |

e.

hyödyntämään Euroopan sosiaalirahaston, Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan urheiluviikon suomia mahdollisuuksia tuoda esiin ja korostaa valmennuksen hyötyjä ja edistää valmentajien liikkuvuutta;

| 17. | URHEILULIIKETTÄ JA MUITA ASIAANKUULUVIA SIDOSRYHMIÄ






  a. | kehittämään tarpeen mukaan ja tiiviissä yhteistyössä koulutuslaitosten kanssa valmentajien koulutusta varten ajantasaista sisältöä, joka vastaa yhteiskunnan nykykehitystä ja kattaa muun muassa tiedot, jotka liittyvät sosiaalisiin taitoihin, dopingin torjuntaan, urheilijoiden kaksoisuraan, nuorisotyöhön, terveydenhuoltoon, yrittäjyyteen, huolenpitovelvollisuuteen, sukupuolten tasa-arvoon jne.; |
| --- | --- | --- |

17.

URHEILULIIKETTÄ JA MUITA ASIAANKUULUVIA SIDOSRYHMIÄ

a.

kehittämään tarpeen mukaan ja tiiviissä yhteistyössä koulutuslaitosten kanssa valmentajien koulutusta varten ajantasaista sisältöä, joka vastaa yhteiskunnan nykykehitystä ja kattaa muun muassa tiedot, jotka liittyvät sosiaalisiin taitoihin, dopingin torjuntaan, urheilijoiden kaksoisuraan, nuorisotyöhön, terveydenhuoltoon, yrittäjyyteen, huolenpitovelvollisuuteen, sukupuolten tasa-arvoon jne.;

| b. | kehittämään valmentajien kanssa turvallisia ja tehokkaita vapaa-ajan palveluita, jotta urheilu säilyisi vetovoimaisena ja kilpailukykyisenä vaihtoehtona uusille tietokonepohjaisille vapaa-ajan vaihtoehdoille; |
| --- | --- |

b.

kehittämään valmentajien kanssa turvallisia ja tehokkaita vapaa-ajan palveluita, jotta urheilu säilyisi vetovoimaisena ja kilpailukykyisenä vaihtoehtona uusille tietokonepohjaisille vapaa-ajan vaihtoehdoille;

| c. | tekemään valmennustoiminnasta lähestyttävämpää koulutuksen avulla, kannustamalla valmentajan tutkintojen kehittämiseen ja muun muassa hyödyntämällä nykyisen tieto- ja viestintäteknologian tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

c.

tekemään valmennustoiminnasta lähestyttävämpää koulutuksen avulla, kannustamalla valmentajan tutkintojen kehittämiseen ja muun muassa hyödyntämällä nykyisen tieto- ja viestintäteknologian tarjoamia mahdollisuuksia;

| d. | tukemaan moninaisuutta valmennuksessa muun muassa edistämällä naisten, nuorten ja vammaisten osallistumista; |
| --- | --- |

d.

tukemaan moninaisuutta valmennuksessa muun muassa edistämällä naisten, nuorten ja vammaisten osallistumista;

| e. | edesauttamaan valmentajina työskentelevien henkilöiden kannustamista hankkimaan tarvittava koulutus; |
| --- | --- |

e.

edesauttamaan valmentajina työskentelevien henkilöiden kannustamista hankkimaan tarvittava koulutus;

| f. | edistämään valmentajien elinikäistä oppimista muun muassa osaamisen validoinnin myötä ja edistämällä näkemysten, taitojen ja tietämyksen vaihtoa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

f.

edistämään valmentajien elinikäistä oppimista muun muassa osaamisen validoinnin myötä ja edistämällä näkemysten, taitojen ja tietämyksen vaihtoa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla;

| g. | käyttämään Euroopan sosiaalirahastoa ja Erasmus+ -ohjelmaa valmentajien elinikäisen oppimisprosessin tukemiseen; |
| --- | --- |

g.

käyttämään Euroopan sosiaalirahastoa ja Erasmus+ -ohjelmaa valmentajien elinikäisen oppimisprosessin tukemiseen;

| h. | tukemaan valmentajien liikkuvuutta, jotta he oppisivat ja hankkisivat kulttuuritietämystä, monialaista osaamista, kielitaitoa ja muita oleellisia uusia taitoja; |
| --- | --- |

h.

tukemaan valmentajien liikkuvuutta, jotta he oppisivat ja hankkisivat kulttuuritietämystä, monialaista osaamista, kielitaitoa ja muita oleellisia uusia taitoja;

| i. | työskentelemään useiden eri työnantajien kanssa sen kartoittamiseksi, millaisia urheilutoiminnan kehittämistarpeita niillä on sellaisen toiminnan osalta, johon urheiluvalmentajat voisivat osallistua valmennuksen monimuotoisuuden edistämiseksi muun muassa siten, että naisten ja nuorten osallistumista lisätään. |
| --- | --- |

i.

työskentelemään useiden eri työnantajien kanssa sen kartoittamiseksi, millaisia urheilutoiminnan kehittämistarpeita niillä on sellaisen toiminnan osalta, johon urheiluvalmentajat voisivat osallistua valmennuksen monimuotoisuuden edistämiseksi muun muassa siten, että naisten ja nuorten osallistumista lisätään.

---

(1)  Eurobarometri 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2)  Komission raportti lasten lihavuuden lopettamisesta, WHO 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3)  Neuvoston suositukset monialaisesta terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä, 2013 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:354:0001:0005:FI:PDF).

(4)  Liikunnan puutteesta aiheutuvat taloudelliset kustannukset Euroopassa, ISCA:n ja CEBR:n raportti, 2015 (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5)  Eurostatin työttömyystilastot, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6)  Tässä asiakirjassa viitataan maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamiseen EU:ssa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisesta 9. joulukuuta 2016 annettujen neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmien mukaisesti (15312/16).

(7)  Ryhmät, joihin kohdistuu valtaväestöä suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski. Etniset vähemmistöt, muuttajat, vammaiset henkilöt, kodittomat, päihdeongelmaiset, eristyksissä elävät ikääntyneet henkilöt ja myös nuoret ovat usein vaikeassa tilanteessa, joka voi lisätä sosiaalista syrjäytymistä, muun muassa alhaisen koulutustason, työttömyyden tai vajaatyöllisyyden vuoksi.

(8)  Arvioiden mukaan automatisointi uhkaa 54:ää prosenttia EU:n työpaikoista (”Technology at work. The Future of Innovation and Employment”, Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al, Oxford Martin School at the University of Oxford and Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092).

(9)  Ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina (SEU 2 artikla).

(10)  Urheilun osuuden yhteenlasketusta bruttolisäarvosta on arvioitu olevan noin 1,76 prosenttia, mikä vastaa 174 miljardia euroa. Koko EU:n alueella urheiluun liittyvän työllisyyden osuus kokonaistyöllisyydestä on arviolta noin 2,12 prosenttia, mikä vastaa 4,5 miljoonaa henkilöä (Tutkimus urheilun osuudesta talouskasvuun ja työllisyyteen EU:ssa (2012), Euroopan komissio, koulutuksen ja kulttuurin pääosasto).

(11)  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

(12)  Ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina (SEU 2 artikla).

---

Euroopan komissio

| 9.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/11

---

Euron kurssi (1)

8. joulukuuta 2017

(2017/C 423/05)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1742 |
| JPY | Japanin jeniä | 133,26 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4417 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87525 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,9770 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1704 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,7665 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,555 |
| HUF | Unkarin forinttia | 314,50 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2020 |
| RON | Romanian leuta | 4,6336 |
| TRY | Turkin liiraa | 4,5165 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5620 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5072 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,1661 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7157 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5889 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 285,33 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,0391 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,7729 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5493 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 910,41 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8001 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,336 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 69,6511 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,361 |
| BRL | Brasilian realia | 3,8435 |
| MXN | Meksikon pesoa | 22,2205 |
| INR | Intian rupiaa | 75,6775 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1742

JPY

Japanin jeniä

133,26

DKK

Tanskan kruunua

7,4417

GBP

Englannin puntaa

0,87525

SEK

Ruotsin kruunua

9,9770

CHF

Sveitsin frangia

1,1704

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,7665

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,555

HUF

Unkarin forinttia

314,50

PLN

Puolan zlotya

4,2020

RON

Romanian leuta

4,6336

TRY

Turkin liiraa

4,5165

AUD

Australian dollaria

1,5620

CAD

Kanadan dollaria

1,5072

HKD

Hongkongin dollaria

9,1661

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7157

SGD

Singaporen dollaria

1,5889

KRW

Etelä-Korean wonia

1 285,33

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,0391

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,7729

HRK

Kroatian kunaa

7,5493

IDR

Indonesian rupiaa

15 910,41

MYR

Malesian ringgitiä

4,8001

PHP

Filippiinien pesoa

59,336

RUB

Venäjän ruplaa

69,6511

THB

Thaimaan bahtia

38,361

BRL

Brasilian realia

3,8435

MXN

Meksikon pesoa

22,2205

INR

Intian rupiaa

75,6775

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---