# Uradni list C 131E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.131.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 131E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 568. maj 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.131.slv

Uradni list

Evropske unije

C 131E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 568. maj 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 25. oktober–27. oktober 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 48 E, 18.2.2012.
  Sprejeta besedila z dne 25. oktobra 2011 o razrešnici za proračunsko leto 2009, so bila objavljena v UL L 313, z dne 26.11.2011.
  SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 25. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/01 | Alternativno reševanje sporov v civilnih, gospodarskih in družinskih zadevahResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o alternativnem reševanju sporov v civilnih, gospodarskih in družinskih zadevah (2011/2117(INI)) | 1 |
| 2013/C 131E/02 | Mobilnost in vključevanje invalidovResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (2010/2272(INI)) | 9 |
| 2013/C 131E/03 | Modernizacija na področju javnih naročilResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o modernizaciji na področju javnih naročil (2011/2048(INI)) | 25 |
| 2013/C 131E/04 | Spodbujanje mobilnosti delavcevResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (2010/2273(INI)) | 35 |
| 2013/C 131E/05 | Postopek medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvahResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah (2011/2085(INI)) | 46 |
| 2013/C 131E/06 | Globalno gospodarsko upravljanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o globalnem gospodarskem upravljanju (2011/2011(INI)) | 51 |
| 2013/C 131E/07 | Položaj mater samohranilkResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (2011/2049(INI)) | 60 |
| 2013/C 131E/08 | Organizirani kriminal v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (2010/2309(INI)) | 66 |
| 2013/C 131E/09 | Forum na visoki ravni o učinkovitosti pomočiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (2011/2145(INI)) | 80 |
| | Sreda, 26. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/10 | Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mestaResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (2011/2067(INI)) | 87 |
| | Četrtek, 27. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/11 | Letno poročilo varuha človekovih pravic 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2010 (2011/2106(INI)) | 103 |
| 2013/C 131E/12 | Razmere v Egiptu in Siriji, zlasti v krščanskih skupnostihResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o razmerah v Egiptu in Siriji, zlasti v krščanskih skupnostih | 108 |
| 2013/C 131E/13 | Sedanje razmere v UkrajiniResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o sedanjih razmerah v Ukrajini | 113 |
| 2013/C 131E/14 | Ogroženost javnega zdravja zaradi odpornosti na protimikrobna zdravilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o ogroženosti javnega zdravja zaradi protimikrobne odpornosti | 116 |
| 2013/C 131E/15 | Tibet, zlasti samosežigi nun in menihovResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov | 121 |
| 2013/C 131E/16 | BahrajnResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o Bahrajnu | 125 |
| 2013/C 131E/17 | Zadeva Rafe Načed v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o zadevi Rafe Našed | 129 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 25. oktober–27. oktober 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 48 E, 18.2.2012.
  Sprejeta besedila z dne 25. oktobra 2011 o razrešnici za proračunsko leto 2009, so bila objavljena v UL L 313, z dne 26.11.2011.
  SPREJETA BESEDILA

Sprejeta besedila z dne 25. oktobra 2011 o razrešnici za proračunsko leto 2009, so bila objavljena v UL L 313, z dne 26.11.2011.

Torek, 25. oktober 2011

2013/C 131E/01

Alternativno reševanje sporov v civilnih, gospodarskih in družinskih zadevahResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o alternativnem reševanju sporov v civilnih, gospodarskih in družinskih zadevah (2011/2117(INI))

1

2013/C 131E/02

Mobilnost in vključevanje invalidovResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (2010/2272(INI))

9

2013/C 131E/03

Modernizacija na področju javnih naročilResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o modernizaciji na področju javnih naročil (2011/2048(INI))

25

2013/C 131E/04

Spodbujanje mobilnosti delavcevResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (2010/2273(INI))

35

2013/C 131E/05

Postopek medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvahResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah (2011/2085(INI))

46

2013/C 131E/06

Globalno gospodarsko upravljanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o globalnem gospodarskem upravljanju (2011/2011(INI))

51

2013/C 131E/07

Položaj mater samohranilkResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (2011/2049(INI))

60

2013/C 131E/08

Organizirani kriminal v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (2010/2309(INI))

66

2013/C 131E/09

Forum na visoki ravni o učinkovitosti pomočiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (2011/2145(INI))

80

Sreda, 26. oktober 2011

2013/C 131E/10

Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mestaResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (2011/2067(INI))

87

Četrtek, 27. oktober 2011

2013/C 131E/11

Letno poročilo varuha človekovih pravic 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2010 (2011/2106(INI))

103

2013/C 131E/12

Razmere v Egiptu in Siriji, zlasti v krščanskih skupnostihResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o razmerah v Egiptu in Siriji, zlasti v krščanskih skupnostih

108

2013/C 131E/13

Sedanje razmere v UkrajiniResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o sedanjih razmerah v Ukrajini

113

2013/C 131E/14

Ogroženost javnega zdravja zaradi odpornosti na protimikrobna zdravilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o ogroženosti javnega zdravja zaradi protimikrobne odpornosti

116

2013/C 131E/15

Tibet, zlasti samosežigi nun in menihovResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov

121

2013/C 131E/16

BahrajnResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o Bahrajnu

125

2013/C 131E/17

Zadeva Rafe Načed v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o zadevi Rafe Našed

129

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 25. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/18 | Predlog spremembe proračuna št. 5/2011 - oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov in oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2011 za proračunsko leto 2011, Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov in Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD)) | 131 |
| 2013/C 131E/19 | Pnevmatike za motorna vozila in priklopnike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (kodificirano besedilo) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD)) | 133 |
| P7_TC1-COD(2011)0053Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 134 |
| SEZNAM PRILOG | 138 |
| 2013/C 131E/20 | Uporaba stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede uporabe stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2011)0002Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede uporabe stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje(Besedilo velja za EGP) | 140 |
| 2013/C 131E/21 | Motorji, dani na trg v okviru sistema prožnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0195Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti | 141 |
| | Sreda, 26. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/22 | Stališče Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2012, kot ga je spremenil Svet - vsi oddelkiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kakor ga je spremenil Svet – vsi oddelki (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)), in pisnih predlogih sprememb št. 1/2012, (KOM(2011)0372 in 2/2012 (KOM(2011)0576) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 | 142 |
| 2013/C 131E/23 | Sklenitev in začasna uporaba sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE)) | 155 |
| 2013/C 131E/24 | Sporazum ZDA-ES o spodbujanju, zagotavljanju in uporabi satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o spodbujanju, zagotavljanju in uporabi satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS ter podobnih aplikacij med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi državami Amerike na drugi strani (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE)) | 156 |
| 2013/C 131E/25 | Sistem obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (prenovitev) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS)) | 156 |
| 2013/C 131E/26 | Finančna pravila, ki se uporabljajo za letni proračun Unije ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) | 158 |
| | Četrtek, 27. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/27 | Spolna zloraba in spolno izkoriščanje otrok ter otroška pornografija ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, ki razveljavlja Okvirni sklep 2004/68/PNZ (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD)) | 270 |
| P7_TC1-COD(2010)0064Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ | 271 |
| PRILOGA | 271 |
| 2013/C 131E/28 | Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status upravičencev do mednarodne zaščite ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status upravičencev do mednarodne zaščite, in o vsebini te zaščite (prenovitev) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2009)0164Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (prenovitev) | 272 |
| PRILOGA | 273 |
| 2013/C 131E/29 | Sporazum med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov PNR ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) s strani letalskih prevoznikov Avstralski carinski in mejni službi (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE)) | 274 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 25. oktober 2011

2013/C 131E/18

Predlog spremembe proračuna št. 5/2011 - oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov in oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2011 za proračunsko leto 2011, Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov in Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

131

2013/C 131E/19

Pnevmatike za motorna vozila in priklopnike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (kodificirano besedilo) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

133

P7_TC1-COD(2011)0053Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

134

SEZNAM PRILOG

138

2013/C 131E/20

Uporaba stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede uporabe stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

139

P7_TC1-COD(2011)0002Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede uporabe stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje(Besedilo velja za EGP)

140

2013/C 131E/21

Motorji, dani na trg v okviru sistema prožnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0195Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti

141

Sreda, 26. oktober 2011

2013/C 131E/22

Stališče Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2012, kot ga je spremenil Svet - vsi oddelkiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kakor ga je spremenil Svet – vsi oddelki (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)), in pisnih predlogih sprememb št. 1/2012, (KOM(2011)0372 in 2/2012 (KOM(2011)0576) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012

142

2013/C 131E/23

Sklenitev in začasna uporaba sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

155

2013/C 131E/24

Sporazum ZDA-ES o spodbujanju, zagotavljanju in uporabi satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o spodbujanju, zagotavljanju in uporabi satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS ter podobnih aplikacij med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi državami Amerike na drugi strani (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

156

2013/C 131E/25

Sistem obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (prenovitev) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

156

2013/C 131E/26

Finančna pravila, ki se uporabljajo za letni proračun Unije ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

158

Četrtek, 27. oktober 2011

2013/C 131E/27

Spolna zloraba in spolno izkoriščanje otrok ter otroška pornografija ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, ki razveljavlja Okvirni sklep 2004/68/PNZ (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

270

P7_TC1-COD(2010)0064Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ

271

PRILOGA

271

2013/C 131E/28

Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status upravičencev do mednarodne zaščite ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status upravičencev do mednarodne zaščite, in o vsebini te zaščite (prenovitev) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

271

P7_TC1-COD(2009)0164Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (prenovitev)

272

PRILOGA

273

2013/C 131E/29

Sporazum med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov PNR ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) s strani letalskih prevoznikov Avstralski carinski in mejni službi (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

274

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 25. oktober–27. oktober 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 48 E, 18.2.2012. Sprejeta besedila z dne 25. oktobra 2011 o razrešnici za proračunsko leto 2009, so bila objavljena v UL L 313, z dne 26.11.2011. SPREJETA BESEDILA

Torek, 25. oktober 2011

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/1

---

Torek, 25. oktober 2011Alternativno reševanje sporov v civilnih, gospodarskih in družinskih zadevah

P7_TA(2011)0449

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o alternativnem reševanju sporov v civilnih, gospodarskih in družinskih zadevah (2011/2117(INI))

2013/C 131 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 67 in člena 81(2)(g) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 67 in člena 81(2)(g) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta z naslovom „O alternativnem reševanju sporov kot sredstvu za reševanje sporov pri gospodarskih transakcijah in praksi v Evropski uniji“ z dne 18. januarja 2011 in povzetka prejetih odgovorov, ki je bil objavljen aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta z naslovom „O alternativnem reševanju sporov kot sredstvu za reševanje sporov pri gospodarskih transakcijah in praksi v Evropski uniji“ z dne 18. januarja 2011 in povzetka prejetih odgovorov, ki je bil objavljen aprila 2011,

| — | ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Komisije z naslovom „Alternativno reševanje sporov na področju finančnih storitev“ z dne 11. decembra 2008 in povzetka odgovorov po javnem posvetovanju o alternativnem reševanju sporov na področju finančnih storitev z dne 14. septembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Komisije z naslovom „Alternativno reševanje sporov na področju finančnih storitev“ z dne 11. decembra 2008 in povzetka odgovorov po javnem posvetovanju o alternativnem reševanju sporov na področju finančnih storitev z dne 14. septembra 2009,

| — | ob upoštevanju zelene knjige o alternativnem reševanju sporov v civilnem in gospodarskem pravu z dne 19. aprila 2002 (KOM(2002)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige o alternativnem reševanju sporov v civilnem in gospodarskem pravu z dne 19. aprila 2002 (KOM(2002)0196),

| — | ob upoštevanju priporočil Komisije z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za organe, pristojne za izvensodno reševanje potrošniških sporov (1), in z dne 4. aprila 2001 o načelih za izvensodne organe, ki so vključeni v sporazumno reševanje potrošniških sporov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Komisije z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za organe, pristojne za izvensodno reševanje potrošniških sporov (1), in z dne 4. aprila 2001 o načelih za izvensodne organe, ki so vključeni v sporazumno reševanje potrošniških sporov (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (KOM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 25. maja 2000 o vseskupnostni mreži za izvensodno reševanje potrošniških sporov (3) in evropskega izvensodnega omrežja (omrežje EIS), ki je bilo vzpostavljeno 16. oktobra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 25. maja 2000 o vseskupnostni mreži za izvensodno reševanje potrošniških sporov (3) in evropskega izvensodnega omrežja (omrežje EIS), ki je bilo vzpostavljeno 16. oktobra 2001,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju o omrežju čezmejnih izvensodnih pritožb v zvezi s finančnimi storitvami in evropskem gospodarskem prostoru z dne 30. marca 1998 ter omrežju FIN-NET, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju o omrežju čezmejnih izvensodnih pritožb v zvezi s finančnimi storitvami in evropskem gospodarskem prostoru z dne 30. marca 1998 ter omrežju FIN-NET,

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju evropskega kodeksa ravnanja mediatorjev (v nadaljevanju: kodeks ravnanja) iz leta 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega kodeksa ravnanja mediatorjev (v nadaljevanju: kodeks ravnanja) iz leta 2004,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah (5),

| — | ob upoštevanju študije o stroških neobstoja alternativnega reševanja sporov – pregled in predstavitev dejanskih stroškov gospodarskih sporov znotraj Skupnosti z dne 9. junija 2010, ki jo je pripravil center ADR v Rimu, v Italiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o stroških neobstoja alternativnega reševanja sporov – pregled in predstavitev dejanskih stroškov gospodarskih sporov znotraj Skupnosti z dne 9. junija 2010, ki jo je pripravil center ADR v Rimu, v Italiji,

| — | ob upoštevanju ugotovitev testne skupine evropskih podjetij (European business test panel – EBTP) o alternativnem reševanju sporov v obdobju od 17. decembra 2010 do 17. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev testne skupine evropskih podjetij (European business test panel – EBTP) o alternativnem reševanju sporov v obdobju od 17. decembra 2010 do 17. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2003 o zeleni knjigi Komisije o alternativnem reševanju sporov v civilnem in gospodarskem pravu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2003 o zeleni knjigi Komisije o alternativnem reševanju sporov v civilnem in gospodarskem pravu (6),

| — | ob upoštevanju Poročila preiskovalnega odbora o krizi družbe Equitable Life Assurance Society, sprejetega dne 19. junija 2007 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila preiskovalnega odbora o krizi družbe Equitable Life Assurance Society, sprejetega dne 19. junija 2007 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – stockholmski program (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – stockholmski program (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o izvajanju direktive o mediaciji v državah članicah, njenih posledicah za mediacijo in njeni uporabi na sodiščih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o izvajanju direktive o mediaciji v državah članicah, njenih posledicah za mediacijo in njeni uporabi na sodiščih (10),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0343/2011),

| A. | ker je dostop do sodnega varstva temeljna pravica; |
| --- | --- |

A.

ker je dostop do sodnega varstva temeljna pravica;

| B. | ker mora območje svobode, varnosti in pravice, kot ga določajo Pogodbe, zadostiti potrebam državljanov in podjetij, na primer s preprostejšimi in jasnejšimi postopki, hkrati pa mora krepiti dostop do sodnega varstva; |
| --- | --- |

B.

ker mora območje svobode, varnosti in pravice, kot ga določajo Pogodbe, zadostiti potrebam državljanov in podjetij, na primer s preprostejšimi in jasnejšimi postopki, hkrati pa mora krepiti dostop do sodnega varstva;

| C. | ker imata sodni postopek in alternativno reševanje sporov tesno povezane cilje in sta namenjena hitri ponovni vzpostavitvi miru med strankami v sporu, ustrezni zaščiti subjektivne materialne pravice in reševanju sporov med strankami; |
| --- | --- |

C.

ker imata sodni postopek in alternativno reševanje sporov tesno povezane cilje in sta namenjena hitri ponovni vzpostavitvi miru med strankami v sporu, ustrezni zaščiti subjektivne materialne pravice in reševanju sporov med strankami;

| D. | ker lahko alternativno reševanje sporov, s pomočjo katerega se lahko stranke izognejo običajni sodbi sodišča ponudi hitro in stroškovno učinkovito alternativo postopkom pred sodišči; |
| --- | --- |

D.

ker lahko alternativno reševanje sporov, s pomočjo katerega se lahko stranke izognejo običajni sodbi sodišča ponudi hitro in stroškovno učinkovito alternativo postopkom pred sodišči;

| E. | ker je alternativno reševanje sporov mehanizem zunajsodnega reševanja, ki potrošniku in trgovcu pomaga rešiti spor preko posredovanja tretje strani (mediator, arbiter); |
| --- | --- |

E.

ker je alternativno reševanje sporov mehanizem zunajsodnega reševanja, ki potrošniku in trgovcu pomaga rešiti spor preko posredovanja tretje strani (mediator, arbiter);

| F. | ker imajo v številnih državah javni organi – vključno z varuhi človekovih pravic in regulativnimi organi – pomembno vlogo pri spodbujanju reševanja sporov; |
| --- | --- |

F.

ker imajo v številnih državah javni organi – vključno z varuhi človekovih pravic in regulativnimi organi – pomembno vlogo pri spodbujanju reševanja sporov;

| G. | ker lahko večje zaupanje državljanov v notranji trg in zaupanje v uveljavljanje pravic v čezmejnih sporih dodatno spodbudi gospodarstvo EU; |
| --- | --- |

G.

ker lahko večje zaupanje državljanov v notranji trg in zaupanje v uveljavljanje pravic v čezmejnih sporih dodatno spodbudi gospodarstvo EU;

| H. | ker državljani EU slabo poznajo in razumejo sisteme alternativnega reševanja sporov po Evropi ter samo majhen delež državljanov ve, kako vložiti zahtevek pri organu za alternativno reševanje sporov; |
| --- | --- |

H.

ker državljani EU slabo poznajo in razumejo sisteme alternativnega reševanja sporov po Evropi ter samo majhen delež državljanov ve, kako vložiti zahtevek pri organu za alternativno reševanje sporov;

| I. | ker je pomembno, da se zagotovi boljše seznanjanje z obstojem alternativnega reševanja sporov in da se naredi več za spodbujanje potrošnikov in strokovnjakov k uporabi takega reševanja kot alternative za sodne postopke, ki omogoča izognitev soočenju in ponuja možnost rešitve, ugodne za vse udeležene; |
| --- | --- |

I.

ker je pomembno, da se zagotovi boljše seznanjanje z obstojem alternativnega reševanja sporov in da se naredi več za spodbujanje potrošnikov in strokovnjakov k uporabi takega reševanja kot alternative za sodne postopke, ki omogoča izognitev soočenju in ponuja možnost rešitve, ugodne za vse udeležene;

| J. | ker si je treba prizadevati za uravnotežen pristop, ki bo upošteval tako prožnost sistemov alternativnega reševanja sporov kot potrebo po zagotavljanju varstva potrošnikov in pravičnih postopkov; |
| --- | --- |

J.

ker si je treba prizadevati za uravnotežen pristop, ki bo upošteval tako prožnost sistemov alternativnega reševanja sporov kot potrebo po zagotavljanju varstva potrošnikov in pravičnih postopkov;

| K. | ker se je Parlament že večkrat zavzel za nadaljnja prizadevanja pri razvoju alternativnega reševanja sporov; ker je v svoji resoluciji z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu pozval Komisijo, naj do konca leta 2011 predloži zakonodajni predlog o uporabi alternativnih načinov reševanja sporov v EU; |
| --- | --- |

K.

ker se je Parlament že večkrat zavzel za nadaljnja prizadevanja pri razvoju alternativnega reševanja sporov; ker je v svoji resoluciji z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu pozval Komisijo, naj do konca leta 2011 predloži zakonodajni predlog o uporabi alternativnih načinov reševanja sporov v EU;

| L. | ker je Komisija vključila v svoj delovni program za leto 2011 zakonodajni predlog o alternativnem reševanju sporov kot strateško pobudo, v svoje sporočilo z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg“ pa kot eno od dvanajstih pobud za okrepitev rasti in zaupanja s ciljem krepitve moči potrošnika; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija vključila v svoj delovni program za leto 2011 zakonodajni predlog o alternativnem reševanju sporov kot strateško pobudo, v svoje sporočilo z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg“ pa kot eno od dvanajstih pobud za okrepitev rasti in zaupanja s ciljem krepitve moči potrošnika;

| M. | ker se je rok za izvedbo Direktive 2008/52/ES iztekel 21. maja 2011; |
| --- | --- |

M.

ker se je rok za izvedbo Direktive 2008/52/ES iztekel 21. maja 2011;

Horizontalni pristop k alternativnemu reševanju sporov

| 1. | pozdravlja nedavno posvetovanje Komisije o alternativnem reševanju sporov, ki se je kljub zelo široko zastavljenemu naslovu izključno osredotočilo na transakcije potrošnikov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja nedavno posvetovanje Komisije o alternativnem reševanju sporov, ki se je kljub zelo široko zastavljenemu naslovu izključno osredotočilo na transakcije potrošnikov;

| 2. | vseeno meni, da alternativno reševanje sporov tvori del splošnega načrta „pravičnosti za rast“ po različnih sektorjih; meni, da bi bilo treba pri vsakem pristopu k alternativnemu reševanju sporov preseči zgolj potrošniške spore in vanj vključiti civilne in gospodarske transakcije med podjetji, ne glede na to, ali potekajo med zasebnimi ali javnimi podjetji, družinske spore, dejanja zoper čast in dobro ime ter druge spore splošnega interesa ali med strankami z različnim pravnim statusom; |
| --- | --- |

2.

vseeno meni, da alternativno reševanje sporov tvori del splošnega načrta „pravičnosti za rast“ po različnih sektorjih; meni, da bi bilo treba pri vsakem pristopu k alternativnemu reševanju sporov preseči zgolj potrošniške spore in vanj vključiti civilne in gospodarske transakcije med podjetji, ne glede na to, ali potekajo med zasebnimi ali javnimi podjetji, družinske spore, dejanja zoper čast in dobro ime ter druge spore splošnega interesa ali med strankami z različnim pravnim statusom;

| 3. | pozdravlja, da so bili z Direktivo 2008/52/ES usklajeni nekateri standardi mediacije; poudarja, da je treba na vseh področjih alternativnega reševanja sporov opredeliti splošne pogoje in ohranjati postopkovna jamstva; meni, da bi bilo treba pregledati priporočila Komisije in kodeks ravnanja iz let 1998 in 2001; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja, da so bili z Direktivo 2008/52/ES usklajeni nekateri standardi mediacije; poudarja, da je treba na vseh področjih alternativnega reševanja sporov opredeliti splošne pogoje in ohranjati postopkovna jamstva; meni, da bi bilo treba pregledati priporočila Komisije in kodeks ravnanja iz let 1998 in 2001;

| 4. | meni, da je samoregulacija sicer še naprej pomembna, vseeno pa je potrebno zakonodajno ukrepanje, ki bo določilo minimalne standarde, na katerih lahko temeljijo sheme alternativnega reševanja sporov, da se alternativnemu reševanju sporov zagotovi okvir v pravnemu redu držav članic, kot to kaže primer Direktive 2008/52/ES; poudarja, da je pri vsakem tovrstnem okviru potrebna previdnost, da se ne omeji raznolikosti na področju alternativnega reševanja sporov, saj ni rešitve, ki bi bila primerna za vse in bi lahko odpravila raznovrstne težave, ki se pojavljajo na različnih pravnih področjih; |
| --- | --- |

4.

meni, da je samoregulacija sicer še naprej pomembna, vseeno pa je potrebno zakonodajno ukrepanje, ki bo določilo minimalne standarde, na katerih lahko temeljijo sheme alternativnega reševanja sporov, da se alternativnemu reševanju sporov zagotovi okvir v pravnemu redu držav članic, kot to kaže primer Direktive 2008/52/ES; poudarja, da je pri vsakem tovrstnem okviru potrebna previdnost, da se ne omeji raznolikosti na področju alternativnega reševanja sporov, saj ni rešitve, ki bi bila primerna za vse in bi lahko odpravila raznovrstne težave, ki se pojavljajo na različnih pravnih področjih;

| 5. | poudarja, da je treba bolje razumeti številne različne vrste mehanizmov in postopkov (vključno z dejavnostmi javnih organov, na primer varuha človekovih pravic), ki jih pogosto skupno imenujemo alternativno reševanje sporov; meni, da se struktura in zasnova alternativnega reševanja sporov med državami članicami precej razlikuje, čeprav obstaja precej podobnosti med tehnikami pogajanj in lajšanja sporov, ki so pogosto del sistemov alternativnega reševanja sporov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba bolje razumeti številne različne vrste mehanizmov in postopkov (vključno z dejavnostmi javnih organov, na primer varuha človekovih pravic), ki jih pogosto skupno imenujemo alternativno reševanje sporov; meni, da se struktura in zasnova alternativnega reševanja sporov med državami članicami precej razlikuje, čeprav obstaja precej podobnosti med tehnikami pogajanj in lajšanja sporov, ki so pogosto del sistemov alternativnega reševanja sporov;

| 6. | meni, da bodo zakonodajni ukrepi, sprejeti na ravni Evropske unije, uporabo alternativnega reševanja sporov olajšali, fizične in pravne osebe pa spodbudili k njegovi pogostejši uporabi, zlasti pri čezmejnih sporih, saj so za reševanje teh vrst sporov sodni postopki zapletenejši, dražji in dolgotrajnejši; |
| --- | --- |

6.

meni, da bodo zakonodajni ukrepi, sprejeti na ravni Evropske unije, uporabo alternativnega reševanja sporov olajšali, fizične in pravne osebe pa spodbudili k njegovi pogostejši uporabi, zlasti pri čezmejnih sporih, saj so za reševanje teh vrst sporov sodni postopki zapletenejši, dražji in dolgotrajnejši;

| 7. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predloži zakonodajni predlog o uporabi alternativnega reševanja potrošniških sporov v Uniji, in poudarja, da je treba ta predlog hitro sprejeti; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predloži zakonodajni predlog o uporabi alternativnega reševanja potrošniških sporov v Uniji, in poudarja, da je treba ta predlog hitro sprejeti;

Skupni standardi za alternativno reševanje sporov

| 8. | meni, da bi standardi za alternativno reševanje sporov morali vključevati: spoštovanje alternativnega reševanja sporov/sporazum o njem; neodvisnost, preglednost, učinkovitost, pravičnost, nepristranskost in zaupnost; posledice za prekluzivne in zastaralne roke; izvršljivost doseženih dogovorov po alternativnem reševanju sporov; kvalifikacijo tretjih strank; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi standardi za alternativno reševanje sporov morali vključevati: spoštovanje alternativnega reševanja sporov/sporazum o njem; neodvisnost, preglednost, učinkovitost, pravičnost, nepristranskost in zaupnost; posledice za prekluzivne in zastaralne roke; izvršljivost doseženih dogovorov po alternativnem reševanju sporov; kvalifikacijo tretjih strank;

| 9. | meni, da bi morali organe alternativnega reševanja sporov spremljati in redno ocenjevati neodvisni ocenjevalci; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morali organe alternativnega reševanja sporov spremljati in redno ocenjevati neodvisni ocenjevalci;

| 10. | da ne bi bil dostop do sodnega varstva kakorkoli omejen, zavrača vsako posplošeno vsiljevanje alternativnega reševanja sporov na ravni EU, predlaga pa, da bi se preučilo obvezen sistem, po katerem se stranke napoti, da pretehtajo možnosti alternativnega reševanja sporov; |
| --- | --- |

10.

da ne bi bil dostop do sodnega varstva kakorkoli omejen, zavrača vsako posplošeno vsiljevanje alternativnega reševanja sporov na ravni EU, predlaga pa, da bi se preučilo obvezen sistem, po katerem se stranke napoti, da pretehtajo možnosti alternativnega reševanja sporov;

| 11. | je seznanjen s primerom italijanske „skupne sprave“ kot morebitnega modela najboljše prakse, ki temelji na protokolu, o katerem se dogovorijo in ga podpišejo podjetje in združenja potrošnikov ter od podjetja zahteva, da vnaprej privoli v alternativno reševanje sporov, nastalih na področju, na katerega se nanaša protokol; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen s primerom italijanske „skupne sprave“ kot morebitnega modela najboljše prakse, ki temelji na protokolu, o katerem se dogovorijo in ga podpišejo podjetje in združenja potrošnikov ter od podjetja zahteva, da vnaprej privoli v alternativno reševanje sporov, nastalih na področju, na katerega se nanaša protokol;

| 12. | poudarja, da ne bi smela nobena klavzula o alternativnem reševanju sporov vplivati na dostop do sodnega varstva, zlasti za šibkejše stranke, ki so v določenih okoliščinah lahko tudi mala ali srednja podjetja, ter zato meni, da so odločitve v okviru alternativnega reševanja sporov lahko zavezujoče le, če se vse vpletene strani izrecno tako dogovorijo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da ne bi smela nobena klavzula o alternativnem reševanju sporov vplivati na dostop do sodnega varstva, zlasti za šibkejše stranke, ki so v določenih okoliščinah lahko tudi mala ali srednja podjetja, ter zato meni, da so odločitve v okviru alternativnega reševanja sporov lahko zavezujoče le, če se vse vpletene strani izrecno tako dogovorijo;

| 13. | meni, da bi moralo za alternativno reševanje sporov na splošno veljati obvezno razkritje okoliščin, ki vplivajo na neodvisnost tretje stranke ali ki vodijo v konflikt interesov, ter obvezno enako ravnanje z vsemi strankami, kot to določa kodeks ravnanja; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi moralo za alternativno reševanje sporov na splošno veljati obvezno razkritje okoliščin, ki vplivajo na neodvisnost tretje stranke ali ki vodijo v konflikt interesov, ter obvezno enako ravnanje z vsemi strankami, kot to določa kodeks ravnanja;

| 14. | poziva k temu, da se določi obveznost iz kodeksa ravnanja, po kateri bodo vključene stranke in, če je to primerno, tretja stranka dolžne podatke o alternativnem reševanju sporov obravnavati kot zaupne; razmišlja tudi o bolj daljnosežnih ukrepih, kjer bi bili ti primerni, kot je vzpostavitev poklicne skrivnosti, vzporedno z določbami člena 7 Direktive 2008/52/ES; |
| --- | --- |

14.

poziva k temu, da se določi obveznost iz kodeksa ravnanja, po kateri bodo vključene stranke in, če je to primerno, tretja stranka dolžne podatke o alternativnem reševanju sporov obravnavati kot zaupne; razmišlja tudi o bolj daljnosežnih ukrepih, kjer bi bili ti primerni, kot je vzpostavitev poklicne skrivnosti, vzporedno z določbami člena 7 Direktive 2008/52/ES;

| 15. | vendar opozarja, da bi morala biti – čeprav je spoštovanje zaupnosti osebnih podatkov pomembno – zagotovljena določena raven preglednosti v postopku alternativnega reševanja sporov, ki bi državam članicam in organom alternativnega reševanja omogočala opredelitev in izmenjavo najboljših praks, neodvisnim regulatorjem pa bi dala priložnost, da podrobno preučijo postopek v primerih, ko so bile podane pritožbe; |
| --- | --- |

15.

vendar opozarja, da bi morala biti – čeprav je spoštovanje zaupnosti osebnih podatkov pomembno – zagotovljena določena raven preglednosti v postopku alternativnega reševanja sporov, ki bi državam članicam in organom alternativnega reševanja omogočala opredelitev in izmenjavo najboljših praks, neodvisnim regulatorjem pa bi dala priložnost, da podrobno preučijo postopek v primerih, ko so bile podane pritožbe;

| 16. | je prepričan, da bi moralo alternativno reševanje sporov na splošno in ne zgolj mediacija (člen 8 Direktive 2008/52/ES) vplivati na prekluzivne in zastaralne roke; priznava tveganje, ki ga predstavljajo številne oblike alternativnega reševanja sporov, in tveganje zlorab z zavlačevanjem sodnih postopkov; ugotavlja, da je v študiji izvedljivosti o evropskem pogodbenem pravu (11) predvidena odložitev zastaralnega roka v primeru postopkov arbitraže in mediacije ter v nekaterih drugih okoliščinah alternativnega reševanja sporov; poziva Komisijo, naj nadaljuje z delom na tem področju; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da bi moralo alternativno reševanje sporov na splošno in ne zgolj mediacija (člen 8 Direktive 2008/52/ES) vplivati na prekluzivne in zastaralne roke; priznava tveganje, ki ga predstavljajo številne oblike alternativnega reševanja sporov, in tveganje zlorab z zavlačevanjem sodnih postopkov; ugotavlja, da je v študiji izvedljivosti o evropskem pogodbenem pravu (11) predvidena odložitev zastaralnega roka v primeru postopkov arbitraže in mediacije ter v nekaterih drugih okoliščinah alternativnega reševanja sporov; poziva Komisijo, naj nadaljuje z delom na tem področju;

| 17. | je prepričan, da je nujno, da se dogovori iz alternativnega reševanja sporov izvršijo hitro in poceni, tudi čez mejo; poziva k ustreznim zakonodajnim ukrepom; |
| --- | --- |

17.

je prepričan, da je nujno, da se dogovori iz alternativnega reševanja sporov izvršijo hitro in poceni, tudi čez mejo; poziva k ustreznim zakonodajnim ukrepom;

| 18. | opozarja, da je izredno pomembno posebno usposabljanje za nevtralne tretje osebe; poziva Komisijo, naj zbere podatke o zahtevani vrsti in obsegu usposabljanja in naj sektorjem pomaga pri razvoju načrtov usposabljanja in nadziranja kakovosti; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je izredno pomembno posebno usposabljanje za nevtralne tretje osebe; poziva Komisijo, naj zbere podatke o zahtevani vrsti in obsegu usposabljanja in naj sektorjem pomaga pri razvoju načrtov usposabljanja in nadziranja kakovosti;

Alternativno reševanje sporov na različnih področjih

| 19. | podpira namen Komisije, da spodbudi uporabo dostopnega, hitrega, učinkovitega in poceni alternativnega reševanja sporov, ki lahko omogoča vzpostavitev in vzdrževanje kakovostnih trgovinskih, gospodarskih, socialnih in sosedskih odnosov, ki temeljijo na zaupanju, ter prispevajo k visoki ravni varstva potrošnikov, s čemer v primerjavi s sedanjo pravosodno prakso pridobita obe strani; |
| --- | --- |

19.

podpira namen Komisije, da spodbudi uporabo dostopnega, hitrega, učinkovitega in poceni alternativnega reševanja sporov, ki lahko omogoča vzpostavitev in vzdrževanje kakovostnih trgovinskih, gospodarskih, socialnih in sosedskih odnosov, ki temeljijo na zaupanju, ter prispevajo k visoki ravni varstva potrošnikov, s čemer v primerjavi s sedanjo pravosodno prakso pridobita obe strani;

| 20. | poudarja, da je kljub temu, da trenutno v Evropi učinkovito delujejo številni sistemi za alternativno reševanje sporov, ena glavnih ovir za njihovo uporabo pomanjkanje enakomernega razvoja tovrstnih sistemov po vsej EU tako v geografskem kot panožnem smislu; zato predlaga, da je treba hitro zapolniti sedanje vrzeli v geografski pokritosti z alternativnim reševanjem sporov v Evropi; obžaluje velike panožne pomanjkljivosti, ki ostajajo v večini držav članic, ter obenem spodbuja izboljšanje pokritosti po panogah z udeleženci, ki poznajo načine delovanja določene panoge; spodbuja države članice, naj predvidijo vzpostavitev enotnih kontaktnih točk po posameznih panogah za zagotavljanje informacij in sprožanje postopkov alternativnega reševanja sporov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je kljub temu, da trenutno v Evropi učinkovito delujejo številni sistemi za alternativno reševanje sporov, ena glavnih ovir za njihovo uporabo pomanjkanje enakomernega razvoja tovrstnih sistemov po vsej EU tako v geografskem kot panožnem smislu; zato predlaga, da je treba hitro zapolniti sedanje vrzeli v geografski pokritosti z alternativnim reševanjem sporov v Evropi; obžaluje velike panožne pomanjkljivosti, ki ostajajo v večini držav članic, ter obenem spodbuja izboljšanje pokritosti po panogah z udeleženci, ki poznajo načine delovanja določene panoge; spodbuja države članice, naj predvidijo vzpostavitev enotnih kontaktnih točk po posameznih panogah za zagotavljanje informacij in sprožanje postopkov alternativnega reševanja sporov;

| 21. | opozarja, da je alternativno reševanje sporov še zlasti v interesu malih in srednjih podjetij; ponavlja poziv Komisiji, naj pretehta sinergije med alternativnim reševanjem sporov in posebnim instrumentom znotraj evropskega pogodbenega prava; bi rad pozdravil smernice za klavzule o alternativnem reševanju sporov pri standardnih pogodbah; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je alternativno reševanje sporov še zlasti v interesu malih in srednjih podjetij; ponavlja poziv Komisiji, naj pretehta sinergije med alternativnim reševanjem sporov in posebnim instrumentom znotraj evropskega pogodbenega prava; bi rad pozdravil smernice za klavzule o alternativnem reševanju sporov pri standardnih pogodbah;

| 22. | je seznanjen z dosežki omrežij FIN-NET, ECC-Net in SOLVIT, vendar meni, da so še mogoče izboljšave kar zadeva obveščanje strank in financiranje, ter poziva Komisijo, naj podpre, okrepi in poveča zmogljivosti že obstoječih organov, kot so tisti, ki so že dokazali svojo učinkovitost in vrednost; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen z dosežki omrežij FIN-NET, ECC-Net in SOLVIT, vendar meni, da so še mogoče izboljšave kar zadeva obveščanje strank in financiranje, ter poziva Komisijo, naj podpre, okrepi in poveča zmogljivosti že obstoječih organov, kot so tisti, ki so že dokazali svojo učinkovitost in vrednost;

| 23. | meni, da ponuja spletno alternativno reševanje sporov velike možnosti, zlasti za manjše zahtevke; ugotavlja, da na spletu obstajajo tradicionalni postopki alternativnega reševanja sporov, pa tudi taki, ki skušajo preprečiti spore ali prispevati k njihovi lažji razrešitvi; poudarja, da se postopkovnih standardov ne bi smelo zniževati, če pride do tradicionalnega alternativnega reševanja sporov prek spleta, in da bi bilo treba tudi rešiti vprašanja, kot je izvršljivost nagrad; vidi posebno korist spletnih sistemov znakov zaupanja; opozarja na delo delovne skupine o spletnem reševanju sporov UNCITRAL (12), ki je namenjeno transakcijami med podjetji ter med podjetji in potrošniki; |
| --- | --- |

23.

meni, da ponuja spletno alternativno reševanje sporov velike možnosti, zlasti za manjše zahtevke; ugotavlja, da na spletu obstajajo tradicionalni postopki alternativnega reševanja sporov, pa tudi taki, ki skušajo preprečiti spore ali prispevati k njihovi lažji razrešitvi; poudarja, da se postopkovnih standardov ne bi smelo zniževati, če pride do tradicionalnega alternativnega reševanja sporov prek spleta, in da bi bilo treba tudi rešiti vprašanja, kot je izvršljivost nagrad; vidi posebno korist spletnih sistemov znakov zaupanja; opozarja na delo delovne skupine o spletnem reševanju sporov UNCITRAL (12), ki je namenjeno transakcijami med podjetji ter med podjetji in potrošniki;

| 24. | meni, da se bo z nekakšno hierarhijo poravnave, ki bo vključevala, prvič, interne možnosti za pritožbo, drugič, alternativno reševanje sporov in, kot skrajno sredstvo, postopek pred sodiščem, skrajšal čas in se bodo omejili stroški; poziva Komisijo, naj sektorjem pomaga pri spodbujanju takih sistemov; |
| --- | --- |

24.

meni, da se bo z nekakšno hierarhijo poravnave, ki bo vključevala, prvič, interne možnosti za pritožbo, drugič, alternativno reševanje sporov in, kot skrajno sredstvo, postopek pred sodiščem, skrajšal čas in se bodo omejili stroški; poziva Komisijo, naj sektorjem pomaga pri spodbujanju takih sistemov;

| 25. | poudarja osrednjo vlogo določenih vrst alternativnega reševanja sporov v družini, saj lahko prispevajo k manjši psihološki škodi, pomagajo strankam, da hitreje ponovno spregovorijo, s tem pa zlasti prispevajo k zaščiti otrok; vidi velike možnosti pri čezmejnem alternativnem reševanju sporov, zlasti zaradi njegove prilagodljivosti; opozarja na delo mediatorke Evropskega parlamenta za mednarodne starševske ugrabitve otrok; |
| --- | --- |

25.

poudarja osrednjo vlogo določenih vrst alternativnega reševanja sporov v družini, saj lahko prispevajo k manjši psihološki škodi, pomagajo strankam, da hitreje ponovno spregovorijo, s tem pa zlasti prispevajo k zaščiti otrok; vidi velike možnosti pri čezmejnem alternativnem reševanju sporov, zlasti zaradi njegove prilagodljivosti; opozarja na delo mediatorke Evropskega parlamenta za mednarodne starševske ugrabitve otrok;

| 26. | se strinja s Komisijo, da ustrezen dostop do odškodnine na notranjem trgu zahteva hkrati možnost preproste uporabe alternativnega reševanja sporov in tudi učinkovit sistem kolektivne tožbe, saj se dopolnjujeta in medsebojno ne izključujeta; |
| --- | --- |

26.

se strinja s Komisijo, da ustrezen dostop do odškodnine na notranjem trgu zahteva hkrati možnost preproste uporabe alternativnega reševanja sporov in tudi učinkovit sistem kolektivne tožbe, saj se dopolnjujeta in medsebojno ne izključujeta;

| 27. | meni, da ima alternativno reševanje sporov velike možnosti v okviru sedanje razprave o kolektivnih pravnih sredstvih, saj zagotavlja učinkovito sredstvo reševanja sporov, s katerim se je mogoče izogniti reševanju sporov pred sodišči; |
| --- | --- |

27.

meni, da ima alternativno reševanje sporov velike možnosti v okviru sedanje razprave o kolektivnih pravnih sredstvih, saj zagotavlja učinkovito sredstvo reševanja sporov, s katerim se je mogoče izogniti reševanju sporov pred sodišči;

| 28. | vidi potrebo na ravni EU za alternativno reševanje sporov na področju svobode tiska in osebnostnih pravic, saj so lahko zlasti v primerih zoper čast in dobro ime in pri kršitvah osebnostnih pravic stroški sodnih postopkov, še posebej v nekaterih državah članicah, izredno visoki in bi alternativno reševanje sporov lahko prispevalo k izboljšanju sedanjega stanja; |
| --- | --- |

28.

vidi potrebo na ravni EU za alternativno reševanje sporov na področju svobode tiska in osebnostnih pravic, saj so lahko zlasti v primerih zoper čast in dobro ime in pri kršitvah osebnostnih pravic stroški sodnih postopkov, še posebej v nekaterih državah članicah, izredno visoki in bi alternativno reševanje sporov lahko prispevalo k izboljšanju sedanjega stanja;

Alternativno reševanje sporov kot mehanizem za reševanje potrošniških sporov

| 29. | poudarja, da je treba evropskim potrošnikom zagotoviti dostop do sistemov alternativnega reševanja sporov za nadnacionalne in nacionalne spore, zlasti na spletnem trgu, ki se v EU hitro povečuje; ugotavlja, da uporaba sistemov alternativnega reševanja sporov omogoča boljše varstvo pravic potrošnikov in dviguje njihovo zaupanje v trg, podjetja in ustanove za varstvo pravic potrošnikov, saj jih dela privlačnejše, obenem pa spodbuja čezmejno trgovino in povečuje uspeh vseh udeležencev na trgu EU; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba evropskim potrošnikom zagotoviti dostop do sistemov alternativnega reševanja sporov za nadnacionalne in nacionalne spore, zlasti na spletnem trgu, ki se v EU hitro povečuje; ugotavlja, da uporaba sistemov alternativnega reševanja sporov omogoča boljše varstvo pravic potrošnikov in dviguje njihovo zaupanje v trg, podjetja in ustanove za varstvo pravic potrošnikov, saj jih dela privlačnejše, obenem pa spodbuja čezmejno trgovino in povečuje uspeh vseh udeležencev na trgu EU;

| 30. | poziva k učinkovitemu sistemu zunajsodnega reševanja potrošniških sporov, ki bo deloval v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

30.

poziva k učinkovitemu sistemu zunajsodnega reševanja potrošniških sporov, ki bo deloval v celotni Evropski uniji;

| 31. | predlaga, naj prihodnji zakonodajni predlog Komisije o uporabi alternativnega reševanja sporov za potrošnike v Evropski uniji vključuje naslednje smernice, ki jih je treba upoštevati v povezavi s sistemi alternativnega reševanja sporov, vzpostavljenimi v Evropi:






  — | neodvisnost, nepristranskost in zaupnost: pri imenovanju mediatorjev je treba preprečiti možnost pojava navzkrižja interesov; uspešen temelj za zagotavljanje nepristranskih odločitev je načelo sodelovanja oseb iz združenj potrošnikov in predstavniških organizacij podjetij; |
| --- | --- | --- |

31.

predlaga, naj prihodnji zakonodajni predlog Komisije o uporabi alternativnega reševanja sporov za potrošnike v Evropski uniji vključuje naslednje smernice, ki jih je treba upoštevati v povezavi s sistemi alternativnega reševanja sporov, vzpostavljenimi v Evropi:

—

neodvisnost, nepristranskost in zaupnost: pri imenovanju mediatorjev je treba preprečiti možnost pojava navzkrižja interesov; uspešen temelj za zagotavljanje nepristranskih odločitev je načelo sodelovanja oseb iz združenj potrošnikov in predstavniških organizacij podjetij;

| — | usposobljenost: pristojni strokovnjaki morajo imeti strokovne sposobnosti, izobrazbo in izkušnje za opravljanje funkcije in morajo biti nepristranski, neodvisni in kompetentni; |
| --- | --- |

—

usposobljenost: pristojni strokovnjaki morajo imeti strokovne sposobnosti, izobrazbo in izkušnje za opravljanje funkcije in morajo biti nepristranski, neodvisni in kompetentni;

| — | učinkovitost in hitrost: mediatorji morajo imeti na voljo zadostna sredstva (ustrezne človeške, materialne in finančne vire) in biti sposobni upoštevati kratek rok med začetkom postopka in sprejetjem odločitve; |
| --- | --- |

—

učinkovitost in hitrost: mediatorji morajo imeti na voljo zadostna sredstva (ustrezne človeške, materialne in finančne vire) in biti sposobni upoštevati kratek rok med začetkom postopka in sprejetjem odločitve;

| — | enakost potrošnikov in strokovnjakov glede informacij, pa tudi konceptualno in postopkovno, ter dvostranske izmenjave, kar pomeni, da lahko obe strani izrazita svoje stališče ter se seznanita s stališčem druge strani in dejstvi, ki jih ta predstavi; |
| --- | --- |

—

enakost potrošnikov in strokovnjakov glede informacij, pa tudi konceptualno in postopkovno, ter dvostranske izmenjave, kar pomeni, da lahko obe strani izrazita svoje stališče ter se seznanita s stališčem druge strani in dejstvi, ki jih ta predstavi;

| — | financiranje: vprašanje stroškov alternativnega reševanja sporov je treba rešiti, da se zagotovi privlačnost takega načina za stranke; ob tem bi moral biti sistem brezplačen za stranko, ki v zadevi zmaga, ali pa bi moral za potrošniku predstavljati zelo zmeren strošek; |
| --- | --- |

—

financiranje: vprašanje stroškov alternativnega reševanja sporov je treba rešiti, da se zagotovi privlačnost takega načina za stranke; ob tem bi moral biti sistem brezplačen za stranko, ki v zadevi zmaga, ali pa bi moral za potrošniku predstavljati zelo zmeren strošek;

| — | svoboda izbire in zunajsodni značaj postopka: alternativno reševanje sporov mora biti izbirno in temeljiti na spoštovanju svobodne izbire strank v celotnem postopku, tako da imajo vedno možnost, da spor rešijo pred sodiščem; istočasno je treba zagotoviti, da si stranki resnično prizadevata za uspešno mediacijo; alternativno reševanje sporov nikakor ne sme biti prva obvezna faza pred začetkom sodnega postopka, odločitve, sprejete v okviru takega reševanja, pa so lahko zavezujoče le, če so bile stranke o tem predhodno obveščene in so to izrecno sprejele; kljub taki odločitvi, morata stranki še vedno imeti možnost, da se odločita za sodno obravnavo; |
| --- | --- |

—

svoboda izbire in zunajsodni značaj postopka: alternativno reševanje sporov mora biti izbirno in temeljiti na spoštovanju svobodne izbire strank v celotnem postopku, tako da imajo vedno možnost, da spor rešijo pred sodiščem; istočasno je treba zagotoviti, da si stranki resnično prizadevata za uspešno mediacijo; alternativno reševanje sporov nikakor ne sme biti prva obvezna faza pred začetkom sodnega postopka, odločitve, sprejete v okviru takega reševanja, pa so lahko zavezujoče le, če so bile stranke o tem predhodno obveščene in so to izrecno sprejele; kljub taki odločitvi, morata stranki še vedno imeti možnost, da se odločita za sodno obravnavo;

| — | sorazmernost postopkov, sklepov in stroškov, da se prepreči, da bi njihov učinek presegel predmet in težo spora; nastali stroški morajo biti prilagojeni povzročeni škodi; |
| --- | --- |

—

sorazmernost postopkov, sklepov in stroškov, da se prepreči, da bi njihov učinek presegel predmet in težo spora; nastali stroški morajo biti prilagojeni povzročeni škodi;

| — | preglednost: poleg zagotavljanja splošnih informacij (vrsta pravnega spora, pravila za začetek postopka, podrobna pravila za sprejemanje odločitev itd.) mora vsaka oseba, ki deluje kot mediator, obvezno objaviti letno poročilo; |
| --- | --- |

—

preglednost: poleg zagotavljanja splošnih informacij (vrsta pravnega spora, pravila za začetek postopka, podrobna pravila za sprejemanje odločitev itd.) mora vsaka oseba, ki deluje kot mediator, obvezno objaviti letno poročilo;

| 32. | poziva Komisijo, naj za čezmejne potrošniške spore predvidi koordinacijski organ, ki bo olajšal dostop do nacionalnih sistemov alternativnega reševanja sporov in sistemov alternativnega reševanja sporov, ki jih vodijo podjetja, ter njihovo usklajevanje; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj za čezmejne potrošniške spore predvidi koordinacijski organ, ki bo olajšal dostop do nacionalnih sistemov alternativnega reševanja sporov in sistemov alternativnega reševanja sporov, ki jih vodijo podjetja, ter njihovo usklajevanje;

| 33. | poziva Komisijo, naj za čezmejne potrošniške spore na področju elektronskega trgovanja predvidi hitro vzpostavitev večjezične platforme, ki bo potrošnikom omogočala, da bodo spore v celoti rešili na spletu, morala pa bo izpolnjevati standarde kakovosti in temeljiti na sistemih alternativnega reševanja sporov, ki obstajajo v državah članicah; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj za čezmejne potrošniške spore na področju elektronskega trgovanja predvidi hitro vzpostavitev večjezične platforme, ki bo potrošnikom omogočala, da bodo spore v celoti rešili na spletu, morala pa bo izpolnjevati standarde kakovosti in temeljiti na sistemih alternativnega reševanja sporov, ki obstajajo v državah članicah;

| 34. | meni, da je obveščanje potrošnikov odgovornost, ki si jo delijo javni organi, mreže za obveščanje in svetovanje, regulativni organi in združenja potrošnikov, ter jim priporoča, naj vsak na svoji ravni izvede kampanje ozaveščanja in pilotne projekte o tej temi; |
| --- | --- |

34.

meni, da je obveščanje potrošnikov odgovornost, ki si jo delijo javni organi, mreže za obveščanje in svetovanje, regulativni organi in združenja potrošnikov, ter jim priporoča, naj vsak na svoji ravni izvede kampanje ozaveščanja in pilotne projekte o tej temi;

| 35. | graja nepreglednost trenutne zbirke podatkov Komisije o alternativnem reševanju sporov; Komisiji predlaga, naj oblikuje večjezični evropski internetni portal o alternativnem reševanju sporov, na katerem bodo lahko vsi državljani dobili informacije o delovanju alternativnega reševanja sporov, njegovih posledicah ter svojih pravicah in dolžnostih, pri tem pa naj izhaja iz obstoječih podatkovnih zbirk in mrež; poudarja, da je treba v interesu potrošnikov zagotoviti, da bo spletni portal zlahka razumljiv in jasen; |
| --- | --- |

35.

graja nepreglednost trenutne zbirke podatkov Komisije o alternativnem reševanju sporov; Komisiji predlaga, naj oblikuje večjezični evropski internetni portal o alternativnem reševanju sporov, na katerem bodo lahko vsi državljani dobili informacije o delovanju alternativnega reševanja sporov, njegovih posledicah ter svojih pravicah in dolžnostih, pri tem pa naj izhaja iz obstoječih podatkovnih zbirk in mrež; poudarja, da je treba v interesu potrošnikov zagotoviti, da bo spletni portal zlahka razumljiv in jasen;

| 36. | poudarja, da morajo imeti potrošniki možnost pridobiti na spletu vse potrebne informacije o alternativnem reševanju sporov, ustrezno prevedene v njihov jezik z uporabo vedno dostopnih, do uporabnika prijaznih spletnih strojnih prevajalnikov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morajo imeti potrošniki možnost pridobiti na spletu vse potrebne informacije o alternativnem reševanju sporov, ustrezno prevedene v njihov jezik z uporabo vedno dostopnih, do uporabnika prijaznih spletnih strojnih prevajalnikov;

| 37. | poudarja, da je bistveno ozaveščati potrošnika o obstoju in koristih alternativnega reševanja sporov, preden nastane potrošniški spor; vztraja, da je treba s tem v zvezi okrepiti občutek odgovornosti podjetij in poslovnih organizacij; meni, da so podjetja in poslovna združenja dolžna obvestiti potrošnike o razpoložljivih mehanizmih za alternativno reševanje sporov; predlaga, naj se ta predhodna informacija zagotovi z navedbo možnosti uporabe alternativnega reševanja sporov v vseh pogodbenih dokumentih in naj se za poklicne delavce, ki jo uporabljajo, dopolni s kontaktnimi podatki in podrobnimi pravili za uporabo teh sistemov alternativnega reševanja sporov; ta zahteva pa ne sme povzročati dodatnih stroškov in birokracije; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je bistveno ozaveščati potrošnika o obstoju in koristih alternativnega reševanja sporov, preden nastane potrošniški spor; vztraja, da je treba s tem v zvezi okrepiti občutek odgovornosti podjetij in poslovnih organizacij; meni, da so podjetja in poslovna združenja dolžna obvestiti potrošnike o razpoložljivih mehanizmih za alternativno reševanje sporov; predlaga, naj se ta predhodna informacija zagotovi z navedbo možnosti uporabe alternativnega reševanja sporov v vseh pogodbenih dokumentih in naj se za poklicne delavce, ki jo uporabljajo, dopolni s kontaktnimi podatki in podrobnimi pravili za uporabo teh sistemov alternativnega reševanja sporov; ta zahteva pa ne sme povzročati dodatnih stroškov in birokracije;

| 38. | kot mogočo spodbudo za podjetja priporoča, naj se na evropski ravni uvede znak kakovosti, povezan z mediacijo v potrošniških sporih, za katero bi se sprejele smernice o najboljših praksah, tako da bi lahko potrošniki hitro določili podjetja, ki so se odločila za sisteme alternativnega reševanja sporov. meni, da bi bilo treba v zvezi s tem predlogom izvesti analizo stroškov in koristi; poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti, da se znak pravilno uporablja in uveljavlja; |
| --- | --- |

38.

kot mogočo spodbudo za podjetja priporoča, naj se na evropski ravni uvede znak kakovosti, povezan z mediacijo v potrošniških sporih, za katero bi se sprejele smernice o najboljših praksah, tako da bi lahko potrošniki hitro določili podjetja, ki so se odločila za sisteme alternativnega reševanja sporov. meni, da bi bilo treba v zvezi s tem predlogom izvesti analizo stroškov in koristi; poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti, da se znak pravilno uporablja in uveljavlja;

Naslednji koraki

| 39. | ugotavlja, da je potrebno boljše splošno obveščanje o pravicah in njihovem uveljavljanju, pa tudi posebno obveščanje o shemah alternativnega reševanja sporov, tudi o njihovem obstoju, delovanju in lokaciji; meni, da bi morali informacijski programi izpostaviti tudi glavne prednosti izbire alternativnega reševanja sporov, na primer stroške v primerjavi s sodnim postopkom, stopnje uspešnosti in časovno učinkovitost v primerjavi s sodnim postopkom; meni, da bi morali biti taki programi namenjeni predvsem državljanom ter malim in srednjim podjetjem; meni, da je alternativno reševanje sporov najučinkovitejše, če deluje v omrežjih blizu državljanov in temelji na sodelovanju z državami članicami; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da je potrebno boljše splošno obveščanje o pravicah in njihovem uveljavljanju, pa tudi posebno obveščanje o shemah alternativnega reševanja sporov, tudi o njihovem obstoju, delovanju in lokaciji; meni, da bi morali informacijski programi izpostaviti tudi glavne prednosti izbire alternativnega reševanja sporov, na primer stroške v primerjavi s sodnim postopkom, stopnje uspešnosti in časovno učinkovitost v primerjavi s sodnim postopkom; meni, da bi morali biti taki programi namenjeni predvsem državljanom ter malim in srednjim podjetjem; meni, da je alternativno reševanje sporov najučinkovitejše, če deluje v omrežjih blizu državljanov in temelji na sodelovanju z državami članicami;

| 40. | sočasno poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe za ozaveščanje potrošnikov in podjetij o obstoječih zakonodajnih instrumentih, kot so Uredba (ES) št. 861/2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti, Direktiva 2008/52/ES o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah in Uredba (ES) št. 805/2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov; s tem namenom predlaga, naj se v obsežne informacijske kampanje vključijo nacionalni organi, sodišča, odvetniške in gospodarske zbornice, uradi za svetovanje potrošnikom, zavarovatelji stroškov postopka ter druge pristojne organizacije; poziva, naj se zagotovi finančna podpora za tovrstne kampanje na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

40.

sočasno poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe za ozaveščanje potrošnikov in podjetij o obstoječih zakonodajnih instrumentih, kot so Uredba (ES) št. 861/2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti, Direktiva 2008/52/ES o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah in Uredba (ES) št. 805/2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov; s tem namenom predlaga, naj se v obsežne informacijske kampanje vključijo nacionalni organi, sodišča, odvetniške in gospodarske zbornice, uradi za svetovanje potrošnikom, zavarovatelji stroškov postopka ter druge pristojne organizacije; poziva, naj se zagotovi finančna podpora za tovrstne kampanje na evropski in nacionalni ravni;

| 41. | ugotavlja, da ostaja uporaba sodišč za spore majhne vrednosti v številnih državah članicah zelo nizka in da je treba narediti več na področju pravne varnosti, jezikovnih ovir in preglednosti postopkov; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju zakonodajnega predloga o uporabi alternativnega reševanja sporov v potrošniških zadevah v EU tem pravnim organom nameni posebno pozornost; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da ostaja uporaba sodišč za spore majhne vrednosti v številnih državah članicah zelo nizka in da je treba narediti več na področju pravne varnosti, jezikovnih ovir in preglednosti postopkov; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju zakonodajnega predloga o uporabi alternativnega reševanja sporov v potrošniških zadevah v EU tem pravnim organom nameni posebno pozornost;

| 42. | ugotavlja, da je zaradi spravne narave alternativnega reševanja sporov rešitev mogoče razumeti kot obojestransko zadovoljiv rezultat, in opozarja na dejstvo, da je spoštovanje odločitev, doseženih v okviru alternativnega reševanja sporov, na splošno visoko; zato meni, da bi morali biti najnovejši statistični podatki o tem objavljeni skupaj z javnimi informacijami o alternativnem reševanju sporov; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je zaradi spravne narave alternativnega reševanja sporov rešitev mogoče razumeti kot obojestransko zadovoljiv rezultat, in opozarja na dejstvo, da je spoštovanje odločitev, doseženih v okviru alternativnega reševanja sporov, na splošno visoko; zato meni, da bi morali biti najnovejši statistični podatki o tem objavljeni skupaj z javnimi informacijami o alternativnem reševanju sporov;

| 43. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami izvede informacijske kampanje, usmerjene v izobraževanje in ozaveščanje potrošnikov in podjetij o prednostih uporabe tega instituta; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami izvede informacijske kampanje, usmerjene v izobraževanje in ozaveščanje potrošnikov in podjetij o prednostih uporabe tega instituta;

| 44. | meni, da bi bilo treba informacijske kampanje o alternativnem reševanju sporov voditi v sodelovanju z gospodarskimi zbornicami, združenji potrošnikov in uradi pravične trgovine (ali enakovrednimi ustanovami), da bi zagotovili usklajene in učinkovite kampanje; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi bilo treba informacijske kampanje o alternativnem reševanju sporov voditi v sodelovanju z gospodarskimi zbornicami, združenji potrošnikov in uradi pravične trgovine (ali enakovrednimi ustanovami), da bi zagotovili usklajene in učinkovite kampanje;

| 45. | meni, da je obveščanje podjetij odgovornost, ki si jo delijo javni organi in predstavniške organizacije, ter jim priporoča, naj vsak na svoji ravni izvede kampanje osveščanja in pilotne projekte o tej temi; |
| --- | --- |

45.

meni, da je obveščanje podjetij odgovornost, ki si jo delijo javni organi in predstavniške organizacije, ter jim priporoča, naj vsak na svoji ravni izvede kampanje osveščanja in pilotne projekte o tej temi;

| 46. | priznava, da je ena glavnih ovir pri uporabi sistemov alternativnega reševanja sporov nepripravljenost podjetij, da bi sodelovala v teh mehanizmih; predlaga, da morajo gospodarske zbornice in krovne organizacije na nacionalni in EU ravni in druge strokovne organizacije obveščati podjetja o obstoju alternativnega reševanja sporov in morebitni koristi njegove uporabe, zlasti z vidika: vnaprejšnjega preprečevanja sodnih sporov pri, ugleda podjetja; nazadnje pa tudi o možnosti, da tako reševanje v nasprotju z arbitražno odločbo ali sodbo sodišča ponuja ponovno vzpostavitev poslovnih odnosov med strankami, ki temeljijo na zaupanju; |
| --- | --- |

46.

priznava, da je ena glavnih ovir pri uporabi sistemov alternativnega reševanja sporov nepripravljenost podjetij, da bi sodelovala v teh mehanizmih; predlaga, da morajo gospodarske zbornice in krovne organizacije na nacionalni in EU ravni in druge strokovne organizacije obveščati podjetja o obstoju alternativnega reševanja sporov in morebitni koristi njegove uporabe, zlasti z vidika: vnaprejšnjega preprečevanja sodnih sporov pri, ugleda podjetja; nazadnje pa tudi o možnosti, da tako reševanje v nasprotju z arbitražno odločbo ali sodbo sodišča ponuja ponovno vzpostavitev poslovnih odnosov med strankami, ki temeljijo na zaupanju;

| 47. | poziva Komisijo, naj na podlagi zbranih podatkov in zanesljive presoje vplivov, skladne s pravili za boljšo zakonodajo, prouči možnost določitve minimalnih standardov alternativnega reševanja sporov med sektorji, hkrati pa razvija že obstoječe sheme in spodbuja države članice in sektorje, ki so vključeni v sheme, naj povečajo financiranje, pri čemer morajo upoštevati, da alternativno reševanje sporov strankam sicer ponuja cenovno ugodno alternativo, ne sme pa postati „cenena pravica“; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj na podlagi zbranih podatkov in zanesljive presoje vplivov, skladne s pravili za boljšo zakonodajo, prouči možnost določitve minimalnih standardov alternativnega reševanja sporov med sektorji, hkrati pa razvija že obstoječe sheme in spodbuja države članice in sektorje, ki so vključeni v sheme, naj povečajo financiranje, pri čemer morajo upoštevati, da alternativno reševanje sporov strankam sicer ponuja cenovno ugodno alternativo, ne sme pa postati „cenena pravica“;

*

* *

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 115, 17.4.1998, str. 31.

(2)  UL L 109, 19.4.2001, str. 56.

(3)  UL C 155, 6.6.2000, str. 1.

(4)  UL L 174, 27.6.2001, str. 25.

(5)  UL L 136, 24.5.2008, str. 3.

(6)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 256.

(7)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 110.

(8)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0144.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0361.

(11)  http://ec.europa.eu/justice/policies/consumer/docs/explanatory_note_results_feasibility_study_05_2011_en.pdf.

(12)  http://www.uncitral.org/uncitral/commission/working_groups/3Online_Dispute_Resolution.html.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/9

---

Torek, 25. oktober 2011Mobilnost in vključevanje invalidov

P7_TA(2011)0453

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (2010/2272(INI))

2013/C 131 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je stopila v veljavo 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (2010/48/ES) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je stopila v veljavo 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (2010/48/ES) (1),

| — | ob upoštevanju Listine skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev (2),

| — | ob upoštevanju členov 2, 10, 19 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 10, 19 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426) ter stališča Parlamenta z dne 2. aprila 2009 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426) ter stališča Parlamenta z dne 2. aprila 2009 (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 98/376/ES z dne 4. junija 1998 o invalidskih parkirnih izkaznicah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 98/376/ES z dne 4. junija 1998 o invalidskih parkirnih izkaznicah (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (KOM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2000 z naslovom "K Evropi brez ovir za invalide" (KOM(2000)0284), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2000 z naslovom "K Evropi brez ovir za invalide" (KOM(2000)0284),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. septembra 2001 z naslovom "e-Evropa 2002: dostopnost javnih spletišč in njihove vsebine" (KOM(2001)0529), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. septembra 2001 z naslovom "e-Evropa 2002: dostopnost javnih spletišč in njihove vsebine" (KOM(2001)0529),

| — | ob upoštevanju mednarodne klasifikacije Mednarodne zdravstvene organizacije o funkcioniranju, invalidnosti in zdravju (ICF) z dne 22. maja 2001 (resolucija skupščine Svetovne zdravstvene organizacije (WHA) 54.21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne klasifikacije Mednarodne zdravstvene organizacije o funkcioniranju, invalidnosti in zdravju (ICF) z dne 22. maja 2001 (resolucija skupščine Svetovne zdravstvene organizacije (WHA) 54.21),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2003 z naslovom "Enake možnosti za invalide: evropski akcijski načrt" (KOM(2003)0650), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2003 z naslovom "Enake možnosti za invalide: evropski akcijski načrt" (KOM(2003)0650),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. januarja 2003"K pravno zavezujočemu instrumentu Združenih narodov za uveljavljanje in varstvo pravic in dostojanstva invalidov" (KOM(2003)0016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. januarja 2003"K pravno zavezujočemu instrumentu Združenih narodov za uveljavljanje in varstvo pravic in dostojanstva invalidov" (KOM(2003)0016),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. marca 2005"Zelena knjiga o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami" (KOM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. marca 2005"Zelena knjiga o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami" (KOM(2005)0094),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2007 z naslovom "Položaj invalidnih oseb v Evropski uniji: evropski akcijski načrt 2008–2009" (KOM(2007)0738), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2007 z naslovom "Položaj invalidnih oseb v Evropski uniji: evropski akcijski načrt 2008–2009" (KOM(2007)0738),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (KOM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom "Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir" (KOM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom "Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir" (KOM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju izbirnega protokola h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov ("izbirni protokol"), sprejetega 13. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izbirnega protokola h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov ("izbirni protokol"), sprejetega 13. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 30. novembra 2009 o spodbujanju vključevanja na trg dela – rešitev iz krize in priprava lizbonske strategije za obdobje po letu 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 30. novembra 2009 o spodbujanju vključevanja na trg dela – rešitev iz krize in priprava lizbonske strategije za obdobje po letu 2010,

| — | ob upoštevanju peticije 1454/2010 Urzule Weber-Król, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije 1454/2010 Urzule Weber-Król,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o delovanju in učinku Uredbe (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (KOM(2011)0166), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o delovanju in učinku Uredbe (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (KOM(2011)0166),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropskih skupnosti (zadeva C 13/05 glede Direktive 2000/78/ES - enaka obravnava pri zaposlovanju in delu - zasnova invalidnosti) z dne 11. julija 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropskih skupnosti (zadeva C 13/05 glede Direktive 2000/78/ES - enaka obravnava pri zaposlovanju in delu - zasnova invalidnosti) z dne 11. julija 2006,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 1988 o znakovnih jezikih za gluhe (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 1988 o znakovnih jezikih za gluhe (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 1989 o ženskah v politiki (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 1989 o ženskah v politiki (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 1992 o pravicah umsko prizadetih oseb (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 1992 o pravicah umsko prizadetih oseb (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 1995 o pravicah invalidov (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 1995 o pravicah invalidov (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. maja 1996 o pravicah avtističnih oseb (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. maja 1996 o pravicah avtističnih oseb (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 1996 o parkirni izkaznici za invalide – pravicah za invalide (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 1996 o parkirni izkaznici za invalide – pravicah za invalide (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. aprila 1997 o enakih možnostih za invalide (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. aprila 1997 o enakih možnostih za invalide (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2003 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Na poti k zakonsko obvezujočemu instrumentu Združenih narodov za spodbujanje in zaščito pravic ter dostojanstva invalidov (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2003 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Na poti k zakonsko obvezujočemu instrumentu Združenih narodov za spodbujanje in zaščito pravic ter dostojanstva invalidov (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. januarja 2011 z naslovom "Letni pregled rasti: spodbujanje ukrepov EU za celovit odziv na krizo" (KOM(2011)0011) in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. januarja 2011 z naslovom "Letni pregled rasti: spodbujanje ukrepov EU za celovit odziv na krizo" (KOM(2011)0011) in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (16),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o vključujočih trgih dela, sklenjenega 25. marca 2010 med evropskimi socialnimi partnerji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o vključujočih trgih dela, sklenjenega 25. marca 2010 med evropskimi socialnimi partnerji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupnih vrednotah in načelih v zdravstvenih sistemih Evropske unije (2006/C146/01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupnih vrednotah in načelih v zdravstvenih sistemih Evropske unije (2006/C146/01),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2010 o enakosti in zdravju v vseh politikah ter solidarnosti na področju zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2010 o enakosti in zdravju v vseh politikah ter solidarnosti na področju zdravja,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za pravice žensk in enakost spolov in Odbora za peticije (A7-0263/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za pravice žensk in enakost spolov in Odbora za peticije (A7-0263/2011),

| A. | ker imajo invalidi (fizični invalidi ter osebe z duševnimi in vedenjskimi motnjami) kot polnopravni državljani enake pravice kot drugi in imajo pravico do brezpogojnega dostojanstva, enakega obravnavanja ter neodvisnega življenja in polne udeležbe v družbi, |
| --- | --- |

A.

ker imajo invalidi (fizični invalidi ter osebe z duševnimi in vedenjskimi motnjami) kot polnopravni državljani enake pravice kot drugi in imajo pravico do brezpogojnega dostojanstva, enakega obravnavanja ter neodvisnega življenja in polne udeležbe v družbi,

| B. | ker je v Evropski uniji več kot 80 milijonov invalidov, kar je približno 16 % vse populacije – tu so zajete tudi osebe z duševnimi boleznimi, zlasti z avtizmom –, stopnja brezposelnosti pa je še vedno izredno visoka, vsaj dvakrat višja kot med neinvalidi; ker so invalidi ranljiva skupina prebivalstva, med katero je stopnja revščine za 70 % višja od povprečja; ker je stopnja zaposlenosti med invalidi le okoli 45-odstotna, kakovostna delovna mesta pa zagotavljajo gospodarsko neodvisnost in spodbujajo osebne dosežke, ker brezposelnost povečuje tveganje za revščino in socialno izključenost, saj vsaj četrtina prebivalstva enkrat v življenju trpi zaradi težav z duševnim zdravjem in ker se lahko v 10-tih odstotkih primerov takšne težave razvijejo v kronične težave z duševnim zdravjem, kar še povečuje potrebo po aktivnih in usmerjenih ukrepih za boj proti ter trajni situaciji; ker je večja izpostavljenost tveganju revščine rezultat pogosto omejenega dostopa do zaposlitve, usposabljanja, zdravstvenih storitev in ustrezne oskrbe, |
| --- | --- |

B.

ker je v Evropski uniji več kot 80 milijonov invalidov, kar je približno 16 % vse populacije – tu so zajete tudi osebe z duševnimi boleznimi, zlasti z avtizmom –, stopnja brezposelnosti pa je še vedno izredno visoka, vsaj dvakrat višja kot med neinvalidi; ker so invalidi ranljiva skupina prebivalstva, med katero je stopnja revščine za 70 % višja od povprečja; ker je stopnja zaposlenosti med invalidi le okoli 45-odstotna, kakovostna delovna mesta pa zagotavljajo gospodarsko neodvisnost in spodbujajo osebne dosežke, ker brezposelnost povečuje tveganje za revščino in socialno izključenost, saj vsaj četrtina prebivalstva enkrat v življenju trpi zaradi težav z duševnim zdravjem in ker se lahko v 10-tih odstotkih primerov takšne težave razvijejo v kronične težave z duševnim zdravjem, kar še povečuje potrebo po aktivnih in usmerjenih ukrepih za boj proti ter trajni situaciji; ker je večja izpostavljenost tveganju revščine rezultat pogosto omejenega dostopa do zaposlitve, usposabljanja, zdravstvenih storitev in ustrezne oskrbe,

| C. | ker krize najbolj prizadenejo ravno najbolj marginalizirane družbene skupine in ker so invalidi ena od skupin, ki jih je finančna kriza v Evropi najbolj prizadela, |
| --- | --- |

C.

ker krize najbolj prizadenejo ravno najbolj marginalizirane družbene skupine in ker so invalidi ena od skupin, ki jih je finančna kriza v Evropi najbolj prizadela,

| D. | ker državljani Odbor za peticije redno opozarjajo na pomanjkljivosti pri izvajanju veljavnega načela enake obravnave invalidov, |
| --- | --- |

D.

ker državljani Odbor za peticije redno opozarjajo na pomanjkljivosti pri izvajanju veljavnega načela enake obravnave invalidov,

| E. | ker je treba invalide močno podpirati, saj so med najbolj izključenimi v družbi; ker so invalidke na splošno med najbolj ranljivimi in marginaliziranimi v družbi, so žrtve diskriminacije in so izključene iz udeležbe v izobraževanju, zaposlovanju ter družbenem življenju, |
| --- | --- |

E.

ker je treba invalide močno podpirati, saj so med najbolj izključenimi v družbi; ker so invalidke na splošno med najbolj ranljivimi in marginaliziranimi v družbi, so žrtve diskriminacije in so izključene iz udeležbe v izobraževanju, zaposlovanju ter družbenem življenju,

| F. | ker so za uspeh strategije Evropa 2020, katere cilj je razviti pametno (na osnovi inovacij in raziskav), trajnostno in vključujočo evropsko rast nujno potrebne strukturne izboljšave na področju mobilnosti in vključevanja invalidov, |
| --- | --- |

F.

ker so za uspeh strategije Evropa 2020, katere cilj je razviti pametno (na osnovi inovacij in raziskav), trajnostno in vključujočo evropsko rast nujno potrebne strukturne izboljšave na področju mobilnosti in vključevanja invalidov,

| G. | ker se bo to število v naslednjih letih bistveno povečalo in se bo starostna piramida prebivalstva neizogibno obrnila, saj je več kot tretjina ljudi, starih nad 75 let, delno omejenih zaradi invalidnosti, več kot 20 % pa invalidnost resno ovira, |
| --- | --- |

G.

ker se bo to število v naslednjih letih bistveno povečalo in se bo starostna piramida prebivalstva neizogibno obrnila, saj je več kot tretjina ljudi, starih nad 75 let, delno omejenih zaradi invalidnosti, več kot 20 % pa invalidnost resno ovira,

| H. | ker je Evropska unija uradno ratificirala Konvencijo Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov in ker jo je tudi podpisalo vseh 27 držav članic EU, 17 od njih pa jo je ratificiralo, |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija uradno ratificirala Konvencijo Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov in ker jo je tudi podpisalo vseh 27 držav članic EU, 17 od njih pa jo je ratificiralo,

| I. | ker je sedaj pristojnost Evropske unije na področju zaščite proti diskriminaciji zaradi invalidnosti omejena na zaposlovanje, delo in poklicno usposabljanje (Direktiva 2000/78/ES) in ker je Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov mešan sporazum, v skladu s katerim imajo institucije EU in države članice obveznosti glede njegovega izvajanja ter morajo preučiti predloge in pristope v tem poročilu in jih obravnavati v naslednjem predlogu Komisije o evropskem aktu o dostopnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je sedaj pristojnost Evropske unije na področju zaščite proti diskriminaciji zaradi invalidnosti omejena na zaposlovanje, delo in poklicno usposabljanje (Direktiva 2000/78/ES) in ker je Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov mešan sporazum, v skladu s katerim imajo institucije EU in države članice obveznosti glede njegovega izvajanja ter morajo preučiti predloge in pristope v tem poročilu in jih obravnavati v naslednjem predlogu Komisije o evropskem aktu o dostopnosti,

| J. | ker so socialne politike, namenjene invalidom, pogosto v pristojnosti držav članic, torej izhajajo iz nacionalne tradicije in družbenih norm, gospodarske razvitosti in iz zelo pomembne vloge družin in združenj, ki podpirajo invalide pri njihovi samostojnosti in vključevanju v družbo, |
| --- | --- |

J.

ker so socialne politike, namenjene invalidom, pogosto v pristojnosti držav članic, torej izhajajo iz nacionalne tradicije in družbenih norm, gospodarske razvitosti in iz zelo pomembne vloge družin in združenj, ki podpirajo invalide pri njihovi samostojnosti in vključevanju v družbo,

| K. | ker je invalidnost razvijajoči se koncept in posledica medsebojnega sodelovanja med invalidi ter ovirami zaradi stališč v družbi in ovirami v okolju, ki preprečujejo, da bi invalidi pod enakimi pogoji in z isto dostojnostjo sodelovali v družbi, |
| --- | --- |

K.

ker je invalidnost razvijajoči se koncept in posledica medsebojnega sodelovanja med invalidi ter ovirami zaradi stališč v družbi in ovirami v okolju, ki preprečujejo, da bi invalidi pod enakimi pogoji in z isto dostojnostjo sodelovali v družbi,

| L. | ker je med mobilnostjo, invalidnostjo in socialno vključenostjo tesna povezava, zlasti glede svobode in dostopa do komunikacije (vključno z brajico in znakovnimi jeziki ter drugimi alternativnimi oblikami komunikacije), svobode gibanja na vseh področjih življenja in dostopa do storitev; ker je treba spodbujati udeležbo v vseh pogledih družbenega življenja, pri čemer je treba upoštevati pomembnost politik Skupnosti na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, domotike in spletnih komunikacijskih rešitev, ter potrebo po zagotovitvi popolne dostopnosti s spodbujanjem združljivih standardov na notranjem trgu in pospeševanju njihovega širjenja, |
| --- | --- |

L.

ker je med mobilnostjo, invalidnostjo in socialno vključenostjo tesna povezava, zlasti glede svobode in dostopa do komunikacije (vključno z brajico in znakovnimi jeziki ter drugimi alternativnimi oblikami komunikacije), svobode gibanja na vseh področjih življenja in dostopa do storitev; ker je treba spodbujati udeležbo v vseh pogledih družbenega življenja, pri čemer je treba upoštevati pomembnost politik Skupnosti na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, domotike in spletnih komunikacijskih rešitev, ter potrebo po zagotovitvi popolne dostopnosti s spodbujanjem združljivih standardov na notranjem trgu in pospeševanju njihovega širjenja,

| M. | ker je dostop do informacij (člen 11 Listine o temeljnih pravicah) in kulture, kot je določeno v resoluciji Sveta z dne 6. maja 2003 o dostopnosti invalidnih oseb do kulturnih ustanov in kulturnih dejavnosti, izredno pomemben za intelektualni razvoj ljudi, tudi invalidov, in neposredno vpliva na njihove možnosti zaposlitve, |
| --- | --- |

M.

ker je dostop do informacij (člen 11 Listine o temeljnih pravicah) in kulture, kot je določeno v resoluciji Sveta z dne 6. maja 2003 o dostopnosti invalidnih oseb do kulturnih ustanov in kulturnih dejavnosti, izredno pomemben za intelektualni razvoj ljudi, tudi invalidov, in neposredno vpliva na njihove možnosti zaposlitve,

| N. | ker imajo invalidi pravico do skupnostnih storitev v podporo neodvisnemu življenju, pravico do osebne pomoči, do ekonomske in socialne neodvisnosti ter celovite udeležbe v družbi in na trgu dela, ker bi, če bi bile dejavnosti podpore plačane, predstavljali skoraj 50 % BDP (Komisija o merjenju gospodarske uspešnosti in socialnega napredka, 21. april 2010), |
| --- | --- |

N.

ker imajo invalidi pravico do skupnostnih storitev v podporo neodvisnemu življenju, pravico do osebne pomoči, do ekonomske in socialne neodvisnosti ter celovite udeležbe v družbi in na trgu dela, ker bi, če bi bile dejavnosti podpore plačane, predstavljali skoraj 50 % BDP (Komisija o merjenju gospodarske uspešnosti in socialnega napredka, 21. april 2010),

| O. | ker ovire glede dostopnosti za vse pri uporabi storitev in blaga za invalide pomenijo veliko prepreko, |
| --- | --- |

O.

ker ovire glede dostopnosti za vse pri uporabi storitev in blaga za invalide pomenijo veliko prepreko,

| P. | ker so invalidi v nekaterih državah članicah in sektorjih žrtve diskriminacije vse življenje, zlasti pa v obdobju izobraževanja in usposabljanja, zaradi pomanjkanja zgodnjega prepoznavanja in intervencije za invalidne otroke in učence, kar omejuje njihove zaposlitvene možnosti, |
| --- | --- |

P.

ker so invalidi v nekaterih državah članicah in sektorjih žrtve diskriminacije vse življenje, zlasti pa v obdobju izobraževanja in usposabljanja, zaradi pomanjkanja zgodnjega prepoznavanja in intervencije za invalidne otroke in učence, kar omejuje njihove zaposlitvene možnosti,

| Q. | ker je v starostni skupini od 16 do 19 let stopnja nevključenosti v izobraževanje 37-odstotna za osebe, ki jih invalidnost znatno omejuje, in 25-odstotna za osebe, ki jih omejuje do neke mere, v nasprotju s 17-odstotno za osebe, ki jih invalidnost ne omejuje, |
| --- | --- |

Q.

ker je v starostni skupini od 16 do 19 let stopnja nevključenosti v izobraževanje 37-odstotna za osebe, ki jih invalidnost znatno omejuje, in 25-odstotna za osebe, ki jih omejuje do neke mere, v nasprotju s 17-odstotno za osebe, ki jih invalidnost ne omejuje,

| R. | ker člen 24 Konvencije Združenih narodov o invalidih, ki jo je EU ratificirala decembra 2010, prepoveduje izključitev iz izobraževalnega sistema na podlagi invalidnosti, in ker je vključujoče izobraževanje najbolj učinkovito sredstvo za boj proti diskriminacijskemu odnosu, zgraditev vključujoče družbe in zagotavljanje izobraževanja za vsakogar, |
| --- | --- |

R.

ker člen 24 Konvencije Združenih narodov o invalidih, ki jo je EU ratificirala decembra 2010, prepoveduje izključitev iz izobraževalnega sistema na podlagi invalidnosti, in ker je vključujoče izobraževanje najbolj učinkovito sredstvo za boj proti diskriminacijskemu odnosu, zgraditev vključujoče družbe in zagotavljanje izobraževanja za vsakogar,

| S. | ker so invalidne ženske pogosto diskriminirane dvakrat, vlade pa lahko to odpravijo z izvajanjem enakosti spolov na vseh ustreznih področjih politike invalidnosti, |
| --- | --- |

S.

ker so invalidne ženske pogosto diskriminirane dvakrat, vlade pa lahko to odpravijo z izvajanjem enakosti spolov na vseh ustreznih področjih politike invalidnosti,

| T. | ker gospodarska kriza na splošno predstavlja izziv za zaposlovanje, zlasti za invalide, saj je višanje stopnje brezposelnosti bistveno večje pri osebah z invalidnostjo, in ker je čedalje več strahu, da bi bile lahko invalidnine uporabljene za nadzor nad ponudbo delovne sile, |
| --- | --- |

T.

ker gospodarska kriza na splošno predstavlja izziv za zaposlovanje, zlasti za invalide, saj je višanje stopnje brezposelnosti bistveno večje pri osebah z invalidnostjo, in ker je čedalje več strahu, da bi bile lahko invalidnine uporabljene za nadzor nad ponudbo delovne sile,

| U. | ker družinski člani invalidov trpijo zaradi diskriminacije združb in ker bodo njim namenjeni ukrepi pozitivno vplivali na celostno in enakopravno uresničevanje pravic invalidov, |
| --- | --- |

U.

ker družinski člani invalidov trpijo zaradi diskriminacije združb in ker bodo njim namenjeni ukrepi pozitivno vplivali na celostno in enakopravno uresničevanje pravic invalidov,

| V. | ker je bila leta 2007 Komisiji posredovana peticija z 1 364 984 podpisi, katere avtorji so pozvali k obsežni zaščiti invalidov v vseh politikah Evropske unije in ker Komisija te upravičene pobude doslej ni ustrezno upoštevala, |
| --- | --- |

V.

ker je bila leta 2007 Komisiji posredovana peticija z 1 364 984 podpisi, katere avtorji so pozvali k obsežni zaščiti invalidov v vseh politikah Evropske unije in ker Komisija te upravičene pobude doslej ni ustrezno upoštevala,

Cilji

| 1. | poudarja, da cilja strategije Evropa 2020 o 75-odstotni zaposlenosti prebivalstva, starega od 20 do 64 let, nikakor ne bo mogoče doseči, če ne bodo vključeni tudi tisti pripadniki omenjene starostne skupine, ki trpijo za katero od oblik invalidnosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da cilja strategije Evropa 2020 o 75-odstotni zaposlenosti prebivalstva, starega od 20 do 64 let, nikakor ne bo mogoče doseči, če ne bodo vključeni tudi tisti pripadniki omenjene starostne skupine, ki trpijo za katero od oblik invalidnosti;

| 2. | poudarja, da so finančni izdatki v korist invalidov in ekonomska vlaganja vanje, naložba v dobro počutje vseh in v trajnostno družbo, v kateri lahko ljudje živijo dlje in delajo bolj učinkovito v boljših pogojih, ki se bo dolgoročno obrestovala, zato poudarja, da zaradi varčevalnih ukrepov v javnih financah ni sprejemljivo zmanjšanje storitev za invalide ali projektov, katerih cilj je njihova socialna vključenost, saj bi to zmanjšanje pomenilo pomanjkanje jamstva za nekatere temeljne in neodtujljive pravice invalidov; meni, da bi treba na tem področju naložbe občutno povečati; ponovno opozarja, da morajo biti vsi sistemi zdravstvenega varstva v Evropski uniji osnovani na temeljnih vrednotah, tj. univerzalnosti, dostopu do visokokakovostnega varstva in solidarnosti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so finančni izdatki v korist invalidov in ekonomska vlaganja vanje, naložba v dobro počutje vseh in v trajnostno družbo, v kateri lahko ljudje živijo dlje in delajo bolj učinkovito v boljših pogojih, ki se bo dolgoročno obrestovala, zato poudarja, da zaradi varčevalnih ukrepov v javnih financah ni sprejemljivo zmanjšanje storitev za invalide ali projektov, katerih cilj je njihova socialna vključenost, saj bi to zmanjšanje pomenilo pomanjkanje jamstva za nekatere temeljne in neodtujljive pravice invalidov; meni, da bi treba na tem področju naložbe občutno povečati; ponovno opozarja, da morajo biti vsi sistemi zdravstvenega varstva v Evropski uniji osnovani na temeljnih vrednotah, tj. univerzalnosti, dostopu do visokokakovostnega varstva in solidarnosti;

| 3. | ugotavlja, da so evropske družbe skozi celotno finančno krizo ostale resnično solidarne in se sedaj že kažejo znaki oživljanja; v celoti priznava in poudarja potrebo po individualnih ukrepih za invalidne osebe, ki zaradi različnih ravni in značilnosti invalidnosti potrebujejo celo bolj intenzivno podporo, ki temelji na človekovih pravicah in ponosu, ter tveganja diskriminacije, ki se ga pogosto ne upošteva in ga je zato treba spodbujati in krepiti z evropskimi kampanjami za osveščanje javnosti; poudarja, da je zato treba upoštevati potrebe invalidnih oseb glede na njihove specifične zahteve, da se najdejo ustrezne rešitve na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ter poklicnega življenja; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so evropske družbe skozi celotno finančno krizo ostale resnično solidarne in se sedaj že kažejo znaki oživljanja; v celoti priznava in poudarja potrebo po individualnih ukrepih za invalidne osebe, ki zaradi različnih ravni in značilnosti invalidnosti potrebujejo celo bolj intenzivno podporo, ki temelji na človekovih pravicah in ponosu, ter tveganja diskriminacije, ki se ga pogosto ne upošteva in ga je zato treba spodbujati in krepiti z evropskimi kampanjami za osveščanje javnosti; poudarja, da je zato treba upoštevati potrebe invalidnih oseb glede na njihove specifične zahteve, da se najdejo ustrezne rešitve na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ter poklicnega življenja;

| 4. | poudarja, da so cilji za novo evropsko strategijo o invalidnosti 2010-2020 pomembni, poziva pa k opredelitvi natančneje določenih ukrepov na vseh ravneh upravljanja na podlagi zanesljivih podatkov; meni, da je treba upoštevati osnovno načelo "Ničesar o invalidih brez invalidov"; to pomeni, da je treba invalide vključiti v vse ukrepe in odločitve, ki jih zadevajo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so cilji za novo evropsko strategijo o invalidnosti 2010-2020 pomembni, poziva pa k opredelitvi natančneje določenih ukrepov na vseh ravneh upravljanja na podlagi zanesljivih podatkov; meni, da je treba upoštevati osnovno načelo "Ničesar o invalidih brez invalidov"; to pomeni, da je treba invalide vključiti v vse ukrepe in odločitve, ki jih zadevajo;

| 5. | obžaluje, da sporočilo Komisije o evropski strategiji o invalidnosti ne vključuje celostnega vidika enakosti spolov ali ločenega poglavja o politikah na področju invalidnosti, specifične za spol, kljub dejstvu, da so invalidne ženske pogosto v slabšem položaju kot invalidni moški ter so pogosteje žrtve revščine in socialne izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo vidike spolov pri Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da sporočilo Komisije o evropski strategiji o invalidnosti ne vključuje celostnega vidika enakosti spolov ali ločenega poglavja o politikah na področju invalidnosti, specifične za spol, kljub dejstvu, da so invalidne ženske pogosto v slabšem položaju kot invalidni moški ter so pogosteje žrtve revščine in socialne izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo vidike spolov pri Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020;

| 6. | poudarja, da je potreben nov, učinkovit pristop do invalidnosti, za začetek z ustanovitvijo Evropskega odbora za invalidnost, ki bi se redno sestajal, pri čemer bi aktivno sodeloval Evropski parlament, predstavniki organizacij invalidov in nacionalnih delovnih skupin, da se zagotovi bolj učinkovite mehanizme za usklajevanje, spremljanje ter ocenjevanje, izvajanje Evropske strategije o invalidnosti v programih in strategijah Komisije in držav članic, v skladu z načeli subsidiarnosti; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je potreben nov, učinkovit pristop do invalidnosti, za začetek z ustanovitvijo Evropskega odbora za invalidnost, ki bi se redno sestajal, pri čemer bi aktivno sodeloval Evropski parlament, predstavniki organizacij invalidov in nacionalnih delovnih skupin, da se zagotovi bolj učinkovite mehanizme za usklajevanje, spremljanje ter ocenjevanje, izvajanje Evropske strategije o invalidnosti v programih in strategijah Komisije in držav članic, v skladu z načeli subsidiarnosti;

| 7. | opominja, da bi morala trajnostna družba, v kateri ljudje živijo dlje in so bolj zdravi, vključevati tudi izboljšave pri načrtovanju mestnih in skupnih območjih ter dostopu do razpoložljivega blaga in storitev, pri čemer je zajet tudi enak dostop do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, da se izboljša kakovost življenja invalidov ter prepreči socialna izključenost; |
| --- | --- |

7.

opominja, da bi morala trajnostna družba, v kateri ljudje živijo dlje in so bolj zdravi, vključevati tudi izboljšave pri načrtovanju mestnih in skupnih območjih ter dostopu do razpoložljivega blaga in storitev, pri čemer je zajet tudi enak dostop do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, da se izboljša kakovost življenja invalidov ter prepreči socialna izključenost;

Državljanske in človekove pravice

| 8. | poziva k spoštovanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah v celoti in k podpori načelu oblikovanja za vse in splošnega oblikovanja; priznava prizadevanja Evropske unije in Združenih narodov glede zakonodaje, namenjene krepitvi popolnega vključevanja invalidov v družbo, vendar meni, da je treba storiti še več; |
| --- | --- |

8.

poziva k spoštovanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah v celoti in k podpori načelu oblikovanja za vse in splošnega oblikovanja; priznava prizadevanja Evropske unije in Združenih narodov glede zakonodaje, namenjene krepitvi popolnega vključevanja invalidov v družbo, vendar meni, da je treba storiti še več;

| 9. | zlasti poudarja, da je tudi mlajšim invalidom treba zagotoviti polno spoštovanje pravic iz konvencije o otrokovih pravicah, kot so pravica do igre, izobrazbe, sodelovanja v življenju njegove skupnosti, do kulturnega in umetniškega življenja, zdravstvenih storitev, ki jih zahteva njihovo zdravstveno stanje, do svobode iskanja in dobivanja informacij in zamisli; zlasti opozarja na člen 23 te konvencije, ki določa, da "mora [invalidni] otrok uživati polno in dostojno življenje v razmerah, ki jamčijo dostojanstvo, spodbujajo samozavest in olajšujejo njegovo dejavno udeležbo v družbi" ter zahteva, "da ima [invalidni otrok] učinkovit dostop in da je deležen izobraževanja, usposabljanja, storitev zdravstvenega varstva, rehabilitacije, priprave na zaposlitev in možnosti za razvedrilo na način, ki pospešuje kar največjo možno vključitev v družbo in otrokov osebnostni, vštevši kulturni in duhovni, razvoj"; |
| --- | --- |

9.

zlasti poudarja, da je tudi mlajšim invalidom treba zagotoviti polno spoštovanje pravic iz konvencije o otrokovih pravicah, kot so pravica do igre, izobrazbe, sodelovanja v življenju njegove skupnosti, do kulturnega in umetniškega življenja, zdravstvenih storitev, ki jih zahteva njihovo zdravstveno stanje, do svobode iskanja in dobivanja informacij in zamisli; zlasti opozarja na člen 23 te konvencije, ki določa, da "mora [invalidni] otrok uživati polno in dostojno življenje v razmerah, ki jamčijo dostojanstvo, spodbujajo samozavest in olajšujejo njegovo dejavno udeležbo v družbi" ter zahteva, "da ima [invalidni otrok] učinkovit dostop in da je deležen izobraževanja, usposabljanja, storitev zdravstvenega varstva, rehabilitacije, priprave na zaposlitev in možnosti za razvedrilo na način, ki pospešuje kar največjo možno vključitev v družbo in otrokov osebnostni, vštevši kulturni in duhovni, razvoj";

| 10. | poziva k učinkovitemu vključevanju invalidnosti v strategijo EU 2020 in njene vodilne pobude, vključno z Unijo inovacij, v kateri invalidnost ni omenjena; |
| --- | --- |

10.

poziva k učinkovitemu vključevanju invalidnosti v strategijo EU 2020 in njene vodilne pobude, vključno z Unijo inovacij, v kateri invalidnost ni omenjena;

| 11. | opozarja na dejstvo, da so številni invalidi žrtve diskriminacije zaradi pomanjkanja enake zakonske obravnave ter poziva države članice, naj popravijo in odpravijo takšne pomanjkljivosti, tudi kar zadeva učinkovit dostop invalidov do sodstva, ustrezno usposabljanje za osebe, ki delajo na področju pravosodja, tudi policijskega in zaporniškega osebja, ter poudarja pomembnost jamčenja in zagotavljanja enake udeležbe v političnem in javnem življenju, vključno s pravico do glasovanja, kandidiranja na volitvah in opravljanja javne funkcije, v skladu s členom 29 Konvencije ZN o pravicah invalidov, ker po ocenah relevantnih nevladnih organizacij in strokovnjakov za volitve le majhen odstotek invalidov lahko sodeluje na volitvah; |
| --- | --- |

11.

opozarja na dejstvo, da so številni invalidi žrtve diskriminacije zaradi pomanjkanja enake zakonske obravnave ter poziva države članice, naj popravijo in odpravijo takšne pomanjkljivosti, tudi kar zadeva učinkovit dostop invalidov do sodstva, ustrezno usposabljanje za osebe, ki delajo na področju pravosodja, tudi policijskega in zaporniškega osebja, ter poudarja pomembnost jamčenja in zagotavljanja enake udeležbe v političnem in javnem življenju, vključno s pravico do glasovanja, kandidiranja na volitvah in opravljanja javne funkcije, v skladu s členom 29 Konvencije ZN o pravicah invalidov, ker po ocenah relevantnih nevladnih organizacij in strokovnjakov za volitve le majhen odstotek invalidov lahko sodeluje na volitvah;

| 12. | meni, da bi morala nabava blaga in storitev, tudi relevantne in dostopne informacije o njih, vključevati ustrezne (spletne) rešitve za nakup ter blago in storitve, ki so oblikovane tako, da je do njih možno dolgoročno dostopati; opozarja, da je treba proizvode za invalide preveriti tako z vidika evropskih kot tudi svetovnih standardov; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za spodbujanje razvoja in dostopa do univerzalno oblikovanega blaga in storitev, kot je določeno v členu 29 Konvencije ZN o pravicah invalidov, vključno z izmenjavo izkušenj; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morala nabava blaga in storitev, tudi relevantne in dostopne informacije o njih, vključevati ustrezne (spletne) rešitve za nakup ter blago in storitve, ki so oblikovane tako, da je do njih možno dolgoročno dostopati; opozarja, da je treba proizvode za invalide preveriti tako z vidika evropskih kot tudi svetovnih standardov; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za spodbujanje razvoja in dostopa do univerzalno oblikovanega blaga in storitev, kot je določeno v členu 29 Konvencije ZN o pravicah invalidov, vključno z izmenjavo izkušenj;

| 13. | poudarja dejstvo, da so z vidika Konvencije ZN o pravicah invalidov številne študije pokazale, da so ženske invalidke žrtve dvojne diskriminacije zaradi spola in invalidnosti; poziva Komisijo, naj glede na skoraj popolno pomanjkanje mehanizmov na tem področju v sisteme socialnega varstva uvede posebne ukrepe za zaščito invalidnih žensk; |
| --- | --- |

13.

poudarja dejstvo, da so z vidika Konvencije ZN o pravicah invalidov številne študije pokazale, da so ženske invalidke žrtve dvojne diskriminacije zaradi spola in invalidnosti; poziva Komisijo, naj glede na skoraj popolno pomanjkanje mehanizmov na tem področju v sisteme socialnega varstva uvede posebne ukrepe za zaščito invalidnih žensk;

| 14. | poudarja, da so zlasti ljudje z duševnimi motnjami in intelektualnimi okvarami izpostavljeni tveganju zlorabe in nasilja; poziva države članice, naj vzpostavijo razvit mehanizem kontrole za zagotavljanje socialnih storitev in zakonske zaščite žrtev ter naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in svoboščin ljudi v oskrbnih domovih, pri čemer se še posebej upošteva invalidne ženske in otroke; poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj opravi študije o situaciji invalidnih deklet in žensk v povezavi z nasiljem; poudarja potrebo po ukrepih in programih za boj proti dvojni diskriminaciji žensk in se zavzema za popolno enakost pravic in možnosti; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj sprejmejo dejavne in učinkovite ukrepe za podporo in spodbujanje prehoda od institucionalnega varstva do varstva znotraj skupnosti, pri čemer naj učinkovito uporabijo možnosti financiranja iz finančnih virov EU, kot je program Progress za ukrepe, s katerimi se osvešča javnost o razmerah invalidov, ki domujejo v institucijah; poziva države članice, naj invalidnim ženskam, ki so žrtve nasilja, zagotovijo prednostni dostop do socialnih stanovanj, subvencij za prilagoditev domačega okolja, pomoči na domu in javnih storitev, ki se ukvarjajo s primeri seksističnega nasilja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so zlasti ljudje z duševnimi motnjami in intelektualnimi okvarami izpostavljeni tveganju zlorabe in nasilja; poziva države članice, naj vzpostavijo razvit mehanizem kontrole za zagotavljanje socialnih storitev in zakonske zaščite žrtev ter naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in svoboščin ljudi v oskrbnih domovih, pri čemer se še posebej upošteva invalidne ženske in otroke; poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj opravi študije o situaciji invalidnih deklet in žensk v povezavi z nasiljem; poudarja potrebo po ukrepih in programih za boj proti dvojni diskriminaciji žensk in se zavzema za popolno enakost pravic in možnosti; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj sprejmejo dejavne in učinkovite ukrepe za podporo in spodbujanje prehoda od institucionalnega varstva do varstva znotraj skupnosti, pri čemer naj učinkovito uporabijo možnosti financiranja iz finančnih virov EU, kot je program Progress za ukrepe, s katerimi se osvešča javnost o razmerah invalidov, ki domujejo v institucijah; poziva države članice, naj invalidnim ženskam, ki so žrtve nasilja, zagotovijo prednostni dostop do socialnih stanovanj, subvencij za prilagoditev domačega okolja, pomoči na domu in javnih storitev, ki se ukvarjajo s primeri seksističnega nasilja;

| 15. | poudarja, da je treba države članice spodbujati, da namenijo znatno več pozornosti socialnim vidikom invalidnosti; meni, da je predpogoj za posameznikovo možnost uveljavljanja državljanskih pravic vzpostavitev pravne podlage za podprt mehanizem sprejemanja odločitev; poziva države članice, naj v čim večji možni meri spodbujajo oblike podpore, kot so osebna pomoč in druge storitve, ki podpirajo neodvisno življenje, da se na splošno zmanjša institucionalna oskrba v korist drugih oblik podpore; poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno študijo o teh vprašanjih ter dvigne osveščenost družbe v zvezi s tem; poudarja vlogo prostovoljnega dela kot nepogrešljive podpore invalidom in poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo in izboljšujejo pobude in podporne programe, posvečene tovrstnemu delu; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba države članice spodbujati, da namenijo znatno več pozornosti socialnim vidikom invalidnosti; meni, da je predpogoj za posameznikovo možnost uveljavljanja državljanskih pravic vzpostavitev pravne podlage za podprt mehanizem sprejemanja odločitev; poziva države članice, naj v čim večji možni meri spodbujajo oblike podpore, kot so osebna pomoč in druge storitve, ki podpirajo neodvisno življenje, da se na splošno zmanjša institucionalna oskrba v korist drugih oblik podpore; poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno študijo o teh vprašanjih ter dvigne osveščenost družbe v zvezi s tem; poudarja vlogo prostovoljnega dela kot nepogrešljive podpore invalidom in poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo in izboljšujejo pobude in podporne programe, posvečene tovrstnemu delu;

| 16. | poudarja, da je treba zagotavljati enak dostop do javnih informacij, pri tem pa posebej upoštevati javno upravljanje na področju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v skladu s členom 21 Konvencije ZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba zagotavljati enak dostop do javnih informacij, pri tem pa posebej upoštevati javno upravljanje na področju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v skladu s členom 21 Konvencije ZN o pravicah invalidov;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za pripravo na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človekova malomarnost, s posebnim poudarkom na zagotavljanju ustreznih in koristnih informacij za invalide, med drugim s predstavitvijo uporabnih in ustreznih mednarodnih primerov; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za pripravo na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človekova malomarnost, s posebnim poudarkom na zagotavljanju ustreznih in koristnih informacij za invalide, med drugim s predstavitvijo uporabnih in ustreznih mednarodnih primerov;

| 18. | poudarja, da si je treba na nacionalni in evropski ravni prizadevati za spodbujanje prehoda iz institucionalne na lokalno oskrbo, ob uporabi strukturnih skladov skupaj z ukrepi za povečanje ozaveščenosti javnosti o položaju invalidov, ki prebivajo v zavodih; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da si je treba na nacionalni in evropski ravni prizadevati za spodbujanje prehoda iz institucionalne na lokalno oskrbo, ob uporabi strukturnih skladov skupaj z ukrepi za povečanje ozaveščenosti javnosti o položaju invalidov, ki prebivajo v zavodih;

Pomen zbiranja informacij in posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

| 19. | poudarja, da zaenkrat še ni oziroma ni dovolj zanesljivih podatkov, ločeno glede na spol, o invalidskih vprašanjih in storitvah za invalide v državah članicah, niti specifičnih kazalnikov in informacij o številu in kakovosti oskrbnih institucij in domov, ter da bi moral Eurostat zagotoviti več letnih podatkov, ločenih po spolu, o invalidih in njihovih negovalcih; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da zaenkrat še ni oziroma ni dovolj zanesljivih podatkov, ločeno glede na spol, o invalidskih vprašanjih in storitvah za invalide v državah članicah, niti specifičnih kazalnikov in informacij o številu in kakovosti oskrbnih institucij in domov, ter da bi moral Eurostat zagotoviti več letnih podatkov, ločenih po spolu, o invalidih in njihovih negovalcih;

| 20. | izraža razočaranje nad pomanjkanjem preglednosti in omejeno udeležbo invalidov pri zbiranju podatkov in posvetovanju ter je mnenja, da bi morala Evropska komisija spodbujati udeležbo invalidov v postopkih posvetovanja, ki morajo biti v celoti dostopni v skladu z izkušnjami nevladnih organizacij, zasnovani tako, da omogočajo jasno izražanje pomislekov, ter podprti z učinkovitimi informacijskimi kampanjami; meni, da samo 336 odgovorov civilne družbe v posvetovanju, ki ga je Komisija leta 2009 organizirala na svojem osrednjem posvetovalnem spletišču, kaže, da informacijske kampanje niso dosegle ciljnih skupin; opozarja tudi, da tako imenovano spletno orodje ni bilo dostopno za slepe, ki uporabljajo bralnike zaslona; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo invalidi in njihove organizacije vključeni v vse postopke izvajanja na vseh ravneh, kakor določa člen 33 Konvencije ZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

20.

izraža razočaranje nad pomanjkanjem preglednosti in omejeno udeležbo invalidov pri zbiranju podatkov in posvetovanju ter je mnenja, da bi morala Evropska komisija spodbujati udeležbo invalidov v postopkih posvetovanja, ki morajo biti v celoti dostopni v skladu z izkušnjami nevladnih organizacij, zasnovani tako, da omogočajo jasno izražanje pomislekov, ter podprti z učinkovitimi informacijskimi kampanjami; meni, da samo 336 odgovorov civilne družbe v posvetovanju, ki ga je Komisija leta 2009 organizirala na svojem osrednjem posvetovalnem spletišču, kaže, da informacijske kampanje niso dosegle ciljnih skupin; opozarja tudi, da tako imenovano spletno orodje ni bilo dostopno za slepe, ki uporabljajo bralnike zaslona; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo invalidi in njihove organizacije vključeni v vse postopke izvajanja na vseh ravneh, kakor določa člen 33 Konvencije ZN o pravicah invalidov;

| 21. | poziva Komisijo, naj okrepi spremljanje, sodelovanje ter izmenjavo dobrih praks med državami članicami, zlasti v zvezi z zbiranjem primerljivih podatkov in kazalnikov napredka za doseganje ciljev na nacionalni ravni in tudi na ravni Unije; poudarja, da bi moralo merjenje invalidnosti temeljiti na potrebah invalidov in ne samo na medicinskih vidikih, pač pa bi moralo zajeti tudi socialne, zaposlitvene in okoljske vidike; obenem poudarja pomen uskladitve v boju proti zlorabam in lažnim invalidom; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj okrepi spremljanje, sodelovanje ter izmenjavo dobrih praks med državami članicami, zlasti v zvezi z zbiranjem primerljivih podatkov in kazalnikov napredka za doseganje ciljev na nacionalni ravni in tudi na ravni Unije; poudarja, da bi moralo merjenje invalidnosti temeljiti na potrebah invalidov in ne samo na medicinskih vidikih, pač pa bi moralo zajeti tudi socialne, zaposlitvene in okoljske vidike; obenem poudarja pomen uskladitve v boju proti zlorabam in lažnim invalidom;

| 22. | opominja, da registracija invalidov za storitve in pomoč iz javnega proračuna ne sme voditi v kršenje človekovih pravic in zasebnosti ter stigmatiziranja; |
| --- | --- |

22.

opominja, da registracija invalidov za storitve in pomoč iz javnega proračuna ne sme voditi v kršenje človekovih pravic in zasebnosti ter stigmatiziranja;

Demografske spremembe in okolje brez ovir

| 23. | poudarja, da bodo tudi demografske spremembe prispevale k vedno večjemu številu starejših invalidnih oseb, saj bo zaradi daljše življenjske dobe več ljudi izkusilo nastop invalidnosti, tako da se bodo potrebe po razvoju in oblikovanju storitev in rešitev, ki koristijo tako invalidom ne glede na njihovo starost kot tudi starejšim, ki so invalidni ali pa tudi ne, povečevale; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bodo tudi demografske spremembe prispevale k vedno večjemu številu starejših invalidnih oseb, saj bo zaradi daljše življenjske dobe več ljudi izkusilo nastop invalidnosti, tako da se bodo potrebe po razvoju in oblikovanju storitev in rešitev, ki koristijo tako invalidom ne glede na njihovo starost kot tudi starejšim, ki so invalidni ali pa tudi ne, povečevale;

| 24. | spodbuja povezovanje med tema družbenima skupinama, ki bo prispevalo k inovativni rasti, temelječi tudi na zaposlovanju in socialnem razvoju v državah članicah, ter bo zadostilo novim potrebam zaradi starajoče se družbe in demografskih sprememb; |
| --- | --- |

24.

spodbuja povezovanje med tema družbenima skupinama, ki bo prispevalo k inovativni rasti, temelječi tudi na zaposlovanju in socialnem razvoju v državah članicah, ter bo zadostilo novim potrebam zaradi starajoče se družbe in demografskih sprememb;

| 25. | pozivaKomisijo, naj okrepi tako sankcije kotpozitivne pobude za države članice, da izvajajo člen 16 Uredbe (ES) št.1083/2006 in da spoštujejo njene pravno zavezujoče zahteve;poziva Komisijo, naj okrepi določbe proti diskriminaciji in o dostopnosti v prihodnji kohezijski politiki za obdobje 2014-2020 ter naj spremlja in oceni ustrezno izvajajnje evropskih programov financiranja ter uporabo evropskih skladov; |
| --- | --- |

25.

pozivaKomisijo, naj okrepi tako sankcije kotpozitivne pobude za države članice, da izvajajo člen 16 Uredbe (ES) št.1083/2006 in da spoštujejo njene pravno zavezujoče zahteve;poziva Komisijo, naj okrepi določbe proti diskriminaciji in o dostopnosti v prihodnji kohezijski politiki za obdobje 2014-2020 ter naj spremlja in oceni ustrezno izvajajnje evropskih programov financiranja ter uporabo evropskih skladov;

| 26. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo evropskih strukturnih skladov, zlasti Evropskega sklada za regionalni razvoj, da bi se z evropskimi sredstvi izboljšala dostopnosti do blaga in storitev ter grajenega okolja; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo evropskih strukturnih skladov, zlasti Evropskega sklada za regionalni razvoj, da bi se z evropskimi sredstvi izboljšala dostopnosti do blaga in storitev ter grajenega okolja;

Prosto gibanje in storitve brez ovir

| 27. | se zaveda, da je prosto gibanje temeljna pravica v Evropski uniji; poudarja, da pozitivno vpliva na kakovost življenja in udeležbo invalidov ter njihovih družin v družbi in na trgu dela, zlasti glede boljšega dostopa do zdravstvenih storitev, posvečanja več pozornosti kroničnim boleznim, ki povzročajo invalidnost, da bi se zmanjšale neenakosti v zdravstvu v Evropski uniji; |
| --- | --- |

27.

se zaveda, da je prosto gibanje temeljna pravica v Evropski uniji; poudarja, da pozitivno vpliva na kakovost življenja in udeležbo invalidov ter njihovih družin v družbi in na trgu dela, zlasti glede boljšega dostopa do zdravstvenih storitev, posvečanja več pozornosti kroničnim boleznim, ki povzročajo invalidnost, da bi se zmanjšale neenakosti v zdravstvu v Evropski uniji;

| 28. | poudarja, da se v Evropi, ki spodbuja enakost in svobodo gibanja na njenem ozemlju za vse svoje državljane, pravice invalidov še vedno razlikujejo med državami članicami; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da se v Evropi, ki spodbuja enakost in svobodo gibanja na njenem ozemlju za vse svoje državljane, pravice invalidov še vedno razlikujejo med državami članicami;

| 29. | poudarja, da dostopen prevoz invalidom omogoča lažje vključevanje na trg dela, s čimer prispeva k boju proti revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da dostopen prevoz invalidom omogoča lažje vključevanje na trg dela, s čimer prispeva k boju proti revščini in socialni izključenosti;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj hitreje povečajo dostopnost storitev z različnimi strategijami za premagovanje ovir za dostop do tehnologij, ki omogočajo znižanje cen, tudi z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020, da bi dosegli njene cilje; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj hitreje povečajo dostopnost storitev z različnimi strategijami za premagovanje ovir za dostop do tehnologij, ki omogočajo znižanje cen, tudi z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020, da bi dosegli njene cilje;

| 31. | opozarja, da je mobilnost osrednje vprašanje evropske strategije zaposlovanja, in da še vedno obstaja veliko posebnih ovir za dostojno življenje in samostojnost invalidov v EU, zlasti v smislu prenosljivosti socialnih prihodkov in dajatev ter pomoči in tudi dostopa do potrebne opreme ali osebne asistence; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da je mobilnost osrednje vprašanje evropske strategije zaposlovanja, in da še vedno obstaja veliko posebnih ovir za dostojno življenje in samostojnost invalidov v EU, zlasti v smislu prenosljivosti socialnih prihodkov in dajatev ter pomoči in tudi dostopa do potrebne opreme ali osebne asistence;

| 32. | poudarja, da so invalidi v skladu z Direktivo o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (2011/24/EU) upravičeni do čezmejnega zdravstvenega varstva in jim je treba dati enak dostop do zdravstvene oskrbe v kateri koli državi članici EU, zlasti če potrebujejo visoko specializirano oskrbo; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so invalidi v skladu z Direktivo o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (2011/24/EU) upravičeni do čezmejnega zdravstvenega varstva in jim je treba dati enak dostop do zdravstvene oskrbe v kateri koli državi članici EU, zlasti če potrebujejo visoko specializirano oskrbo;

| 33. | poziva k boljšemu medsebojnemu priznavanju statusa invalidnosti v državah članicah; poziva države članice k izmenjavi dobre prakse, da bi se nacionalni sistemi za določanje stopnje invalidnosti med državami EU zbližali, kar bi invalidom omogočilo boljšo mobilnost; |
| --- | --- |

33.

poziva k boljšemu medsebojnemu priznavanju statusa invalidnosti v državah članicah; poziva države članice k izmenjavi dobre prakse, da bi se nacionalni sistemi za določanje stopnje invalidnosti med državami EU zbližali, kar bi invalidom omogočilo boljšo mobilnost;

| 34. | poudarja, da je treba države članice spodbuditi, da bodo v svojih socialnih sistemih ter ob upokojitvi priznale dejavnost in neplačano delo negovalcev, najpogosteje žensk, ki skrbijo za invalide; zato bi bilo treba tem ženskam nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba države članice spodbuditi, da bodo v svojih socialnih sistemih ter ob upokojitvi priznale dejavnost in neplačano delo negovalcev, najpogosteje žensk, ki skrbijo za invalide; zato bi bilo treba tem ženskam nameniti posebno pozornost;

| 35. | priznava pomen Priporočila Sveta 98/376/ES z dne 4. junija 1998 o parkirni kartici za invalide, v katerem je navedeno, naj bo kartica standardnega formata in naj jo priznavajo vse države članice, kar bo njenim imetnikom olajšalo uporabo avtomobila, in ugotavlja, da so enotna evropska listina o pravicah potnikov ter pridobivanje in podaljšanje vozniškega dovoljenja ali drugih dovoljenj in dokumentov, potrebnih za lažjo mobilnost med državami članicami, bistveni za vključevanje invalidov v družbo v vseh državah članicah EU; priznava, da so inovativne oblike neplačljivih komunikacijskih orodij za slepe in gluhe ter dostopne informacijske storitve s posebnim poudarkom na spletnih storitvah prav tako bistvene za polno uveljavljanje pravic; to vključuje tudi lahko berljive različice za ljudi s kognitivnimi in intelektualnimi težavami; poziva, naj se zmanjšajo ovire za svobodno gibanje invalidov s sprejetjem evropske kartice mobilnosti za invalide, ki bo temeljila na vzajemnem priznavanju invalidskih izkaznic in invalidnin ter prejemkov s strani držav članic, da se invalidom olajša študij, delo in potovanje, tudi z uporabo okvira odprte metode usklajevanja; poziva, naj Komisija oblikuje bolj informativno spletno stran, namenjeno invalidom, na kateri bodo pojasnjene njihove pravice ter dodatne posebne informacije glede potovanj; |
| --- | --- |

35.

priznava pomen Priporočila Sveta 98/376/ES z dne 4. junija 1998 o parkirni kartici za invalide, v katerem je navedeno, naj bo kartica standardnega formata in naj jo priznavajo vse države članice, kar bo njenim imetnikom olajšalo uporabo avtomobila, in ugotavlja, da so enotna evropska listina o pravicah potnikov ter pridobivanje in podaljšanje vozniškega dovoljenja ali drugih dovoljenj in dokumentov, potrebnih za lažjo mobilnost med državami članicami, bistveni za vključevanje invalidov v družbo v vseh državah članicah EU; priznava, da so inovativne oblike neplačljivih komunikacijskih orodij za slepe in gluhe ter dostopne informacijske storitve s posebnim poudarkom na spletnih storitvah prav tako bistvene za polno uveljavljanje pravic; to vključuje tudi lahko berljive različice za ljudi s kognitivnimi in intelektualnimi težavami; poziva, naj se zmanjšajo ovire za svobodno gibanje invalidov s sprejetjem evropske kartice mobilnosti za invalide, ki bo temeljila na vzajemnem priznavanju invalidskih izkaznic in invalidnin ter prejemkov s strani držav članic, da se invalidom olajša študij, delo in potovanje, tudi z uporabo okvira odprte metode usklajevanja; poziva, naj Komisija oblikuje bolj informativno spletno stran, namenjeno invalidom, na kateri bodo pojasnjene njihove pravice ter dodatne posebne informacije glede potovanj;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje fizično neoviranega dostopa do delovnih mest in domov za invalide kot načina, da se jim pomaga pri vključitvi v delovno življenje; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje fizično neoviranega dostopa do delovnih mest in domov za invalide kot načina, da se jim pomaga pri vključitvi v delovno življenje;

| 37. | poudarja, da se inovativna gospodarstva, ki temeljijo na znanju, ne morejo razviti brez invalidom dostopnih vsebin in oblik, na primer slepim dostopnih spletišč ter podnaslovljenih vsebin za naglušne, tudi storitev javnih občil, in spletnih storitev, dostopnih uporabnikom znakovnih jezikov, uporabnih programov za pametne telefone, zvočnih in taktilnih pripomočkov na javnih prevoznih sredstvih, za kar so potrebni zavezujoči predpisi; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da se inovativna gospodarstva, ki temeljijo na znanju, ne morejo razviti brez invalidom dostopnih vsebin in oblik, na primer slepim dostopnih spletišč ter podnaslovljenih vsebin za naglušne, tudi storitev javnih občil, in spletnih storitev, dostopnih uporabnikom znakovnih jezikov, uporabnih programov za pametne telefone, zvočnih in taktilnih pripomočkov na javnih prevoznih sredstvih, za kar so potrebni zavezujoči predpisi;

| 38. | poziva Komisijo in države članice k dvotirnemu pristopu, pri katerem so zavezujoča zakonodaja in standardi dopolnilni instrumenti, potrebni za doseganje dostopnosti; poudarja, da mora zakonodaja določiti okvir, ki bo trajen, glede na hiter razvoj v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij; ugotavlja, da bi standardi morali biti pripomočki, ki se razvijajo in s tem zagotavljajo izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice k dvotirnemu pristopu, pri katerem so zavezujoča zakonodaja in standardi dopolnilni instrumenti, potrebni za doseganje dostopnosti; poudarja, da mora zakonodaja določiti okvir, ki bo trajen, glede na hiter razvoj v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij; ugotavlja, da bi standardi morali biti pripomočki, ki se razvijajo in s tem zagotavljajo izvajanje zakonodaje;

| 39. | se zaveda pomanjkanja enakega dostopa do zdravstvenega varstva, vključno z dostopom do informacij o zdravju in zdravstvenem varstvu, ter poziva Evropsko komisijo, naj pospeši pripravo priporočil, ki bodo podpirala enak dostop do zdravstvenih storitev ter informacij o zdravju in zdravstvenem varstvu; |
| --- | --- |

39.

se zaveda pomanjkanja enakega dostopa do zdravstvenega varstva, vključno z dostopom do informacij o zdravju in zdravstvenem varstvu, ter poziva Evropsko komisijo, naj pospeši pripravo priporočil, ki bodo podpirala enak dostop do zdravstvenih storitev ter informacij o zdravju in zdravstvenem varstvu;

| 40. | poudarja, da si je za dejavno vključevanje invalidov na vsa področja družbenega življenja treba prizadevati za komunikacijske rešitve za ljudi z motnjami v duševnem razvoju (npr. lahko berljiva spletišča) ter pomožne in alternativne metode komunikacije za ljudi s kompleksnimi komunikacijskimi potrebami; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da si je za dejavno vključevanje invalidov na vsa področja družbenega življenja treba prizadevati za komunikacijske rešitve za ljudi z motnjami v duševnem razvoju (npr. lahko berljiva spletišča) ter pomožne in alternativne metode komunikacije za ljudi s kompleksnimi komunikacijskimi potrebami;

| 41. | poziva države članice, naj s pomočjo skupine spodbuja vključevanje in sprejemanje invalidov v družbi z izboljšanjem dostopa do športih možnosti in dejavnosti, možnosti in dejavnosti v prostem času ter kulturnih možnosti in dejavnosti, vključno s spodbujanjem in izmenjavo med državami članicami kulturnega gradiva, dostopnega slabovidnim, v skladu z resolucijo Sveta z dne 6. maja 2003 o dostopnosti kulturne infrastrukture in kulturnih dejavnosti za invalide (17); |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj s pomočjo skupine spodbuja vključevanje in sprejemanje invalidov v družbi z izboljšanjem dostopa do športih možnosti in dejavnosti, možnosti in dejavnosti v prostem času ter kulturnih možnosti in dejavnosti, vključno s spodbujanjem in izmenjavo med državami članicami kulturnega gradiva, dostopnega slabovidnim, v skladu z resolucijo Sveta z dne 6. maja 2003 o dostopnosti kulturne infrastrukture in kulturnih dejavnosti za invalide (17);

| 42. | poziva države članice, naj odpravijo pomanjkljivosti v zakonodaji o dostopnosti, zlasti javnega prevoza, v zakonodaji o pravicah potnikov, tudi glede poškodb opreme za gibanje ter storitev elektronskih informacijskih komunikacijskih sistemov, ter v predpisih o javnem grajenem okolju in storitvah; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj odpravijo pomanjkljivosti v zakonodaji o dostopnosti, zlasti javnega prevoza, v zakonodaji o pravicah potnikov, tudi glede poškodb opreme za gibanje ter storitev elektronskih informacijskih komunikacijskih sistemov, ter v predpisih o javnem grajenem okolju in storitvah;

Enake možnosti

| 43. | meni, da enake možnosti ne pomenijo enakih pogojev in okoliščin za osebe z različnimi potrebami, zato bi morale imeti osebe z različnimi invalidnostmi dostop do zadostnih sredstev za nakup blaga in storitev, s čimer se ustvarjajo resnično enake možnosti; |
| --- | --- |

43.

meni, da enake možnosti ne pomenijo enakih pogojev in okoliščin za osebe z različnimi potrebami, zato bi morale imeti osebe z različnimi invalidnostmi dostop do zadostnih sredstev za nakup blaga in storitev, s čimer se ustvarjajo resnično enake možnosti;

| 44. | ponovno izraža svoje stališče, da je treba invalidom omogočiti splošen, učinkovit in nediskriminatoren dostop do socialne zaščite, socialnih ugodnosti, zdravstvenega varstva, izobraževanja in dostop do blaga in storitev (ter oskrbo z njimi), ki so na voljo javnosti, vključno s stanovanji, telekomunikacijami in elektronskimi komunikacijami, informacijami v dostopnih oblikah, finančnimi storitvami, kulturo in prostim časom, stavbami, odprtimi za javnost, načini prevoza ter drugimi javnimi prostori in zmogljivostmi; |
| --- | --- |

44.

ponovno izraža svoje stališče, da je treba invalidom omogočiti splošen, učinkovit in nediskriminatoren dostop do socialne zaščite, socialnih ugodnosti, zdravstvenega varstva, izobraževanja in dostop do blaga in storitev (ter oskrbo z njimi), ki so na voljo javnosti, vključno s stanovanji, telekomunikacijami in elektronskimi komunikacijami, informacijami v dostopnih oblikah, finančnimi storitvami, kulturo in prostim časom, stavbami, odprtimi za javnost, načini prevoza ter drugimi javnimi prostori in zmogljivostmi;

| 45. | poudarja, da sta ponovna vključitev na trg dela in ekonomska samostojnost zelo pomembni dejavniki za socialno vključenost invalidov; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da sta ponovna vključitev na trg dela in ekonomska samostojnost zelo pomembni dejavniki za socialno vključenost invalidov;

| 46. | ponovno poudarja, da izdelki, blago in storitve oziroma njihove prilagojene različice ne bi smeli biti diskriminatorni, zato ne bi smeli biti dražji za invalide; |
| --- | --- |

46.

ponovno poudarja, da izdelki, blago in storitve oziroma njihove prilagojene različice ne bi smeli biti diskriminatorni, zato ne bi smeli biti dražji za invalide;

| 47. | meni, da imajo mala in srednja podjetja bistven pomen pri vstopu invalidov na trg dela, kjer lahko ustvarijo ustrezne delovne pogoje, da invalidi pokažejo svoje individualne in poklicne sposobnosti; zato poudarja, da bi morali malim in srednjim podjetjem zagotoviti informacije o olajševalnih ukrepih in podpori za zaposlovanje zaščitenih kategorij delavcev ter o ustreznih tehnologijah in izobraževanju, ki invalidom omogočajo, da postanejo samostojni in aktivni delavci; |
| --- | --- |

47.

meni, da imajo mala in srednja podjetja bistven pomen pri vstopu invalidov na trg dela, kjer lahko ustvarijo ustrezne delovne pogoje, da invalidi pokažejo svoje individualne in poklicne sposobnosti; zato poudarja, da bi morali malim in srednjim podjetjem zagotoviti informacije o olajševalnih ukrepih in podpori za zaposlovanje zaščitenih kategorij delavcev ter o ustreznih tehnologijah in izobraževanju, ki invalidom omogočajo, da postanejo samostojni in aktivni delavci;

| 48. | poudarja izjemno pomembnost zaposlovanja invalidov na rednem trgu dela; se zaveda velike potrebe po prožnejših pravnih oblikah delovnih razmerij s poudarkom na sodobnih oblikah odnosov med delodajalci in zaposlenimi ter poziva Komisijo in vlade držav članic, naj sprejmejo pravne in finančne ukrepe, ki bodo učinkovito podpirali zaposlovanje invalidov; |
| --- | --- |

48.

poudarja izjemno pomembnost zaposlovanja invalidov na rednem trgu dela; se zaveda velike potrebe po prožnejših pravnih oblikah delovnih razmerij s poudarkom na sodobnih oblikah odnosov med delodajalci in zaposlenimi ter poziva Komisijo in vlade držav članic, naj sprejmejo pravne in finančne ukrepe, ki bodo učinkovito podpirali zaposlovanje invalidov;

| 49. | poziva države članice, naj izboljšajo in prilagodijo svoje politike aktivnega zaposlovanja tako, da invalidom omogočijo vstop na trg dela ter obstanek na njem; se zavzema za uvedbo pobud, usklajenih s potrebami posameznih vrst invalidnosti, vključno z načrti in poklicnim svetovanjem, ki delujejo od trenutka, ko se posamezniki, ki potrebujejo pomoč, prijavijo pri ustanovi, ustanovljeni v ta namen; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj izboljšajo in prilagodijo svoje politike aktivnega zaposlovanja tako, da invalidom omogočijo vstop na trg dela ter obstanek na njem; se zavzema za uvedbo pobud, usklajenih s potrebami posameznih vrst invalidnosti, vključno z načrti in poklicnim svetovanjem, ki delujejo od trenutka, ko se posamezniki, ki potrebujejo pomoč, prijavijo pri ustanovi, ustanovljeni v ta namen;

| 50. | poudarja, da bi bile lahko invalidske delavnice in integrirana delovna mesta, čeprav ne pod enakimi pogoji kot na prostem trgu dela, dragoceni rešitvi za spremljanje in podporo oseb z različnimi invalidnostmi in v različnem življenjskem obdobju, vključno z razumno nastanitvijo v prehodu na prosti trg dela, ter meni, da bi bilo treba neupravičeno zavrnitev razumne nastanitve (člen 5 Direktive 2000/78/ES) obravnavati kot obliko diskriminacije v skladu s členom 2 Konvencije o ZN o pravicah invalidov; ugotavlja, da bi se lahko v nekaterih državah članicah za prehod na prosti trg dela uporabile invalidske delavnice in kvote ter zagotavljanje posebnih možnosti za invalide in osebja, usposobljenega za zadovoljevanje njihovih potreb; poudarja, da bi bilo treba pozdraviti zagotavljanje predstavnikov iz vrst invalidov v velikih podjetjih, kar omogoča,da invalidi nastopajo v svojem imenu; prav tako bi bilo treba pozdraviti krepitev tesnejšega sodelovanja med pomembnimi lokalnimi nevladnimi organizacijami in malimi podjetji; poudarja, da bi po potrebi morali pomagati osebni pomočniki, saj bi to bistveno izboljšalo možnosti invalidov, da vstopijo na trg dela; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi bile lahko invalidske delavnice in integrirana delovna mesta, čeprav ne pod enakimi pogoji kot na prostem trgu dela, dragoceni rešitvi za spremljanje in podporo oseb z različnimi invalidnostmi in v različnem življenjskem obdobju, vključno z razumno nastanitvijo v prehodu na prosti trg dela, ter meni, da bi bilo treba neupravičeno zavrnitev razumne nastanitve (člen 5 Direktive 2000/78/ES) obravnavati kot obliko diskriminacije v skladu s členom 2 Konvencije o ZN o pravicah invalidov; ugotavlja, da bi se lahko v nekaterih državah članicah za prehod na prosti trg dela uporabile invalidske delavnice in kvote ter zagotavljanje posebnih možnosti za invalide in osebja, usposobljenega za zadovoljevanje njihovih potreb; poudarja, da bi bilo treba pozdraviti zagotavljanje predstavnikov iz vrst invalidov v velikih podjetjih, kar omogoča,da invalidi nastopajo v svojem imenu; prav tako bi bilo treba pozdraviti krepitev tesnejšega sodelovanja med pomembnimi lokalnimi nevladnimi organizacijami in malimi podjetji; poudarja, da bi po potrebi morali pomagati osebni pomočniki, saj bi to bistveno izboljšalo možnosti invalidov, da vstopijo na trg dela;

| 51. | poudarja pomen prehodnih programov, ki, prvič, ponujajo možnosti za delo, ki se začnejo z invalidskimi delavnicami ter napredujejo proti odprtemu trgu dela, ter, drugič, ustvarjajo prožnejši okvir za prehod iz poklicne rehabilitacije k drugim oblikam zaposlovanja med uresničevanjem strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen prehodnih programov, ki, prvič, ponujajo možnosti za delo, ki se začnejo z invalidskimi delavnicami ter napredujejo proti odprtemu trgu dela, ter, drugič, ustvarjajo prožnejši okvir za prehod iz poklicne rehabilitacije k drugim oblikam zaposlovanja med uresničevanjem strategije Evropa 2020;

| 52. | poziva države članice, naj utrdijo in izboljšajo aktivno politiko zaposlovanja, sprejeto za vključevanje ljudi s posebnimi potrebami na delovna mesta in povečanje učinkovitost pristojnih nacionalnih organov; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj utrdijo in izboljšajo aktivno politiko zaposlovanja, sprejeto za vključevanje ljudi s posebnimi potrebami na delovna mesta in povečanje učinkovitost pristojnih nacionalnih organov;

| 53. | ugotavlja, da bi morale države članice prednostno sprejeti predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426); poziva Komisijo, naj še naprej podpira premagovanje tehničnih težav v Svetu, dokler se ne doseže hiter sporazum; ugotavlja, da protidiskriminacijska politika igra ključno vlogo pri spodbujanju socialne vključenosti in zaposlovanja invalidov; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da bi morale države članice prednostno sprejeti predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426); poziva Komisijo, naj še naprej podpira premagovanje tehničnih težav v Svetu, dokler se ne doseže hiter sporazum; ugotavlja, da protidiskriminacijska politika igra ključno vlogo pri spodbujanju socialne vključenosti in zaposlovanja invalidov;

| 54. | poziva k pregledu evropske zakonodaje o javnih naročilih, da bi merila dostopnosti postala obvezna pri uveljavljanju izbirnih meril, ki spodbujajo socialno vključenost, inovacije in dostopnost za invalide; |
| --- | --- |

54.

poziva k pregledu evropske zakonodaje o javnih naročilih, da bi merila dostopnosti postala obvezna pri uveljavljanju izbirnih meril, ki spodbujajo socialno vključenost, inovacije in dostopnost za invalide;

| 55. | poudarja, da kljub razlikam med državami članicami velika večina sistemov socialne varnosti ni dovolj prožnih, da bi lahko posamezniki prejemali pomoč na način, ki bi jim omogočil obstanek na trgu dela; poziva, naj se ti sistemi revidirajo tako, da bodo bolj proaktivni, tako da lahko posamezniki, ki prejemajo pomoč ali ki so delno invalidni, ostanejo na trgu dela; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da kljub razlikam med državami članicami velika večina sistemov socialne varnosti ni dovolj prožnih, da bi lahko posamezniki prejemali pomoč na način, ki bi jim omogočil obstanek na trgu dela; poziva, naj se ti sistemi revidirajo tako, da bodo bolj proaktivni, tako da lahko posamezniki, ki prejemajo pomoč ali ki so delno invalidni, ostanejo na trgu dela;

| 56. | poziva, naj tudi Komisija v svojem sporočilu o evropski strategiji o invalidnosti izrazi zaskrbljenost zaradi majhne razpoložljivosti podnapisov in zvočnih opisov na televiziji v Evropski uniji; poudarja zlasti dejstvo, da so organizacije gluhih in naglušnih ob podpori Evropskega parlamenta več let vodile vseevropsko kampanjo za zagotavljanje širšega dostopa do podnapisov na televiziji v Evropski uniji; poziva k skrbnejšemu izvajanju obveznosti iz Direktive 2007/65/ES s strani držav članic, ki spodbuja izdajatelje televizijskega programa k zagotavljanju večje dostopnosti medijskih storitev osebam z okvarami sluha in vida; poziva Komisijo, naj poskrbi za posebne možnosti financiranja javnih izdajateljev televizijskega programa, s pomočjo katerih bodo lahko uvedli okvir storitev podnapisov in zvočnih opisov v njihove programe; |
| --- | --- |

56.

poziva, naj tudi Komisija v svojem sporočilu o evropski strategiji o invalidnosti izrazi zaskrbljenost zaradi majhne razpoložljivosti podnapisov in zvočnih opisov na televiziji v Evropski uniji; poudarja zlasti dejstvo, da so organizacije gluhih in naglušnih ob podpori Evropskega parlamenta več let vodile vseevropsko kampanjo za zagotavljanje širšega dostopa do podnapisov na televiziji v Evropski uniji; poziva k skrbnejšemu izvajanju obveznosti iz Direktive 2007/65/ES s strani držav članic, ki spodbuja izdajatelje televizijskega programa k zagotavljanju večje dostopnosti medijskih storitev osebam z okvarami sluha in vida; poziva Komisijo, naj poskrbi za posebne možnosti financiranja javnih izdajateljev televizijskega programa, s pomočjo katerih bodo lahko uvedli okvir storitev podnapisov in zvočnih opisov v njihove programe;

Vlaganje v invalide

| 57. | ugotavlja, da je raven zaposlenosti invalidov v Evropi odločno prenizka in opozarja evropske institucije, da ciljev strategije EU2020 ne bo mogoče uresničiti, če se položaj teh ljudi ne izboljša; družbo je zato treba seznanili z invalidnostjo, ki jo mora ta sprejeti, tudi na predšolski in osnovnošolski ravni; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da je raven zaposlenosti invalidov v Evropi odločno prenizka in opozarja evropske institucije, da ciljev strategije EU2020 ne bo mogoče uresničiti, če se položaj teh ljudi ne izboljša; družbo je zato treba seznanili z invalidnostjo, ki jo mora ta sprejeti, tudi na predšolski in osnovnošolski ravni;

| 58. | meni, da sedanji izobraževalni sistemi in sistemi usposabljanja ne morejo preprečiti visokega deleža invalidov v številu oseb, ki predhodno zapustijo šolanje, ne da bi bile potrebne dodatne javne politike, ki ponujajo posebno učno podporo, saj cilji strategije Evropa 2020 določajo zmanjšanje na manj kot 10 %; poudarja, da to vodi v pomembne socialne in zaposlitvene slabosti ter posledično v revščino invalidov, zlasti v obdobju sedanje gospodarske krize; poudarja, glede na visok delež invalidov v številu oseb, ki predhodno zapustijo šolanje, in z vidika sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja, potrebo po vlaganju v učinkovite (tudi alternativne) izobraževalne programe in programe (poklicnih) usposabljanj in njihovem spodbujanju, ki so prilagojeni potrebam, značilnostim in zmožnostim invalidov; ugotavlja, da to zahteva razpoložljivost ustreznega števila kvalificiranega in motiviranega strokovnega osebja z zanesljivimi in primernimi programi ter razpoložljivost takšnih programov v učnem načrtu vseh poklicnih izobraževalnih ustanov, ustanov za usposabljanje ter ustanov visokošolskega izobraževanja, tudi v posebnih učnih načrtih za invalide, da se prepreči negativno obnašanje do invalidnih otrok in jim omogoči pridobitev ustreznih kvalifikacij za vstop na sodoben in prost trg dela; poziva države članice in Komisijo, naj invalidom omogočijo boljši dostop do informacij o obstoječih programih mobilnosti in izobraževanja ter enak dostop do programov vseživljenjskega učenja; ugotavlja, čeprav je temu že tako, da je treba v strategijo Evropa 2020 in v njene vodilne pobude vključiti protidiskrimimacijske politike, da se zagotovi izvajanje člena 24 Konvencije ZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

58.

meni, da sedanji izobraževalni sistemi in sistemi usposabljanja ne morejo preprečiti visokega deleža invalidov v številu oseb, ki predhodno zapustijo šolanje, ne da bi bile potrebne dodatne javne politike, ki ponujajo posebno učno podporo, saj cilji strategije Evropa 2020 določajo zmanjšanje na manj kot 10 %; poudarja, da to vodi v pomembne socialne in zaposlitvene slabosti ter posledično v revščino invalidov, zlasti v obdobju sedanje gospodarske krize; poudarja, glede na visok delež invalidov v številu oseb, ki predhodno zapustijo šolanje, in z vidika sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja, potrebo po vlaganju v učinkovite (tudi alternativne) izobraževalne programe in programe (poklicnih) usposabljanj in njihovem spodbujanju, ki so prilagojeni potrebam, značilnostim in zmožnostim invalidov; ugotavlja, da to zahteva razpoložljivost ustreznega števila kvalificiranega in motiviranega strokovnega osebja z zanesljivimi in primernimi programi ter razpoložljivost takšnih programov v učnem načrtu vseh poklicnih izobraževalnih ustanov, ustanov za usposabljanje ter ustanov visokošolskega izobraževanja, tudi v posebnih učnih načrtih za invalide, da se prepreči negativno obnašanje do invalidnih otrok in jim omogoči pridobitev ustreznih kvalifikacij za vstop na sodoben in prost trg dela; poziva države članice in Komisijo, naj invalidom omogočijo boljši dostop do informacij o obstoječih programih mobilnosti in izobraževanja ter enak dostop do programov vseživljenjskega učenja; ugotavlja, čeprav je temu že tako, da je treba v strategijo Evropa 2020 in v njene vodilne pobude vključiti protidiskrimimacijske politike, da se zagotovi izvajanje člena 24 Konvencije ZN o pravicah invalidov;

| 59. | je prepričan, da bi moralo biti vključujoče izobraževanje žariščna točka, zlasti pri priznavanju pridobljenih izkušenj; to bi moralo biti poudarjeno v strateškem okviru za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja (ET 2020), pa tudi v vodilni pobudi za nove veščine in delovna mesta v strategiji Evropa 2020; poleg tega ugotavlja, da so potrebne nove, ustrezne smernice in pravilna raba informacijske tehnologije v šolah in doma, da se zagotovi osebna in prilagojena pomoč; |
| --- | --- |

59.

je prepričan, da bi moralo biti vključujoče izobraževanje žariščna točka, zlasti pri priznavanju pridobljenih izkušenj; to bi moralo biti poudarjeno v strateškem okviru za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja (ET 2020), pa tudi v vodilni pobudi za nove veščine in delovna mesta v strategiji Evropa 2020; poleg tega ugotavlja, da so potrebne nove, ustrezne smernice in pravilna raba informacijske tehnologije v šolah in doma, da se zagotovi osebna in prilagojena pomoč;

| 60. | poudarja, da je treba vsem otrokom, tudi invalidnim, zagotoviti pravico do splošnega dostopa do vseh sektorjev in stopenj izobraževanja v vseh institucijah; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo splošne informacije za družine invalidnih otrok, da bi jim omogočili zgodnje prepoznavanje in podporo ter ponudili več rešitev za njihove posebne potrebe; opozarja na pomen javne podpore družinam invalidnih oseb, ne samo s finančnega vidika, ampak tudi pri nudenju pomoči (tudi storitev otroškega varstva), zdravstvene in psihološke pomoči in pri delitvi strokovnega znanja ter tudi na pomen bolj prilagodljivega delovnika (enega od) staršev invalidnih otrok; priporoča, naj države članice ustvarijo posebna okenca, kjer bodo invalidi in njihove družine lahko dobili želene informacije ter nasvete upravne narave; poziva države članice, naj podprejo družine invalidov in strokovnjake, ki delajo v nacionalnih zdravstvenih sistemih, z ukrepi, kot je zagotavljanje ciljnih informacij in usposabljanja ter z vključevanjem združenj bolnikov v postopke odločanja in spremljanja; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba vsem otrokom, tudi invalidnim, zagotoviti pravico do splošnega dostopa do vseh sektorjev in stopenj izobraževanja v vseh institucijah; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo splošne informacije za družine invalidnih otrok, da bi jim omogočili zgodnje prepoznavanje in podporo ter ponudili več rešitev za njihove posebne potrebe; opozarja na pomen javne podpore družinam invalidnih oseb, ne samo s finančnega vidika, ampak tudi pri nudenju pomoči (tudi storitev otroškega varstva), zdravstvene in psihološke pomoči in pri delitvi strokovnega znanja ter tudi na pomen bolj prilagodljivega delovnika (enega od) staršev invalidnih otrok; priporoča, naj države članice ustvarijo posebna okenca, kjer bodo invalidi in njihove družine lahko dobili želene informacije ter nasvete upravne narave; poziva države članice, naj podprejo družine invalidov in strokovnjake, ki delajo v nacionalnih zdravstvenih sistemih, z ukrepi, kot je zagotavljanje ciljnih informacij in usposabljanja ter z vključevanjem združenj bolnikov v postopke odločanja in spremljanja;

| 61. | poudarja, da morajo delodajalci invalidom omogočiti, da zasedejo delovno mesto, če so zanj kvalificirani, ter na njem napredujejo, pri tem pa jih podpirati z usposabljanjem; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da morajo delodajalci invalidom omogočiti, da zasedejo delovno mesto, če so zanj kvalificirani, ter na njem napredujejo, pri tem pa jih podpirati z usposabljanjem;

| 62. | poudarja, da je pomembno spodbujati projekte, ki povezujejo šolo in delo, ki mladim invalidom omogočajo dejanski in neposreden prehod iz izobraževalnega in vzgojnega sistema v "življenje"; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je pomembno spodbujati projekte, ki povezujejo šolo in delo, ki mladim invalidom omogočajo dejanski in neposreden prehod iz izobraževalnega in vzgojnega sistema v "življenje";

| 63. | poudarja, da je treba za mlade invalide razvijati tudi neformalne vidike izobraževanja in usposabljanja v okviru druženja, sredstev javnega obveščanja, kjer bi zaradi dostopnosti treba bolj razvijati sisteme podnaslavljanja in zvočnega opisovanja, pri športu, igri ter dejavnostih na prostem glede na posebnosti vsakega otroka in mladostnika; poudarja, da to niso le nujni instrumenti za zdrav razvoj vsakega človeka, ampak tudi neodtujljive pravice, ki jih priznava OZN; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je treba za mlade invalide razvijati tudi neformalne vidike izobraževanja in usposabljanja v okviru druženja, sredstev javnega obveščanja, kjer bi zaradi dostopnosti treba bolj razvijati sisteme podnaslavljanja in zvočnega opisovanja, pri športu, igri ter dejavnostih na prostem glede na posebnosti vsakega otroka in mladostnika; poudarja, da to niso le nujni instrumenti za zdrav razvoj vsakega človeka, ampak tudi neodtujljive pravice, ki jih priznava OZN;

| 64. | poudarja, da je vseživljenjsko učenje ključni način podpore in povečevanja prilagodljivosti ter stalnosti zaposlovanja za invalide ter da je zlasti pomembno za ljudi, ki postanejo invalidni v aktivnem delovnem obdobju, zlasti tiste, pri katerih se invalidnost postopoma razvija; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je vseživljenjsko učenje ključni način podpore in povečevanja prilagodljivosti ter stalnosti zaposlovanja za invalide ter da je zlasti pomembno za ljudi, ki postanejo invalidni v aktivnem delovnem obdobju, zlasti tiste, pri katerih se invalidnost postopoma razvija;

| 65. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ter uvedejo storitve rehabilitacije v zdravstvu, izobraževanju, usposabljanju, zaposlovanju, podpori za samostojno življenje, prometu itd., ki so učinkovitejše in se prekrivajo; tega se ne sme samo spremljati in individualno prilagajati, temveč tudi prispevati k dolgoročnemu proračunskemu in razvojnemu načrtovanju; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ter uvedejo storitve rehabilitacije v zdravstvu, izobraževanju, usposabljanju, zaposlovanju, podpori za samostojno življenje, prometu itd., ki so učinkovitejše in se prekrivajo; tega se ne sme samo spremljati in individualno prilagajati, temveč tudi prispevati k dolgoročnemu proračunskemu in razvojnemu načrtovanju;

| 66. | je prepričan, da je treba ustrezna sredstva usmeriti v organizacije invalidov; vztraja, da bi morala biti zaradi znanih finančnih težav takšnih organizacij stopnja sofinanciranja v njihovem primeru vsaj 10 % vrednosti predstavljenih projektov; |
| --- | --- |

66.

je prepričan, da je treba ustrezna sredstva usmeriti v organizacije invalidov; vztraja, da bi morala biti zaradi znanih finančnih težav takšnih organizacij stopnja sofinanciranja v njihovem primeru vsaj 10 % vrednosti predstavljenih projektov;

Način življenja

| 67. | poudarja, da bi lahko tudi prostovoljna družbena odgovornost podjetij pomembno vplivala na položaj invalidov; poziva, naj se uvedejo pomoč in subvencije s posebnim poudarkom na sredstvih EU in programih, ki bi se razlikovali glede na tip pogodbe, za podjetja in posameznike, ki zaposlujejo invalidne delavce; poziva akterje in zainteresirane strani, naj podprejo in izvajajo dobro prakso na tem področju s posebnim poudarkom na ženskah z invalidnimi otroki; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da bi lahko tudi prostovoljna družbena odgovornost podjetij pomembno vplivala na položaj invalidov; poziva, naj se uvedejo pomoč in subvencije s posebnim poudarkom na sredstvih EU in programih, ki bi se razlikovali glede na tip pogodbe, za podjetja in posameznike, ki zaposlujejo invalidne delavce; poziva akterje in zainteresirane strani, naj podprejo in izvajajo dobro prakso na tem področju s posebnim poudarkom na ženskah z invalidnimi otroki;

| 68. | ponovno poudarja, da bi moralo biti usposabljanje javnih uradnikov v institucijah EU in državah članicah pri sprejemanju in obveščanju invalidov obvezno, ter da bi bilo treba dostop do javnih pravnih dokumentov in postopkov podpreti s konkretnimi ukrepi; poziva institucije EU, naj bodo za zgled pri zaposlovanju invalidov, in poziva države članice, naj tudi one uveljavijo to strategijo; |
| --- | --- |

68.

ponovno poudarja, da bi moralo biti usposabljanje javnih uradnikov v institucijah EU in državah članicah pri sprejemanju in obveščanju invalidov obvezno, ter da bi bilo treba dostop do javnih pravnih dokumentov in postopkov podpreti s konkretnimi ukrepi; poziva institucije EU, naj bodo za zgled pri zaposlovanju invalidov, in poziva države članice, naj tudi one uveljavijo to strategijo;

| 69. | poudarja, da bi morale politike za spodbujanje in podpiranje neodvisnega podjetništva nameniti ustrezno pozornost vključevanju invalidov na trg dela in v gospodarske dejavnosti, saj je to povezovanje vir prožnosti, ki jim pogosto omogoča premagovanje omejitev in ovir na delovnem mestu; poziva države članice, naj uvedejo bolj primerno in učinkovito pomoč za samostojne podjetniške politike v zvezi s to skupino; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da bi morale politike za spodbujanje in podpiranje neodvisnega podjetništva nameniti ustrezno pozornost vključevanju invalidov na trg dela in v gospodarske dejavnosti, saj je to povezovanje vir prožnosti, ki jim pogosto omogoča premagovanje omejitev in ovir na delovnem mestu; poziva države članice, naj uvedejo bolj primerno in učinkovito pomoč za samostojne podjetniške politike v zvezi s to skupino;

| 70. | poziva Komisijo, naj učinkoviteje predstavi prednosti dostopnosti ter naj vključi stroške in izdatke ustvarjanja okolja brez ovir za vse, zlasti ob upoštevanju starajoče se družbe; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj učinkoviteje predstavi prednosti dostopnosti ter naj vključi stroške in izdatke ustvarjanja okolja brez ovir za vse, zlasti ob upoštevanju starajoče se družbe;

| 71. | spodbuja uvajanje posebnih oblik dopusta, tako da starši lahko skrbijo za invalidne otroke; nadalje priporoča, da se staršem invalidnih otrok priznajo njihove obveznosti in opravljeno delo ter se to upošteva kot poklicne izkušnje in posebne pravice za starostno pokojnino; |
| --- | --- |

71.

spodbuja uvajanje posebnih oblik dopusta, tako da starši lahko skrbijo za invalidne otroke; nadalje priporoča, da se staršem invalidnih otrok priznajo njihove obveznosti in opravljeno delo ter se to upošteva kot poklicne izkušnje in posebne pravice za starostno pokojnino;

| 72. | poudarja, da tudi z neoviranim dostopom do zdravstvenih storitev in zapletenih storitev rehabilitacije ni mogoče popolnoma ustaviti poslabšanja zdravstvenega stanja, zlasti v starajoči se družbi, zaradi česar mora biti vsakdo odgovoren glede svojih vsakodnevnih dejavnosti in potrošniških navad, če želimo doseči trajnostno družbo, v kateri bo zdravje imelo čedalje večjo vrednost, od preventive do rehabilitacije; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da tudi z neoviranim dostopom do zdravstvenih storitev in zapletenih storitev rehabilitacije ni mogoče popolnoma ustaviti poslabšanja zdravstvenega stanja, zlasti v starajoči se družbi, zaradi česar mora biti vsakdo odgovoren glede svojih vsakodnevnih dejavnosti in potrošniških navad, če želimo doseči trajnostno družbo, v kateri bo zdravje imelo čedalje večjo vrednost, od preventive do rehabilitacije;

Boj proti revščini

| 73. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno finančno podporo krovni predstavniški organizaciji invalidov v EU in drugim evropskim invalidskim organizacijam za posamezne vrste invalidnosti, da bi se jim omogočila polna vključenost v oblikovanje politik in izvajanje zakonodaje, namenjenih razvijanju zavez evropske strategije o invalidnosti ter Konvencije ZN o pravicah invalidov, ter v druge postopke odločanja o invalidskih vprašanjih; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno finančno podporo krovni predstavniški organizaciji invalidov v EU in drugim evropskim invalidskim organizacijam za posamezne vrste invalidnosti, da bi se jim omogočila polna vključenost v oblikovanje politik in izvajanje zakonodaje, namenjenih razvijanju zavez evropske strategije o invalidnosti ter Konvencije ZN o pravicah invalidov, ter v druge postopke odločanja o invalidskih vprašanjih;

| 74. | obžaluje dejstvo, da se morajo invalidi v vsakdanjem življenju spopadati z dodatnim finančnim bremenom – posebni stroški, ki nastanejo kratkoročno očitno zaradi invalidnosti – kar bistveno vpliva na kakovost njihovega življenja; |
| --- | --- |

74.

obžaluje dejstvo, da se morajo invalidi v vsakdanjem življenju spopadati z dodatnim finančnim bremenom – posebni stroški, ki nastanejo kratkoročno očitno zaradi invalidnosti – kar bistveno vpliva na kakovost njihovega življenja;

| 75. | poziva Komisijo, naj v luči ciljev zmanjšanja revščine razčleni podatke o revščini in izračuna število invalidov, ki živijo v revščini, da bi se v okviru strategije EU 2020 lahko dosegli primerljivi cilji za zmanjšanje revščine pri invalidih; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj v luči ciljev zmanjšanja revščine razčleni podatke o revščini in izračuna število invalidov, ki živijo v revščini, da bi se v okviru strategije EU 2020 lahko dosegli primerljivi cilji za zmanjšanje revščine pri invalidih;

| 76. | poudarja, da bi odprava ali resno zmanjšanje revščine omogočila večjo zaposlenost invalidov, kar bi povečalo neto davčne prihodke države in zmanjšalo število tistih, ki potrebujejo pomoč zaradi skrajne revščine; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da bi odprava ali resno zmanjšanje revščine omogočila večjo zaposlenost invalidov, kar bi povečalo neto davčne prihodke države in zmanjšalo število tistih, ki potrebujejo pomoč zaradi skrajne revščine;

| 77. | želi opomniti na zagon, ki ga je prineslo evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti ter nova evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti, in trdi, da revščine ne moremo zmanjšati, če ne bomo invalidov vključili že v procesu izobraževanja in kasneje na trg dela ter prilagodili dohodkovne politike s področja invalidnosti in invalidskim pokojninskim sistemom v skladu s točko 12 sklepov Sveta EPSCO, sprejetih na seji z dne 30. novembra 2009; ob tem se je treba zavedati, da slednji prinašajo tudi stigmatizacijo; |
| --- | --- |

77.

želi opomniti na zagon, ki ga je prineslo evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti ter nova evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti, in trdi, da revščine ne moremo zmanjšati, če ne bomo invalidov vključili že v procesu izobraževanja in kasneje na trg dela ter prilagodili dohodkovne politike s področja invalidnosti in invalidskim pokojninskim sistemom v skladu s točko 12 sklepov Sveta EPSCO, sprejetih na seji z dne 30. novembra 2009; ob tem se je treba zavedati, da slednji prinašajo tudi stigmatizacijo;

| 78. | priznava, da sta zgodnje odkrivanje in pomoč poglavitna in temeljna pri invalidnih otrocih ter da ju je treba obravnavati kot dolgoročne naložbe v starajoči se družbi; ugotavlja, da so družine z invalidi bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti ter da jim je treba posvetiti posebno pozornost; |
| --- | --- |

78.

priznava, da sta zgodnje odkrivanje in pomoč poglavitna in temeljna pri invalidnih otrocih ter da ju je treba obravnavati kot dolgoročne naložbe v starajoči se družbi; ugotavlja, da so družine z invalidi bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti ter da jim je treba posvetiti posebno pozornost;

| 79. | poziva države članice, naj se v okviru varčevalnih ukrepov za boj proti gospodarski krizi izognejo vsakršnem neupravičenemu zmanjšanju sredstev za socialno varstvo invalidov, saj jim je treba zagotoviti sprejemljiv življenjski standard kot neodtujljivo pravico; |
| --- | --- |

79.

poziva države članice, naj se v okviru varčevalnih ukrepov za boj proti gospodarski krizi izognejo vsakršnem neupravičenemu zmanjšanju sredstev za socialno varstvo invalidov, saj jim je treba zagotoviti sprejemljiv življenjski standard kot neodtujljivo pravico;

| 80. | ugotavlja, da so zlasti invalidi izpostavljeni tveganju, da bodo socialno izključeni in jih bo prizadela revščina, ter poudarja, da je stopnja revščine pri invalidih za 70 % višja od tiste pri neinvalidih; poudarja, da so v najtežjem položaju težji invalidi ali osebe z večplastno invalidnostjo ter starši samohranilci, katerih otroci so invalidi; poziva Komisijo in države članice, naj jim zagotovijo pravice in sprejmejo ukrepe za izboljšanje kakovosti življenja, med drugim z zagotavljanjem dostopa do praktičnih informacij o vsakdanjih vprašanjih, tudi s seznanitvijo s postopki in storitvami pridobivanja veščin, ki vplivajo na družinsko življenje; |
| --- | --- |

80.

ugotavlja, da so zlasti invalidi izpostavljeni tveganju, da bodo socialno izključeni in jih bo prizadela revščina, ter poudarja, da je stopnja revščine pri invalidih za 70 % višja od tiste pri neinvalidih; poudarja, da so v najtežjem položaju težji invalidi ali osebe z večplastno invalidnostjo ter starši samohranilci, katerih otroci so invalidi; poziva Komisijo in države članice, naj jim zagotovijo pravice in sprejmejo ukrepe za izboljšanje kakovosti življenja, med drugim z zagotavljanjem dostopa do praktičnih informacij o vsakdanjih vprašanjih, tudi s seznanitvijo s postopki in storitvami pridobivanja veščin, ki vplivajo na družinsko življenje;

| 81. | poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta dodatne ukrepe, pripravita redna poročila o redkih boleznih ter zagotovita dejansko pomoč pri navezovanju stikov med starši in strokovnjaki, ki so najbližji njihovim prebivališčem; meni, da je to treba upoštevati in oceniti pri delu organizacije INSERM; poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavitev evropske mreže pooblaščenih centrov za diagnosticiranje in zdravljenje specifičnih oblik redkih bolezni, da se uskladijo in spremljajo njihove dejavnosti in koristi za paciente; |
| --- | --- |

81.

poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta dodatne ukrepe, pripravita redna poročila o redkih boleznih ter zagotovita dejansko pomoč pri navezovanju stikov med starši in strokovnjaki, ki so najbližji njihovim prebivališčem; meni, da je to treba upoštevati in oceniti pri delu organizacije INSERM; poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavitev evropske mreže pooblaščenih centrov za diagnosticiranje in zdravljenje specifičnih oblik redkih bolezni, da se uskladijo in spremljajo njihove dejavnosti in koristi za paciente;

Parlament še naprej zahteva, da je treba slediti družbeno trajnostnemu pristopu na podlagi človekovih pravic

| 82. | potrjuje, da ima Komisija na podlagi novih pravic, sprejetih z Listino EU o temeljnih pravicah, pravilen pristop do enakih možnosti: krepitev boja proti diskriminaciji, podpora politike dejavnega vključevanja ter ozaveščanje o invalidnosti, vključno s pojmi oblikovanje za vse ter univerzalno oblikovanje, in poudarjanje pomena razumne prilagoditve; |
| --- | --- |

82.

potrjuje, da ima Komisija na podlagi novih pravic, sprejetih z Listino EU o temeljnih pravicah, pravilen pristop do enakih možnosti: krepitev boja proti diskriminaciji, podpora politike dejavnega vključevanja ter ozaveščanje o invalidnosti, vključno s pojmi oblikovanje za vse ter univerzalno oblikovanje, in poudarjanje pomena razumne prilagoditve;

| 83. | poziva države članice in Komisijo, naj hitro ratificirajo in začnejo izvajati Konvencijo ZN o pravicah invalidov in njen izbirni protokol ter pozdravlja pobudo Komisije, da pristopi k izbirnemu protokolu konvencije; |
| --- | --- |

83.

poziva države članice in Komisijo, naj hitro ratificirajo in začnejo izvajati Konvencijo ZN o pravicah invalidov in njen izbirni protokol ter pozdravlja pobudo Komisije, da pristopi k izbirnemu protokolu konvencije;

| 84. | poziva Svet in Komisijo, naj preučita možnosti za sklenitev medinstitucionalnega sporazuma z Evropskim parlamentom in v enem letu pripravita posebno priporočilo za vključitev Parlamenta v spremljanje izvajanja Konvencije ZN o pravicah invaldidov istočasno; |
| --- | --- |

84.

poziva Svet in Komisijo, naj preučita možnosti za sklenitev medinstitucionalnega sporazuma z Evropskim parlamentom in v enem letu pripravita posebno priporočilo za vključitev Parlamenta v spremljanje izvajanja Konvencije ZN o pravicah invaldidov istočasno;

| 85. | poziva Svet, naj sprejme predlog Komisije v zvezi s sklepom o pristopu EU k izbirnemu protokolu, pri čemer poudarja dejstvo, da bi lahko mehanizem, ki ga uvaja protokol, ob sodelovanju Evropskega parlamenta, vodil v izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov s strani EU; |
| --- | --- |

85.

poziva Svet, naj sprejme predlog Komisije v zvezi s sklepom o pristopu EU k izbirnemu protokolu, pri čemer poudarja dejstvo, da bi lahko mehanizem, ki ga uvaja protokol, ob sodelovanju Evropskega parlamenta, vodil v izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov s strani EU;

| 86. | poziva Komisijo, naj v skladu s seznami ukrepov iz evropske strategije o invalidnosti ter v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom zasnuje oprijemljive, ustrezne ter natančneje razdelane ukrepe v zvezi z izvajanjem evropske strategije o invalidnosti za vse ravni upravljanja, pa tudi mehanizem spremljanja; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj v skladu s seznami ukrepov iz evropske strategije o invalidnosti ter v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom zasnuje oprijemljive, ustrezne ter natančneje razdelane ukrepe v zvezi z izvajanjem evropske strategije o invalidnosti za vse ravni upravljanja, pa tudi mehanizem spremljanja;

| 87. | poziva države članice, naj kolikor mogoče podpirajo ustrezne ukrepe in prilagojena orodja, ki ne sodijo nujno v medicinski vidik, za bolj neodvisno življenje, da bi invalidom in njihovim družinam omogočili enake možnosti in aktivno življenje; |
| --- | --- |

87.

poziva države članice, naj kolikor mogoče podpirajo ustrezne ukrepe in prilagojena orodja, ki ne sodijo nujno v medicinski vidik, za bolj neodvisno življenje, da bi invalidom in njihovim družinam omogočili enake možnosti in aktivno življenje;

| 88. | poudarja, da je treba pomagati tistim, ki lahko delajo in hočejo ostati del aktivnega prebivalstva, čeprav so izgubili del svojih funkcionalnih zmožnosti; poziva države članice, naj spodbujajo kulturo vključenosti in ljudem z delno delovno zmožnostjo pomagajo pri vključevanju na trg dela; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da je treba pomagati tistim, ki lahko delajo in hočejo ostati del aktivnega prebivalstva, čeprav so izgubili del svojih funkcionalnih zmožnosti; poziva države članice, naj spodbujajo kulturo vključenosti in ljudem z delno delovno zmožnostjo pomagajo pri vključevanju na trg dela;

| 89. | poziva države članice, naj ponovno preučijo svoje ukrepe v zvezi z invalidnostjo in nacionalne programe oziroma strategije v rokih in okvirih evropske strategije o invalidnosti in v skladu s strategijo EU 2020 ter Konvencijo o ZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

89.

poziva države članice, naj ponovno preučijo svoje ukrepe v zvezi z invalidnostjo in nacionalne programe oziroma strategije v rokih in okvirih evropske strategije o invalidnosti in v skladu s strategijo EU 2020 ter Konvencijo o ZN o pravicah invalidov;

| 90. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog za evropski akt o dostopnosti, kakor je napovedano v evropski strategiji o invalidnosti, pri čemer poudarja, da so potrebni trdni in zavezujoči ukrepi na ravni EU, da bi se izboljšala dostopnost do blaga in storitev za invalide z jasnim časovnim razporedom; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog za evropski akt o dostopnosti, kakor je napovedano v evropski strategiji o invalidnosti, pri čemer poudarja, da so potrebni trdni in zavezujoči ukrepi na ravni EU, da bi se izboljšala dostopnost do blaga in storitev za invalide z jasnim časovnim razporedom;

| 91. | poziva države članice, naj s podporo Komisije sprejmejo posebne socialne ukrepe za zagotovitev enakovrednega dostopa do zdravstvenega varstva, vključno z visokokakovostnimi zdravstvenimi in rehabilitacijskimi storitvami za duševne in telesne invalide; |
| --- | --- |

91.

poziva države članice, naj s podporo Komisije sprejmejo posebne socialne ukrepe za zagotovitev enakovrednega dostopa do zdravstvenega varstva, vključno z visokokakovostnimi zdravstvenimi in rehabilitacijskimi storitvami za duševne in telesne invalide;

| 92. | poudarja, da je pomembno raziskovanje novih terapevtskih metod, ki dodatno olajšujejo vključevanje invalidov v družbo; poudarja, da sta se na primer dramska terapija in terapija z živalmi izkazali za zelo učinkoviti, saj spodbujata socializacijo in medosebno komunikacijo; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da je pomembno raziskovanje novih terapevtskih metod, ki dodatno olajšujejo vključevanje invalidov v družbo; poudarja, da sta se na primer dramska terapija in terapija z živalmi izkazali za zelo učinkoviti, saj spodbujata socializacijo in medosebno komunikacijo;

| 93. | poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za pomoč slabovidnim, da bodo ti lahko opravljali poslovne transakcije; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za pomoč slabovidnim, da bodo ti lahko opravljali poslovne transakcije;

| 94. | poziva Komisijo, naj v načrtovanem pregledu reforme javnih naročil bolj upošteva vprašanja invalidnosti; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj v načrtovanem pregledu reforme javnih naročil bolj upošteva vprašanja invalidnosti;

| 95. | poziva Komisijo, naj si glede na rezultat razprave po objavi zelene knjige o pokojninah v prihodnji beli knjigi, ki naj bi bila objavljena v drugi polovici leta 2011, prizadeva tudi za medsektorsko politiko o invalidnosti. |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo, naj si glede na rezultat razprave po objavi zelene knjige o pokojninah v prihodnji beli knjigi, ki naj bi bila objavljena v drugi polovici leta 2011, prizadeva tudi za medsektorsko politiko o invalidnosti.

| 96. | poziva Komisijo, naj oceni, ali nadaljnji ukrepi, sprejeti v okviru evropskih strukturnih skladov, zlasti sklada za razvoj podeželja, pomagajo invalidom, ki živijo na podeželju, biti aktivni evropski državljani; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj oceni, ali nadaljnji ukrepi, sprejeti v okviru evropskih strukturnih skladov, zlasti sklada za razvoj podeželja, pomagajo invalidom, ki živijo na podeželju, biti aktivni evropski državljani;

| 97. | poziva Komisijo in Svet, naj storita vse, da se oblikujejo pravila o osebnem pregledu pri uporabi prevoznih storitev, ki bodo potnikom zagotovila temeljne pravice in dostojanstvo ter ki bodo služila namenu njihovega potovanja, zlasti v zvezi z medicinskimi pripomočki, pomagali in dodatki, ki jih je mogoče vkrcati, in da se doseže jasno, skupno razlago obstoječih varnostnih zahtev, tako da invalidom ne bo onemogočeno potovanje – brez ustreznih utemeljitev in nesorazmerno pogosto – zgolj zato, da se ponudnik storitev izogne neprijetnostim; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo in Svet, naj storita vse, da se oblikujejo pravila o osebnem pregledu pri uporabi prevoznih storitev, ki bodo potnikom zagotovila temeljne pravice in dostojanstvo ter ki bodo služila namenu njihovega potovanja, zlasti v zvezi z medicinskimi pripomočki, pomagali in dodatki, ki jih je mogoče vkrcati, in da se doseže jasno, skupno razlago obstoječih varnostnih zahtev, tako da invalidom ne bo onemogočeno potovanje – brez ustreznih utemeljitev in nesorazmerno pogosto – zgolj zato, da se ponudnik storitev izogne neprijetnostim;

| 98. | poziva Komisijo, naj poveča prizadevanja za dosego posamezniku prilagojenih navigacijskih storitev za slepe ter osebe z resnimi okvarami vida ter o temu vsako leto poročajo in oblikujejo posebna priporočila – ob upoštevanju dinamičnega tehnološkega razvoja – s čimer se bo zagotovil napredek in omogočil nenehen večmodalen prevoz od vrat do vrat, kot to določa bela knjiga z naslovom "Na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu"; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj poveča prizadevanja za dosego posamezniku prilagojenih navigacijskih storitev za slepe ter osebe z resnimi okvarami vida ter o temu vsako leto poročajo in oblikujejo posebna priporočila – ob upoštevanju dinamičnega tehnološkega razvoja – s čimer se bo zagotovil napredek in omogočil nenehen večmodalen prevoz od vrat do vrat, kot to določa bela knjiga z naslovom "Na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu";

| 99. | poziva države članice, naj pregledajo svoje zagotavljanje zdravstvenih storitev za invalide, na primer splošne ukrepe, povezane s fizično dostopnostjo do storitev, usposabljanjem in medicinskim osebjem, ozaveščanje, informacije v dostopnih oblikah, prilagojene svetovalne storitve, vključno s prevodi v različne jezike, ter zdravstvene storitve, prilagojene potrebam invalidov; |
| --- | --- |

99.

poziva države članice, naj pregledajo svoje zagotavljanje zdravstvenih storitev za invalide, na primer splošne ukrepe, povezane s fizično dostopnostjo do storitev, usposabljanjem in medicinskim osebjem, ozaveščanje, informacije v dostopnih oblikah, prilagojene svetovalne storitve, vključno s prevodi v različne jezike, ter zdravstvene storitve, prilagojene potrebam invalidov;

| 100. | poziva Komisijo in države članice, naj se pri podpiranju športa in rekreacije za invalide izognejo razlikovanju pri opredeljevanju invalidnosti ter poziva Svet, naj nadaljuje svoja prizadevanja, hkrati pa opozarja, da je Odbor ministrov Sveta Evrope leta 1986 obljubil podporo športu za invalide; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo in države članice, naj se pri podpiranju športa in rekreacije za invalide izognejo razlikovanju pri opredeljevanju invalidnosti ter poziva Svet, naj nadaljuje svoja prizadevanja, hkrati pa opozarja, da je Odbor ministrov Sveta Evrope leta 1986 obljubil podporo športu za invalide;

| 101. | poziva Komisijo in Svet, naj izboljšata dostop za invalide na področju avtorskih pravic, vključno z okrepljeno izmenjavo najboljših praks, za podpiranje razvoja optimalnih oblik sodelovanja in za zagotavljanje, da ponudniki storitev spoštujejo ustrezne, skupne in obvezne zahteve glede invalidov, s posebnim poudarkom na invalidih, ki imajo težave z vidom; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisijo in Svet, naj izboljšata dostop za invalide na področju avtorskih pravic, vključno z okrepljeno izmenjavo najboljših praks, za podpiranje razvoja optimalnih oblik sodelovanja in za zagotavljanje, da ponudniki storitev spoštujejo ustrezne, skupne in obvezne zahteve glede invalidov, s posebnim poudarkom na invalidih, ki imajo težave z vidom;

| 102. | poudarja, da je v skladu z duhom Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov tudi Direktiva 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah – zlasti njene določbe o zavajajoči opustitvi – pomembna za invalide; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da je v skladu z duhom Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov tudi Direktiva 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah – zlasti njene določbe o zavajajoči opustitvi – pomembna za invalide;

| 103. | poziva Komisijo in Svet, naj ukrepata na podlagi prakse in izkušenj Evropskega parlamenta, da bi gluhim zagotovili neoviran dostop do IKT, v skladu s sklepi Parlamenta iz let 1988 in 1998, ter naj o tem vsako leto poročata zadevnim poslancem in poslankam Parlamenta; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisijo in Svet, naj ukrepata na podlagi prakse in izkušenj Evropskega parlamenta, da bi gluhim zagotovili neoviran dostop do IKT, v skladu s sklepi Parlamenta iz let 1988 in 1998, ter naj o tem vsako leto poročata zadevnim poslancem in poslankam Parlamenta;

| 104. | poziva Komisijo, naj pripravi študijo z ljudmi s težavami z vidom v mislih, v kateri bo analizirala značilnosti digitalnih zaslonov (vmesnikov) industrijskih in domačih izdelkov ter alternative in enakovredne rešitve za obveščanje slepih in v skladu s tem poda posebne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

104.

poziva Komisijo, naj pripravi študijo z ljudmi s težavami z vidom v mislih, v kateri bo analizirala značilnosti digitalnih zaslonov (vmesnikov) industrijskih in domačih izdelkov ter alternative in enakovredne rešitve za obveščanje slepih in v skladu s tem poda posebne zakonodajne predloge;

| 105. | poziva države članice in Komisijo, naj se znakovni jezik v državah članicah prizna kot uradni jezik; ugotavlja, da bi si zato morale države članice prizadevati za možnost takšnega priznanja v skladu z Bruseljsko deklaracijo z dne 19. novembra 2010; |
| --- | --- |

105.

poziva države članice in Komisijo, naj se znakovni jezik v državah članicah prizna kot uradni jezik; ugotavlja, da bi si zato morale države članice prizadevati za možnost takšnega priznanja v skladu z Bruseljsko deklaracijo z dne 19. novembra 2010;

| 106. | poziva Komisijo, naj bo pozorna na to, da se v skladu razvojnimi ciljev tisočletja OZN interesi invalidov vključijo pri v zagotavljanje pomoči za mednarodne odnose in razvoj; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo, naj bo pozorna na to, da se v skladu razvojnimi ciljev tisočletja OZN interesi invalidov vključijo pri v zagotavljanje pomoči za mednarodne odnose in razvoj;

*

* *

| 107. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

107.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

(3)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(4)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(5)  UL L 167, 12.6.1998, str. 25.

(6)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46.

(7)  UL C 187, 18.7.1988, str. 236.

(8)  UL C 158, 26.6.1989, str. 383.

(9)  UL C 284, 2.11.1992, str. 49.

(10)  UL C 17, 22.1.1996, str. 196.

(11)  UL C 152, 27.5.1996, str. 87.

(12)  UL C 20, 20.1.1997, str. 386.

(13)  UL C 132, 28.4.1997, str. 313.

(14)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 231.

(15)  UL L 138, 26.5.2011, str. 56.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0081.

(17)  UL C 134, 7.6.2003, str. 7.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/25

---

Torek, 25. oktober 2011Modernizacija na področju javnih naročil

P7_TA(2011)0454

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o modernizaciji na področju javnih naročil (2011/2048(INI))

2013/C 131 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES o postopkih za oddajo javnih naročil (1) ter Direktive 2007/66/ES o revizijskih postopkih pri oddaji javnih naročil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES o postopkih za oddajo javnih naročil (1) ter Direktive 2007/66/ES o revizijskih postopkih pri oddaji javnih naročil (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/48/ES o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (3), ki je začel veljati 22. januarja 2011 in ki določa, da so direktive o javnih naročilih akti Skupnosti, ki se nanašajo na zadeve, ki jih ureja konvencija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/48/ES o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (3), ki je začel veljati 22. januarja 2011 in ki določa, da so direktive o javnih naročilih akti Skupnosti, ki se nanašajo na zadeve, ki jih ureja konvencija,

| — | ob upoštevanju sporazuma STO o vladnih naročilih z dne 15. aprila 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma STO o vladnih naročilih z dne 15. aprila 1994,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti njenega člena 26 (vključevanje invalidov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti njenega člena 26 (vključevanje invalidov),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o enakem dostopu do trgov javnega sektorja v EU in tretjih državah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o enakem dostopu do trgov javnega sektorja v EU in tretjih državah (4),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil (KOM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil (KOM(2011)0015),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o razširitvi uporabe e-javnih naročil v EU (KOM(2010)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o razširitvi uporabe e-javnih naročil v EU (KOM(2010)0571),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za podjetja in rast (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za podjetja in rast (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o novostih na področju javnih naročil (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o novostih na področju javnih naročil (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o predkomercialnih naročilih: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o predkomercialnih naročilih: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "Pametna pravna ureditev v Evropski uniji" (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "Pametna pravna ureditev v Evropski uniji" (KOM(2010)0543),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "K aktu za enotni trg. Za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo. 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "K aktu za enotni trg. Za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo. 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (KOM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija z dne 9. maja 2010 z naslovom "Nova strategija za enotni trg", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija z dne 9. maja 2010 z naslovom "Nova strategija za enotni trg",

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije SEK(2010)1214, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije SEK(2010)1214,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom "Ocena dostopa malih in srednjih podjetij do trgov javnih naročil v EU" (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom "Ocena dostopa malih in srednjih podjetij do trgov javnih naročil v EU" (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Javna naročila za boljše okolje" (KOM(2008)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Javna naročila za boljše okolje" (KOM(2008)0400),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Najprej pomisli na male – ‚Akt za mala podjetja‘ za Evropo" (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Najprej pomisli na male – ‚Akt za mala podjetja‘ za Evropo" (KOM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020. Unija inovacij" (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020. Unija inovacij" (KOM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. in 12. maja 2011 o zeleni knjigi z naslovom "Modernizacija politike EU na področju javnih naročil: za učinkovitejši evropski trg javnih naročil", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. in 12. maja 2011 o zeleni knjigi z naslovom "Modernizacija politike EU na področju javnih naročil: za učinkovitejši evropski trg javnih naročil",

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. julija 2011 o zeleni knjigi z naslovom "Modernizacija politike EU na področju javnih naročil – za učinkovitejši evropski trg javnih naročil", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. julija 2011 o zeleni knjigi z naslovom "Modernizacija politike EU na področju javnih naročil – za učinkovitejši evropski trg javnih naročil",

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. julija 2011 o zeleni knjigi o razširitvi uporabe e-javnih naročil v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. julija 2011 o zeleni knjigi o razširitvi uporabe e-javnih naročil v EU,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0326/2011),

| A. | ker je pravilno delujoč trg javnih naročil v EU ključno gonilo rasti in temelj enotnega trga, poleg tega pa je bistven za spodbujanje konkurence in inovacij ter spoprijem s hitro se porajajočimi izzivi okoljske in javne politike na socialnem področju, pa tudi z vprašanji kakovosti dela, med katera sodijo ustrezno plačilo, enakost, socialna kohezija in vključevanje, ob hkratnem doseganju optimalne vrednosti za državljane, podjetja in davkoplačevalce; |
| --- | --- |

A.

ker je pravilno delujoč trg javnih naročil v EU ključno gonilo rasti in temelj enotnega trga, poleg tega pa je bistven za spodbujanje konkurence in inovacij ter spoprijem s hitro se porajajočimi izzivi okoljske in javne politike na socialnem področju, pa tudi z vprašanji kakovosti dela, med katera sodijo ustrezno plačilo, enakost, socialna kohezija in vključevanje, ob hkratnem doseganju optimalne vrednosti za državljane, podjetja in davkoplačevalce;

| B. | ker so evropski predpisi na področju javnih naročil bistveno prispevali k povečanju preglednosti in enaki obravnavi, boju proti korupciji in profesionalizaciji postopka javnega naročanja; |
| --- | --- |

B.

ker so evropski predpisi na področju javnih naročil bistveno prispevali k povečanju preglednosti in enaki obravnavi, boju proti korupciji in profesionalizaciji postopka javnega naročanja;

| C. | ker je treba zaradi sedanjega gospodarskega ozračja bolj kot kdaj koli prej zagotavljati optimalno učinkovitost javne porabe ter čim bolj omejevati stroške, ki jih morajo kriti podjetja, k doseganju teh dveh ciljev pa bi prispeval bolje delujoč trg javnih naročil; |
| --- | --- |

C.

ker je treba zaradi sedanjega gospodarskega ozračja bolj kot kdaj koli prej zagotavljati optimalno učinkovitost javne porabe ter čim bolj omejevati stroške, ki jih morajo kriti podjetja, k doseganju teh dveh ciljev pa bi prispeval bolje delujoč trg javnih naročil;

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije in širok posvetovalni postopek kot izhodišče za spremembo direktiv o javnih naročilih v skladu z določbami Lizbonske pogodbe in sodno prakso Sodišča Evropske unije ter v skladu s spremenjenimi pravili o državni pomoči; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije in širok posvetovalni postopek kot izhodišče za spremembo direktiv o javnih naročilih v skladu z določbami Lizbonske pogodbe in sodno prakso Sodišča Evropske unije ter v skladu s spremenjenimi pravili o državni pomoči;

| 2. | opozarja, da je, čeprav je revizija direktiv EU o javnih naročilih leta 2004 v osnovi privedla do koristnega nadaljnjega razvoja enotnega trga za javna naročila, nekaj let po prenosu direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES v nacionalno pravo treba oceniti, ali bo treba optimizirati in pojasniti direktivi, da bi premostili pomanjkljivosti, ki so se izkazale v praksi; poudarja, da številne zainteresirane strani pravila o javnih naročilih vidijo kot zelo zapletena, zaradi česar so upravni postopki zagotavljanja skladnosti dragi in obremenjujoči; obžaluje, da pogosto prihaja do neustreznega prenosa pravil v nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj predlaga znatno poenostavitev in konsolidacijo pravil ter jih obenem dodatno pojasni, če je to potrebno; nadalje poudarja, da mora večja uporaba IKT zdaj prevzeti pomembno vlogo pri zmanjševanju uprave in zniževanju stroškov ter da bi bilo treba različne evropske pobude o e-javnih naročilih in e-poslovanju ustrezno uskladiti z reformo pravil o javnih naročilih; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je, čeprav je revizija direktiv EU o javnih naročilih leta 2004 v osnovi privedla do koristnega nadaljnjega razvoja enotnega trga za javna naročila, nekaj let po prenosu direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES v nacionalno pravo treba oceniti, ali bo treba optimizirati in pojasniti direktivi, da bi premostili pomanjkljivosti, ki so se izkazale v praksi; poudarja, da številne zainteresirane strani pravila o javnih naročilih vidijo kot zelo zapletena, zaradi česar so upravni postopki zagotavljanja skladnosti dragi in obremenjujoči; obžaluje, da pogosto prihaja do neustreznega prenosa pravil v nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj predlaga znatno poenostavitev in konsolidacijo pravil ter jih obenem dodatno pojasni, če je to potrebno; nadalje poudarja, da mora večja uporaba IKT zdaj prevzeti pomembno vlogo pri zmanjševanju uprave in zniževanju stroškov ter da bi bilo treba različne evropske pobude o e-javnih naročilih in e-poslovanju ustrezno uskladiti z reformo pravil o javnih naročilih;

| 3. | poziva, naj direktiva vsebuje izrecno izjavo, da nobeni državi članici ni preprečeno spoštovanje konvencije Mednarodne organizacije dela št. 94; poziva Komisijo, naj vse države članice spodbuja k spoštovanju te konvencije; poudarja, da so za učinkovito delovanje trajnostnih javnih naročil potrebni jasni in nedvoumni predpisi EU, ki natančno opredeljujejo okvir zakonodaje držav članic in izvajanje; |
| --- | --- |

3.

poziva, naj direktiva vsebuje izrecno izjavo, da nobeni državi članici ni preprečeno spoštovanje konvencije Mednarodne organizacije dela št. 94; poziva Komisijo, naj vse države članice spodbuja k spoštovanju te konvencije; poudarja, da so za učinkovito delovanje trajnostnih javnih naročil potrebni jasni in nedvoumni predpisi EU, ki natančno opredeljujejo okvir zakonodaje držav članic in izvajanje;

Prva naloga: povečevanje pravne jasnosti

| 4. | poziva k pojasnitvi področja uporabe direktiv; opominja, da je glavni namen javnih naročil, da javni organi kupijo blago, gradnje in storitve za zadovoljevanje potrebe svojih državljanov ter zagotavljanje učinkovite porabe javnih sredstev; opozarja, da mora obstajati neposredna korist za naročnika, da se postopek lahko šteje za javno naročilo; |
| --- | --- |

4.

poziva k pojasnitvi področja uporabe direktiv; opominja, da je glavni namen javnih naročil, da javni organi kupijo blago, gradnje in storitve za zadovoljevanje potrebe svojih državljanov ter zagotavljanje učinkovite porabe javnih sredstev; opozarja, da mora obstajati neposredna korist za naročnika, da se postopek lahko šteje za javno naročilo;

| 5. | poziva k pojasnitvi definicij v direktivah – na primer definicije pojma "oseba javnega prava" – v skladu s sodno prakso Sodišča in brez zožitve področja uporabe pravil EU za javno naročanje; |
| --- | --- |

5.

poziva k pojasnitvi definicij v direktivah – na primer definicije pojma "oseba javnega prava" – v skladu s sodno prakso Sodišča in brez zožitve področja uporabe pravil EU za javno naročanje;

| 6. | znova opozarja na svojo resolucijo iz maja 2010 o nedavnem napredku na področju javnih naročil, v kateri se je upoštevala sodna praksa Sodišča in sprejelo stališče, da za javno-javno sodelovanje ne veljajo pravila o javnih naročilih, dokler so izpolnjena naslednja merila: namen partnerstva je opravljanje nalog javnih storitev v pristojnosti vseh udeleženih javnih organov; naloga je bila opravljena samo prek udeleženih javnih organov, torej brez udeležbe zasebnega kapitala; dejavnost pa se je v glavnem opravljala za udeležene javne organe; poudarja, da je prenašanje nalog med organizacijami javnega sektorja vprašanje notranje upravne organizacije držav članic in zanj ne veljajo pravila o javnih naročilih; meni, da je treba ta pojasnila uzakoniti v direktivah o javnih naročilih; |
| --- | --- |

6.

znova opozarja na svojo resolucijo iz maja 2010 o nedavnem napredku na področju javnih naročil, v kateri se je upoštevala sodna praksa Sodišča in sprejelo stališče, da za javno-javno sodelovanje ne veljajo pravila o javnih naročilih, dokler so izpolnjena naslednja merila: namen partnerstva je opravljanje nalog javnih storitev v pristojnosti vseh udeleženih javnih organov; naloga je bila opravljena samo prek udeleženih javnih organov, torej brez udeležbe zasebnega kapitala; dejavnost pa se je v glavnem opravljala za udeležene javne organe; poudarja, da je prenašanje nalog med organizacijami javnega sektorja vprašanje notranje upravne organizacije držav članic in zanj ne veljajo pravila o javnih naročilih; meni, da je treba ta pojasnila uzakoniti v direktivah o javnih naročilih;

| 7. | poudarja izključitev koncesij za storitve s področja uporabe evropskih pravil o javnih naročilih; ponavlja, da je treba pri koncesijah za storitve ustrezno upoštevati zapletenost postopkov in razlike med državami članicami z vidika pravosodne kulture in sodne prakse; meni, da je proces opredelitve "koncesije za storitve" in vzpostavitve pravnega okvira, ki ureja take koncesije, rezultat direktiv o javnih naročilih iz leta 2004 in dopolnilne sodne prakse Sodišča; vztraja, da je vsak predlog pravnega akta, ki obravnava koncesije za storitve, utemeljen samo, če je namenjen odpravi izkrivljanj v delovanju notranjega trga; poudarja, da tovrstna izkrivljanja doslej niso bila odkrita in da je zato pravni akt o koncesijah za storitve nepotreben, če ni usmerjen v jasno določljivo izboljšavo v delovanju notranjega trga; |
| --- | --- |

7.

poudarja izključitev koncesij za storitve s področja uporabe evropskih pravil o javnih naročilih; ponavlja, da je treba pri koncesijah za storitve ustrezno upoštevati zapletenost postopkov in razlike med državami članicami z vidika pravosodne kulture in sodne prakse; meni, da je proces opredelitve "koncesije za storitve" in vzpostavitve pravnega okvira, ki ureja take koncesije, rezultat direktiv o javnih naročilih iz leta 2004 in dopolnilne sodne prakse Sodišča; vztraja, da je vsak predlog pravnega akta, ki obravnava koncesije za storitve, utemeljen samo, če je namenjen odpravi izkrivljanj v delovanju notranjega trga; poudarja, da tovrstna izkrivljanja doslej niso bila odkrita in da je zato pravni akt o koncesijah za storitve nepotreben, če ni usmerjen v jasno določljivo izboljšavo v delovanju notranjega trga;

| 8. | poudarja, da bi bilo treba ohraniti sedanjo razdelitev storitev na kategoriji A in B, kolikor so "lažje" določbe za storitve B utemeljene z značilnostmi te kategorije, in sicer da se storitve zagotavljajo večinoma lokalno ali regionalno; poziva Komisijo, naj razvije orodja, s katerimi bodo lokalni in regionalni organi lažje določili, v katero kategorijo sodijo konkretne naročene naloge; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi bilo treba ohraniti sedanjo razdelitev storitev na kategoriji A in B, kolikor so "lažje" določbe za storitve B utemeljene z značilnostmi te kategorije, in sicer da se storitve zagotavljajo večinoma lokalno ali regionalno; poziva Komisijo, naj razvije orodja, s katerimi bodo lokalni in regionalni organi lažje določili, v katero kategorijo sodijo konkretne naročene naloge;

| 9. | v tem okviru ugotavlja, da uporaba zakonodaje s področja javnih naročil pri opravljanju osebnih socialnih storitev pogosto ni najboljša za doseganje optimalnih rezultatov za uporabnike zadevnih storitev; zahteva, da se v okviru evropskega prava priznajo preskušeni postopki držav članic, ki temeljijo na načelu, da mora biti vsem ponudnikom, ki izpolnjujejo pogoje, ki so bili predhodno določeni z zakonom, omogočeno izvajanje storitev, ne glede na njihovo pravno obliko, pri čemer je treba upoštevati splošna načela enakega obravnavanja, preglednosti in nediskriminacije; |
| --- | --- |

9.

v tem okviru ugotavlja, da uporaba zakonodaje s področja javnih naročil pri opravljanju osebnih socialnih storitev pogosto ni najboljša za doseganje optimalnih rezultatov za uporabnike zadevnih storitev; zahteva, da se v okviru evropskega prava priznajo preskušeni postopki držav članic, ki temeljijo na načelu, da mora biti vsem ponudnikom, ki izpolnjujejo pogoje, ki so bili predhodno določeni z zakonom, omogočeno izvajanje storitev, ne glede na njihovo pravno obliko, pri čemer je treba upoštevati splošna načela enakega obravnavanja, preglednosti in nediskriminacije;

| 10. | poudarja, da bi se bilo treba izogibati uvedbi novih pravil za trge javnih naročil pod pragovi EU, ker bi lahko ogrozila pravno varnost, vzpostavljeno na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi se bilo treba izogibati uvedbi novih pravil za trge javnih naročil pod pragovi EU, ker bi lahko ogrozila pravno varnost, vzpostavljeno na nacionalni ravni;

| 11. | poziva Komisijo, naj uskladi direktivo o pravnih sredstvih z novim okvirom o javnih naročilih, ki bo nastal po tem pregledu, in to opravi vzporedno z glavnim zakonodajnim predlogom, da se zagotovi skladnost; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj uskladi direktivo o pravnih sredstvih z novim okvirom o javnih naročilih, ki bo nastal po tem pregledu, in to opravi vzporedno z glavnim zakonodajnim predlogom, da se zagotovi skladnost;

| 12. | poudarja odgovornost Komisije za spremljanje ustreznega prenosa direktiv EU v zakonodajo držav članic; |
| --- | --- |

12.

poudarja odgovornost Komisije za spremljanje ustreznega prenosa direktiv EU v zakonodajo držav članic;

Druga naloga: razvoj celotnega potenciala javnih naročil – najboljše razmerje med ceno in storitvijo

| 13. | meni, da za razvoj celotnega potenciala javnih naročil merilo najnižje cene ne bi več smelo biti odločilno za dodelitev javnega naročila in da bi ga v splošnem moralo nadomestiti merilo ekonomsko najugodnejše ponudbe v smislu ekonomskih, socialnih in okoljskih koristi, pri čemer se upoštevajo stroški ustreznega blaga, storitev ali gradenj skozi njihovo celotno življenjsko dobo; poudarja, da to ne bi izključevalo najnižje cene kot odločilnega merila v primeru visoko standardiziranega blaga ali storitev; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami razvije metodologijo za izračun stroškov skozi celotno življenjsko dobo na obsežni in neobvezni podlagi; poudarja, da bi s podporo merilu "največje možne gospodarske koristi" spodbudili inovacije in prizadevanja za doseganje najboljše kakovosti in vrednosti, tj. za izpolnjevanje zahtev iz strategije Evropa 2020; poudarja, da je to posebej pomembno v zvezi z javnimi naročili za blago, ki vpliva na zdravje potrošnikov, na primer v živilskem sektorju, kjer igrata pomembno vlogo kakovost in način proizvodnje; poudarja, da bi morala biti pravila o javnih naročilih dovolj prožna, da bi lahko imeli pasivni potrošniki, na primer v bolnišnicah, domovih za ostarele, šolah in vrtcih, enakovreden dostop do zdrave in cenovno ugodne hrane in ne le do najcenejše možnosti, ki je na voljo; |
| --- | --- |

13.

meni, da za razvoj celotnega potenciala javnih naročil merilo najnižje cene ne bi več smelo biti odločilno za dodelitev javnega naročila in da bi ga v splošnem moralo nadomestiti merilo ekonomsko najugodnejše ponudbe v smislu ekonomskih, socialnih in okoljskih koristi, pri čemer se upoštevajo stroški ustreznega blaga, storitev ali gradenj skozi njihovo celotno življenjsko dobo; poudarja, da to ne bi izključevalo najnižje cene kot odločilnega merila v primeru visoko standardiziranega blaga ali storitev; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami razvije metodologijo za izračun stroškov skozi celotno življenjsko dobo na obsežni in neobvezni podlagi; poudarja, da bi s podporo merilu "največje možne gospodarske koristi" spodbudili inovacije in prizadevanja za doseganje najboljše kakovosti in vrednosti, tj. za izpolnjevanje zahtev iz strategije Evropa 2020; poudarja, da je to posebej pomembno v zvezi z javnimi naročili za blago, ki vpliva na zdravje potrošnikov, na primer v živilskem sektorju, kjer igrata pomembno vlogo kakovost in način proizvodnje; poudarja, da bi morala biti pravila o javnih naročilih dovolj prožna, da bi lahko imeli pasivni potrošniki, na primer v bolnišnicah, domovih za ostarele, šolah in vrtcih, enakovreden dostop do zdrave in cenovno ugodne hrane in ne le do najcenejše možnosti, ki je na voljo;

| 14. | priznava, da bi lahko bilo učinkovito uporabljeno javno naročanje resnično gonilo za spodbujanje kakovostnih delovnih mest, plač in pogojev, pa tudi za enakost, razvoj znanj, usposabljanje, spodbujanje okoljske politike ter zagotavljanje spodbud za raziskave in inovacije; poziva Komisijo, naj spodbuja vlade in naročnike k večji uporabi trajnostnih javnih naročil, ki podpirajo in spodbujajo visokokakovostno zaposlovanje ter zagotavljajo kakovostne storitve in blago v Evropi; vabi Komisijo, naj nadzoruje, kako javna naročila prispevajo k doseganju širših ciljev EU, in navede, kaj bi bilo treba storiti, da se ti cilji v prihodnje izboljšajo; |
| --- | --- |

14.

priznava, da bi lahko bilo učinkovito uporabljeno javno naročanje resnično gonilo za spodbujanje kakovostnih delovnih mest, plač in pogojev, pa tudi za enakost, razvoj znanj, usposabljanje, spodbujanje okoljske politike ter zagotavljanje spodbud za raziskave in inovacije; poziva Komisijo, naj spodbuja vlade in naročnike k večji uporabi trajnostnih javnih naročil, ki podpirajo in spodbujajo visokokakovostno zaposlovanje ter zagotavljajo kakovostne storitve in blago v Evropi; vabi Komisijo, naj nadzoruje, kako javna naročila prispevajo k doseganju širših ciljev EU, in navede, kaj bi bilo treba storiti, da se ti cilji v prihodnje izboljšajo;

| 15. | ponavlja, da so predkomercialna javna naročila premalo uporabljeno orodje, ki lahko spodbuja inovacije v javnih naročilih in znatno prispeva k določanju in vzpostavljanju vodilnih trgov ter izboljšanju dostopa malih in srednjih podjetij do javnih naročil; meni tudi, da predlagani model delitve tveganja in koristi (IPR) v predkomercialnih naročilih terja pravno pojasnitev in poenostavitev, da bi se naročnikom omogočila redna in učinkovita uporaba tega orodja; v skladu s tem poziva Komisijo, naj za spodbuditev rabe predkomercialnih naročil v okviru celovite revizije predlaga prilagoditev ustreznih pravil o javnih naročilih ali državni pomoči; |
| --- | --- |

15.

ponavlja, da so predkomercialna javna naročila premalo uporabljeno orodje, ki lahko spodbuja inovacije v javnih naročilih in znatno prispeva k določanju in vzpostavljanju vodilnih trgov ter izboljšanju dostopa malih in srednjih podjetij do javnih naročil; meni tudi, da predlagani model delitve tveganja in koristi (IPR) v predkomercialnih naročilih terja pravno pojasnitev in poenostavitev, da bi se naročnikom omogočila redna in učinkovita uporaba tega orodja; v skladu s tem poziva Komisijo, naj za spodbuditev rabe predkomercialnih naročil v okviru celovite revizije predlaga prilagoditev ustreznih pravil o javnih naročilih ali državni pomoči;

| 16. | je seznanjen s pomenom standardov za javna naročila, ker lahko pomagajo javnim naročnikom dosegati cilje politike na učinkovit in pregleden način; v zvezi s tem poziva k razvoju redno posodabljane zbirke podatkov za standarde, zlasti v zvezi z okoljskimi in družbenimi merili, ki bi bila na razpolago javnim organom, da bi imeli naročniki pri pripravi razpisov na razpolago ustrezne smernice in jasna pravila, da bi lahko enostavno preverili njihovo skladnost z ustreznimi standardi; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen s pomenom standardov za javna naročila, ker lahko pomagajo javnim naročnikom dosegati cilje politike na učinkovit in pregleden način; v zvezi s tem poziva k razvoju redno posodabljane zbirke podatkov za standarde, zlasti v zvezi z okoljskimi in družbenimi merili, ki bi bila na razpolago javnim organom, da bi imeli naročniki pri pripravi razpisov na razpolago ustrezne smernice in jasna pravila, da bi lahko enostavno preverili njihovo skladnost z ustreznimi standardi;

| 17. | poziva k večjemu zanašanju na nediskriminatorne in odprte standarde na področju javnih naročil v podporo ciljem v zvezi s poenostavitvijo in inovacijami, zlasti glede dostopnosti, informacijsko-komunikacijske tehnologije in okolja; |
| --- | --- |

17.

poziva k večjemu zanašanju na nediskriminatorne in odprte standarde na področju javnih naročil v podporo ciljem v zvezi s poenostavitvijo in inovacijami, zlasti glede dostopnosti, informacijsko-komunikacijske tehnologije in okolja;

| 18. | poudarja, da se dejstvo, ali sta bila proizvod ali storitev proizvedena trajnostno, upravičeno šteje za značilnost proizvoda, ki jo je mogoče uporabiti kot merilo za primerjavo s proizvodi ali storitvami, ki niso bili proizvedeni trajnostno, da bi tako naročnikom omogočili, da nadzorujejo okoljske in socialne učinke oddanih naročil na pregleden način, hkrati pa ne bi oslabili nujne povezave s predmetom naročila; opozarja, da bi bilo treba pojasniti okvir za vključevanje zahtev v zvezi s proizvodnim postopkom v tehnične specifikacije za vse vrste pogodb, kadar je to primerno in sorazmerno; opozarja na zadevo Wienstrom, ki je postala klasičen primer tega, kako in zakaj je mogoče proizvodne značilnosti opredeliti kot tehnične specifikacije; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da se dejstvo, ali sta bila proizvod ali storitev proizvedena trajnostno, upravičeno šteje za značilnost proizvoda, ki jo je mogoče uporabiti kot merilo za primerjavo s proizvodi ali storitvami, ki niso bili proizvedeni trajnostno, da bi tako naročnikom omogočili, da nadzorujejo okoljske in socialne učinke oddanih naročil na pregleden način, hkrati pa ne bi oslabili nujne povezave s predmetom naročila; opozarja, da bi bilo treba pojasniti okvir za vključevanje zahtev v zvezi s proizvodnim postopkom v tehnične specifikacije za vse vrste pogodb, kadar je to primerno in sorazmerno; opozarja na zadevo Wienstrom, ki je postala klasičen primer tega, kako in zakaj je mogoče proizvodne značilnosti opredeliti kot tehnične specifikacije;

| 19. | poudarja potrebo po krepitvi trajnostne razsežnosti javnih naročil tako, da se ji omogoči vključevanje na vseh stopnjah procesa javnih naročil (to je preskus sposobnosti, tehnične specifikacije, klavzule o izvedbi naročil); |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po krepitvi trajnostne razsežnosti javnih naročil tako, da se ji omogoči vključevanje na vseh stopnjah procesa javnih naročil (to je preskus sposobnosti, tehnične specifikacije, klavzule o izvedbi naročil);

| 20. | opozarja, da bi morali javni naročniki v odziv na večjo ozaveščenost o vplivu blaga, gradenj in storitev na okolje in podnebje vključiti okoljske stroške v svojo oceno "ekonomsko najugodnejše ponudbe" in svoj izračun stroškov skozi celotno življenjsko dobo; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da bi morali javni naročniki v odziv na večjo ozaveščenost o vplivu blaga, gradenj in storitev na okolje in podnebje vključiti okoljske stroške v svojo oceno "ekonomsko najugodnejše ponudbe" in svoj izračun stroškov skozi celotno življenjsko dobo;

| 21. | ugotavlja, da mora biti besedilo direktiv bolj jasno glede izboljšanja dostopa za invalide; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da mora biti besedilo direktiv bolj jasno glede izboljšanja dostopa za invalide;

| 22. | meni, da je treba veljavne določbe o oddajanju del v podizvajanje okrepiti, saj lahko uporaba več ravni oddajanja del v podizvajanje oteži upoštevanje kolektivnih pogodb, delovnih pogojev ter zdravstvenih in varnostnih standardov; zato meni, da bi morali biti javni organi obveščeni o vseh podrobnostih v zvezi z uporabo podizvajalcev, preden sklenejo pogodbo; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju prihodnjega pregleda direktiv oceni, ali so potrebna dodatna pravila za dodeljevanje pogodb podizvajalcem, na primer o vzpostavitvi verige odgovornosti, zlasti za preprečitev, da bi za mala in srednja podjetja, ki so podizvajalci, veljali slabši pogoji kot za glavnega izvajalca, ki mu je oddano javno naročilo; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba veljavne določbe o oddajanju del v podizvajanje okrepiti, saj lahko uporaba več ravni oddajanja del v podizvajanje oteži upoštevanje kolektivnih pogodb, delovnih pogojev ter zdravstvenih in varnostnih standardov; zato meni, da bi morali biti javni organi obveščeni o vseh podrobnostih v zvezi z uporabo podizvajalcev, preden sklenejo pogodbo; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju prihodnjega pregleda direktiv oceni, ali so potrebna dodatna pravila za dodeljevanje pogodb podizvajalcem, na primer o vzpostavitvi verige odgovornosti, zlasti za preprečitev, da bi za mala in srednja podjetja, ki so podizvajalci, veljali slabši pogoji kot za glavnega izvajalca, ki mu je oddano javno naročilo;

| 23. | priznava vlogo, ki jo lahko ima EU pri spodbujanju razvoja uspešnih javno-zasebnih partnerstev s spodbujanjem poštene konkurence in izmenjavo najboljših praks med državami članicami v zvezi s socialnimi in zaposlovalnimi politikami; vendar ugotavlja, da so velike razlike med državami članicami glede pravnih in postopkovnih zahtev, ki se uporabljajo na tem področju; v skladu s tem poziva Komisijo, naj pojasni koncept javno-zasebnega partnerstva, zlasti glede tega, kako bodo strani nosile skupno tveganje in izpolnjevale svoje finančne obveznosti; |
| --- | --- |

23.

priznava vlogo, ki jo lahko ima EU pri spodbujanju razvoja uspešnih javno-zasebnih partnerstev s spodbujanjem poštene konkurence in izmenjavo najboljših praks med državami članicami v zvezi s socialnimi in zaposlovalnimi politikami; vendar ugotavlja, da so velike razlike med državami članicami glede pravnih in postopkovnih zahtev, ki se uporabljajo na tem področju; v skladu s tem poziva Komisijo, naj pojasni koncept javno-zasebnega partnerstva, zlasti glede tega, kako bodo strani nosile skupno tveganje in izpolnjevale svoje finančne obveznosti;

| 24. | poziva Komisijo, naj ponovno oceni ustrezno raven pragov za naročila blaga in storitev ter jih po potrebi dvigne, da se med drugim poenostavi dostop do javnih naročil nepridobitnim izvajalcem in socialnemu gospodarstvu ter malim in srednjim podjetjem; zahteva, da se posebna pozornost nameni pravno zavezujočim zahtevam sporazuma STO o vladnih naročilih; poudarja, da je treba glede na težave, ki že obstajajo pri pogajanjih o vprašanju dostopa do javnih naročil, upoštevati tudi, da bi dvig pragov v Evropi zlahka povzročil dodatne zaplete v trgovinski politiki EU; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj ponovno oceni ustrezno raven pragov za naročila blaga in storitev ter jih po potrebi dvigne, da se med drugim poenostavi dostop do javnih naročil nepridobitnim izvajalcem in socialnemu gospodarstvu ter malim in srednjim podjetjem; zahteva, da se posebna pozornost nameni pravno zavezujočim zahtevam sporazuma STO o vladnih naročilih; poudarja, da je treba glede na težave, ki že obstajajo pri pogajanjih o vprašanju dostopa do javnih naročil, upoštevati tudi, da bi dvig pragov v Evropi zlahka povzročil dodatne zaplete v trgovinski politiki EU;

| 25. | poudarja, da bi bila vsaka razširitev pravil EU o javnih naročilih na vprašanje "kaj kupiti" znatna sprememba sedanje ureditve in bi jo bilo treba podrobno preučiti; dvomi, da bi to prispevalo k poenostavitvi in racionalizaciji, pač pa se boji, da bi privedlo do bolj zapletenih pravil s številnimi izjemami, ki bi jih bilo težko uporabljati v praksi – glede na to, da so direktive o javnih naročilih postopkovne smernice ("kako kupovati"), ki jih ne smejo nadomestiti določbe o tem, "kaj kupiti"; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi bila vsaka razširitev pravil EU o javnih naročilih na vprašanje "kaj kupiti" znatna sprememba sedanje ureditve in bi jo bilo treba podrobno preučiti; dvomi, da bi to prispevalo k poenostavitvi in racionalizaciji, pač pa se boji, da bi privedlo do bolj zapletenih pravil s številnimi izjemami, ki bi jih bilo težko uporabljati v praksi – glede na to, da so direktive o javnih naročilih postopkovne smernice ("kako kupovati"), ki jih ne smejo nadomestiti določbe o tem, "kaj kupiti";

Tretja naloga: poenostavitev pravil in omogočanje prilagodljivejših postopkov

| 26. | opozarja, da direktive pogosto veljajo za preveč podrobne in postajajo vedno bolj tehnične in zapletene, hkrati pa se je pravno tveganje neizpolnjevanja za naročnike in dobavitelje znatno povečalo; ugotavlja, da strah pred izzivom vodi do izogibanja tveganju, kar zavira inovacije in trajnostni razvoj, to pa prepogosto privede do odločitve naročnikov za najnižjo ceno namesto za najboljšo vrednost; zahteva več manevrskega prostora za pogajanja in komunikacijo v povezavi z ukrepi za zagotavljanje preglednosti ter preprečevanje zlorabe in diskriminacije in poziva, da bi bilo treba kot možen prvi korak izrecno dovoliti posvetovanje s tržnimi akterji; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da direktive pogosto veljajo za preveč podrobne in postajajo vedno bolj tehnične in zapletene, hkrati pa se je pravno tveganje neizpolnjevanja za naročnike in dobavitelje znatno povečalo; ugotavlja, da strah pred izzivom vodi do izogibanja tveganju, kar zavira inovacije in trajnostni razvoj, to pa prepogosto privede do odločitve naročnikov za najnižjo ceno namesto za najboljšo vrednost; zahteva več manevrskega prostora za pogajanja in komunikacijo v povezavi z ukrepi za zagotavljanje preglednosti ter preprečevanje zlorabe in diskriminacije in poziva, da bi bilo treba kot možen prvi korak izrecno dovoliti posvetovanje s tržnimi akterji;

| 27. | ugotavlja, da bi morala politika javnega naročanja v prvi vrsti zagotavljati učinkovito rabo sredstev v državah članicah, dosegati optimalne rezultate na področju javnih naročil z uporabo jasnih, preglednih in prožnih postopkov ter omogočati evropskim podjetjem enake konkurenčne pogoje v celotni Uniji; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da bi morala politika javnega naročanja v prvi vrsti zagotavljati učinkovito rabo sredstev v državah članicah, dosegati optimalne rezultate na področju javnih naročil z uporabo jasnih, preglednih in prožnih postopkov ter omogočati evropskim podjetjem enake konkurenčne pogoje v celotni Uniji;

| 28. | meni, da bi bilo treba pri reviziji evropskega prava o javnih naročilih oblikovati jasna, preprosta in prožna pravila, ki bi bila manj podrobna in bi vzpostavljala enostavnejše, manj zamudne in cenejše postopke javnih naročil, ki bi bili bolj odprti za mala in srednja podjetja ter bolj spodbujali naložbe; meni, da je treba zato večjo pozornost nameniti splošnim načelom preglednosti, enake obravnave in nediskriminacije; meni, da bi poenostavitev pravil o javnih naročilih omogočila zmanjšanje tveganja napake in prispevala k večjemu upoštevanju potreb malih naročnikov; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo treba pri reviziji evropskega prava o javnih naročilih oblikovati jasna, preprosta in prožna pravila, ki bi bila manj podrobna in bi vzpostavljala enostavnejše, manj zamudne in cenejše postopke javnih naročil, ki bi bili bolj odprti za mala in srednja podjetja ter bolj spodbujali naložbe; meni, da je treba zato večjo pozornost nameniti splošnim načelom preglednosti, enake obravnave in nediskriminacije; meni, da bi poenostavitev pravil o javnih naročilih omogočila zmanjšanje tveganja napake in prispevala k večjemu upoštevanju potreb malih naročnikov;

| 29. | se zavzema, da bi ocenili, ali se lahko postopek s pogajanji in predhodno objavo po vsej EU dovoli v večjem obsegu kakor predvidevajo sedanje direktive, tako da bi se izboljšala komunikacija med naročniki in gospodarskimi subjekti ter zagotovilo učinkovito usklajevanje ponudbe in povpraševanja; meni, da bi bilo v primeru, da se predvidijo širitve področja uporabe postopka s pogajanji, treba uvesti dodatne zaščitne ukrepe pred zlorabo, npr. obveznost naročnika, da določi vsaj nekatere minimalne pogoje v zvezi z izvajanjem postopka za vse ponudnike že na začetku, kot je to običajno tudi v premišljenem zasebnem naročanju, in določiti zahteve za pisno dokumentacijo; |
| --- | --- |

29.

se zavzema, da bi ocenili, ali se lahko postopek s pogajanji in predhodno objavo po vsej EU dovoli v večjem obsegu kakor predvidevajo sedanje direktive, tako da bi se izboljšala komunikacija med naročniki in gospodarskimi subjekti ter zagotovilo učinkovito usklajevanje ponudbe in povpraševanja; meni, da bi bilo v primeru, da se predvidijo širitve področja uporabe postopka s pogajanji, treba uvesti dodatne zaščitne ukrepe pred zlorabo, npr. obveznost naročnika, da določi vsaj nekatere minimalne pogoje v zvezi z izvajanjem postopka za vse ponudnike že na začetku, kot je to običajno tudi v premišljenem zasebnem naročanju, in določiti zahteve za pisno dokumentacijo;

| 30. | poziva Komisijo, naj pregleda sedanje pristope k ugotavljanju usposobljenosti dobaviteljev (zlasti okvirne pogodbe, dinamične nabavne sisteme in uporabo sistema za ugotavljanje usposobljenosti s strani naročnikov gospodarskih javnih služb), tako da vsi novi pristopi k ugotavljanju usposobljenosti zmanjšujejo stroške in skrajšujejo roke, so privlačni za naročnike in gospodarske subjekte ter dosegajo najboljše možne rezultate; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj pregleda sedanje pristope k ugotavljanju usposobljenosti dobaviteljev (zlasti okvirne pogodbe, dinamične nabavne sisteme in uporabo sistema za ugotavljanje usposobljenosti s strani naročnikov gospodarskih javnih služb), tako da vsi novi pristopi k ugotavljanju usposobljenosti zmanjšujejo stroške in skrajšujejo roke, so privlačni za naročnike in gospodarske subjekte ter dosegajo najboljše možne rezultate;

| 31. | vztraja pri sistematičnem sprejemanju alternativnih ponudb (ali različic), saj so ključne za spodbujanje in širjenje inovativnih rešitev; poudarja, da specifikacije, ki navajajo zahtevani učinek in funkcionalne zahteve, ter izrecno sprejemanje različic dajejo ponudnikom možnost, da predlagajo inovativne rešitve, zlasti v visoko inovativnih sektorjih, kot so IKT; poziva tudi k preučitvi vseh možnosti – tako zakonodajnih kot nezakonodajnih – za zagotovitev, da bi bila javna naročila bolj usmerjena k spodbujanju inovacij v Evropi; |
| --- | --- |

31.

vztraja pri sistematičnem sprejemanju alternativnih ponudb (ali različic), saj so ključne za spodbujanje in širjenje inovativnih rešitev; poudarja, da specifikacije, ki navajajo zahtevani učinek in funkcionalne zahteve, ter izrecno sprejemanje različic dajejo ponudnikom možnost, da predlagajo inovativne rešitve, zlasti v visoko inovativnih sektorjih, kot so IKT; poziva tudi k preučitvi vseh možnosti – tako zakonodajnih kot nezakonodajnih – za zagotovitev, da bi bila javna naročila bolj usmerjena k spodbujanju inovacij v Evropi;

| 32. | poziva Komisijo, naj v regulativni okvir o javnih naročilih uvede pojasnila, zlasti kar zadeva fazo izvajanja pogodbe (npr. o "bistveni spremembi" veljavne pogodbe, o spremembah, ki se nanašajo na izvajalca, in o prekinitvi pogodb); |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj v regulativni okvir o javnih naročilih uvede pojasnila, zlasti kar zadeva fazo izvajanja pogodbe (npr. o "bistveni spremembi" veljavne pogodbe, o spremembah, ki se nanašajo na izvajalca, in o prekinitvi pogodb);

| 33. | obžaluje, da imajo ponudniki samo omejene možnosti za odpravo izpuščenih podatkov v svojih ponudbah; zato poziva Komisijo, naj določi, katere izpuščene podatke lahko ponudniki popravijo in katere dodatne spremembe so dovoljene, ter razmisli o tem, kako zagotoviti preglednost in enako obravnavo; |
| --- | --- |

33.

obžaluje, da imajo ponudniki samo omejene možnosti za odpravo izpuščenih podatkov v svojih ponudbah; zato poziva Komisijo, naj določi, katere izpuščene podatke lahko ponudniki popravijo in katere dodatne spremembe so dovoljene, ter razmisli o tem, kako zagotoviti preglednost in enako obravnavo;

| 34. | poudarja, da bi morali imeti naročniki možnost uporabiti prejšnje izkušnje s ponudnikom na podlagi uradnega poročila o oceni; priporoča določitev časovne omejitve za izključitve, kar bi moralo zagotavljati preglednost in objektivnost; izpostavlja potrebo po zakonskem pojasnilu v direktivah 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki bi navajalo, da lahko ponudnik, ki se mu v predhodnem postopku javnega naročanja dokaže kršitev, ponovno postane zanesljiv, potem ko utemeljeno dokaže, da je opravil temeljit postopek samoočiščenja; meni, da bi tako pojasnilo spodbujalo protikorupcijske mehanizme, ker bi okrepilo spodbude za pospešitev odpravljanja koruptivnih praks in bi odpravilo resne pravne negotovosti; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi morali imeti naročniki možnost uporabiti prejšnje izkušnje s ponudnikom na podlagi uradnega poročila o oceni; priporoča določitev časovne omejitve za izključitve, kar bi moralo zagotavljati preglednost in objektivnost; izpostavlja potrebo po zakonskem pojasnilu v direktivah 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki bi navajalo, da lahko ponudnik, ki se mu v predhodnem postopku javnega naročanja dokaže kršitev, ponovno postane zanesljiv, potem ko utemeljeno dokaže, da je opravil temeljit postopek samoočiščenja; meni, da bi tako pojasnilo spodbujalo protikorupcijske mehanizme, ker bi okrepilo spodbude za pospešitev odpravljanja koruptivnih praks in bi odpravilo resne pravne negotovosti;

| 35. | obžaluje, da v zeleni knjigi niso navedeni pomanjkljivosti, pomanjkanje strokovnega znanja in slabo poznavanje javnih naročil ter neustreznost strategij javnega naročanja; poudarja pomen spodbujanje profesionalnega obnašanja in zagotavljanja objektivnosti pri naročnikih in operaterjih na trgu, zlasti s podpiranjem razvoja ciljno usmerjenih programov usposabljanja; priporoča vzpostavitev mreže središč odličnosti v sedanjih nacionalnih okvirih ter spodbujanje izmenjave informacij in zgledov dobre prakse med državami članicami; spodbuja tudi krovne organizacije, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, naj si delijo odgovornost, da dajo na razpolago ustrezne informacije ter olajšajo izmenjavo informacij med svojimi člani po vsej Evropi; poudarja pomen jasnih in razumljivih priročnikov tako za naročnike kot za ponudnike; obžaluje, da dokumenta "Kupujmo zeleno! Priročnik o ekološkem – okolju prijaznem – javnem naročanju" in "Kupujmo družbeno ozaveščeno: vodnik za upoštevanje socialnih vidikov pri javnem naročanju", objavljena leta 2005 in 2010, v zvezi s tem nista dovolj uporabna; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da v zeleni knjigi niso navedeni pomanjkljivosti, pomanjkanje strokovnega znanja in slabo poznavanje javnih naročil ter neustreznost strategij javnega naročanja; poudarja pomen spodbujanje profesionalnega obnašanja in zagotavljanja objektivnosti pri naročnikih in operaterjih na trgu, zlasti s podpiranjem razvoja ciljno usmerjenih programov usposabljanja; priporoča vzpostavitev mreže središč odličnosti v sedanjih nacionalnih okvirih ter spodbujanje izmenjave informacij in zgledov dobre prakse med državami članicami; spodbuja tudi krovne organizacije, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, naj si delijo odgovornost, da dajo na razpolago ustrezne informacije ter olajšajo izmenjavo informacij med svojimi člani po vsej Evropi; poudarja pomen jasnih in razumljivih priročnikov tako za naročnike kot za ponudnike; obžaluje, da dokumenta "Kupujmo zeleno! Priročnik o ekološkem – okolju prijaznem – javnem naročanju" in "Kupujmo družbeno ozaveščeno: vodnik za upoštevanje socialnih vidikov pri javnem naročanju", objavljena leta 2005 in 2010, v zvezi s tem nista dovolj uporabna;

| 36. | ugotavlja, da se le 1,4 % naročil odda podjetjem iz druge države članice; poudarja, da bi profesionalizacija in boljše usposabljanje naročnikov in ponudnikov spodbudila vseevropsko konkurenco in boljše izkoriščanje prednosti notranjega trga za javna naročila; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da se le 1,4 % naročil odda podjetjem iz druge države članice; poudarja, da bi profesionalizacija in boljše usposabljanje naročnikov in ponudnikov spodbudila vseevropsko konkurenco in boljše izkoriščanje prednosti notranjega trga za javna naročila;

Četrta naloga: izboljšan dostop za mala in srednja podjetja

| 37. | poudarja, da je lahek dostop do javnih naročil za mala in srednja podjetja, ki so gonilna sila evropskega gospodarstva, bistven za ohranjanje zaposlenosti in za trajnostni razvoj, inovacije in rast; poudarja, da bodo poenostavitev postopkov in upravnih formalnosti, pa tudi oblikovanje strategij, prijaznih do malih in srednjih podjetij, ter izvajanje kodeksov dobre prakse olajšali dostop malih in srednjih podjetij do javnih naročil ter jim omogočili enakovrednejše in bolj pošteno sodelovanje; meni, da bi zagotavljanje poenostavljenega, enakega in pravičnega dostopa do javnih naročil za vse gospodarske subjekte privedlo do boljše uporabe denarja davkoplačevalcev; poudarja, da mala in srednja podjetja na splošno nimajo velike specializirane upravne zmogljivosti ter da je treba zato nujno zmanjšati upravno breme, s katerim se morajo soočati; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je lahek dostop do javnih naročil za mala in srednja podjetja, ki so gonilna sila evropskega gospodarstva, bistven za ohranjanje zaposlenosti in za trajnostni razvoj, inovacije in rast; poudarja, da bodo poenostavitev postopkov in upravnih formalnosti, pa tudi oblikovanje strategij, prijaznih do malih in srednjih podjetij, ter izvajanje kodeksov dobre prakse olajšali dostop malih in srednjih podjetij do javnih naročil ter jim omogočili enakovrednejše in bolj pošteno sodelovanje; meni, da bi zagotavljanje poenostavljenega, enakega in pravičnega dostopa do javnih naročil za vse gospodarske subjekte privedlo do boljše uporabe denarja davkoplačevalcev; poudarja, da mala in srednja podjetja na splošno nimajo velike specializirane upravne zmogljivosti ter da je treba zato nujno zmanjšati upravno breme, s katerim se morajo soočati;

| 38. | poudarja, da bi morala biti merila za izbor v zvezi s finančnim položajem, npr. glede prometa družbe, sorazmerna z naravo posameznega naročila; opozarja Komisijo in države članice, naj pri sprejemanju prožnih in uporabniku prijaznih instrumentov ne ustvarjajo novih ovir za mala in srednja podjetja ter naj prednostno upoštevajo njihove interese; poziva Komisijo, naj zaradi izboljšanja dostopa do postopkov javnih naročil in njihove preglednosti, zlasti v prid manjšim naročnikom in ponudnikom, posodobi spletno mesto "Tenders Electronic Daily" (TED), da bo privlačnejše in prijaznejše do uporabnika, s tem pa tudi dostopnejše, obenem pa naj posebno pozornost nameni iskalnim merilom in kakovosti ter podrobnostim prevoda povzetka za vsako ponudbo; priporoča, da bi moralo spletno mesto TED uporabnikom ponuditi možnost opozarjanja, da bi bili obveščeni takoj po objavi novega razpisa; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da bi morala biti merila za izbor v zvezi s finančnim položajem, npr. glede prometa družbe, sorazmerna z naravo posameznega naročila; opozarja Komisijo in države članice, naj pri sprejemanju prožnih in uporabniku prijaznih instrumentov ne ustvarjajo novih ovir za mala in srednja podjetja ter naj prednostno upoštevajo njihove interese; poziva Komisijo, naj zaradi izboljšanja dostopa do postopkov javnih naročil in njihove preglednosti, zlasti v prid manjšim naročnikom in ponudnikom, posodobi spletno mesto "Tenders Electronic Daily" (TED), da bo privlačnejše in prijaznejše do uporabnika, s tem pa tudi dostopnejše, obenem pa naj posebno pozornost nameni iskalnim merilom in kakovosti ter podrobnostim prevoda povzetka za vsako ponudbo; priporoča, da bi moralo spletno mesto TED uporabnikom ponuditi možnost opozarjanja, da bi bili obveščeni takoj po objavi novega razpisa;

| 39. | poziva Komisijo, naj poveča ozaveščenost o pomembnosti razdeljevanja naročil po sklopih in razmisli o uporabi načela "uporabe ali razlage", v skladu s katerim je treba pravila o zadevah, kot je razdelitev na sklope, uporabiti ali razložiti, zakaj niso bila uporabljena; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj poveča ozaveščenost o pomembnosti razdeljevanja naročil po sklopih in razmisli o uporabi načela "uporabe ali razlage", v skladu s katerim je treba pravila o zadevah, kot je razdelitev na sklope, uporabiti ali razložiti, zakaj niso bila uporabljena;

| 40. | poudarja, da morajo naročniki bolj izkoristiti možnosti delitve javnih naročil na sklope, kar bi malim in srednjim podjetjem olajšalo udeležbo v javnih naročilih v kvalitativnem in kvantitativnim smislu ter izboljšalo raven konkurence; spodbuja mala in srednja podjetja, naj uporabljajo skupna naročila in združevanje pogodb, kar bi jim omogočalo ekonomijo obsega na področjih, kot sta logistika in prevoz; spodbuja javne organe, naj bodo prožni pri obravnavi teh sodobnih in prostovoljnih oblik ureditev; poziva Komisijo, naj preuči vse možnosti za spodbujanje začasnih ali stalnih skupin malih in srednjih podjetij ter malih struktur, da bi jim omogočila udeležbo v razpisih, ki niso razdeljeni na sklope, ne da bi morala delovati kot podizvajalci; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem preuči zlasti sedanjo prakso oddajanja v podizvajanje malim in srednjim podjetjem – pogosto pod manj ugodnimi pogoji kakor so zagotovljeni glavnemu izvajalcu – delov naročil, ki niso razdeljena na posamezne sklope in so preobsežna, da bi lahko v postopku javnega naročila sodelovala mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da morajo naročniki bolj izkoristiti možnosti delitve javnih naročil na sklope, kar bi malim in srednjim podjetjem olajšalo udeležbo v javnih naročilih v kvalitativnem in kvantitativnim smislu ter izboljšalo raven konkurence; spodbuja mala in srednja podjetja, naj uporabljajo skupna naročila in združevanje pogodb, kar bi jim omogočalo ekonomijo obsega na področjih, kot sta logistika in prevoz; spodbuja javne organe, naj bodo prožni pri obravnavi teh sodobnih in prostovoljnih oblik ureditev; poziva Komisijo, naj preuči vse možnosti za spodbujanje začasnih ali stalnih skupin malih in srednjih podjetij ter malih struktur, da bi jim omogočila udeležbo v razpisih, ki niso razdeljeni na sklope, ne da bi morala delovati kot podizvajalci; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem preuči zlasti sedanjo prakso oddajanja v podizvajanje malim in srednjim podjetjem – pogosto pod manj ugodnimi pogoji kakor so zagotovljeni glavnemu izvajalcu – delov naročil, ki niso razdeljena na posamezne sklope in so preobsežna, da bi lahko v postopku javnega naročila sodelovala mala in srednja podjetja;

| 41. | predlaga, naj se samostojne izjave ponudnikov dovolijo, če je to izvedljivo, in naj se originalni dokumenti zahtevajo samo od kandidatov na ožjem seznamu ali od uspešnega ponudnika, ob hkratnem izogibanju kakršnim koli zamudam ali izkrivljanjem trga zaradi nepravilnih izjav; poziva Komisijo, naj spodbuja možnost "potnega lista za javna naročila", ki bi ga sprejele vse države članice in bi dokazoval, da gospodarski subjekt izpolnjuje pogoje, zahtevane v zakonodaji EU o javnih naročilih; poudarja, da bi bil evropski sistem predhodnega ugotavljanja usposobljenosti koristen instrument, če bi bil preprost, poceni in lahko dostopen za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

41.

predlaga, naj se samostojne izjave ponudnikov dovolijo, če je to izvedljivo, in naj se originalni dokumenti zahtevajo samo od kandidatov na ožjem seznamu ali od uspešnega ponudnika, ob hkratnem izogibanju kakršnim koli zamudam ali izkrivljanjem trga zaradi nepravilnih izjav; poziva Komisijo, naj spodbuja možnost "potnega lista za javna naročila", ki bi ga sprejele vse države članice in bi dokazoval, da gospodarski subjekt izpolnjuje pogoje, zahtevane v zakonodaji EU o javnih naročilih; poudarja, da bi bil evropski sistem predhodnega ugotavljanja usposobljenosti koristen instrument, če bi bil preprost, poceni in lahko dostopen za mala in srednja podjetja;

Peta naloga: zagotovitev premišljenih postopkov in preprečevanje nepoštenih ugodnosti

| 42. | poziva Komisijo, naj za preprečevanje korupcije na področju javnih naročil spodbuja učinkovitejše prakse glede poročanja, vključno z izmenjavo informacij med državami članicami o izključitvi nepoštenih ponudnikov; poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili iz resolucije 1729(2010) parlamentarne skupščine Sveta Evrope (9) zagotovi jasna pravila za zaščito informatorjev, poveča preglednost pogodb, ki se financirajo iz sredstev EU, ter spodbuja izobraževalne ukrepe na institucionalni ravni in za širšo javnost; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj za preprečevanje korupcije na področju javnih naročil spodbuja učinkovitejše prakse glede poročanja, vključno z izmenjavo informacij med državami članicami o izključitvi nepoštenih ponudnikov; poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili iz resolucije 1729(2010) parlamentarne skupščine Sveta Evrope (9) zagotovi jasna pravila za zaščito informatorjev, poveča preglednost pogodb, ki se financirajo iz sredstev EU, ter spodbuja izobraževalne ukrepe na institucionalni ravni in za širšo javnost;

| 43. | ugotavlja, da nekatere države članice že izvajajo učinkovite postopke dodeljevanja javnih naročil, ki zagotavljajo preglednost in ustrezno porabo davkoplačevalskega denarja; poziva Komisijo, naj preuči dobre prakse držav članic na tem področju in opredeli najučinkovitejša načela za javno naročanje v EU; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da nekatere države članice že izvajajo učinkovite postopke dodeljevanja javnih naročil, ki zagotavljajo preglednost in ustrezno porabo davkoplačevalskega denarja; poziva Komisijo, naj preuči dobre prakse držav članic na tem področju in opredeli najučinkovitejša načela za javno naročanje v EU;

| 44. | izpostavlja, da je eden od ciljev direktiv boj proti korupciji in favoriziranju; poudarja, da se države članice soočajo z različnimi izzivi na tem področju in da bi bolj izdelan evropski pristop tvegal, da bi spodkopal prizadevanja za racionalizacijo in poenostavitev predpisov ter namesto tega ustvaril še več birokracije; opozarja, da sta načeli preglednosti in konkurence ključni v boju proti korupciji; zahteva skupni pristop na področju samoočiščevalnih ukrepov za preprečevanje izkrivljanja na trgu in zagotovitev pravne varnosti za gospodarske subjekte in naročnike; |
| --- | --- |

44.

izpostavlja, da je eden od ciljev direktiv boj proti korupciji in favoriziranju; poudarja, da se države članice soočajo z različnimi izzivi na tem področju in da bi bolj izdelan evropski pristop tvegal, da bi spodkopal prizadevanja za racionalizacijo in poenostavitev predpisov ter namesto tega ustvaril še več birokracije; opozarja, da sta načeli preglednosti in konkurence ključni v boju proti korupciji; zahteva skupni pristop na področju samoočiščevalnih ukrepov za preprečevanje izkrivljanja na trgu in zagotovitev pravne varnosti za gospodarske subjekte in naročnike;

| 45. | meni, da bi morala biti javna naročila pregledna in odprta za javni nadzor, saj zadevajo javna sredstva; naproša Komisijo za pojasnitev, da se zagotovi pravna varnost lokalnim in drugim javnim organom in da lahko ti svoje državljane obvestijo o svojih pogodbenih obveznostih; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi morala biti javna naročila pregledna in odprta za javni nadzor, saj zadevajo javna sredstva; naproša Komisijo za pojasnitev, da se zagotovi pravna varnost lokalnim in drugim javnim organom in da lahko ti svoje državljane obvestijo o svojih pogodbenih obveznostih;

| 46. | poziva Komisijo, naj oceni težave, povezane z izjemno nizkimi ponudbami in predlaga ustrezne rešitve; priporoča, naj naročniki v primeru prejetja neobičajno nizkih ponudb zagotovijo pravočasne in zadostne informacije drugim ponudnikom, da jim omogočijo oceno, ali obstajajo razlogi za začetek revizijskega postopka; poziva k večji skladnosti med skupno zunanjo trgovinsko politiko EU in praksami v državah članicah, ki sprejemajo izjemno nizke ponudbe; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj oceni težave, povezane z izjemno nizkimi ponudbami in predlaga ustrezne rešitve; priporoča, naj naročniki v primeru prejetja neobičajno nizkih ponudb zagotovijo pravočasne in zadostne informacije drugim ponudnikom, da jim omogočijo oceno, ali obstajajo razlogi za začetek revizijskega postopka; poziva k večji skladnosti med skupno zunanjo trgovinsko politiko EU in praksami v državah članicah, ki sprejemajo izjemno nizke ponudbe;

Šesta naloga: razširitev uporabe e-javnih naročil

| 47. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije o razširitvi uporabe e-javnih naročil; poudarja, da akcijski načrt na področju e-javnih naročil ni dosegel svojega cilja in da je potrebno obsežnejše politično vodstvo na vseh ravneh upravljanja – vključno z ravnijo EU –, da bi ohranili in pospešili prehod na e-javna naročila; želi zagotoviti, da bo vsaj 50 % postopkov javnih naročil, ki jih izvedejo institucije EU in države članice, opravljenih po elektronski poti v skladu z zavezo, ki so jo vlade držav članic leta 2005 sprejele na ministrski konferenci o e-upravi v Manchestru; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije o razširitvi uporabe e-javnih naročil; poudarja, da akcijski načrt na področju e-javnih naročil ni dosegel svojega cilja in da je potrebno obsežnejše politično vodstvo na vseh ravneh upravljanja – vključno z ravnijo EU –, da bi ohranili in pospešili prehod na e-javna naročila; želi zagotoviti, da bo vsaj 50 % postopkov javnih naročil, ki jih izvedejo institucije EU in države članice, opravljenih po elektronski poti v skladu z zavezo, ki so jo vlade držav članic leta 2005 sprejele na ministrski konferenci o e-upravi v Manchestru;

| 48. | poudarja, da mora odigrati Komisija edinstveno vlogo pri spodbujanju napredka na področju standardizacije in infrastrukture; denimo za e- podpise in datume je treba zaradi varnosti določiti skupno dogovorjeno obliko; poziva Komisijo, naj razvije zadevne skupne standarde; poudarja, da lahko obremenjujoče tehnične zahteve za preverjanje pristnosti ponudnikov delujejo kot ovire za izvajalce; v tej zvezi poudarja potrebo po razvoju standardiziranega sistema za e-podpis; poziva države članice, naj razvijejo storitev validacije za potrdila, ki jih pod njihovim nadzorom izdajo overitelji; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da mora odigrati Komisija edinstveno vlogo pri spodbujanju napredka na področju standardizacije in infrastrukture; denimo za e- podpise in datume je treba zaradi varnosti določiti skupno dogovorjeno obliko; poziva Komisijo, naj razvije zadevne skupne standarde; poudarja, da lahko obremenjujoče tehnične zahteve za preverjanje pristnosti ponudnikov delujejo kot ovire za izvajalce; v tej zvezi poudarja potrebo po razvoju standardiziranega sistema za e-podpis; poziva države članice, naj razvijejo storitev validacije za potrdila, ki jih pod njihovim nadzorom izdajo overitelji;

| 49. | poudarja, da je treba za zagotovitev medobratovalnosti različnih sistemov in preprečevanje odvisnosti od ponudnika upoštevati odprte standarde in nevtralnost tehnologije; poziva Komisijo, naj zagotovi resnično medobratovalnost med različnimi platformami za e-javna naročila, ki že obstajajo v državah članicah, pri čemer je treba v večji meri uporabiti rezultate, pridobljene s pobudami EU, kot sta PEPPOL in e-CERTIS; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba za zagotovitev medobratovalnosti različnih sistemov in preprečevanje odvisnosti od ponudnika upoštevati odprte standarde in nevtralnost tehnologije; poziva Komisijo, naj zagotovi resnično medobratovalnost med različnimi platformami za e-javna naročila, ki že obstajajo v državah članicah, pri čemer je treba v večji meri uporabiti rezultate, pridobljene s pobudami EU, kot sta PEPPOL in e-CERTIS;

| 50. | poudarja, da je treba morebitne zakonodajne predloge za razširitev in poenostavitev uporabe e-javnih naročil vključiti v revizijo glavnih direktiv o javnih naročilih ter da morajo biti skladni s področjem uporabe in splošnimi predpisi o javnih naročilih, kot so obveznosti, povezane s pragi; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba morebitne zakonodajne predloge za razširitev in poenostavitev uporabe e-javnih naročil vključiti v revizijo glavnih direktiv o javnih naročilih ter da morajo biti skladni s področjem uporabe in splošnimi predpisi o javnih naročilih, kot so obveznosti, povezane s pragi;

| 51. | poudarja, da lahko e-javna naročila spodbudijo poenostavitev celotnega procesa javnih naročil in ustvarijo učinkovitost, ki bi povzročila bistveno zmanjšanje stroškov in prihranek časa tako za podjetja kot za javno upravo ter povečala preglednost in dostopnost; opozarja, da zlasti elektronsko oddajanje naročil odpira nove možnosti za posodobitev uprave na področju javnih naročil; ponavlja dejstvo, da bi morala biti e-naročila cenejša, hitrejša in preglednejša kakor konvencionalni postopki javnega naročanja; kljub temu meni, da so izboljšanja še vedno mogoča in da bi morali narediti več glede dostopa do zanesljivih, primerljivih in objektivnih informacij in statističnih podatkov; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo čezmejno uporabo e-javnih naročil; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da lahko e-javna naročila spodbudijo poenostavitev celotnega procesa javnih naročil in ustvarijo učinkovitost, ki bi povzročila bistveno zmanjšanje stroškov in prihranek časa tako za podjetja kot za javno upravo ter povečala preglednost in dostopnost; opozarja, da zlasti elektronsko oddajanje naročil odpira nove možnosti za posodobitev uprave na področju javnih naročil; ponavlja dejstvo, da bi morala biti e-naročila cenejša, hitrejša in preglednejša kakor konvencionalni postopki javnega naročanja; kljub temu meni, da so izboljšanja še vedno mogoča in da bi morali narediti več glede dostopa do zanesljivih, primerljivih in objektivnih informacij in statističnih podatkov; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo čezmejno uporabo e-javnih naročil;

| 52. | poudarja, da zakonodaja ni edini ključni dejavnik za spodbujanje sprememb; zato poziva Komisijo, naj razišče nove načine za izmenjavo izkušenj, delitev najboljših praks ter prenos znanja prek meja med lokalnimi in regionalnimi akterji; poudarja, da je nujno nadalje okrepiti zmogljivosti in razumevanje osebja, ki se ukvarja z e-javnimi naročili, ter prek nacionalnih in/ali evropskih spodbud zagotoviti enake pogoje za mala, srednja in velika podjetja, s čimer bi malim in srednjim podjetjem pomagali pri gradnji znanja in zmogljivosti; pozdravlja instrument za povezovanje Evrope kot nov instrument, s katerim bi okrepili čezmejna e-javna naročila in omogočili razvoj enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da zakonodaja ni edini ključni dejavnik za spodbujanje sprememb; zato poziva Komisijo, naj razišče nove načine za izmenjavo izkušenj, delitev najboljših praks ter prenos znanja prek meja med lokalnimi in regionalnimi akterji; poudarja, da je nujno nadalje okrepiti zmogljivosti in razumevanje osebja, ki se ukvarja z e-javnimi naročili, ter prek nacionalnih in/ali evropskih spodbud zagotoviti enake pogoje za mala, srednja in velika podjetja, s čimer bi malim in srednjim podjetjem pomagali pri gradnji znanja in zmogljivosti; pozdravlja instrument za povezovanje Evrope kot nov instrument, s katerim bi okrepili čezmejna e-javna naročila in omogočili razvoj enotnega digitalnega trga;

| 53. | pozdravlja najavo v akcijskem načrtu Komisije za e-upravo 2011–2015, da bo platformo epractice.eu razvila v učinkovito orodje za izmenjavo izkušenj in informacij med strokovnimi delavci držav članic in e-uprave, ter poziva k razširitvi področja uporabe na lokalne in regionalne strokovne delavce; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja najavo v akcijskem načrtu Komisije za e-upravo 2011–2015, da bo platformo epractice.eu razvila v učinkovito orodje za izmenjavo izkušenj in informacij med strokovnimi delavci držav članic in e-uprave, ter poziva k razširitvi področja uporabe na lokalne in regionalne strokovne delavce;

*

* *

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004.

(2)  UL L 335, 20.12.2007, str. 31.

(3)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0233.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0146.

(6)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 38.

(7)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 10.

(8)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/smes_access_to_public_procurement_final_report_2010_en.pdf

(9)  Resolucija 1729(2010) parlamentarne skupščine Sveta Evrope o zaščiti informatorjev, sprejeta dne 29. aprila 2010.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/35

---

Torek, 25. oktober 2011Spodbujanje mobilnosti delavcev

P7_TA(2011)0455

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (2010/2273(INI))

2013/C 131 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 21, 45 in 47 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členov 15, 21, 29, 34 in 45 Listine o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21, 45 in 47 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členov 15, 21, 29, 34 in 45 Listine o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/533/EGS z dne 14. oktobra 1991 o obveznosti delodajalca, da zaposlene obvesti o pogojih, ki se nanašajo na pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/533/EGS z dne 14. oktobra 1991 o obveznosti delodajalca, da zaposlene obvesti o pogojih, ki se nanašajo na pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje (2),

| — | ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (4), poročila o izvajanju direktive 2004/38/ES (KOM(2008)0840) iz leta 2008 in resolucij Sveta iz novembra 2007 in aprila 2009 v zvezi z direktivo 2004/38/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (4), poročila o izvajanju direktive 2004/38/ES (KOM(2008)0840) iz leta 2008 in resolucij Sveta iz novembra 2007 in aprila 2009 v zvezi z direktivo 2004/38/ES,

| — | ob upoštevanju spremljevalnega dokumenta Komisije o smernicah za boljši prenos Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ter njeno učinkovitejšo uporabo (KOM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremljevalnega dokumenta Komisije o smernicah za boljši prenos Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ter njeno učinkovitejšo uporabo (KOM(2009)0313),

| — | ob upoštevanju osnutka vmesnega poročila z naslovom „Primerjalna študija o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic“, ki ga je zahteval Odbor za pravne zadeve in pripravilo evropsko združenje ECAS (European Citizen Action Service), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka vmesnega poročila z naslovom „Primerjalna študija o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic“, ki ga je zahteval Odbor za pravne zadeve in pripravilo evropsko združenje ECAS (European Citizen Action Service),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o smernicah za boljši prenos Direktive 2004/38/ES ter namena te institucije, da izda poenostavljene vodnike za državljane EU in kar najbolje izkoristi svetovni splet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o smernicah za boljši prenos Direktive 2004/38/ES ter namena te institucije, da izda poenostavljene vodnike za državljane EU in kar najbolje izkoristi svetovni splet,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2007 z naslovom „Mobilnost, instrument za nova in boljša delovna mesta: Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010)“ (KOM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2007 z naslovom „Mobilnost, instrument za nova in boljša delovna mesta: Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010)“ (KOM(2007)0773),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2008 o vplivu prostega gibanja delavcev v okviru širitve EU (KOM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2008 o vplivu prostega gibanja delavcev v okviru širitve EU (KOM(2008)0765),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 z naslovom „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta: napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti“ (KOM(2008)0868), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 z naslovom „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta: napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti“ (KOM(2008)0868),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2010 z naslovom „Ponovna potrditev prostega gibanja delavcev: pravice in pomembne spremembe“ (KOM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2010 z naslovom „Ponovna potrditev prostega gibanja delavcev: pravice in pomembne spremembe“ (KOM(2010)0373),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom Akt o enotnem trgu – dvanajst vzvodov za oživitev rasti in okrepitev zaupanja „Sodelovanje za novo rast“ (KOM(2011)0206), ki vključuje mobilnost delavcev kot enega od dvanajstih ključnih elementov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom Akt o enotnem trgu – dvanajst vzvodov za oživitev rasti in okrepitev zaupanja „Sodelovanje za novo rast“ (KOM(2011)0206), ki vključuje mobilnost delavcev kot enega od dvanajstih ključnih elementov,

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, predvsem pa njenih vodilnih pobud „Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta“ ter „Mladi in mobilnost“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020, predvsem pa njenih vodilnih pobud „Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta“ ter „Mladi in mobilnost“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 27. novembra 2008 z naslovom „Prosto gibanje oseb: zlorabe in izkoriščanje pravice do prostega gibanja oseb“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 27. novembra 2008 z naslovom „Prosto gibanje oseb: zlorabe in izkoriščanje pravice do prostega gibanja oseb“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 9. marca 2009 o „Poklicni in geografski mobilnosti delovne sile in prostem gibanju delavcev znotraj Evropske unije“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 9. marca 2009 o „Poklicni in geografski mobilnosti delovne sile in prostem gibanju delavcev znotraj Evropske unije“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2009 o težavah in perspektivah v zvezi z državljanstvom Unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2009 o težavah in perspektivah v zvezi z državljanstvom Unije (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o evropskem akcijskem načrtu za poklicno mobilnost (2007-2010) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o evropskem akcijskem načrtu za poklicno mobilnost (2007-2010) (7),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o opredelitvi preostalih ovir za mobilnost na notranjem trgu dela (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o opredelitvi preostalih ovir za mobilnost na notranjem trgu dela (8),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0258/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0258/2011),

| A. | ker je življenje in delo v drugi državi članici – ne glede na posameznikovo etnično poreklo – ena izmed temeljnih svoboščin Unije, ki predstavlja osnovni vidik državljanstva Unije in je kot taka priznana tudi v Pogodbah, vendar pa statistični podatki kažejo, da se kljub konkretnim pobudam, ki so bile sprejete za spodbujanje mobilnosti delavcev, te pravice še vedno poslužuje premalo ljudi, |
| --- | --- |

A.

ker je življenje in delo v drugi državi članici – ne glede na posameznikovo etnično poreklo – ena izmed temeljnih svoboščin Unije, ki predstavlja osnovni vidik državljanstva Unije in je kot taka priznana tudi v Pogodbah, vendar pa statistični podatki kažejo, da se kljub konkretnim pobudam, ki so bile sprejete za spodbujanje mobilnosti delavcev, te pravice še vedno poslužuje premalo ljudi,

| B. | ker je treba mobilnost delavcev v EU spodbujati po vsej EU, kjerkoli obstaja potreba po zaposlovanju, |
| --- | --- |

B.

ker je treba mobilnost delavcev v EU spodbujati po vsej EU, kjerkoli obstaja potreba po zaposlovanju,

| C. | ker lahko delavci v EU naletijo na težave in izzive pri iskanju zaposlitve v državi gostiteljici, |
| --- | --- |

C.

ker lahko delavci v EU naletijo na težave in izzive pri iskanju zaposlitve v državi gostiteljici,

| D. | ker je pravica do življenja in dela v drugi državi Unije ena izmed temeljnih svoboščin Unije, ki predstavlja osnovni vidik državljanstva Unije, priznan v Pogodbah, vendar se v skladu s statističnimi podatki in kljub konkretnim pobudam za spodbujanje mobilnosti delavcev te pravice še vedno poslužuje premalo ljudi, |
| --- | --- |

D.

ker je pravica do življenja in dela v drugi državi Unije ena izmed temeljnih svoboščin Unije, ki predstavlja osnovni vidik državljanstva Unije, priznan v Pogodbah, vendar se v skladu s statističnimi podatki in kljub konkretnim pobudam za spodbujanje mobilnosti delavcev te pravice še vedno poslužuje premalo ljudi,

| E. | ker sedanja stopnja mobilnosti delavcev ni dovolj visoka, da bi se povečala učinkovitost trgov delovne sile v Evropski uniji; ker le 2,3 % ljudi prebiva zunaj države članice, katere državljani so, vendar namerava 17 % ljudi v prihodnosti izkoristiti prosto gibanje, 48 % ljudi pa bi v primeru odpuščanj razmišljalo o iskanju zaposlitve v drugi državi ali regiji, |
| --- | --- |

E.

ker sedanja stopnja mobilnosti delavcev ni dovolj visoka, da bi se povečala učinkovitost trgov delovne sile v Evropski uniji; ker le 2,3 % ljudi prebiva zunaj države članice, katere državljani so, vendar namerava 17 % ljudi v prihodnosti izkoristiti prosto gibanje, 48 % ljudi pa bi v primeru odpuščanj razmišljalo o iskanju zaposlitve v drugi državi ali regiji,

| F. | ker je prosto gibanje delavcev pozitiven socialno-ekonomski zgled za EU in države članice, saj je mejnik povezovanja, gospodarskega razvoja, socialne kohezije, osebnega izpopolnjevanja na poklicni ravni ter boja proti predsodkom, rasizmu in ksenofobiji v Uniji, poleg tega pa lahko izniči negativne učinke gospodarske krize in nas bolje pripravi na izzive globalnih sprememb z vzpostavljanjem dialoga med vsemi zainteresiranimi stranmi na ravni odločanja in civilno družbo, |
| --- | --- |

F.

ker je prosto gibanje delavcev pozitiven socialno-ekonomski zgled za EU in države članice, saj je mejnik povezovanja, gospodarskega razvoja, socialne kohezije, osebnega izpopolnjevanja na poklicni ravni ter boja proti predsodkom, rasizmu in ksenofobiji v Uniji, poleg tega pa lahko izniči negativne učinke gospodarske krize in nas bolje pripravi na izzive globalnih sprememb z vzpostavljanjem dialoga med vsemi zainteresiranimi stranmi na ravni odločanja in civilno družbo,

| G. | ker se s spodbujanjem mobilnosti delavcev pozitivno prispeva k doseganju ciljev glede zaposlenosti, določenih v strategiji Evropa 2020; poziva Komisijo, naj vključi mobilnost delovne sile med vodilne pobude, države članice pa, naj upoštevajo vidike geografske mobilnosti delovne sile pri oblikovanju nacionalnih strategij in programov reform, |
| --- | --- |

G.

ker se s spodbujanjem mobilnosti delavcev pozitivno prispeva k doseganju ciljev glede zaposlenosti, določenih v strategiji Evropa 2020; poziva Komisijo, naj vključi mobilnost delovne sile med vodilne pobude, države članice pa, naj upoštevajo vidike geografske mobilnosti delovne sile pri oblikovanju nacionalnih strategij in programov reform,

| H. | ker premalo prožna delovna zakonodaja ovira mobilnost delavcev v Evropi, |
| --- | --- |

H.

ker premalo prožna delovna zakonodaja ovira mobilnost delavcev v Evropi,

| I. | ker je, kot izhaja iz sporočila Komisije z dne 18. novembra 2008, mobilnost delavcev iz držav, ki so se EU pridružile leta 2004 in 2007, pozitivno vplivala na gospodarstva držav članic, ki gostijo delavce migrante, |
| --- | --- |

I.

ker je, kot izhaja iz sporočila Komisije z dne 18. novembra 2008, mobilnost delavcev iz držav, ki so se EU pridružile leta 2004 in 2007, pozitivno vplivala na gospodarstva držav članic, ki gostijo delavce migrante,

| J. | ker sodobni razvoj naših družb, zlasti zaradi industrijskega napredka, globalizacije, novih delovnih vzorcev, demografskih sprememb in razvoja prevoznih sredstev, zahteva višjo stopnjo mobilnosti med delavci, |
| --- | --- |

J.

ker sodobni razvoj naših družb, zlasti zaradi industrijskega napredka, globalizacije, novih delovnih vzorcev, demografskih sprememb in razvoja prevoznih sredstev, zahteva višjo stopnjo mobilnosti med delavci,

| K. | ker tiste države članice, ki niso uvedle prehodnih ukrepov na področju prostega gibanja delavcev iz držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004 in 2007, niso poročale o kakršnih koli negativnih učinkih, kljub temu pa so se številne države članice odločile, da bodo za državljane Romunije in Bolgarije še naprej omejevale trg delovne sile, |
| --- | --- |

K.

ker tiste države članice, ki niso uvedle prehodnih ukrepov na področju prostega gibanja delavcev iz držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004 in 2007, niso poročale o kakršnih koli negativnih učinkih, kljub temu pa so se številne države članice odločile, da bodo za državljane Romunije in Bolgarije še naprej omejevale trg delovne sile,

| L. | ker kljub zakonodajnim aktom EU in programom, namenjenih spodbujanju prostega gibanja delavcev, še vedno obstajajo ovire za celovito uveljavljanje te temeljne svoboščine (npr. socialne, jezikovne, kulturne, pravne in upravne ovire, neustrezne politike na področju vračanja, ki ne zadovoljujejo potreb delavcev migrantov, pomanjkljivosti na področju priznavanja izkušenj, pridobljenih v okviru mobilnosti, težave glede zaposlovanja zakoncev ali partnerjev in dolgotrajni postopki za priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij), |
| --- | --- |

L.

ker kljub zakonodajnim aktom EU in programom, namenjenih spodbujanju prostega gibanja delavcev, še vedno obstajajo ovire za celovito uveljavljanje te temeljne svoboščine (npr. socialne, jezikovne, kulturne, pravne in upravne ovire, neustrezne politike na področju vračanja, ki ne zadovoljujejo potreb delavcev migrantov, pomanjkljivosti na področju priznavanja izkušenj, pridobljenih v okviru mobilnosti, težave glede zaposlovanja zakoncev ali partnerjev in dolgotrajni postopki za priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij),

| M. | ker lahko v času gospodarske krize poklicna in geografska mobilnost delavcev pomaga zmanjšati brezposelnost z usklajevanjem povpraševanja po delovni sili in njene ponudbe ter prispeva k priložnostim za nova delovna mesta, prilagajanju gospodarstva, družbe in demografije strukturnim spremembam ter k spodbujanju gospodarske rasti in konkurenčnosti EU; s tem v zvezi meni, da sedanji postopki za priznavanje poklicnih kvalifikacij pomenijo veliko oviro za mobilnost delavcev v Evropski uniji, |
| --- | --- |

M.

ker lahko v času gospodarske krize poklicna in geografska mobilnost delavcev pomaga zmanjšati brezposelnost z usklajevanjem povpraševanja po delovni sili in njene ponudbe ter prispeva k priložnostim za nova delovna mesta, prilagajanju gospodarstva, družbe in demografije strukturnim spremembam ter k spodbujanju gospodarske rasti in konkurenčnosti EU; s tem v zvezi meni, da sedanji postopki za priznavanje poklicnih kvalifikacij pomenijo veliko oviro za mobilnost delavcev v Evropski uniji,

| N. | ker omenjene ovire in omejitve kršijo temeljno pravico delavcev, dodatno otežujejo okrevanje gospodarstev EU in lahko privedejo do nasprotnih učinkov, kot so večji obseg nezakonitega dela, razraščanje sive ekonomije in izkoriščanja delavcev, |
| --- | --- |

N.

ker omenjene ovire in omejitve kršijo temeljno pravico delavcev, dodatno otežujejo okrevanje gospodarstev EU in lahko privedejo do nasprotnih učinkov, kot so večji obseg nezakonitega dela, razraščanje sive ekonomije in izkoriščanja delavcev,

| O. | ker je diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti prepovedana s členom 21 Listine o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

O.

ker je diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti prepovedana s členom 21 Listine o temeljnih pravicah,

| P. | ker je aktualna gospodarska kriza negativno vplivala na mobilnost in je najbolj prizadela delavce, zaposlene za določen in skrajšani delovni čas, ženske pa so ena najhuje prizadetih skupin, |
| --- | --- |

P.

ker je aktualna gospodarska kriza negativno vplivala na mobilnost in je najbolj prizadela delavce, zaposlene za določen in skrajšani delovni čas, ženske pa so ena najhuje prizadetih skupin,

| Q. | ker je pri mobilnosti delavcev v EU zaznati velike razlike med spoloma (po podatkih se moški zaradi nove službe preselijo pogosteje kot ženske, razmerje je 44 % proti 27 % v korist moških (9)); ker bi bilo treba mobilnost bolje spremljati, in sicer na podlagi podatkov, ločenih po spolu, |
| --- | --- |

Q.

ker je pri mobilnosti delavcev v EU zaznati velike razlike med spoloma (po podatkih se moški zaradi nove službe preselijo pogosteje kot ženske, razmerje je 44 % proti 27 % v korist moških (9)); ker bi bilo treba mobilnost bolje spremljati, in sicer na podlagi podatkov, ločenih po spolu,

| 1. | poudarja, da sporočilo Komisije KOM(2008)0840 navaja, da države članice vztrajno kršijo izvajanje direktive 2004/38/ES, kar škoduje prostemu gibanju delavcev, in da je takšno stanje privedlo do številnih pritožb posameznikov, peticij in več kot štirideset vprašanj Parlamenta, zaradi česar je Komisija sprožila pet postopkov za ugotavljanje kršitev v zvezi z neustreznim izvajanjem te direktive; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da sporočilo Komisije KOM(2008)0840 navaja, da države članice vztrajno kršijo izvajanje direktive 2004/38/ES, kar škoduje prostemu gibanju delavcev, in da je takšno stanje privedlo do številnih pritožb posameznikov, peticij in več kot štirideset vprašanj Parlamenta, zaradi česar je Komisija sprožila pet postopkov za ugotavljanje kršitev v zvezi z neustreznim izvajanjem te direktive;

| 2. | pozdravlja sporočilo Komisije KOM(2010)0373, ki opisuje in razlaga trenutno stanje na področju prostega gibanja delavcev, vendar obžaluje pomanjkanje konkretnih ukrepov ali rešitev za težave v zvezi z mobilnostjo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sporočilo Komisije KOM(2010)0373, ki opisuje in razlaga trenutno stanje na področju prostega gibanja delavcev, vendar obžaluje pomanjkanje konkretnih ukrepov ali rešitev za težave v zvezi z mobilnostjo;

| 3. | pozdravlja pobude Komisije, kot je mehanizem za mobilnost žensk in moških („WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism“), ter Komisijo poziva, naj razširi in izboljša področje uporabe projektov za okrepitev delovne mobilnosti žensk; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja pobude Komisije, kot je mehanizem za mobilnost žensk in moških („WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism“), ter Komisijo poziva, naj razširi in izboljša področje uporabe projektov za okrepitev delovne mobilnosti žensk;

| 4. | poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja mobilnost delovne sile in predstavi dolgoročno, celovito in multidisciplinarno strategijo mobilnosti, ki bo odpravila vse obstoječe pravne, upravne in praktične ovire na področju prostega gibanja delavcev; zahteva dosledno, učinkovito in pregledno politiko, ki bo osredotočena na zahteve trga delovne sile in gospodarska gibanja; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja mobilnost delovne sile in predstavi dolgoročno, celovito in multidisciplinarno strategijo mobilnosti, ki bo odpravila vse obstoječe pravne, upravne in praktične ovire na področju prostega gibanja delavcev; zahteva dosledno, učinkovito in pregledno politiko, ki bo osredotočena na zahteve trga delovne sile in gospodarska gibanja;

| 5. | poziva Komisijo, naj okrepi mobilnost delovne sile z načrtovanjem in spodbujanjem nadaljnjih strategij za zagotavljanje poenostavljenih informacij o pravicah delavcev migrantov in koristih mobilnosti za celotni razvoj ter za gospodarstva EU in njenih držav članic. Ozaveščanje delavcev, članov njihovih družin in zainteresiranih strani o njihovih pravicah in možnostih ter razpoložljivih orodjih v zvezi s svobodo gibanja je ključni dejavnik za učinkovito izvajanje zakonodaje EU; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj okrepi mobilnost delovne sile z načrtovanjem in spodbujanjem nadaljnjih strategij za zagotavljanje poenostavljenih informacij o pravicah delavcev migrantov in koristih mobilnosti za celotni razvoj ter za gospodarstva EU in njenih držav članic. Ozaveščanje delavcev, članov njihovih družin in zainteresiranih strani o njihovih pravicah in možnostih ter razpoložljivih orodjih v zvezi s svobodo gibanja je ključni dejavnik za učinkovito izvajanje zakonodaje EU;

| 6. | meni, da je mogoče mobilnost učinkovito pospeševati samo z bistvenimi izboljšanji solidarnosti in deljene odgovornosti na strani držav članic in z oblikovanjem jasnega regulativnega okvira, ki ureja zakonito preseljevanje; |
| --- | --- |

6.

meni, da je mogoče mobilnost učinkovito pospeševati samo z bistvenimi izboljšanji solidarnosti in deljene odgovornosti na strani držav članic in z oblikovanjem jasnega regulativnega okvira, ki ureja zakonito preseljevanje;

| 7. | poziva države članice, naj odpravijo ovire za mobilnost delavcev s tem, da osebam (večinoma ženskam), ki se s svojim zakoncem ali partnerjem preselijo v drugo državo članico, zagotovijo ustrezne storitve, denimo tečaje, ki jim omogočijo vključevanje v novo družbeno in kulturno okolje, na primer jezikovne tečaje in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj odpravijo ovire za mobilnost delavcev s tem, da osebam (večinoma ženskam), ki se s svojim zakoncem ali partnerjem preselijo v drugo državo članico, zagotovijo ustrezne storitve, denimo tečaje, ki jim omogočijo vključevanje v novo družbeno in kulturno okolje, na primer jezikovne tečaje in poklicno usposabljanje;

| 8. | vendar ugotavlja, da bi morala mobilnost ostati prostovoljna; poudarja, da bi bilo treba na ravni EU bolje ublažiti negativne stranske učinke povečane mobilnosti, ki vodi v beg možganov in mladih, ter negativne učinke za družinsko povezanost in otroke, če eden od staršev dela v tujini oziroma če sta tam zaposlena oba; |
| --- | --- |

8.

vendar ugotavlja, da bi morala mobilnost ostati prostovoljna; poudarja, da bi bilo treba na ravni EU bolje ublažiti negativne stranske učinke povečane mobilnosti, ki vodi v beg možganov in mladih, ter negativne učinke za družinsko povezanost in otroke, če eden od staršev dela v tujini oziroma če sta tam zaposlena oba;

| 9. | poziva države članice, naj ustvarijo mehanizme sodelovanja, s katerim bi preprečile uničujoče posledice za družine, zlasti otroke, zaradi ločenosti od staršev in oddaljenosti med njimi; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj ustvarijo mehanizme sodelovanja, s katerim bi preprečile uničujoče posledice za družine, zlasti otroke, zaradi ločenosti od staršev in oddaljenosti med njimi;

Upravna poenostavitev in pravni vidiki

| 10. | opozarja, da so v skladu z določbami Pogodb in veljavne zakonodaje države članice odgovorne za poenostavitev upravnih postopkov, povezanih s prostim gibanjem delavcev, da bi zagotovile čim boljše izvajanje te pravice in odpravile neupravičene, nepotrebne in zamudne upravne postopke, ki omejujejo izvajanje te pravice; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da so v skladu z določbami Pogodb in veljavne zakonodaje države članice odgovorne za poenostavitev upravnih postopkov, povezanih s prostim gibanjem delavcev, da bi zagotovile čim boljše izvajanje te pravice in odpravile neupravičene, nepotrebne in zamudne upravne postopke, ki omejujejo izvajanje te pravice;

| 11. | poziva Komisijo, naj spodbuja poenostavitev upravnih praks in upravnega sodelovanja, s čimer bi omogočila sinergije med nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj spodbuja poenostavitev upravnih praks in upravnega sodelovanja, s čimer bi omogočila sinergije med nacionalnimi organi;

| 12. | spodbuja države članice, naj vzpostavijo učinkovitejše komunikacijske kanale med delavci migranti in ustreznimi državnimi službami, da se delavcem zagotovi popoln dostop do informacij o njihovih pravicah in obveznostih; |
| --- | --- |

12.

spodbuja države članice, naj vzpostavijo učinkovitejše komunikacijske kanale med delavci migranti in ustreznimi državnimi službami, da se delavcem zagotovi popoln dostop do informacij o njihovih pravicah in obveznostih;

| 13. | poudarja, da je mogoče pravice delavcev bolje izvajati, če priseljenec v EU opravlja zakonito plačano dejavnost v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je mogoče pravice delavcev bolje izvajati, če priseljenec v EU opravlja zakonito plačano dejavnost v državi članici gostiteljici;

| 14. | poudarja, da delavke, ki se zaposlijo v tujini na področju oskrbe otrok ali starejših, bodisi kot občasne varuške, varuške in gospodinjske pomočnice (au-pair), stalne varuške ali negovalke, pogosto zaposlijo zasebniki, na primer družine ali družinski člani, kar pomeni brez pogodbe ali nezakonito, zato ne uživajo pravic in ugodnosti socialnega in zdravstvenega varstva itd.; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da delavke, ki se zaposlijo v tujini na področju oskrbe otrok ali starejših, bodisi kot občasne varuške, varuške in gospodinjske pomočnice (au-pair), stalne varuške ali negovalke, pogosto zaposlijo zasebniki, na primer družine ali družinski člani, kar pomeni brez pogodbe ali nezakonito, zato ne uživajo pravic in ugodnosti socialnega in zdravstvenega varstva itd.;

| 15. | je zaskrbljen zaradi neustreznega prenosa in izvajanja veljavnih direktiv na področju prostega gibanja delavcev, predvsem pa direktive 2004/38/ES v zvezi s pravico do vstopa in prebivanja družinskih članov iz tretjih držav, ter zamudnih upravnih postopkov in zahtev po dodatnih dokumentih za prebivanje (delovno dovoljenje, dokazilo o ustrezni nastanitvi), ki niso skladni z direktivo 2004/38/ES; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen zaradi neustreznega prenosa in izvajanja veljavnih direktiv na področju prostega gibanja delavcev, predvsem pa direktive 2004/38/ES v zvezi s pravico do vstopa in prebivanja družinskih članov iz tretjih držav, ter zamudnih upravnih postopkov in zahtev po dodatnih dokumentih za prebivanje (delovno dovoljenje, dokazilo o ustrezni nastanitvi), ki niso skladni z direktivo 2004/38/ES;

| 16. | poziva Komisijo, naj z neprestanim in celovitim spremljanjem izvajanja direktive 2004/38/ES v celoti izvaja svoje posebne pravice, ki izhajajo iz Pogodb in, če je to potrebno, izvaja tudi svojo pravico do začetka postopkov za ugotavljanje kršitev zoper držav članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj z neprestanim in celovitim spremljanjem izvajanja direktive 2004/38/ES v celoti izvaja svoje posebne pravice, ki izhajajo iz Pogodb in, če je to potrebno, izvaja tudi svojo pravico do začetka postopkov za ugotavljanje kršitev zoper držav članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti;

| 17. | poziva države članice, naj pregledajo svoje določbe o prehodnih obdobjih za dostop do svojih trgov dela, ki lahko dolgoročno negativno vplivajo na temeljne vrednote in pravice iz pogodb EU, kot so svoboda gibanja, nediskriminacija, solidarnost in enake pravice; zato pozdravlja nedavno odločitev nekaterih držav članic, da v celoti odprejo svoj trg dela nekaterim državam članicam, ki so v EU vstopile leta 2004, obžaluje pa, da druge države članice z nedavnimi zakonodajnimi predlogi kršijo pravice delavcev iz držav članic, ki so v EU vstopile leta 2004 in 2007; poziva Komisijo, naj preuči, ali takšne politike kršijo zakonodajo EU; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj pregledajo svoje določbe o prehodnih obdobjih za dostop do svojih trgov dela, ki lahko dolgoročno negativno vplivajo na temeljne vrednote in pravice iz pogodb EU, kot so svoboda gibanja, nediskriminacija, solidarnost in enake pravice; zato pozdravlja nedavno odločitev nekaterih držav članic, da v celoti odprejo svoj trg dela nekaterim državam članicam, ki so v EU vstopile leta 2004, obžaluje pa, da druge države članice z nedavnimi zakonodajnimi predlogi kršijo pravice delavcev iz držav članic, ki so v EU vstopile leta 2004 in 2007; poziva Komisijo, naj preuči, ali takšne politike kršijo zakonodajo EU;

| 18. | poziva Komisijo, naj okrepi veljavni pravni okvir o priznavanju poklicnih kvalifikacij, določen v Direktivi 2005/36/ES; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj okrepi veljavni pravni okvir o priznavanju poklicnih kvalifikacij, določen v Direktivi 2005/36/ES;

| 19. | poziva Komisijo, naj revidira Uredbo Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (10), da bi upoštevala predloge Evropskega parlamenta v tej resoluciji; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj revidira Uredbo Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (10), da bi upoštevala predloge Evropskega parlamenta v tej resoluciji;

| 20. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da države članice uporabljajo uredbo „Bruselj I“ (Uredba Sveta (ES) št. 44/2001) o priznavanju pristojnosti ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah; poudarja pomembnost uredbe „Bruselj I“, kar zadeva sankcije in globe za izkoriščanje delavcev; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da države članice uporabljajo uredbo „Bruselj I“ (Uredba Sveta (ES) št. 44/2001) o priznavanju pristojnosti ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah; poudarja pomembnost uredbe „Bruselj I“, kar zadeva sankcije in globe za izkoriščanje delavcev;

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice direktivo 2004/38/ES izvajale brez diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti; opozarja Komisijo na predhodne pozive k zagotovitvi prostega gibanja za vse državljane EU in njihove družine, ne glede na spolno usmerjenost; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice direktivo 2004/38/ES izvajale brez diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti; opozarja Komisijo na predhodne pozive k zagotovitvi prostega gibanja za vse državljane EU in njihove družine, ne glede na spolno usmerjenost;

Povezave z drugimi politikami

| 22. | ugotavlja, da pravice do prostega gibanja delavcev ni mogoče obravnavati ločeno od ostalih pravic in osnovnih načel EU ter da bo spoštovanje evropskega socialnega modela in pravic, ki jih zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah, kot je navedeno tudi v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije, omogočilo dostojno zaposlitev, ustrezne delovne pogoje, vključno z zaščito in varnostjo na delovnem mestu, pravice na področju socialne varnosti, enako obravnavo, uskladitev družinskega in poklicnega življenja in svobodo opravljanja storitev; poudarja, da je pravica do glasovanja na lokalnih, regionalnih in evropskih volitvah bistven element teh pravic, ter poziva k boljšemu izvajanju; ugotavlja, da se lahko pravica do glasovanja na nacionalnih volitvah države članice izvora izgubi, in meni, da bi bilo treba nameniti pozornost temu vprašanju; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da pravice do prostega gibanja delavcev ni mogoče obravnavati ločeno od ostalih pravic in osnovnih načel EU ter da bo spoštovanje evropskega socialnega modela in pravic, ki jih zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah, kot je navedeno tudi v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije, omogočilo dostojno zaposlitev, ustrezne delovne pogoje, vključno z zaščito in varnostjo na delovnem mestu, pravice na področju socialne varnosti, enako obravnavo, uskladitev družinskega in poklicnega življenja in svobodo opravljanja storitev; poudarja, da je pravica do glasovanja na lokalnih, regionalnih in evropskih volitvah bistven element teh pravic, ter poziva k boljšemu izvajanju; ugotavlja, da se lahko pravica do glasovanja na nacionalnih volitvah države članice izvora izgubi, in meni, da bi bilo treba nameniti pozornost temu vprašanju;

| 23. | poziva Komisijo, naj pripravi preglednico ovir, s katerimi se spopadajo delavci Unije, ki želijo uveljavljati svojo pravico do prostega gibanja, in načinov odprave teh ovir v državah članicah, da bi se ocenilo, ali se take ovire dobro in učinkovito odpravljajo; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj pripravi preglednico ovir, s katerimi se spopadajo delavci Unije, ki želijo uveljavljati svojo pravico do prostega gibanja, in načinov odprave teh ovir v državah članicah, da bi se ocenilo, ali se take ovire dobro in učinkovito odpravljajo;

| 24. | poziva Komisijo, naj temeljito oceni sedanje gospodarsko stanje v državah članicah, kar zadeva trge delovne sile; poziva države članice, naj v zvezi z delom bolje povežejo migracijske politike, da bi odpravile pomanjkanja delovne sile in povečale notranjo proizvodnjo; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj temeljito oceni sedanje gospodarsko stanje v državah članicah, kar zadeva trge delovne sile; poziva države članice, naj v zvezi z delom bolje povežejo migracijske politike, da bi odpravile pomanjkanja delovne sile in povečale notranjo proizvodnjo;

| 25. | čestita Komisiji, da je povezala mobilnost delavcev s strategijo Evropa 2020, in meni, da je to ključno za povečanje blaginje v EU s preudarnim in trajnostnim ustvarjanjem delovnih mest; |
| --- | --- |

25.

čestita Komisiji, da je povezala mobilnost delavcev s strategijo Evropa 2020, in meni, da je to ključno za povečanje blaginje v EU s preudarnim in trajnostnim ustvarjanjem delovnih mest;

| 26. | poudarja pomembnost enake obravnave delavcev v povezavi z ustrezno zaščito pravic delavcev, ki mora biti v skladu z veljavnimi predpisi, določenimi v nacionalni zakonodaji in kolektivnimi sporazumi v zadevni državi članici. je prepričan, da mora povsod v EU veljati načelo „enako plačilo za enako delo v istem kraju“ v povezavi z enakostjo med spoloma, da se prepreči socialni damping in damping plač; poudarja, da bodo pravice koristile vsem samo, če se bodo pravilno izvajale in uveljavljale; s tem v zvezi poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se prosto gibanje ne izkorišča z namenom neenake obravnave, dampinga plač in socialnega dampinga; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomembnost enake obravnave delavcev v povezavi z ustrezno zaščito pravic delavcev, ki mora biti v skladu z veljavnimi predpisi, določenimi v nacionalni zakonodaji in kolektivnimi sporazumi v zadevni državi članici. je prepričan, da mora povsod v EU veljati načelo „enako plačilo za enako delo v istem kraju“ v povezavi z enakostjo med spoloma, da se prepreči socialni damping in damping plač; poudarja, da bodo pravice koristile vsem samo, če se bodo pravilno izvajale in uveljavljale; s tem v zvezi poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se prosto gibanje ne izkorišča z namenom neenake obravnave, dampinga plač in socialnega dampinga;

| 27. | meni, da je treba bolj uskladiti pravo EU in zakonodajo držav članic, da bi preprečili vsakršne ovire na področju izvajanja in uveljavljanja pravice do prostega gibanja delavcev; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba bolj uskladiti pravo EU in zakonodajo držav članic, da bi preprečili vsakršne ovire na področju izvajanja in uveljavljanja pravice do prostega gibanja delavcev;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju subsidiarnosti zagotovijo pravilno izvajanje veljavne zakonodaje o prepovedi diskriminacije, sprejmejo praktične ukrepe za uveljavljanje načela enake obravnave delavcev migrantov ter se borijo proti predsodkom, rasizmu in ksenofobiji; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju subsidiarnosti zagotovijo pravilno izvajanje veljavne zakonodaje o prepovedi diskriminacije, sprejmejo praktične ukrepe za uveljavljanje načela enake obravnave delavcev migrantov ter se borijo proti predsodkom, rasizmu in ksenofobiji;

| 29. | odločno poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo politiko EU na področju boja proti posredni in neposredni diskriminaciji, izkoriščanju evropskih delavcev migrantov v EU in zlorabi njihovih pravic zaradi nezadostnega znanja jezikov in poznavanja veljavnih zakonov na področju zaposlovanja v njihovi državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

29.

odločno poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo politiko EU na področju boja proti posredni in neposredni diskriminaciji, izkoriščanju evropskih delavcev migrantov v EU in zlorabi njihovih pravic zaradi nezadostnega znanja jezikov in poznavanja veljavnih zakonov na področju zaposlovanja v njihovi državi članici gostiteljici;

| 30. | spodbuja države članice, naj okrepijo pozornost, ki jo organi, pristojni za nadzor trga dela, namenjajo varstvu pravic delavcev migrantov, zlasti z izboljšanjem izobraževanja in ozaveščanja na področju delovnega prava; |
| --- | --- |

30.

spodbuja države članice, naj okrepijo pozornost, ki jo organi, pristojni za nadzor trga dela, namenjajo varstvu pravic delavcev migrantov, zlasti z izboljšanjem izobraževanja in ozaveščanja na področju delovnega prava;

| 31. | 9 a. meni, da je treba spremembe v zakonodaji držav članic na področju socialne varnosti, zdravstvenega varstva in obdavčitve najprej oceniti z vidika učinkov na prosto gibanje delavcev; zato poziva k vzpostavitvi obveznosti preskusa čezmejnih učinkov, ki daje podroben vpogled v ovire za prosto gibanje; |
| --- | --- |

31.

9 a. meni, da je treba spremembe v zakonodaji držav članic na področju socialne varnosti, zdravstvenega varstva in obdavčitve najprej oceniti z vidika učinkov na prosto gibanje delavcev; zato poziva k vzpostavitvi obveznosti preskusa čezmejnih učinkov, ki daje podroben vpogled v ovire za prosto gibanje;

| 32. | opozarja, da povečana čezmejna mobilnost zahteva tudi dejavno vključevanje socialnih partnerjev, da bi se zadevnim delavcem, predvsem tistim, ki začasno delajo v tujini, zagotovile ustrezne in učinkovite informacije, podpora ter zaščita v zvezi z njihovimi socialnimi in delovnopravnimi pravicami; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da povečana čezmejna mobilnost zahteva tudi dejavno vključevanje socialnih partnerjev, da bi se zadevnim delavcem, predvsem tistim, ki začasno delajo v tujini, zagotovile ustrezne in učinkovite informacije, podpora ter zaščita v zvezi z njihovimi socialnimi in delovnopravnimi pravicami;

| 33. | meni, da zahteva učinkovito izvajanje vseh politik, ki se navezujejo na prosto gibanje delavcev, usklajeno ukrepanje, še posebej na področju dokončanja notranjega trga, usklajevanja sistemov socialne varnosti, pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja, zaščite delavcev, čezmejne zdravstvene nege, izobraževanja in poklicnega usposabljanja, davčnih ukrepov, podobnih tistim, ki so namenjeni izogibanju dvojne obdavčitve, in boja proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

33.

meni, da zahteva učinkovito izvajanje vseh politik, ki se navezujejo na prosto gibanje delavcev, usklajeno ukrepanje, še posebej na področju dokončanja notranjega trga, usklajevanja sistemov socialne varnosti, pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja, zaščite delavcev, čezmejne zdravstvene nege, izobraževanja in poklicnega usposabljanja, davčnih ukrepov, podobnih tistim, ki so namenjeni izogibanju dvojne obdavčitve, in boja proti diskriminaciji;

| 34. | poudarja, da delovne omejitve predstavljajo oviro za delovanje notranjega trga in da gospodarska kriza kaže na potrebo po spodbujanju prostega gibanja delavcev; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da delovne omejitve predstavljajo oviro za delovanje notranjega trga in da gospodarska kriza kaže na potrebo po spodbujanju prostega gibanja delavcev;

| 35. | ponovno poudarja, da morajo države članice, da bi se izognile neskladjem na področju notranjega trga EU, z namenom zaposlovanja dati prednost državljanom Unije, lahko pa dajo prednost državljanom tretjih držav, ki se prijavijo na visokokvalificirana delovna mesta, kot je določeno v Direktivi Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce (11); poudarja, da je pomembno zavrniti zahteve za modro karto EU v sektorjih trga dela, za katere je dostop državljanov iz drugih držav članic omejen na podlagi mednarodnih dogovorov; |
| --- | --- |

35.

ponovno poudarja, da morajo države članice, da bi se izognile neskladjem na področju notranjega trga EU, z namenom zaposlovanja dati prednost državljanom Unije, lahko pa dajo prednost državljanom tretjih držav, ki se prijavijo na visokokvalificirana delovna mesta, kot je določeno v Direktivi Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce (11); poudarja, da je pomembno zavrniti zahteve za modro karto EU v sektorjih trga dela, za katere je dostop državljanov iz drugih držav članic omejen na podlagi mednarodnih dogovorov;

| 36. | poziva k obsežnejšemu usklajevanju med evropskimi in nacionalnimi institucijami za boljše zagotavljanje informacij in pomoči državljanom ter spremljanje, kako se pravica do prostega gibanja delavcev prenaša v prakso in kako jo posamezniki uveljavljajo, da bi se pospešila mobilnost delavcev; |
| --- | --- |

36.

poziva k obsežnejšemu usklajevanju med evropskimi in nacionalnimi institucijami za boljše zagotavljanje informacij in pomoči državljanom ter spremljanje, kako se pravica do prostega gibanja delavcev prenaša v prakso in kako jo posamezniki uveljavljajo, da bi se pospešila mobilnost delavcev;

| 37. | meni, da ustrezni sistemi socialne zaščite v veliki meri lajšajo geografsko in poklicno mobilnost delavcev in da je treba v politiki mobilnosti delovne sile zaobjeti tudi socialno vključenost mobilnih delavcev in ponovno socialno vključevanje delavcev, ki se vračajo v svoje države; poudarja, da sta v ta namen priznavanje že pridobljenih pravic in večje razumevanje za razlike med sistemi v posameznih državah članicah nujno potrebni in da ju je treba podpirati; |
| --- | --- |

37.

meni, da ustrezni sistemi socialne zaščite v veliki meri lajšajo geografsko in poklicno mobilnost delavcev in da je treba v politiki mobilnosti delovne sile zaobjeti tudi socialno vključenost mobilnih delavcev in ponovno socialno vključevanje delavcev, ki se vračajo v svoje države; poudarja, da sta v ta namen priznavanje že pridobljenih pravic in večje razumevanje za razlike med sistemi v posameznih državah članicah nujno potrebni in da ju je treba podpirati;

| 38. | poziva države članice, naj rešijo vprašanje navideznega samozaposlovanja med delavci migranti; poudarja, da je treba tem delavcem dati dostop do pravic in zaščite; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj rešijo vprašanje navideznega samozaposlovanja med delavci migranti; poudarja, da je treba tem delavcem dati dostop do pravic in zaščite;

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti ksenofobiji do delavcev iz EU z zagotavljanjem poti vključevanja in obveščanja ter naj spodbujajo razumevanje, kulturno raznolikost in spoštovanje v državah članicah, ki gostijo delavce migrante; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti ksenofobiji do delavcev iz EU z zagotavljanjem poti vključevanja in obveščanja ter naj spodbujajo razumevanje, kulturno raznolikost in spoštovanje v državah članicah, ki gostijo delavce migrante;

| 40. | poudarja, da zahteva učinkovito izvajanje prostega gibanja delavcev od evropskih in nacionalnih organov usklajeno ukrepanje, da bi olajšali in poenostavili upravne postopke glede vprašanj, ki so posredno povezana s to pravico, kot so na primer prenos registracij vozil in jamstvo dostopa do zdravstvenih kartotek, razpoložljivost izčrpne zbirke podatkov o usposobljenosti sedanjih zdravstvenih delavcev, izogibanje dvojni obdavčitvi, jasna pravila o povračilu stroškov zdravstvene oskrbe itd.; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da zahteva učinkovito izvajanje prostega gibanja delavcev od evropskih in nacionalnih organov usklajeno ukrepanje, da bi olajšali in poenostavili upravne postopke glede vprašanj, ki so posredno povezana s to pravico, kot so na primer prenos registracij vozil in jamstvo dostopa do zdravstvenih kartotek, razpoložljivost izčrpne zbirke podatkov o usposobljenosti sedanjih zdravstvenih delavcev, izogibanje dvojni obdavčitvi, jasna pravila o povračilu stroškov zdravstvene oskrbe itd.;

| 41. | meni, da je možnost delavcev migrantov, da uživajo prenosljivost pokojninskih pravic, ključni element za zagotavljanje učinkovitega zagotavljanja pridobljenih pravic; |
| --- | --- |

41.

meni, da je možnost delavcev migrantov, da uživajo prenosljivost pokojninskih pravic, ključni element za zagotavljanje učinkovitega zagotavljanja pridobljenih pravic;

| 42. | meni, da lahko mala in srednja podjetja sprožijo gospodarsko okrevanje in razvoj, saj predstavljajo glavni vir novih delovnih mest; zato ponovno poudarja potrebo po tem, da se mora EU zavezati k podpiranju in razvoju malih in srednjih podjetij (npr. z Mikrofinančnim instrumentom Progress), predvsem v okviru aktivnih politik trga dela ter programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

42.

meni, da lahko mala in srednja podjetja sprožijo gospodarsko okrevanje in razvoj, saj predstavljajo glavni vir novih delovnih mest; zato ponovno poudarja potrebo po tem, da se mora EU zavezati k podpiranju in razvoju malih in srednjih podjetij (npr. z Mikrofinančnim instrumentom Progress), predvsem v okviru aktivnih politik trga dela ter programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| 43. | poziva obmejne regije, naj razmislijo o dogovorih za spodbujanje čezmejne mobilnosti delavcev, da bi si zagotovile vzajemne ugodnosti; |
| --- | --- |

43.

poziva obmejne regije, naj razmislijo o dogovorih za spodbujanje čezmejne mobilnosti delavcev, da bi si zagotovile vzajemne ugodnosti;

Ukrepi za spodbujanje prostega gibanja

| 44. | poziva države članice, naj odpravijo obstoječe prehodne ovire na področju prostega gibanja delavcev iz držav članic, ki so se EU pridružile leta 2007; meni, da takšne ovire pomenijo uporabo dvojnih meril, imajo nasprotni učinek na produktivnost in predstavljajo diskriminatorne ukrepe zoper evropske državljane, in poziva k učinkovitemu izvrševanju preferenčnega pravila v celotni Uniji; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj odpravijo obstoječe prehodne ovire na področju prostega gibanja delavcev iz držav članic, ki so se EU pridružile leta 2007; meni, da takšne ovire pomenijo uporabo dvojnih meril, imajo nasprotni učinek na produktivnost in predstavljajo diskriminatorne ukrepe zoper evropske državljane, in poziva k učinkovitemu izvrševanju preferenčnega pravila v celotni Uniji;

| 45. | meni, da je mobilnost delovne sile v Evropski uniji bistvena za oživitev gospodarstva in izpolnitev ciljev strategije Evropa 2020; zato poziva tiste države članice, ki še vedno ohranjajo omejitve na trgu dela za romunske in bolgarske državljane, naj jih odpravijo do konca leta 2011, v skladu z rokom, določenim v pristopni pogodbi; |
| --- | --- |

45.

meni, da je mobilnost delovne sile v Evropski uniji bistvena za oživitev gospodarstva in izpolnitev ciljev strategije Evropa 2020; zato poziva tiste države članice, ki še vedno ohranjajo omejitve na trgu dela za romunske in bolgarske državljane, naj jih odpravijo do konca leta 2011, v skladu z rokom, določenim v pristopni pogodbi;

| 46. | poziva k tesnejšemu in učinkovitejšemu sodelovanju med pristojnimi nacionalnimi organi pri preverjanju skladnosti delovnih pogodb z nacionalno in evropsko zakonodajo; poudarja, da mora biti v primeru kršitev zagotovljena medsebojna pomoč in izmenjava informacij med državami članicami; poziva Komisijo, naj nadzoruje ta proces; |
| --- | --- |

46.

poziva k tesnejšemu in učinkovitejšemu sodelovanju med pristojnimi nacionalnimi organi pri preverjanju skladnosti delovnih pogodb z nacionalno in evropsko zakonodajo; poudarja, da mora biti v primeru kršitev zagotovljena medsebojna pomoč in izmenjava informacij med državami članicami; poziva Komisijo, naj nadzoruje ta proces;

| 47. | poziva javne organe in vse zainteresirane strani, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi zvišali stopnjo seznanjenosti delavcev z njihovimi pravicami in različnimi instrumenti (delovnim pravom, kolektivnimi pogodbami, kodeksi ravnanja, določbami o socialni varnosti), s katerimi so urejeni njihovo delovno razmerje ter njihovi delovni pogoji in življenjske razmere; |
| --- | --- |

47.

poziva javne organe in vse zainteresirane strani, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi zvišali stopnjo seznanjenosti delavcev z njihovimi pravicami in različnimi instrumenti (delovnim pravom, kolektivnimi pogodbami, kodeksi ravnanja, določbami o socialni varnosti), s katerimi so urejeni njihovo delovno razmerje ter njihovi delovni pogoji in življenjske razmere;

| 48. | obžaluje znižanje stopnje delovne inšpekcije po EU; poudarja, da je učinkovit nadzor ključni element zagotavljanja enake obravnave in enakih pogojev delovanja; poziva države članice, naj okrepijo delovno inšpekcijo in zagotovijo delovni inšpekciji zadostna sredstva; poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje in usklajevanje med delovnimi inšpekcijami; |
| --- | --- |

48.

obžaluje znižanje stopnje delovne inšpekcije po EU; poudarja, da je učinkovit nadzor ključni element zagotavljanja enake obravnave in enakih pogojev delovanja; poziva države članice, naj okrepijo delovno inšpekcijo in zagotovijo delovni inšpekciji zadostna sredstva; poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje in usklajevanje med delovnimi inšpekcijami;

| 49. | meni, da morajo države članice zagotoviti, da otroci delavcev migrantov v EU zaradi izbire delovnih možnosti njihovih staršev ne bodo imeli težav zaradi svoje nacionalne pripadnosti ali državljanstva, ter da je treba posebne potrebe otrok delavcev migrantov ustrezno preučiti in se odzvati z učinkovitimi ukrepi; |
| --- | --- |

49.

meni, da morajo države članice zagotoviti, da otroci delavcev migrantov v EU zaradi izbire delovnih možnosti njihovih staršev ne bodo imeli težav zaradi svoje nacionalne pripadnosti ali državljanstva, ter da je treba posebne potrebe otrok delavcev migrantov ustrezno preučiti in se odzvati z učinkovitimi ukrepi;

| 50. | poudarja, da bi morale države članice izboljšati položaj otrok, katerih starši delajo v tujini, zato da bi se normalno razvijali, se uspešno šolali in imeli ustrezno družabno življenje; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi morale države članice izboljšati položaj otrok, katerih starši delajo v tujini, zato da bi se normalno razvijali, se uspešno šolali in imeli ustrezno družabno življenje;

| 51. | izraža zaskrbljenost glede vse več prisilnega dela v EU, ki je ponekod tesno povezano z organiziranim kriminalom; poudarja, da mora prisilno delo postati ključna prednostna naloga dejavnosti Europola in Eurojusta; poziva države članice, naj okrepijo skupna prizadevanja za nadzor, pregon in kaznovanje prisilnega dela ter zagotovijo, da je táko delo predmet kazenskih sankcij; poudarja potrebo po ukrepih za zagotavljanje zaščite žrtev prisilnega dela; |
| --- | --- |

51.

izraža zaskrbljenost glede vse več prisilnega dela v EU, ki je ponekod tesno povezano z organiziranim kriminalom; poudarja, da mora prisilno delo postati ključna prednostna naloga dejavnosti Europola in Eurojusta; poziva države članice, naj okrepijo skupna prizadevanja za nadzor, pregon in kaznovanje prisilnega dela ter zagotovijo, da je táko delo predmet kazenskih sankcij; poudarja potrebo po ukrepih za zagotavljanje zaščite žrtev prisilnega dela;

| 52. | poziva Komisijo, naj razišče in javnost obvešča o pozitivnih učinkih in slabih straneh, ki jih z vidika socialno-ekonomske in geografske kohezije prinaša mobilnost delovne sile za države gostiteljice, matične države in za EU, pri čemer so še posebej pomembne naslednje posledice: ekonomske izgube, povečan obseg dela na črno in izkoriščujoči delovni pogoji zaradi nejasnih pravnih razmer v času veljavnosti prehodnih ukrepov, pomanjkanje osveščenosti glede pravic med državljani EU in rezultati, povezani z odlaganjem ukrepov s strani držav članic v zvezi z vključevanjem delavcev EU v integracijskem valu 2004 in 2007; poziva Komisijo in države članice, naj se izogibajo izvajanju prehodnih ukrepov, ki omejujejo svobodno gibanje delavcev in negativno vplivajo na konkurenčnost trgov dela EU, pri katerikoli sedanji državi članici ali prihodnji državi kandidatki; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj razišče in javnost obvešča o pozitivnih učinkih in slabih straneh, ki jih z vidika socialno-ekonomske in geografske kohezije prinaša mobilnost delovne sile za države gostiteljice, matične države in za EU, pri čemer so še posebej pomembne naslednje posledice: ekonomske izgube, povečan obseg dela na črno in izkoriščujoči delovni pogoji zaradi nejasnih pravnih razmer v času veljavnosti prehodnih ukrepov, pomanjkanje osveščenosti glede pravic med državljani EU in rezultati, povezani z odlaganjem ukrepov s strani držav članic v zvezi z vključevanjem delavcev EU v integracijskem valu 2004 in 2007; poziva Komisijo in države članice, naj se izogibajo izvajanju prehodnih ukrepov, ki omejujejo svobodno gibanje delavcev in negativno vplivajo na konkurenčnost trgov dela EU, pri katerikoli sedanji državi članici ali prihodnji državi kandidatki;

| 53. | poziva Komisijo, naj nadaljuje svoje pobude, namenjene spodbujanju geografske mobilnosti mladih s programi za učno mobilnost, pri čemer naj uporabi vse v ta namen določene programe, povezane s to temo; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj nadaljuje svoje pobude, namenjene spodbujanju geografske mobilnosti mladih s programi za učno mobilnost, pri čemer naj uporabi vse v ta namen določene programe, povezane s to temo;

| 54. | pozdravlja načrt Komisije glede vzpostavitve rednega in sistematičnega ocenjevanja dolgoročne ponudbe in povpraševanja na trgih delovne sile EU do leta 2020, ki bo razčlenjeno glede na panoge, poklice, stopnje strokovne usposobljenosti in države, ter močno podpira uskladitev politik trga dela in izobraževanja med državami članicami, da bi dosegli cilje, ki izhajajo iz strategije EU 2020, glede ustvarjanja novih delovnih mest in preprečevanja bodočih posrednih ovir, kot je nepriznavanje diplom iz drugih držav EU, ki bi lahko ovirale uveljavljanje pravice do prostega gibanja; v tem načrtu bi bilo treba jasno opredeliti kratko-, srednje- in dolgoročna pomanjkanja delovne sile v EU; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja načrt Komisije glede vzpostavitve rednega in sistematičnega ocenjevanja dolgoročne ponudbe in povpraševanja na trgih delovne sile EU do leta 2020, ki bo razčlenjeno glede na panoge, poklice, stopnje strokovne usposobljenosti in države, ter močno podpira uskladitev politik trga dela in izobraževanja med državami članicami, da bi dosegli cilje, ki izhajajo iz strategije EU 2020, glede ustvarjanja novih delovnih mest in preprečevanja bodočih posrednih ovir, kot je nepriznavanje diplom iz drugih držav EU, ki bi lahko ovirale uveljavljanje pravice do prostega gibanja; v tem načrtu bi bilo treba jasno opredeliti kratko-, srednje- in dolgoročna pomanjkanja delovne sile v EU;

| 55. | poziva, da je treba sestaviti in izvajati ustrezne ukrepe, da bi odpravili še vedno obstoječe diskriminacije in negativne stereotipe, kot se gojijo zlasti do delavcev iz vzhodne in južne Evrope, in da bi se podprlo vključevanje delavcev, ki uporabljajo pravico do prostega gibanja, v družbo države gostiteljice; |
| --- | --- |

55.

poziva, da je treba sestaviti in izvajati ustrezne ukrepe, da bi odpravili še vedno obstoječe diskriminacije in negativne stereotipe, kot se gojijo zlasti do delavcev iz vzhodne in južne Evrope, in da bi se podprlo vključevanje delavcev, ki uporabljajo pravico do prostega gibanja, v družbo države gostiteljice;

| 56. | poziva organe na vseh ravneh, naj zagotovijo podporo zadevnim politikam in povečajo ozaveščenost o možnostih in prednostih mobilnosti, zlasti med tistimi, ki šele začenjajo poklicno pot, pri čemer poudarja, da je za usklajevanje na teh področjih odgovorna Komisija; |
| --- | --- |

56.

poziva organe na vseh ravneh, naj zagotovijo podporo zadevnim politikam in povečajo ozaveščenost o možnostih in prednostih mobilnosti, zlasti med tistimi, ki šele začenjajo poklicno pot, pri čemer poudarja, da je za usklajevanje na teh področjih odgovorna Komisija;

| 57. | meni, da bi države članice morale olajšati in uvesti splošne kriterije za priznavanje diplom in kvalifikacij, kajti ljudje, ki iščejo delo v državi članici, ki ni njihova matična država, imajo zelo pogosto težave ravno iz tega razloga; |
| --- | --- |

57.

meni, da bi države članice morale olajšati in uvesti splošne kriterije za priznavanje diplom in kvalifikacij, kajti ljudje, ki iščejo delo v državi članici, ki ni njihova matična država, imajo zelo pogosto težave ravno iz tega razloga;

| 58. | obžaluje politike držav članic, s katerimi dejavno spodbujajo druge državljane EU, naj zapustijo zadevno državo članico; poziva Komisijo, naj preveri, ali take politike pomenijo kršitev pravice do prostega gibanja; |
| --- | --- |

58.

obžaluje politike držav članic, s katerimi dejavno spodbujajo druge državljane EU, naj zapustijo zadevno državo članico; poziva Komisijo, naj preveri, ali take politike pomenijo kršitev pravice do prostega gibanja;

Zavodi za zaposlovanje in obveščanje delavcev

| 59. | priznava in poudarja pomen javnih zavodov za zaposlovanje, predvsem pa sistema in mreže EURES, za spodbujanje mobilnosti delovne sile po celotni EU, zlasti v čezmejnih regijah, s pomočjo zagotavljanja informacij o prostih delovnih mestih, pravicah in obveznostih pri (i)migraciji in čezmejnem delu, priložnostih za izobraževanje in poklicno usposabljanje ter delovnih in življenjskih pogojih; poudarja posebno vlogo, ki jo imajo socialni partnerji pri posvetu z delojemalci v mejnih partnerstvih; poudarja, da bi moral EURES še naprej ostati sredstvo za podporo poštene mobilnosti in zato poziva Komisijo, naj še naprej daje na voljo finančna sredstva za podporo delu socialnih partnerjev v mejnih regijah; |
| --- | --- |

59.

priznava in poudarja pomen javnih zavodov za zaposlovanje, predvsem pa sistema in mreže EURES, za spodbujanje mobilnosti delovne sile po celotni EU, zlasti v čezmejnih regijah, s pomočjo zagotavljanja informacij o prostih delovnih mestih, pravicah in obveznostih pri (i)migraciji in čezmejnem delu, priložnostih za izobraževanje in poklicno usposabljanje ter delovnih in življenjskih pogojih; poudarja posebno vlogo, ki jo imajo socialni partnerji pri posvetu z delojemalci v mejnih partnerstvih; poudarja, da bi moral EURES še naprej ostati sredstvo za podporo poštene mobilnosti in zato poziva Komisijo, naj še naprej daje na voljo finančna sredstva za podporo delu socialnih partnerjev v mejnih regijah;

| 60. | poziva k razvoju institucionalnih zmogljivosti mreže EURES in njeni krepitvi kot instrumenta „vse na enem mestu“ za spodbujanje mobilnosti delavcev in njihovih družin; |
| --- | --- |

60.

poziva k razvoju institucionalnih zmogljivosti mreže EURES in njeni krepitvi kot instrumenta „vse na enem mestu“ za spodbujanje mobilnosti delavcev in njihovih družin;

| 61. | je zaskrbljen zaradi zmanjšanja sredstev, namenjenih svetovalcem mreže EURES; poziva k zavzemanju za dolgoročno strategijo, ki bo mreži EURES in njenim zaposlenim omogočila učinkovito izvajanje nalog, ter ugotavlja, da je to mogoče samo s povečanjem sredstev; |
| --- | --- |

61.

je zaskrbljen zaradi zmanjšanja sredstev, namenjenih svetovalcem mreže EURES; poziva k zavzemanju za dolgoročno strategijo, ki bo mreži EURES in njenim zaposlenim omogočila učinkovito izvajanje nalog, ter ugotavlja, da je to mogoče samo s povečanjem sredstev;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje plodnejšega in učinkovitejšega sodelovanja med mrežo EURES in ustreznimi nacionalnimi javnimi organi; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje plodnejšega in učinkovitejšega sodelovanja med mrežo EURES in ustreznimi nacionalnimi javnimi organi;

| 63. | spodbuja države članice, naj v sodelovanju s Komisijo spodbujajo mrežo EURES med državljani z zagotavljanjem ustreznih dokumentov in nasvetov, kako naj se jo uporablja prek javnih zavodov za zaposlovanje, in organizacijo srečanj za spodbujanje mobilnosti v okviru visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

63.

spodbuja države članice, naj v sodelovanju s Komisijo spodbujajo mrežo EURES med državljani z zagotavljanjem ustreznih dokumentov in nasvetov, kako naj se jo uporablja prek javnih zavodov za zaposlovanje, in organizacijo srečanj za spodbujanje mobilnosti v okviru visokošolskega izobraževanja;

| 64. | meni, da je treba obveščanje delavcev EU o ugodnostih, pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz mobilnosti delovne sile, še dodatno izboljšati; poziva Komisijo, naj svoje ukrepe uskladi z nacionalnimi organi ter vzpostavi povezave med mrežo EURES in spletnim omrežjem za reševanje težav SOLVIT, da bi se izboljšala kakovost storitev za državljane, ki uveljavljajo svojo pravico do mobilnosti; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo večjezične svetovalne službe za evropske delavce migrante, zlasti v krajih, kjer je zaposleno veliko število takšnih delavcev; |
| --- | --- |

64.

meni, da je treba obveščanje delavcev EU o ugodnostih, pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz mobilnosti delovne sile, še dodatno izboljšati; poziva Komisijo, naj svoje ukrepe uskladi z nacionalnimi organi ter vzpostavi povezave med mrežo EURES in spletnim omrežjem za reševanje težav SOLVIT, da bi se izboljšala kakovost storitev za državljane, ki uveljavljajo svojo pravico do mobilnosti; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo večjezične svetovalne službe za evropske delavce migrante, zlasti v krajih, kjer je zaposleno veliko število takšnih delavcev;

| 65. | poudarja, da bi bilo treba pri spodbujanju aktivnih politik zaposlovanja dati v prvi vrsti prednost informacijam o programih izobraževanja in usposabljanja, ki so na voljo po EU; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da bi bilo treba pri spodbujanju aktivnih politik zaposlovanja dati v prvi vrsti prednost informacijam o programih izobraževanja in usposabljanja, ki so na voljo po EU;

| 66. | poziva k strožjemu izvajanju Direktive Sveta 91/533/EGS z dne 14. oktobra 1991 o obveznosti delodajalca, da zaposlene obvesti o pogojih, ki se nanašajo na pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje (tako imenovana „direktiva o obveščanju“) (12), kar zadeva minimalne informacije, ki jih morajo delavci dobiti od svojega delodajalca glede svojega delovnega razmerja, vključno z vsemi ustreznimi določbami o njihovih zaposlitvenih okoliščinah v državi gostiteljici; |
| --- | --- |

66.

poziva k strožjemu izvajanju Direktive Sveta 91/533/EGS z dne 14. oktobra 1991 o obveznosti delodajalca, da zaposlene obvesti o pogojih, ki se nanašajo na pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje (tako imenovana „direktiva o obveščanju“) (12), kar zadeva minimalne informacije, ki jih morajo delavci dobiti od svojega delodajalca glede svojega delovnega razmerja, vključno z vsemi ustreznimi določbami o njihovih zaposlitvenih okoliščinah v državi gostiteljici;

| 67. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami spodbuja dejavno vključenost socialnih partnerjev za zagotovitev praktičnega izvajanja in krepitev pravic delavcev migrantov; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami spodbuja dejavno vključenost socialnih partnerjev za zagotovitev praktičnega izvajanja in krepitev pravic delavcev migrantov;

| 68. | poudarja nujnost sodelovanja med delavci in delodajalci znotraj mreže EURES; |
| --- | --- |

68.

poudarja nujnost sodelovanja med delavci in delodajalci znotraj mreže EURES;

| 69. | poziva k obsežnejšemu dialogu in usklajevanju med nacionalnimi in regionalnimi organi, saj so ti zaradi svoje bližine in poznavanja potreb državljanov za številne državljane običajno prvi vir informacij, ter k večji vključenosti socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

69.

poziva k obsežnejšemu dialogu in usklajevanju med nacionalnimi in regionalnimi organi, saj so ti zaradi svoje bližine in poznavanja potreb državljanov za številne državljane običajno prvi vir informacij, ter k večji vključenosti socialnih partnerjev;

| 70. | poziva države članice, naj poostrijo spremljanje dejavnosti agencij za zaposlovanje za zagotovitev, da niso kršene pravice delavcev migrantov ali prizadeta njihova pričakovanja, kar bi lahko oviralo prosto gibanje delavcev in njihovo socialno varnost; |
| --- | --- |

70.

poziva države članice, naj poostrijo spremljanje dejavnosti agencij za zaposlovanje za zagotovitev, da niso kršene pravice delavcev migrantov ali prizadeta njihova pričakovanja, kar bi lahko oviralo prosto gibanje delavcev in njihovo socialno varnost;

| 71. | poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo delovanje agencij in organizacij, ki delo ponujajo delavcem iz drugih držav članic, da bi odkrile morebitne primere nezakonitega zaposlovanja ali zaposlovanja na črno ali agencije oziroma organizacije, ki ponujajo navidezna delovna mesta; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo delovanje agencij in organizacij, ki delo ponujajo delavcem iz drugih držav članic, da bi odkrile morebitne primere nezakonitega zaposlovanja ali zaposlovanja na črno ali agencije oziroma organizacije, ki ponujajo navidezna delovna mesta;

| 72. | poudarja, da bi delodajalcem morala biti naložena obveznost, da pri izvajanju prostega gibanja tuje zaposlene seznanijo s pravicami delavcev v posamezni državi zaposlitve. Poleg tega je treba ustanoviti večjezične svetovalne službe za priseljene delavce v državah članicah; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da bi delodajalcem morala biti naložena obveznost, da pri izvajanju prostega gibanja tuje zaposlene seznanijo s pravicami delavcev v posamezni državi zaposlitve. Poleg tega je treba ustanoviti večjezične svetovalne službe za priseljene delavce v državah članicah;

| 73. | poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo o učinkih obdavčitve na delavce, ki jih zajema področje uporabe te direktive, da bi zagotovili boljše razumevanje ključnih vprašanj, ki lahko ovirajo ali preprečujejo mobilnost delavcev, in možne rešitve zanje; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo o učinkih obdavčitve na delavce, ki jih zajema področje uporabe te direktive, da bi zagotovili boljše razumevanje ključnih vprašanj, ki lahko ovirajo ali preprečujejo mobilnost delavcev, in možne rešitve zanje;

Pridobivanje znanja in spretnosti za večjo konkurenčnost

| 74. | za zagotavljanje in krepitev konkurenčnosti Evrope, je treba vlaganjem v formalno in neformalno izobraževanje ter poklicno usposabljanje, z izmenjavo delovnih izkušenj in z usklajenimi ukrepi za pospeševanje mobilnosti delovne sile, dati največjo prednost; |
| --- | --- |

74.

za zagotavljanje in krepitev konkurenčnosti Evrope, je treba vlaganjem v formalno in neformalno izobraževanje ter poklicno usposabljanje, z izmenjavo delovnih izkušenj in z usklajenimi ukrepi za pospeševanje mobilnosti delovne sile, dati največjo prednost;

| 75. | meni, da je treba okrepiti aktivne politike trgov dela ter zlasti poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje, saj lahko prispevajo k večji mobilnosti delavcev, olajšajo prehode v času strukturne brezposelnosti in delavcem omogočijo, da se prilagodijo spremembam na trgu dela; |
| --- | --- |

75.

meni, da je treba okrepiti aktivne politike trgov dela ter zlasti poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje, saj lahko prispevajo k večji mobilnosti delavcev, olajšajo prehode v času strukturne brezposelnosti in delavcem omogočijo, da se prilagodijo spremembam na trgu dela;

| 76. | čestita Komisiji ob sprejemu vodilne pobude Mladi in mobilnost in vzpostavitvi Programa za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta ter še posebej pozdravlja pilotni projekt „Tvoja prva zaposlitev EURES“ in predlagani ukrep za oblikovanje evropskega potnega lista znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

76.

čestita Komisiji ob sprejemu vodilne pobude Mladi in mobilnost in vzpostavitvi Programa za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta ter še posebej pozdravlja pilotni projekt „Tvoja prva zaposlitev EURES“ in predlagani ukrep za oblikovanje evropskega potnega lista znanj in spretnosti;

| 77. | pozdravlja usposabljanje mladih, s katerim ti pridobijo znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za delo in življenje v drugih državah; meni, da imajo ljudje pravico živeti in delati v državi, ki jo sami izberejo; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja usposabljanje mladih, s katerim ti pridobijo znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za delo in življenje v drugih državah; meni, da imajo ljudje pravico živeti in delati v državi, ki jo sami izberejo;

| 78. | meni, da bodo znanja in spretnosti, ki ustrezajo posebnim nacionalnim, regijskim ali lokalnim tržnim zahtevam, spodbudila mobilnost delavcev, in od Komisije zahteva, da oblikuje načrt povpraševanja po znanjih in spretnostih ter srednje- in dolgoročno oceno glede delovnih mest v prihodnje, kjer je mogoče zagotoviti uskladitev povpraševanja in ponudbe usposobljenosti, kot tudi srednje- in dolgoročne izglede za pomanjkanje delavcev izbranih poklicev, ki se lahko pojavi zaradi demografskih sprememb in staranja prebivalstva; |
| --- | --- |

78.

meni, da bodo znanja in spretnosti, ki ustrezajo posebnim nacionalnim, regijskim ali lokalnim tržnim zahtevam, spodbudila mobilnost delavcev, in od Komisije zahteva, da oblikuje načrt povpraševanja po znanjih in spretnostih ter srednje- in dolgoročno oceno glede delovnih mest v prihodnje, kjer je mogoče zagotoviti uskladitev povpraševanja in ponudbe usposobljenosti, kot tudi srednje- in dolgoročne izglede za pomanjkanje delavcev izbranih poklicev, ki se lahko pojavi zaradi demografskih sprememb in staranja prebivalstva;

| 79. | meni, da je mobilnost delavcev dvosmeren proces; po eni strani vodi v pridobivanje znanj in spretnosti z vsemi oblikami izobraževanja, s katerimi se delovno aktivno prebivalstvo pri iskanju nove zaposlitve pripravlja na tekmece, po drugi strani pa lahko delavci migranti izpopolnijo svoja znanja in spretnosti z mobilnostjo, saj na novem delovnem mestu pridobijo več praktičnih izkušenj in znanj; |
| --- | --- |

79.

meni, da je mobilnost delavcev dvosmeren proces; po eni strani vodi v pridobivanje znanj in spretnosti z vsemi oblikami izobraževanja, s katerimi se delovno aktivno prebivalstvo pri iskanju nove zaposlitve pripravlja na tekmece, po drugi strani pa lahko delavci migranti izpopolnijo svoja znanja in spretnosti z mobilnostjo, saj na novem delovnem mestu pridobijo več praktičnih izkušenj in znanj;

| 80. | meni, da je treba mobilnost spodbujati zlasti pri poklicnem izobraževanju, ker je na tem področju še vedno velik primanjkljaj; poudarja,da so programi, kot je Leonardo, pomembni in poziva države članice in podjetja, dejavna v poklicnem izobraževanju, da jih obsežno uporabljajo oziroma da olajšajo njihovo uporabo; |
| --- | --- |

80.

meni, da je treba mobilnost spodbujati zlasti pri poklicnem izobraževanju, ker je na tem področju še vedno velik primanjkljaj; poudarja,da so programi, kot je Leonardo, pomembni in poziva države članice in podjetja, dejavna v poklicnem izobraževanju, da jih obsežno uporabljajo oziroma da olajšajo njihovo uporabo;

| 81. | želi tudi, da se znanja in spretnosti, ki jih na novo pridobijo delavci migranti med svojim delom v tujini, potrdijo, da bi se jim priznale njihove večje osebne sposobnosti in olajšala trajna vključitev v delo; |
| --- | --- |

81.

želi tudi, da se znanja in spretnosti, ki jih na novo pridobijo delavci migranti med svojim delom v tujini, potrdijo, da bi se jim priznale njihove večje osebne sposobnosti in olajšala trajna vključitev v delo;

| 82. | meni, da se ne bi smeli osredotočati zgolj na mlade delavce in da so zaželene ciljne strategije, ki spodbujajo in lajšajo prosto gibanje različnih kategorij delavcev, glede na njihove posebne značilnosti (starost, spol, znanja in spretnosti, pripadnost ranljivim skupinam in manjšinam) in potrebe, da bi mobilnost lahko postala možnost za vse skupine delavcev; |
| --- | --- |

82.

meni, da se ne bi smeli osredotočati zgolj na mlade delavce in da so zaželene ciljne strategije, ki spodbujajo in lajšajo prosto gibanje različnih kategorij delavcev, glede na njihove posebne značilnosti (starost, spol, znanja in spretnosti, pripadnost ranljivim skupinam in manjšinam) in potrebe, da bi mobilnost lahko postala možnost za vse skupine delavcev;

| 83. | poziva države članice, naj svoje strategije vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja prilagodijo razmeram na trgu delovne sile in zagotovijo prenosljiva znanja in spretnosti, ki bodo z vidika geografskega območja in znanja omogočala širšo uporabo, da bi tako ta znanja in spretnosti bolje uskladili s ponudbo delovnih mest; |
| --- | --- |

83.

poziva države članice, naj svoje strategije vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja prilagodijo razmeram na trgu delovne sile in zagotovijo prenosljiva znanja in spretnosti, ki bodo z vidika geografskega območja in znanja omogočala širšo uporabo, da bi tako ta znanja in spretnosti bolje uskladili s ponudbo delovnih mest;

| 84. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri doseganju višje ravni primerljivosti šolskih in univerzitetnih učnih načrtov ter izobraževalnih sistemov v EU, s poenostavljenim medsebojnim priznavanjem diplom, tudi s ciljem spodbujanja medsebojnega priznavanja strokovnih nazivov, kar je osrednjega pomena; poudarja obstoječe razlike med njimi in med kvalifikacijami za regulirane poklice, vendar z željo po splošni liberalizaciji dostopa; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je vedno več čezmejnega sodelovanja med visokimi šolami in univerzami, ter poziva države članice, naj to podprejo; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri doseganju višje ravni primerljivosti šolskih in univerzitetnih učnih načrtov ter izobraževalnih sistemov v EU, s poenostavljenim medsebojnim priznavanjem diplom, tudi s ciljem spodbujanja medsebojnega priznavanja strokovnih nazivov, kar je osrednjega pomena; poudarja obstoječe razlike med njimi in med kvalifikacijami za regulirane poklice, vendar z željo po splošni liberalizaciji dostopa; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je vedno več čezmejnega sodelovanja med visokimi šolami in univerzami, ter poziva države članice, naj to podprejo;

| 85. | spodbuja države članice, naj okrepijo udeležbo malih in srednje velikih podjetij v vseživljenjskem učenju z zagotavljanjem spodbud za njihove zadevne delavce in delodajalce, s posebnim poudarkom na učenju jezikov in novih tehnologijah ter tudi v skladu z zahtevami trga dela, saj je večina evropske delovne sile zaposlena v malih in srednje velikih podjetjih ter bo na ta način postala konkurenčnejša, kar bo okrepilo tudi mobilnost za obvladovanje neuspešnega zapolnjevanja prostih delovnih mest v več državah članicah; |
| --- | --- |

85.

spodbuja države članice, naj okrepijo udeležbo malih in srednje velikih podjetij v vseživljenjskem učenju z zagotavljanjem spodbud za njihove zadevne delavce in delodajalce, s posebnim poudarkom na učenju jezikov in novih tehnologijah ter tudi v skladu z zahtevami trga dela, saj je večina evropske delovne sile zaposlena v malih in srednje velikih podjetjih ter bo na ta način postala konkurenčnejša, kar bo okrepilo tudi mobilnost za obvladovanje neuspešnega zapolnjevanja prostih delovnih mest v več državah članicah;

| 86. | meni, da je treba najti sinergijo med programi, namenjenimi spodbujanju prostega gibanja študentov, oseb, ki se poklicno usposabljajo, in pripravnikov, ter programi, ki so namenjeni izključno spodbujanju prostega gibanja delavcev; |
| --- | --- |

86.

meni, da je treba najti sinergijo med programi, namenjenimi spodbujanju prostega gibanja študentov, oseb, ki se poklicno usposabljajo, in pripravnikov, ter programi, ki so namenjeni izključno spodbujanju prostega gibanja delavcev;

| 87. | spodbuja države članice, naj s pomočjo Komisije in socialnih partnerjev vzpostavijo strukture za podporo učenja jezikov in za poučevanje kulturnih tradicij držav članic gostiteljic za družine delavcev migrantov, zlasti ker ti dejavniki še naprej ovirajo mobilnost evropskih državljanov; |
| --- | --- |

87.

spodbuja države članice, naj s pomočjo Komisije in socialnih partnerjev vzpostavijo strukture za podporo učenja jezikov in za poučevanje kulturnih tradicij držav članic gostiteljic za družine delavcev migrantov, zlasti ker ti dejavniki še naprej ovirajo mobilnost evropskih državljanov;

| 88. | meni, da nezadostno znanje jezikov (še posebej pri odraslih) ostaja pomembna ovira za mobilnost delovne sile ter ima lahko za posledico povečan obseg dela na črno; poziva države članice, naj dejavno spodbujajo učenje tujih jezikov in razširijo v vse vrste izobraževanja, in Komisijo, naj nadaljuje s svojimi prizadevanji na tem področju; |
| --- | --- |

88.

meni, da nezadostno znanje jezikov (še posebej pri odraslih) ostaja pomembna ovira za mobilnost delovne sile ter ima lahko za posledico povečan obseg dela na črno; poziva države članice, naj dejavno spodbujajo učenje tujih jezikov in razširijo v vse vrste izobraževanja, in Komisijo, naj nadaljuje s svojimi prizadevanji na tem področju;

*

* *

| 89. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

89.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 257, 19.10.1968, str. 2.

(2)  UL L 288, 18.10.1991, str. 32.

(3)  UL L 200, 7.6.2004, str. 1.

(4)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(5)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(6)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 14.

(7)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 23.

(8)  UL C 228, 22.9.2009, str. 14.

(9)  Študija Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom Mobilnost v Evropi – pot naprej.

(10)  UL L 257, 19.10.1968, str. 2.

(11)  UL L 155, 18.6.2009, str. 17.

(12)  UL L 288, 18.10.1991, str. 32.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/46

---

Torek, 25. oktober 2011Postopek medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah

P7_TA(2011)0456

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah (2011/2085(INI))

2013/C 131 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 9, 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Boljšemu delovanju enotnega trga za storitve naproti – uporaba rezultatov postopka medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah" (KOM(2011)0020) in delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2011)0102), priloženega temu sporočilu, o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Boljšemu delovanju enotnega trga za storitve naproti – uporaba rezultatov postopka medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah" (KOM(2011)0020) in delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2011)0102), priloženega temu sporočilu, o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja" (KOM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "K aktu za enotni trg" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "K aktu za enotni trg" (KOM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. marca 2011 o boljšem delovanju enotnega trga za storitve – postopek medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. marca 2011 o boljšem delovanju enotnega trga za storitve – postopek medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (3),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 15. februarja 2011 o izvajanju Direktive o storitvah 2006/123/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 15. februarja 2011 o izvajanju Direktive o storitvah 2006/123/ES (4),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenje Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenje Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0324/2011),

| A. | ker storitve še vedno obsegajo zgolj približno petino skupne trgovine znotraj EU, hkrati pa ustvarjajo več kot dve tretjini BDP in zaposlitev, |
| --- | --- |

A.

ker storitve še vedno obsegajo zgolj približno petino skupne trgovine znotraj EU, hkrati pa ustvarjajo več kot dve tretjini BDP in zaposlitev,

| B. | ker dejavnosti, ki jih zajema direktiva o storitvah, ustvarjajo 40 % BDP in delovnih mest v EU in ker predstavljajo tudi nekatere najpomembnejše neizkoriščene možnosti za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v EU, saj na notranjem trgu še vedno obstaja veliko ovir za trgovino s storitvami, |
| --- | --- |

B.

ker dejavnosti, ki jih zajema direktiva o storitvah, ustvarjajo 40 % BDP in delovnih mest v EU in ker predstavljajo tudi nekatere najpomembnejše neizkoriščene možnosti za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v EU, saj na notranjem trgu še vedno obstaja veliko ovir za trgovino s storitvami,

| C. | ker storitve spodbujajo gospodarstva držav članic z ustvarjanjem delovnih mest, rastjo in inovacijami in je zato dobro delujoč in povezan notranji trg storitev zaradi sedanje gospodarske in finančne krize ter kot pogoj za okrevanje toliko bolj potreben, |
| --- | --- |

C.

ker storitve spodbujajo gospodarstva držav članic z ustvarjanjem delovnih mest, rastjo in inovacijami in je zato dobro delujoč in povezan notranji trg storitev zaradi sedanje gospodarske in finančne krize ter kot pogoj za okrevanje toliko bolj potreben,

| D. | ker je direktiva o storitvah dejavnik rasti Evropske unije in ker je njeno celovito in pravilno izvajanje vključeno v okvir strategije Evropa 2020 ter Akta za enotni trg, |
| --- | --- |

D.

ker je direktiva o storitvah dejavnik rasti Evropske unije in ker je njeno celovito in pravilno izvajanje vključeno v okvir strategije Evropa 2020 ter Akta za enotni trg,

| E. | ker pravočasen in pravilen prenos direktive o storitvah v nacionalno zakonodajo pomeni izziv za uprave držav članic, vendar je hkrati potreben in tudi trdna osnova za razvoj upravnega sodelovanja med državami članicami, |
| --- | --- |

E.

ker pravočasen in pravilen prenos direktive o storitvah v nacionalno zakonodajo pomeni izziv za uprave držav članic, vendar je hkrati potreben in tudi trdna osnova za razvoj upravnega sodelovanja med državami članicami,

| F. | ker je bilo med postopkom preverjanja Evropski komisiji priglašenih skoraj 34 000 zahtevkov, |
| --- | --- |

F.

ker je bilo med postopkom preverjanja Evropski komisiji priglašenih skoraj 34 000 zahtevkov,

Uvod

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah in poudarja pomen obsežnega dela, ki so ga opravile Komisija in predvsem nacionalne uprave držav članic, vključno z lokalnimi in regionalnimi upravami; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o postopku medsebojnega ocenjevanja direktive o storitvah in poudarja pomen obsežnega dela, ki so ga opravile Komisija in predvsem nacionalne uprave držav članic, vključno z lokalnimi in regionalnimi upravami;

| 2. | poudarja, da je delujoč enotni trg storitev pogoj za spodbujanje rasti, dostojnega zaposlovanja in inovacij v Evropi ter za ohranitev konkurenčne vloge Evrope na svetovnem prizorišču; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je delujoč enotni trg storitev pogoj za spodbujanje rasti, dostojnega zaposlovanja in inovacij v Evropi ter za ohranitev konkurenčne vloge Evrope na svetovnem prizorišču;

| 3. | ugotavlja, da splošni potencial skupnega trga za storitve ni v celoti izkoriščen, ker zlasti zaradi tržnih omejitev v državah članicah le majhen delež malih in srednjih podjetij opravlja čezmejne storitve; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da splošni potencial skupnega trga za storitve ni v celoti izkoriščen, ker zlasti zaradi tržnih omejitev v državah članicah le majhen delež malih in srednjih podjetij opravlja čezmejne storitve;

| 4. | meni, da sta za oblikovanje enotnega trga storitev najpomembnejša popolno izvajanje direktive o storitvah v vseh državah članicah ter vzpostavitev povsem delujočih enotnih kontaktnih točk; |
| --- | --- |

4.

meni, da sta za oblikovanje enotnega trga storitev najpomembnejša popolno izvajanje direktive o storitvah v vseh državah članicah ter vzpostavitev povsem delujočih enotnih kontaktnih točk;

| 5. | zato poziva, naj se preuči, ali je mogoče na enotnih kontaktnih točkah obveščati v angleščini in lokalnih jezikih, kar bi bilo v korist ponudnikov storitev in njihovih uporabnikov iz drugih držav članic, ter ali bi lahko ponudniki in uporabniki storitev uporabljali elektronski podpis; |
| --- | --- |

5.

zato poziva, naj se preuči, ali je mogoče na enotnih kontaktnih točkah obveščati v angleščini in lokalnih jezikih, kar bi bilo v korist ponudnikov storitev in njihovih uporabnikov iz drugih držav članic, ter ali bi lahko ponudniki in uporabniki storitev uporabljali elektronski podpis;

| 6. | poudarja, da je medsebojno ocenjevanje omogočilo oceno notranjega trga storitev po uveljavitvi direktive, zlasti glede zahtev iz členov 9, 15 in 16; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je medsebojno ocenjevanje omogočilo oceno notranjega trga storitev po uveljavitvi direktive, zlasti glede zahtev iz členov 9, 15 in 16;

Izkušnje s postopkom medsebojnega ocenjevanja

| 7. | opozarja na nedorečenost člena 39 direktive o storitvah pri določitvi natančnih ciljev postopka medsebojnega ocenjevanja; opozarja na različna dojemanja in pričakovanja deležnikov v zvezi z njegovimi cilji in rezultati; |
| --- | --- |

7.

opozarja na nedorečenost člena 39 direktive o storitvah pri določitvi natančnih ciljev postopka medsebojnega ocenjevanja; opozarja na različna dojemanja in pričakovanja deležnikov v zvezi z njegovimi cilji in rezultati;

| 8. | poudarja, da je bilo medsebojno ocenjevanje izvedeno po roku za prenos določb direktive o storitvah v nacionalno zakonodajo; poudarja, da izvajanja direktive o storitvah ne bi smeli mešati z medsebojnim ocenjevanjem; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je bilo medsebojno ocenjevanje izvedeno po roku za prenos določb direktive o storitvah v nacionalno zakonodajo; poudarja, da izvajanja direktive o storitvah ne bi smeli mešati z medsebojnim ocenjevanjem;

| 9. | obžaluje zamude pri izvajanju direktive o storitvah v nekaterih državah članicah in meni, da so vplivale na postopek medsebojnega ocenjevanja; |
| --- | --- |

9.

obžaluje zamude pri izvajanju direktive o storitvah v nekaterih državah članicah in meni, da so vplivale na postopek medsebojnega ocenjevanja;

| 10. | meni, da je zahteven časovni okvir postopka medsebojnega ocenjevanja pomagal ohraniti zagon po uveljavitvi direktive; |
| --- | --- |

10.

meni, da je zahteven časovni okvir postopka medsebojnega ocenjevanja pomagal ohraniti zagon po uveljavitvi direktive;

| 11. | meni, da se je izkazala smotrnost postopka medsebojnega ocenjevanja, saj je prispeval k seznanitvi Komisije in držav članic s preostalimi ovirami in položajem v vsaki državi članici; ugotavlja, da je postopek državam članicam prinesel povratne informacije o izbranih politikah in poenostavil spodbujanje najboljših praks ter povečaj preglednost nad rezultati izvajanja; |
| --- | --- |

11.

meni, da se je izkazala smotrnost postopka medsebojnega ocenjevanja, saj je prispeval k seznanitvi Komisije in držav članic s preostalimi ovirami in položajem v vsaki državi članici; ugotavlja, da je postopek državam članicam prinesel povratne informacije o izbranih politikah in poenostavil spodbujanje najboljših praks ter povečaj preglednost nad rezultati izvajanja;

| 12. | poziva države članice in Komisijo, naj začnejo dialog o dovoljenih in nedovoljenih ovirah; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice in Komisijo, naj začnejo dialog o dovoljenih in nedovoljenih ovirah;

| 13. | meni, da je bil postopek skupnega ocenjevanja bistven za razjasnitev nekaterih dvoumnih okoliščin, ki še prevladujejo pri opravljanju storitev na nacionalni in čezmejni ravni, kot so vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij in zavarovalne obveznosti čezmejnih ponudnikov storitev; poudarja, da je nenazadnje pomagal oceniti, ali se izvedbeni ukrepi, sprejeti v posamezni državi članici, izvajajo v smislu direktive o storitvah; |
| --- | --- |

13.

meni, da je bil postopek skupnega ocenjevanja bistven za razjasnitev nekaterih dvoumnih okoliščin, ki še prevladujejo pri opravljanju storitev na nacionalni in čezmejni ravni, kot so vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij in zavarovalne obveznosti čezmejnih ponudnikov storitev; poudarja, da je nenazadnje pomagal oceniti, ali se izvedbeni ukrepi, sprejeti v posamezni državi članici, izvajajo v smislu direktive o storitvah;

| 14. | poudarja, da so "skupinske razprave" bistvena sestavina medsebojnega ocenjevanja; pozdravlja duh sodelovanja in medsebojnega zaupanja, ki je prevladoval med razpravami; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so "skupinske razprave" bistvena sestavina medsebojnega ocenjevanja; pozdravlja duh sodelovanja in medsebojnega zaupanja, ki je prevladoval med razpravami;

| 15. | meni, da je medsebojno ocenjevanje prispevalo k oblikovanju evropskega duha med nacionalnimi upravami in upravam držav članic omogočil, da se bolje spoznajo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se znanje in izkušnje, pridobljeni med medsebojnim ocenjevanjem, ohranjajo in uporabijo za izboljšanje enotnega trga storitev; |
| --- | --- |

15.

meni, da je medsebojno ocenjevanje prispevalo k oblikovanju evropskega duha med nacionalnimi upravami in upravam držav članic omogočil, da se bolje spoznajo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se znanje in izkušnje, pridobljeni med medsebojnim ocenjevanjem, ohranjajo in uporabijo za izboljšanje enotnega trga storitev;

| 16. | ugotavlja, da so se deležniki v postopek medsebojnega ocenjevanja vključevali le v omejenem obsegu; priznava, da je bila neka mera zaupnosti pomemben pogoj za vzpostavitev medsebojnega zaupanja med državami članicami; vendar obžaluje, da deležniki niso redno dobivali povratnih informacij; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da so se deležniki v postopek medsebojnega ocenjevanja vključevali le v omejenem obsegu; priznava, da je bila neka mera zaupnosti pomemben pogoj za vzpostavitev medsebojnega zaupanja med državami članicami; vendar obžaluje, da deležniki niso redno dobivali povratnih informacij;

| 17. | se zaveda upravnih stroškov, povezanih z medsebojnim ocenjevanjem, zlasti v državah članicah, kjer so v postopku sodelovale regionalne oblasti; |
| --- | --- |

17.

se zaveda upravnih stroškov, povezanih z medsebojnim ocenjevanjem, zlasti v državah članicah, kjer so v postopku sodelovale regionalne oblasti;

Izsledki in spremljanje za izboljšanje delovanja notranjega trga storitev

| 18. | meni, da je postopek medsebojnega ocenjevanja iz direktive o storitvah pomemben instrument za opredelitev nadaljnjih pobud, ki imajo za cilj izboljšanje delovanja notranjega trga za storitve; pozdravlja dejstvo, da Komisija predlaga niz ukrepov, s katerimi bi izkoristili zagon, pridobljen med izvajanjem in medsebojnim ocenjevanjem; |
| --- | --- |

18.

meni, da je postopek medsebojnega ocenjevanja iz direktive o storitvah pomemben instrument za opredelitev nadaljnjih pobud, ki imajo za cilj izboljšanje delovanja notranjega trga za storitve; pozdravlja dejstvo, da Komisija predlaga niz ukrepov, s katerimi bi izkoristili zagon, pridobljen med izvajanjem in medsebojnim ocenjevanjem;

| 19. | poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o napredku in rezultatih dialoga z državami članicami o izvajanju direktive o storitvah; poziva Komisijo, naj po potrebi sprejme dodatne izvršilne ukrepe; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o napredku in rezultatih dialoga z državami članicami o izvajanju direktive o storitvah; poziva Komisijo, naj po potrebi sprejme dodatne izvršilne ukrepe;

| 20. | pričakuje napovedano ekonomsko oceno izvajanja direktive o storitvah in njenega vpliva na delovanje trga storitev; si želi, da bi bilo mogoče na osnovi te ocene izmeriti dejanski vpliv direktive na ekonomsko dejavnost in zaposlovanje; poziva Komisijo, naj pri izvajanju te ocene zagotovi čim večjo preglednost in jo poziva, naj svoje ugotovitve predstavi Parlamentu takoj, ko bodo na voljo; |
| --- | --- |

20.

pričakuje napovedano ekonomsko oceno izvajanja direktive o storitvah in njenega vpliva na delovanje trga storitev; si želi, da bi bilo mogoče na osnovi te ocene izmeriti dejanski vpliv direktive na ekonomsko dejavnost in zaposlovanje; poziva Komisijo, naj pri izvajanju te ocene zagotovi čim večjo preglednost in jo poziva, naj svoje ugotovitve predstavi Parlamentu takoj, ko bodo na voljo;

| 21. | pozdravlja pobudo za preverjanje uspešnosti notranjega trga in upa, da se bo s tem občutno izboljšalo praktično razumevanje uporabe različnih zakonodajnih aktov EU in njihovega vzajemnega delovanja v praksi; meni, da bi bilo treba preverjanje uspešnosti izvesti ob upoštevanju vidika uporabnikov enotnega trga; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pobudo za preverjanje uspešnosti notranjega trga in upa, da se bo s tem občutno izboljšalo praktično razumevanje uporabe različnih zakonodajnih aktov EU in njihovega vzajemnega delovanja v praksi; meni, da bi bilo treba preverjanje uspešnosti izvesti ob upoštevanju vidika uporabnikov enotnega trga;

| 22. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z Evropskim parlamentom pri pobudi za preverjanje uspešnosti; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z Evropskim parlamentom pri pobudi za preverjanje uspešnosti;

| 23. | poziva ki odpravi regulativnih ovir, ki še obstajajo, kot so pravila o rezerviranih dejavnostih, obveznosti zavarovanja, zahteve glede pravne oblike in lastništva kapitala; poziva Komisijo, naj svojo pozornost usmeri v nepravične in nesorazmerne zahteve, ki jih je treba odpraviti, da bi zagotovili nemoteno delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

23.

poziva ki odpravi regulativnih ovir, ki še obstajajo, kot so pravila o rezerviranih dejavnostih, obveznosti zavarovanja, zahteve glede pravne oblike in lastništva kapitala; poziva Komisijo, naj svojo pozornost usmeri v nepravične in nesorazmerne zahteve, ki jih je treba odpraviti, da bi zagotovili nemoteno delovanje enotnega trga;

| 24. | obžaluje, da se na področjih, kjer so težave že dolgo znane, ni že prej ukrepalo; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da se na področjih, kjer so težave že dolgo znane, ni že prej ukrepalo;

| 25. | obžaluje, da Komisija še ni zagotovila meril za izbiro posebnih vrst zahtev za ciljne ukrepe; poziva Komisijo, naj pojasni, zakaj so bile druge vrste zahtev iz člena 15 direktive o storitvah, kot sta najmanjše število zaposlenih in določene najnižje ali najvišje tarife, ocenjene kot manj pomembne od tistih, ki jih je izpostavila v svojem sporočilu; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da Komisija še ni zagotovila meril za izbiro posebnih vrst zahtev za ciljne ukrepe; poziva Komisijo, naj pojasni, zakaj so bile druge vrste zahtev iz člena 15 direktive o storitvah, kot sta najmanjše število zaposlenih in določene najnižje ali najvišje tarife, ocenjene kot manj pomembne od tistih, ki jih je izpostavila v svojem sporočilu;

| 26. | poziva Komisijo, naj zbere in predstavi podatke, ki številčno ovrednoti vpliv različnih še obstoječih zahtev, ki bi, če bi bile odpravljene, izboljšale delovanje enotnega trga storitev; poziva Komisijo, naj da prednost ciljnim ukrepom za odpravo tistih zahtev, ki bi ob polnem upoštevanju člena 1 direktive o storitvah prinesle najvišjo dodano vrednost za delovanje enotnega trga storitev; nadalje poziva Komisijo, naj svoje ukrepe osredotoči na sektorje in poklice z velikimi možnostmi rasti pri čezmejnem opravljanju storitev; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj zbere in predstavi podatke, ki številčno ovrednoti vpliv različnih še obstoječih zahtev, ki bi, če bi bile odpravljene, izboljšale delovanje enotnega trga storitev; poziva Komisijo, naj da prednost ciljnim ukrepom za odpravo tistih zahtev, ki bi ob polnem upoštevanju člena 1 direktive o storitvah prinesle najvišjo dodano vrednost za delovanje enotnega trga storitev; nadalje poziva Komisijo, naj svoje ukrepe osredotoči na sektorje in poklice z velikimi možnostmi rasti pri čezmejnem opravljanju storitev;

| 27. | poziva Komisijo, naj nadaljuje z individualnim sodelovanjem z državami članicami in ga še okrepi, da bi se direktiva o storitvah v vseh državah članicah direktiva o storitvah v celoti in pravilno prenesla in izvajala; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj nadaljuje z individualnim sodelovanjem z državami članicami in ga še okrepi, da bi se direktiva o storitvah v vseh državah članicah direktiva o storitvah v celoti in pravilno prenesla in izvajala;

| 28. | meni, da še vedno obstajajo številne nacionalne ovire, ki upočasnjujejo zlasti rast profesionalnih storitev med podjetji; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nove in še obstoječe zahteve nediskriminatorne, nujne in sorazmerne; poziva Komisijo, naj aktivneje sodeluje z državami članicami, da bo natančno spremljala in zagotovila potrebno obveščanje o pomembnih nacionalnih zakonodajnih ukrepih v zvezi z izvajanjem člena 15 direktive o storitvah; |
| --- | --- |

28.

meni, da še vedno obstajajo številne nacionalne ovire, ki upočasnjujejo zlasti rast profesionalnih storitev med podjetji; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nove in še obstoječe zahteve nediskriminatorne, nujne in sorazmerne; poziva Komisijo, naj aktivneje sodeluje z državami članicami, da bo natančno spremljala in zagotovila potrebno obveščanje o pomembnih nacionalnih zakonodajnih ukrepih v zvezi z izvajanjem člena 15 direktive o storitvah;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj si v večji meri skupaj prizadevajo za ustrezno izvajanje določbe o svobodi opravljanja storitev iz člena 16 direktive o storitvah v državah članicah; poziva Komisijo, naj celovito oceni stanje na področju opravljanja čezmejnih storitev v EU, vključno z razlogi, ki pojasnjujejo zmerno stopnjo rasti v tem sektorju, ter podrobno pregleda, kako učinkovito države članice izvajajo določbe člena 16 direktive o storitvah; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj si v večji meri skupaj prizadevajo za ustrezno izvajanje določbe o svobodi opravljanja storitev iz člena 16 direktive o storitvah v državah članicah; poziva Komisijo, naj celovito oceni stanje na področju opravljanja čezmejnih storitev v EU, vključno z razlogi, ki pojasnjujejo zmerno stopnjo rasti v tem sektorju, ter podrobno pregleda, kako učinkovito države članice izvajajo določbe člena 16 direktive o storitvah;

| 30. | poudarja, da je treba zagotoviti skladno izvajanje različnih delov zakonodaje, ki so ključnega pomena za storitvene dejavnosti; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba zagotoviti skladno izvajanje različnih delov zakonodaje, ki so ključnega pomena za storitvene dejavnosti;

| 31. | poziva države članice, naj zagotovijo celovito in ustrezno izvajanje določb direktive o storitvah, ki niso bile vključene v postopek medsebojnega ocenjevanja, kot so enotne kontaktne točke, ter poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno izvrševanje ustreznih določb; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj zagotovijo celovito in ustrezno izvajanje določb direktive o storitvah, ki niso bile vključene v postopek medsebojnega ocenjevanja, kot so enotne kontaktne točke, ter poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno izvrševanje ustreznih določb;

| 32. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja redno preverjanje in ocenjevanje dela enotnih kontaktnih točk v državah članicah, ki imajo bistveno vlogo pri zagotavljanju informacij ponudnikom storitev na sodoben in potrošniku prijazen način; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja redno preverjanje in ocenjevanje dela enotnih kontaktnih točk v državah članicah, ki imajo bistveno vlogo pri zagotavljanju informacij ponudnikom storitev na sodoben in potrošniku prijazen način;

| 33. | ugotavlja, da so pri zagotavljanju, da lahko ponudniki storitev, zlasti mala in srednja podjetja, v celoti uveljavljajo svoje pravice na enotnem trgu, pomembni alternativni mehanizmi za reševanje sporov in problemov, kot je SOLVIT; pozdravlja napoved Komisije, da bo ocenila učinkovitost teh orodij in poročala o potrebi po nadaljnjih specifičnih pobudah. |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da so pri zagotavljanju, da lahko ponudniki storitev, zlasti mala in srednja podjetja, v celoti uveljavljajo svoje pravice na enotnem trgu, pomembni alternativni mehanizmi za reševanje sporov in problemov, kot je SOLVIT; pozdravlja napoved Komisije, da bo ocenila učinkovitost teh orodij in poročala o potrebi po nadaljnjih specifičnih pobudah.

| 34. | soglaša s stališčem Komisije, da bi bilo treba ponudnikom storitev, vendar tudi njihovim prejemnikom, pomagati pri uveljavljanju njihovih pravic, in predlaga nadgradnjo obstoječih orodij, kot je SOLVIT; |
| --- | --- |

34.

soglaša s stališčem Komisije, da bi bilo treba ponudnikom storitev, vendar tudi njihovim prejemnikom, pomagati pri uveljavljanju njihovih pravic, in predlaga nadgradnjo obstoječih orodij, kot je SOLVIT;

Postopek medsebojnega ocenjevanja kot orodje

| 35. | znova poudarja svojo podporo uporabi medsebojnega ocenjevanja na drugih področjih politike, kjer je to ustrezno; meni, da se je medsebojno ocenjevanje izkazalo za inovativno in koristno ter bi ga morali dojemati kot sredstvo za izboljšanje delovanja enotnega trga; |
| --- | --- |

35.

znova poudarja svojo podporo uporabi medsebojnega ocenjevanja na drugih področjih politike, kjer je to ustrezno; meni, da se je medsebojno ocenjevanje izkazalo za inovativno in koristno ter bi ga morali dojemati kot sredstvo za izboljšanje delovanja enotnega trga;

| 36. | zato predlaga, da se preuči prožno medsebojno ocenjevanje in, kadar je to ustrezno, uvede za medsebojno ocenjevanje področij politike, ki so zajeta v horizontalnih direktivah, na podlagi katerih so države članice ohranile znaten manevrski prostor, da bi tako dosegli bolj poenoteno zakonodajo, vzpostavili boljše odnose in medsebojno razumevanje med državami članicami ter preprečili pretirano izvajanje pravnih aktov ("pozlačevanje”); |
| --- | --- |

36.

zato predlaga, da se preuči prožno medsebojno ocenjevanje in, kadar je to ustrezno, uvede za medsebojno ocenjevanje področij politike, ki so zajeta v horizontalnih direktivah, na podlagi katerih so države članice ohranile znaten manevrski prostor, da bi tako dosegli bolj poenoteno zakonodajo, vzpostavili boljše odnose in medsebojno razumevanje med državami članicami ter preprečili pretirano izvajanje pravnih aktov ("pozlačevanje”);

| 37. | priporoča, da bi se medsebojno ocenjevanje uporabljalo kot prožno sredstvo, za vsak primer posebej; predlaga, da bi ga morali ciljno predlagati za vključitev v izbrane direktive horizontalne narave, ki zahtevajo številne ukrepe za prenos v nacionalno zakonodajo in državam članicam dopuščajo precejšen manevrski prostor; poleg tega predlaga namensko uporabo medsebojnega ocenjevanja, pri čemer bodo predmet postopka samo najpomembnejše določbe posamezne direktive; |
| --- | --- |

37.

priporoča, da bi se medsebojno ocenjevanje uporabljalo kot prožno sredstvo, za vsak primer posebej; predlaga, da bi ga morali ciljno predlagati za vključitev v izbrane direktive horizontalne narave, ki zahtevajo številne ukrepe za prenos v nacionalno zakonodajo in državam članicam dopuščajo precejšen manevrski prostor; poleg tega predlaga namensko uporabo medsebojnega ocenjevanja, pri čemer bodo predmet postopka samo najpomembnejše določbe posamezne direktive;

| 38. | vseeno poziva Komisijo, naj jasno opredeli cilje in končne rezultate medsebojnega ocenjevanja, preden predlaga medsebojno ocenjevanje za druge direktive, in tako zagotovi, da postopek ne bi po nepotrebnem obremenil ocenjevalnih organov; |
| --- | --- |

38.

vseeno poziva Komisijo, naj jasno opredeli cilje in končne rezultate medsebojnega ocenjevanja, preden predlaga medsebojno ocenjevanje za druge direktive, in tako zagotovi, da postopek ne bi po nepotrebnem obremenil ocenjevalnih organov;

| 39. | meni, da bi "skupinske razprave" morale ostati osrednja sestavina medsebojnega ocenjevanja; meni, da primerno ciljno, vendar omejeno število strokovnih udeležencev v skupinskih razpravah ustvarja pogoje za učinkovitost in doseganje rezultatov; meni, da bi bilo treba medsebojno ocenjevanje razvijati kot postopek za izmenjavo najboljše prakse in izkušenj pri razvijanju politike med državami članicami ter da bi se lahko vloga Komisije pojasnila v smislu zagotavljanja smernic in usmerjanja postopka, zlasti med temi skupinskimi razpravami; meni, da mora sestava skupin vedno izražati pričakovanja držav članic in morebiten vpliv na enotni trg; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi "skupinske razprave" morale ostati osrednja sestavina medsebojnega ocenjevanja; meni, da primerno ciljno, vendar omejeno število strokovnih udeležencev v skupinskih razpravah ustvarja pogoje za učinkovitost in doseganje rezultatov; meni, da bi bilo treba medsebojno ocenjevanje razvijati kot postopek za izmenjavo najboljše prakse in izkušenj pri razvijanju politike med državami članicami ter da bi se lahko vloga Komisije pojasnila v smislu zagotavljanja smernic in usmerjanja postopka, zlasti med temi skupinskimi razpravami; meni, da mora sestava skupin vedno izražati pričakovanja držav članic in morebiten vpliv na enotni trg;

| 40. | poziva Komisijo, naj poveča preglednost z obveščanjem Evropskega parlamenta o vsebini in napredku razprav med državami članicami ter s posredovanjem rednih poročil na različnih stopnjah medsebojnega ocenjevanja za sprotno obveščanje vseh deležnikov; poziva Komisijo, naj javno objavi glavne sklepe skupinskih in plenarnih sej; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj poveča preglednost z obveščanjem Evropskega parlamenta o vsebini in napredku razprav med državami članicami ter s posredovanjem rednih poročil na različnih stopnjah medsebojnega ocenjevanja za sprotno obveščanje vseh deležnikov; poziva Komisijo, naj javno objavi glavne sklepe skupinskih in plenarnih sej;

| 41. | poudarja, da se namen primerjalnih tabel in medsebojnega ocenjevanja razlikuje, zato bi jih bilo treba obravnavati kot ločena orodja politike, ki jih ni mogoče izmenjati med seboj, ter da so korelacijske tabele zato nujne za prenos zakonodaje EU; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da se namen primerjalnih tabel in medsebojnega ocenjevanja razlikuje, zato bi jih bilo treba obravnavati kot ločena orodja politike, ki jih ni mogoče izmenjati med seboj, ter da so korelacijske tabele zato nujne za prenos zakonodaje EU;

*

* *

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(2)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0144.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0051.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/51

---

Torek, 25. oktober 2011Globalno gospodarsko upravljanje

P7_TA(2011)0457

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o globalnem gospodarskem upravljanju (2011/2011(INI))

2013/C 131 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov in sporazumov s srečanj skupine G20 v Londonu, Pittsburghu, Torontu in Seulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in sporazumov s srečanj skupine G20 v Londonu, Pittsburghu, Torontu in Seulu,

| — | ob upoštevanju poročila o pobudi Palais-Royal z naslovom Reforma monetarnega sistema: kooperativni pristop za enaindvajseto stoletje, ki je bil objavljen 8. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o pobudi Palais-Royal z naslovom Reforma monetarnega sistema: kooperativni pristop za enaindvajseto stoletje, ki je bil objavljen 8. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 z naslovom EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 z naslovom EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijah (2),

| — | ob upoštevanju stalnega in pomembnega prispevka čezatlantskega dialoga zakonodajalcev ter čezatlantskega poslovnega dialoga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stalnega in pomembnega prispevka čezatlantskega dialoga zakonodajalcev ter čezatlantskega poslovnega dialoga,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0323/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0323/2011),

| A. | ker se je svetovno gospodarstvo v zadnjih desetletjih razvijalo tako, da sta se kljub neenakomerni porazdelitvi na splošno povečali rast in blaginja in je bilo na milijone ljudi rešenih revščine, čeprav je število ljudi, ki živijo v revščini in bedi še vedno nesprejemljivo visoko; ker je treba zmanjšati socialne in ekonomske razlike med državami in v njih samih; ker mora biti boj Evrope zoper revščino ena od najpomembnejših prednostih nalog v strategiji EU 2020; |
| --- | --- |

A.

ker se je svetovno gospodarstvo v zadnjih desetletjih razvijalo tako, da sta se kljub neenakomerni porazdelitvi na splošno povečali rast in blaginja in je bilo na milijone ljudi rešenih revščine, čeprav je število ljudi, ki živijo v revščini in bedi še vedno nesprejemljivo visoko; ker je treba zmanjšati socialne in ekonomske razlike med državami in v njih samih; ker mora biti boj Evrope zoper revščino ena od najpomembnejših prednostih nalog v strategiji EU 2020;

| B. | ker se ZDA in Evropa še vedno soočata z najhujšimi posledicami največje mednarodne gospodarske recesije od velike depresije, |
| --- | --- |

B.

ker se ZDA in Evropa še vedno soočata z najhujšimi posledicami največje mednarodne gospodarske recesije od velike depresije,

| C. | ker je razvoj svetovnega gospodarstva v zadnjih desetletjih utrpel nevzdržna neravnovesja, |
| --- | --- |

C.

ker je razvoj svetovnega gospodarstva v zadnjih desetletjih utrpel nevzdržna neravnovesja,

| D. | ker bi lahko z učinkovitim svetovnim gospodarskim upravljanjem zmanjšali negativne učinke ter izravnali nevarne posledice globalizacije, denimo povečanje neenakosti in uničevanje okolja, |
| --- | --- |

D.

ker bi lahko z učinkovitim svetovnim gospodarskim upravljanjem zmanjšali negativne učinke ter izravnali nevarne posledice globalizacije, denimo povečanje neenakosti in uničevanje okolja,

| E. | ker je vstop novih pomembnih akterjev na svetovni trg, tako v smislu svetovne trgovine kot gospodarske rasti, pri čemer prednjačita Kitajska in Indija, bistveno vplival na svetovno gospodarstvo in ga temeljito spremenil, kar kliče po reformah in konvertibilnih menjalnih tečajih; |
| --- | --- |

E.

ker je vstop novih pomembnih akterjev na svetovni trg, tako v smislu svetovne trgovine kot gospodarske rasti, pri čemer prednjačita Kitajska in Indija, bistveno vplival na svetovno gospodarstvo in ga temeljito spremenil, kar kliče po reformah in konvertibilnih menjalnih tečajih;

| F. | ker sedanja neravnovesja še vedno nastajajo predvsem zaradi pomanjkanja konkurenčnosti ter zasebnih in javnih prihrankov v državah s primanjkljajem in zaradi velikih prihrankov, povezanih s premajhnim povpraševanjem v državah s presežkom, ki so danes obsežnejša, in ker ta ravnovesja zaradi visoke stopnje globalizacije in obsega kapitalskih tokov ustvarjajo nove izzive za globalno upravljanje in šibijo strukture obstoječih institucionalnih ureditev; |
| --- | --- |

F.

ker sedanja neravnovesja še vedno nastajajo predvsem zaradi pomanjkanja konkurenčnosti ter zasebnih in javnih prihrankov v državah s primanjkljajem in zaradi velikih prihrankov, povezanih s premajhnim povpraševanjem v državah s presežkom, ki so danes obsežnejša, in ker ta ravnovesja zaradi visoke stopnje globalizacije in obsega kapitalskih tokov ustvarjajo nove izzive za globalno upravljanje in šibijo strukture obstoječih institucionalnih ureditev;

| G. | ker bistveno prvino za uravnoteženje svetovnega gospodarstva v širšem pomenu sestavlja dvoje: povečana konkurenčnost in celovite reforme, ki bi spodbujale rast v državah s primanjkljajem ter odprtje trgov in zmerna monetarna politika v državah s presežkom; |
| --- | --- |

G.

ker bistveno prvino za uravnoteženje svetovnega gospodarstva v širšem pomenu sestavlja dvoje: povečana konkurenčnost in celovite reforme, ki bi spodbujale rast v državah s primanjkljajem ter odprtje trgov in zmerna monetarna politika v državah s presežkom;

| H. | ker je prvo desetletje delovanja ekonomske in monetarne unije pokazalo, da je odgovorna proračunska politika eden osnovnih pogojev za čim večje zmanjšanje posledic globalnih finančnih in ekonomskih pretresov, |
| --- | --- |

H.

ker je prvo desetletje delovanja ekonomske in monetarne unije pokazalo, da je odgovorna proračunska politika eden osnovnih pogojev za čim večje zmanjšanje posledic globalnih finančnih in ekonomskih pretresov,

| I. | ker obstajajo številne mednarodne organizacije, ki naj bi upravljale svetovno gospodarstvo, kot so Mednarodni denarni sklad, Svetovna banka, Svetovna trgovinska organizacija, Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj ter Mednarodna finančna korporacija, skupaj z medvladnima skupinama G7 in G20, od katerih sta najučinkovitejša organa Mednarodni denarni sklad in skupina G20, vendar ju je treba še vedno izboljšati, |
| --- | --- |

I.

ker obstajajo številne mednarodne organizacije, ki naj bi upravljale svetovno gospodarstvo, kot so Mednarodni denarni sklad, Svetovna banka, Svetovna trgovinska organizacija, Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj ter Mednarodna finančna korporacija, skupaj z medvladnima skupinama G7 in G20, od katerih sta najučinkovitejša organa Mednarodni denarni sklad in skupina G20, vendar ju je treba še vedno izboljšati,

| J. | ker so za globalne trge potrebna globalna pravila, |
| --- | --- |

J.

ker so za globalne trge potrebna globalna pravila,

| K. | ker je prevladujoča monetarna ureditev v nekaterih državah s presežkom privedla do precejšnjega nakopičenja tujih deviznih rezerv, zlasti ameriškega dolarja, kar je v zameno povečalo ponudbo kapitala v državah s primanjkljajem in ustvarilo pritisk na znižanje stopenj obrestnih mer ter spodbudilo pretirano rast cen premoženja, ki je imela bistveno vlogo v zadnji finančni krizi, |
| --- | --- |

K.

ker je prevladujoča monetarna ureditev v nekaterih državah s presežkom privedla do precejšnjega nakopičenja tujih deviznih rezerv, zlasti ameriškega dolarja, kar je v zameno povečalo ponudbo kapitala v državah s primanjkljajem in ustvarilo pritisk na znižanje stopenj obrestnih mer ter spodbudilo pretirano rast cen premoženja, ki je imela bistveno vlogo v zadnji finančni krizi,

| L. | ker je svetovna gospodarska kriza, ki se je začela v finančnem sektorju, privedla do visokih ravni zadolženosti nekaterih vodilnih svetovnih gospodarskih akterjev, vključno z ZDA, Japonsko in EU, |
| --- | --- |

L.

ker je svetovna gospodarska kriza, ki se je začela v finančnem sektorju, privedla do visokih ravni zadolženosti nekaterih vodilnih svetovnih gospodarskih akterjev, vključno z ZDA, Japonsko in EU,

| M. | ker se skupina G20 v sklepni izjavi iz Pittsburgha o okviru za močno, trajnostno in uravnoteženo rast strinja, da je za odziv na krizo nujno potreben nov večstranski pristop, |
| --- | --- |

M.

ker se skupina G20 v sklepni izjavi iz Pittsburgha o okviru za močno, trajnostno in uravnoteženo rast strinja, da je za odziv na krizo nujno potreben nov večstranski pristop,

| N. | ker se na splošno priznava vloga, s katero so nekateri sektorji finančne industrije prispevali k svetovni finančni krizi, kar kaže na šibke točke finančne ureditve, poglabljanje državne dolžniške krize ter skupen pogled, da je treba povečati odgovornost in preglednost finančnega sektorja in bi moral ta nositi precejšen delež stroškov, ki jih je povzročila kriza; |
| --- | --- |

N.

ker se na splošno priznava vloga, s katero so nekateri sektorji finančne industrije prispevali k svetovni finančni krizi, kar kaže na šibke točke finančne ureditve, poglabljanje državne dolžniške krize ter skupen pogled, da je treba povečati odgovornost in preglednost finančnega sektorja in bi moral ta nositi precejšen delež stroškov, ki jih je povzročila kriza;

| O. | ker so neravnovesja tekočega računa, o katerih se veliko govori, posledica temeljnih strukturnih neravnovesij v nacionalnih gospodarstvih, |
| --- | --- |

O.

ker so neravnovesja tekočega računa, o katerih se veliko govori, posledica temeljnih strukturnih neravnovesij v nacionalnih gospodarstvih,

| P. | ker so se zaradi pomanjkanja usklajene in učinkovite ureditve in nadzora svetovnega finančnega sistema pojavile šibkosti finančnega sektorja, ki so posledično povečale ranljivost svetovnega gospodarstva; |
| --- | --- |

P.

ker so se zaradi pomanjkanja usklajene in učinkovite ureditve in nadzora svetovnega finančnega sistema pojavile šibkosti finančnega sektorja, ki so posledično povečale ranljivost svetovnega gospodarstva;

| Q. | ker sta okrepljena vloga in ugled skupine G20 kot foruma za neuradne politične razprave na najvišji ravni dobrodošla; ugotavlja, da ta skupina kot institucija nima pravne podlage in stalnega sekretariata, ima pa šibko upravno strukturo, zlasti v primerjavi z drugimi mednarodnimi institucijami, kot sta Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija; |
| --- | --- |

Q.

ker sta okrepljena vloga in ugled skupine G20 kot foruma za neuradne politične razprave na najvišji ravni dobrodošla; ugotavlja, da ta skupina kot institucija nima pravne podlage in stalnega sekretariata, ima pa šibko upravno strukturo, zlasti v primerjavi z drugimi mednarodnimi institucijami, kot sta Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija;

| R. | ker je sedanji mednarodni denarni sistem številnim državam omogočil, da so prešle na strategije konkurenčne devalvacije, ki so poleg naraščajočih špekulativnih transakcij močnih tržnih interesnih skupin na deviznem trgu močno prispevale k čezmerni nestanovitnosti cen in ustvarile veliko tveganje za devizne trge ter za mednarodno trgovino; |
| --- | --- |

R.

ker je sedanji mednarodni denarni sistem številnim državam omogočil, da so prešle na strategije konkurenčne devalvacije, ki so poleg naraščajočih špekulativnih transakcij močnih tržnih interesnih skupin na deviznem trgu močno prispevale k čezmerni nestanovitnosti cen in ustvarile veliko tveganje za devizne trge ter za mednarodno trgovino;

| S. | ker EU ne velja za močnega akterja pri prenovi mednarodnega monetarnega in finančnega sistema, saj ne govori z enim glasom, njeno zunanje predstavništvo v mednarodnih gospodarskih zadevah pa je razdrobljeno; |
| --- | --- |

S.

ker EU ne velja za močnega akterja pri prenovi mednarodnega monetarnega in finančnega sistema, saj ne govori z enim glasom, njeno zunanje predstavništvo v mednarodnih gospodarskih zadevah pa je razdrobljeno;

| T. | ker je bistveno zagotoviti, da gospodarski in finančni sistemi ne bodo ogrožali realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

T.

ker je bistveno zagotoviti, da gospodarski in finančni sistemi ne bodo ogrožali realnega gospodarstva;

| U. | ker je Mednarodni denarni sklad v skladu s priporočili skupine G20 prejel večja pooblastila v zvezi z nadzorom in spremljanjem svetovnega finančnega sistema, poleg tega so bila povečana njegova proračunska sredstva in trenutno poteka temeljita reforma njegove strukture upravljanja; |
| --- | --- |

U.

ker je Mednarodni denarni sklad v skladu s priporočili skupine G20 prejel večja pooblastila v zvezi z nadzorom in spremljanjem svetovnega finančnega sistema, poleg tega so bila povečana njegova proračunska sredstva in trenutno poteka temeljita reforma njegove strukture upravljanja;

| V. | ker so finančni trgi v zadnjih desetletjih začeli delovati globalno z intenzivnimi informacijsko-tehnološkimi procesi in omrežji, standardizacija podatkov pa zaostaja, kar ovira zbiranje, analizo in obravnavo podatkov na trgu in pogosto celo v družbah ter zmanjšuje preglednost finančnih transakcij; |
| --- | --- |

V.

ker so finančni trgi v zadnjih desetletjih začeli delovati globalno z intenzivnimi informacijsko-tehnološkimi procesi in omrežji, standardizacija podatkov pa zaostaja, kar ovira zbiranje, analizo in obravnavo podatkov na trgu in pogosto celo v družbah ter zmanjšuje preglednost finančnih transakcij;

Priporočila glede politike za obravnavanje gospodarskega upravljanja

| 1. | poudarja, da lahko predvsem pretirana globalna neravnovesja ogrozijo finančno in makroekonomsko stabilnost vodilnih gospodarstev in imajo posledice za druga gospodarstva; zato poudarja, da bi morala neravnovesja zaradi strukturnih neskladij in pomanjkanja konkurenčnosti v domačem gospodarstvu odpraviti države s presežki in primanjkljajem, saj je prav to temeljni vir težav; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da lahko predvsem pretirana globalna neravnovesja ogrozijo finančno in makroekonomsko stabilnost vodilnih gospodarstev in imajo posledice za druga gospodarstva; zato poudarja, da bi morala neravnovesja zaradi strukturnih neskladij in pomanjkanja konkurenčnosti v domačem gospodarstvu odpraviti države s presežki in primanjkljajem, saj je prav to temeljni vir težav;

| 2. | poudarja, da je finančna in gospodarska kriza pokazala, da bi morali pritok kapitala zaradi svetovnih neravnovesij spremljati odgovorna monetarna politika in močna finančna ureditev ter nadzor; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je finančna in gospodarska kriza pokazala, da bi morali pritok kapitala zaradi svetovnih neravnovesij spremljati odgovorna monetarna politika in močna finančna ureditev ter nadzor;

| 3. | priznava, da morajo oblikovalci politike po svetu še naprej iskati rešitve za reformo globalnega gospodarskega upravljanja, da bi spodbudili ponovno vzpostavitev ravnovesja svetovnega gospodarstva in preprečili novo gospodarsko krizo; poudarja, da bi morala reforma globalnega upravljanja zagotoviti, da bo za trge veljal celovit institucionalni okvir, zato da bodo lahko pravilno delovali; ocenjuje tudi, da mora biti eden izmed prednostnih ciljev svetovnega gospodarskega upravljanja vzpostavitev ugodnega okolja za dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

3.

priznava, da morajo oblikovalci politike po svetu še naprej iskati rešitve za reformo globalnega gospodarskega upravljanja, da bi spodbudili ponovno vzpostavitev ravnovesja svetovnega gospodarstva in preprečili novo gospodarsko krizo; poudarja, da bi morala reforma globalnega upravljanja zagotoviti, da bo za trge veljal celovit institucionalni okvir, zato da bodo lahko pravilno delovali; ocenjuje tudi, da mora biti eden izmed prednostnih ciljev svetovnega gospodarskega upravljanja vzpostavitev ugodnega okolja za dolgoročne naložbe;

| 4. | poudarja, da je potrebna odgovorna monetarna politika; odločno poziva centralne banke večjih gospodarstev, naj pri izvajanju konvencionalnih ali nekonvencionalnih ukrepov preučijo možne negativne eksternalije, kot so prenapihnjena vrednost sredstev, dinamika strategij valutnega donosa in finančna destabilizacija v drugih državah; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je potrebna odgovorna monetarna politika; odločno poziva centralne banke večjih gospodarstev, naj pri izvajanju konvencionalnih ali nekonvencionalnih ukrepov preučijo možne negativne eksternalije, kot so prenapihnjena vrednost sredstev, dinamika strategij valutnega donosa in finančna destabilizacija v drugih državah;

| 5. | se zaveda, da so končno zaupanje v moč temeljnega gospodarstva ter globina, preglednost, dodelanost in stabilnost njegovih finančnih trgov poglavitni elementi, zaradi katerih centralne banke tretjih držav hranijo valute kot rezerve; zvezi s tem poudarja, da mora biti vsaka valuta, ki naj bi postala del košarice Mednarodnega denarnega sklada, v kateri so posebne pravice črpanja, popolnoma konvertibilna, in ugotavlja, da bi se moral v sestavi te košarice odražati relativni pomen valut v svetovnih trgovinskih in finančnih sistemih; |
| --- | --- |

5.

se zaveda, da so končno zaupanje v moč temeljnega gospodarstva ter globina, preglednost, dodelanost in stabilnost njegovih finančnih trgov poglavitni elementi, zaradi katerih centralne banke tretjih držav hranijo valute kot rezerve; zvezi s tem poudarja, da mora biti vsaka valuta, ki naj bi postala del košarice Mednarodnega denarnega sklada, v kateri so posebne pravice črpanja, popolnoma konvertibilna, in ugotavlja, da bi se moral v sestavi te košarice odražati relativni pomen valut v svetovnih trgovinskih in finančnih sistemih;

| 6. | meni, da bi morali menjalni tečaji zaradi večje odprtosti in prožnosti ter spodbujanja gospodarskega prilagajanja odražati poglavitne tržne temelje ter da jih ne bi smeli upravljati ali z njimi manipulirati nacionalni monetarni organi; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morali menjalni tečaji zaradi večje odprtosti in prožnosti ter spodbujanja gospodarskega prilagajanja odražati poglavitne tržne temelje ter da jih ne bi smeli upravljati ali z njimi manipulirati nacionalni monetarni organi;

| 7. | odločno poziva člane Mednarodnega denarnega sklada, naj sprejmejo člene statuta sklada, zlasti zavezo o izogibanju manipulaciji menjalnega tečaja, ter ustrezne določbe splošnega sporazuma o carinah in trgovini in sporazumov STO; |
| --- | --- |

7.

odločno poziva člane Mednarodnega denarnega sklada, naj sprejmejo člene statuta sklada, zlasti zavezo o izogibanju manipulaciji menjalnega tečaja, ter ustrezne določbe splošnega sporazuma o carinah in trgovini in sporazumov STO;

| 8. | odločno poziva k uporabi posebnih pravic črpanja kot možni nadomestitvi dolarja kot svetovne rezervne valute, kar bi lahko pomagalo pri stabilizaciji svetovnega finančnega sistema; poziva Mednarodni denarni sklad, naj nadalje preuči dodelitev ter širšo uporabo posebnih pravic črpanja, zlasti zaradi okrepitve večstranskega sistema deviznih tečajev; |
| --- | --- |

8.

odločno poziva k uporabi posebnih pravic črpanja kot možni nadomestitvi dolarja kot svetovne rezervne valute, kar bi lahko pomagalo pri stabilizaciji svetovnega finančnega sistema; poziva Mednarodni denarni sklad, naj nadalje preuči dodelitev ter širšo uporabo posebnih pravic črpanja, zlasti zaradi okrepitve večstranskega sistema deviznih tečajev;

| 9. | podpira delo in zaveze držav G20, da bodo srednjeročno izvajale pravilno stopnjevane, rasti prijazne načrte javnofinančne konsolidacije, obenem pa podprle ustrezno hitrost povpraševanja na domačem trgu in ustrezno monetarno politiko, krepile prožnost menjalnih tečajev, tako da bodo bolje odražali gospodarske temelje, ter izvajale strukturne reforme za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in prispevanje k ponovni vzpostavitvi ravnovesja na svetovni ravni; |
| --- | --- |

9.

podpira delo in zaveze držav G20, da bodo srednjeročno izvajale pravilno stopnjevane, rasti prijazne načrte javnofinančne konsolidacije, obenem pa podprle ustrezno hitrost povpraševanja na domačem trgu in ustrezno monetarno politiko, krepile prožnost menjalnih tečajev, tako da bodo bolje odražali gospodarske temelje, ter izvajale strukturne reforme za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in prispevanje k ponovni vzpostavitvi ravnovesja na svetovni ravni;

| 10. | vendar ugotavlja, da se zdijo na ravni G20 možnosti za odpravljanje globalnih neravnovesij zelo omejene; |
| --- | --- |

10.

vendar ugotavlja, da se zdijo na ravni G20 možnosti za odpravljanje globalnih neravnovesij zelo omejene;

| 11. | poziva Svetovno trgovinsko organizacijo, naj prevzame dejavno vlogo pri prepoznavanju in obravnavanju morebitnega izkrivljanja trgovine v zvezi s finančnimi storitvami, ki ga povzročajo različne regulativne ureditve; |
| --- | --- |

11.

poziva Svetovno trgovinsko organizacijo, naj prevzame dejavno vlogo pri prepoznavanju in obravnavanju morebitnega izkrivljanja trgovine v zvezi s finančnimi storitvami, ki ga povzročajo različne regulativne ureditve;

| 12. | poziva Komisijo, naj izdela celovit mehanizem, ki bi bil zasnovan pretežno na pravilih STO in tesno povezan z njimi, ki bo preprečeval uporabo trgovine kot orodja zunanje politike na način, ki je v nasprotju z mednarodno priznanimi demokratičnimi vrednotami, kot so navedene v Ustanovni listini Združenih narodov; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj izdela celovit mehanizem, ki bi bil zasnovan pretežno na pravilih STO in tesno povezan z njimi, ki bo preprečeval uporabo trgovine kot orodja zunanje politike na način, ki je v nasprotju z mednarodno priznanimi demokratičnimi vrednotami, kot so navedene v Ustanovni listini Združenih narodov;

| 13. | poziva Komisijo, naj na naslednjem srečanju med EU in ZDA v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta sproži vprašanje medsebojnega sodelovanja pri nadzoru izvedenih finančnih instrumentov na blago v skladu z obstoječimi pravili na področju preglednosti in zlorabe trga; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj na naslednjem srečanju med EU in ZDA v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta sproži vprašanje medsebojnega sodelovanja pri nadzoru izvedenih finančnih instrumentov na blago v skladu z obstoječimi pravili na področju preglednosti in zlorabe trga;

| 14. | poziva EU, naj uresničuje izjave skupin G8/G20 na vrhunskih srečanjih, predvsem kar zadeva subvencije za fosilna goriva in kmetijstvo, upoštevaje smernice OECD na tem področju ter nestanovitnost cen hrane in blagovne borze; |
| --- | --- |

14.

poziva EU, naj uresničuje izjave skupin G8/G20 na vrhunskih srečanjih, predvsem kar zadeva subvencije za fosilna goriva in kmetijstvo, upoštevaje smernice OECD na tem področju ter nestanovitnost cen hrane in blagovne borze;

| 15. | poziva Komisijo, naj revidira svojo trgovinsko strategijo v smislu krepitve trgovanja jug-jug in trgovine znotraj regije v drugih delih sveta, kar bi zmanjšalo ranljivost številnih malih gospodarstev ter prispevalo k razvoju močnejših gospodarskih partnerjev v prihodnosti; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj revidira svojo trgovinsko strategijo v smislu krepitve trgovanja jug-jug in trgovine znotraj regije v drugih delih sveta, kar bi zmanjšalo ranljivost številnih malih gospodarstev ter prispevalo k razvoju močnejših gospodarskih partnerjev v prihodnosti;

| 16. | podpira določitev časovnega okvira za akcijski načrt za izvajanje okvira G20 za močno, vzdržno in uravnoteženo rast; |
| --- | --- |

16.

podpira določitev časovnega okvira za akcijski načrt za izvajanje okvira G20 za močno, vzdržno in uravnoteženo rast;

| 17. | pozdravlja vse pobude za nadaljnje razprave o skupnih globalnih izzivih in sodelovanje pri tem, vendar meni, da so številni obstoječi forumi, kot je G20, namenjeni zgolj neuradnim razpravam, brez pravne podlage ali značilnosti mednarodne organizacije pri postopku odločanja ali izvajanju in nadziranju njenih odločitev, zaradi česar bodo ostale šibke kot strukture upravljanja; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja vse pobude za nadaljnje razprave o skupnih globalnih izzivih in sodelovanje pri tem, vendar meni, da so številni obstoječi forumi, kot je G20, namenjeni zgolj neuradnim razpravam, brez pravne podlage ali značilnosti mednarodne organizacije pri postopku odločanja ali izvajanju in nadziranju njenih odločitev, zaradi česar bodo ostale šibke kot strukture upravljanja;

| 18. | ugotavlja, da način odločanja s soglasjem, ki je značilen za številne svetovne organe sodelovanja ne spodbuja drznih odločitev in pogosto vodi v nezavezujoče dogovore; poziva svetovni forum, naj posnema EU, ki se je odmaknila od izključnega zanašanja na soglasje; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da način odločanja s soglasjem, ki je značilen za številne svetovne organe sodelovanja ne spodbuja drznih odločitev in pogosto vodi v nezavezujoče dogovore; poziva svetovni forum, naj posnema EU, ki se je odmaknila od izključnega zanašanja na soglasje;

| 19. | meni, da morajo biti zaveze, ki jih je dala skupina G20, konkretnejše in da mora doseženi napredek spremljati neodvisen, bolj uraden in vključujoč organ s statutom in sekretariatom, na primer Mednarodni denarni sklad; |
| --- | --- |

19.

meni, da morajo biti zaveze, ki jih je dala skupina G20, konkretnejše in da mora doseženi napredek spremljati neodvisen, bolj uraden in vključujoč organ s statutom in sekretariatom, na primer Mednarodni denarni sklad;

| 20. | pozdravlja ukrepe, o katerih so se ministri za finance držav G20 dogovorili na vrhunskem srečanju 19. februarja 2011 v Parizu, da bi merili neravnovesja z nizom kazalnikov; poudarja, da morajo omenjeni kazalniki zajemati notranja neravnovesja, kot so javni dolg in primanjkljaji ter zasebni prihranki in dolgovi, pa tudi zunanja neravnovesja zaradi trgovinskih in naložbenih tokov ter prenosov; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja ukrepe, o katerih so se ministri za finance držav G20 dogovorili na vrhunskem srečanju 19. februarja 2011 v Parizu, da bi merili neravnovesja z nizom kazalnikov; poudarja, da morajo omenjeni kazalniki zajemati notranja neravnovesja, kot so javni dolg in primanjkljaji ter zasebni prihranki in dolgovi, pa tudi zunanja neravnovesja zaradi trgovinskih in naložbenih tokov ter prenosov;

| 21. | poziva skupino G20, naj redno izvaja proces medsebojnega ocenjevanja na podlagi okvira skupine G20 in zgornjih kazalnikov, da bi zagotovila možnosti politike za doseganje močne, trajnostne in uravnotežene rasti; |
| --- | --- |

21.

poziva skupino G20, naj redno izvaja proces medsebojnega ocenjevanja na podlagi okvira skupine G20 in zgornjih kazalnikov, da bi zagotovila možnosti politike za doseganje močne, trajnostne in uravnotežene rasti;

| 22. | poudarja, da finančni akterji delujejo na svetovni ravni in odslej meni, da je treba odpraviti pomanjkljivo usklajevanje finančnih ureditev in tako preprečiti, da bi nekateri finančni akterji izkoriščali regulativno arbitražo; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da finančni akterji delujejo na svetovni ravni in odslej meni, da je treba odpraviti pomanjkljivo usklajevanje finančnih ureditev in tako preprečiti, da bi nekateri finančni akterji izkoriščali regulativno arbitražo;

Reforma mednarodnega in finančnega sistema in njegovih institucij

| 23. | poudarja, da mora imeti Evropska unija vodilno vlogo pri svetovni gospodarski reformi, da bi bile mednarodne institucije bolj zakonite, pregledne in odgovorne, in da bi morala Evropska unija v mednarodnih gospodarskih zadevah še bolj nastopati kot ena stranka; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da mora imeti Evropska unija vodilno vlogo pri svetovni gospodarski reformi, da bi bile mednarodne institucije bolj zakonite, pregledne in odgovorne, in da bi morala Evropska unija v mednarodnih gospodarskih zadevah še bolj nastopati kot ena stranka;

| 24. | poziva k temu, da EU dobi sedež v Mednarodnem denarnem skladu in Svetovni banki; poziva k bolj demokratičnemu Mednarodnemu denarnemu skladu, vključno z odprto izbiro upravnega direktorja na podlagi dosežkov, in znatno povečanje pravic glasovanja za države v razvoju in države v prehodu; |
| --- | --- |

24.

poziva k temu, da EU dobi sedež v Mednarodnem denarnem skladu in Svetovni banki; poziva k bolj demokratičnemu Mednarodnemu denarnemu skladu, vključno z odprto izbiro upravnega direktorja na podlagi dosežkov, in znatno povečanje pravic glasovanja za države v razvoju in države v prehodu;

| 25. | meni, da mora biti svetovno gospodarsko upravljanje dovolj odzivno, prožno in pragmatično za določitev, katere ureditve so najbolj prilagojene posameznim okoliščinam ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

25.

meni, da mora biti svetovno gospodarsko upravljanje dovolj odzivno, prožno in pragmatično za določitev, katere ureditve so najbolj prilagojene posameznim okoliščinam ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

| 26. | poudarja, da mora imeti Evropska unija vodilno vlogo pri svetovni gospodarski reformi, da bi bile mednarodne institucije in neuradni forumi bolj legitimni, pregledni in odgovorni; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da mora imeti Evropska unija vodilno vlogo pri svetovni gospodarski reformi, da bi bile mednarodne institucije in neuradni forumi bolj legitimni, pregledni in odgovorni;

| 27. | ugotavlja, da te institucije in forumi, zlasti G20, nimajo prave parlamentarne legitimnosti na svetovni ravni, zato poziva k vključitvi parlamentov v njihove procese sprejemanja odločitev; obžaluje demokratični deficit nekaterih partnerjev; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da te institucije in forumi, zlasti G20, nimajo prave parlamentarne legitimnosti na svetovni ravni, zato poziva k vključitvi parlamentov v njihove procese sprejemanja odločitev; obžaluje demokratični deficit nekaterih partnerjev;

| 28. | ugotavlja, da bi lahko zaradi neskladnosti politik posameznih neuradnih forumov ter gospodarskih in mednarodnih finančnih ustanov nastale težave; poudarja, da je treba ukrepe za spodbujanje institucionalnega usklajevanja na svetovni ravni sprejemati v sklopu Mednarodnega denarnega sklada; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da bi lahko zaradi neskladnosti politik posameznih neuradnih forumov ter gospodarskih in mednarodnih finančnih ustanov nastale težave; poudarja, da je treba ukrepe za spodbujanje institucionalnega usklajevanja na svetovni ravni sprejemati v sklopu Mednarodnega denarnega sklada;

| 29. | poudarja, da je potrebno globalno razumevanje in enoten pristop v zvezi z monetarno politiko, mednarodno trgovino, vzdržnimi javnimi financami in prožnimi valutami na podlagi gospodarskih temeljev; meni, da bi morali biti odprti trgi zaradi medsebojne koristi vseh udeležencev ena od značilnosti svetovnega gospodarstva; poudarja, da so visoki socialni in okoljski standardi pomembni in jih je treba v vseh pogledih razviti; poudarja, da bi morala biti Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija v osrčju tega procesa; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je potrebno globalno razumevanje in enoten pristop v zvezi z monetarno politiko, mednarodno trgovino, vzdržnimi javnimi financami in prožnimi valutami na podlagi gospodarskih temeljev; meni, da bi morali biti odprti trgi zaradi medsebojne koristi vseh udeležencev ena od značilnosti svetovnega gospodarstva; poudarja, da so visoki socialni in okoljski standardi pomembni in jih je treba v vseh pogledih razviti; poudarja, da bi morala biti Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija v osrčju tega procesa;

| 30. | poziva članice Svetovne trgovinske organizacije, naj pristopijo k večstranskim trgovinskim sporazumom ter opravijo nadaljnje kroge trgovinskih pogajanj za bistveno zmanjšanje ovir za mednarodno trgovino ob hkratni zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev v vseh panogah, s čimer bi prispevali h gospodarski rasti in razvoju; |
| --- | --- |

30.

poziva članice Svetovne trgovinske organizacije, naj pristopijo k večstranskim trgovinskim sporazumom ter opravijo nadaljnje kroge trgovinskih pogajanj za bistveno zmanjšanje ovir za mednarodno trgovino ob hkratni zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev v vseh panogah, s čimer bi prispevali h gospodarski rasti in razvoju;

| 31. | meni, da je v interesu EU, da za to, da bi državam v razvoju omogočili več koristi od trgovine in vsem delavcem zagotovili dostojne delovne razmere ter plače, okrepi Mednarodno organizacijo dela in spodbuja sodelovanje pri delu STO ter spremljanju poglavij glede trajnosti, povezanih s splošnim sistemom preferencialov; |
| --- | --- |

31.

meni, da je v interesu EU, da za to, da bi državam v razvoju omogočili več koristi od trgovine in vsem delavcem zagotovili dostojne delovne razmere ter plače, okrepi Mednarodno organizacijo dela in spodbuja sodelovanje pri delu STO ter spremljanju poglavij glede trajnosti, povezanih s splošnim sistemom preferencialov;

| 32. | poziva Komisijo, naj ponovno opredeli strategijo EU za trgovino in naložbe, tako da bo vključevala tudi države skupine BRIK (Brazilijo, Rusijo, Indijo in Kitajsko) kot pomembne prihodnje trgovinske partnerice z lastnimi interesi v skupni svetovni mreži soodvisnih interesov socialno in ekološko trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj ponovno opredeli strategijo EU za trgovino in naložbe, tako da bo vključevala tudi države skupine BRIK (Brazilijo, Rusijo, Indijo in Kitajsko) kot pomembne prihodnje trgovinske partnerice z lastnimi interesi v skupni svetovni mreži soodvisnih interesov socialno in ekološko trajnostnega razvoja;

| 33. | meni, da bi morale večstranske razvojne banke učinkoviteje zagotavljati dodatna sredstva, da bi bila usmerjena v točno določene lokalne potrebe, podpirala dolgoročne naložbe in utrjevala lokalna gospodarstva; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi morale večstranske razvojne banke učinkoviteje zagotavljati dodatna sredstva, da bi bila usmerjena v točno določene lokalne potrebe, podpirala dolgoročne naložbe in utrjevala lokalna gospodarstva;

| 34. | priporoča trden in neodvisen Mednarodni denarni sklad, ki bo imel na voljo ustrezna orodja in sredstva, da bi lahko pozorneje spremljal medsebojno povezanost držav, ne le z okrepitvijo večstranskega nadzora, ampak tudi z osredotočanjem na sistemsko pomembna gospodarstva in oblikovanjem kazalnikov za oceno trajnih velikih neravnovesij; poziva k razširitvi mandata Mednarodnega denarnega sklada za posredovanje na tveganje, ki izhaja iz kapitalskih računov; |
| --- | --- |

34.

priporoča trden in neodvisen Mednarodni denarni sklad, ki bo imel na voljo ustrezna orodja in sredstva, da bi lahko pozorneje spremljal medsebojno povezanost držav, ne le z okrepitvijo večstranskega nadzora, ampak tudi z osredotočanjem na sistemsko pomembna gospodarstva in oblikovanjem kazalnikov za oceno trajnih velikih neravnovesij; poziva k razširitvi mandata Mednarodnega denarnega sklada za posredovanje na tveganje, ki izhaja iz kapitalskih računov;

| 35. | poudarja, da bi morali večstranski sporazumi o izmenjavi davčnih informacij vključevati določbe o samodejni izmenjavi informacij in poziva k ukrepom, ki bodo okrepili pravno podlago za črni seznam OECD nesodelujočih jurisdikcij, s čimer naj bi izboljšali fiskalno preglednost ter se borili proti goljufijam in utajam davkov; poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predlaga trden standard poročanja za posamezne države za čezmejne družbe, da se povečata preglednost in dostop davčnih uprav do pomembnih podatkov; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi morali večstranski sporazumi o izmenjavi davčnih informacij vključevati določbe o samodejni izmenjavi informacij in poziva k ukrepom, ki bodo okrepili pravno podlago za črni seznam OECD nesodelujočih jurisdikcij, s čimer naj bi izboljšali fiskalno preglednost ter se borili proti goljufijam in utajam davkov; poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predlaga trden standard poročanja za posamezne države za čezmejne družbe, da se povečata preglednost in dostop davčnih uprav do pomembnih podatkov;

| 36. | poudarja, da so pomembne mednarodne pobude, področju računovodskih ali revizijskih standardov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da so pomembne mednarodne pobude, področju računovodskih ali revizijskih standardov;

| 37. | poziva voditelje držav skupine G20, naj brez nadaljnjega obotavljanja končajo razprave o minimalnih skupnih elementih globalnega davka na finančne transakcije; |
| --- | --- |

37.

poziva voditelje držav skupine G20, naj brez nadaljnjega obotavljanja končajo razprave o minimalnih skupnih elementih globalnega davka na finančne transakcije;

| 38. | meni, da je G20 kljub pomenu drugih organov bistveni forum za posvetovanje na svetovni ravni, vendar ugotavlja, da ima kot svetovna institucija številne pomanjkljivosti, vključno s premajhno zastopanostjo malih narodov, pomanjkanjem preglednosti in demokratične odgovornosti, pa tudi pomanjkanjem pravne podlage, s pomočjo katere bi bile njene odločitve pravno zavezujoče; |
| --- | --- |

38.

meni, da je G20 kljub pomenu drugih organov bistveni forum za posvetovanje na svetovni ravni, vendar ugotavlja, da ima kot svetovna institucija številne pomanjkljivosti, vključno s premajhno zastopanostjo malih narodov, pomanjkanjem preglednosti in demokratične odgovornosti, pa tudi pomanjkanjem pravne podlage, s pomočjo katere bi bile njene odločitve pravno zavezujoče;

| 39. | spodbuja Mednarodni denarni sklad in skupino G20, naj si prizadevata pridobiti prispevke in nasvete svetovnih gospodarstev z nizkim proračunskim primanjkljajem in uravnoteženimi javnofinančnimi odhodki ter naj delujeta na podlagi tega; |
| --- | --- |

39.

spodbuja Mednarodni denarni sklad in skupino G20, naj si prizadevata pridobiti prispevke in nasvete svetovnih gospodarstev z nizkim proračunskim primanjkljajem in uravnoteženimi javnofinančnimi odhodki ter naj delujeta na podlagi tega;

| 40. | poudarja, da je treba euroobmočje glede na njegovo enotno valuto in enotno politiko deviznega tečaja pri razpravah o svetovni monetarni ureditvi obravnavati kot enoten subjekt; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba euroobmočje glede na njegovo enotno valuto in enotno politiko deviznega tečaja pri razpravah o svetovni monetarni ureditvi obravnavati kot enoten subjekt;

| 41. | poziva EU in države članice, naj poiščejo rešitve za nadaljnje izboljšanje usklajevanja med sestavami skupin G ter sistemom Združenih narodov; |
| --- | --- |

41.

poziva EU in države članice, naj poiščejo rešitve za nadaljnje izboljšanje usklajevanja med sestavami skupin G ter sistemom Združenih narodov;

| 42. | poziva k ustanovitvi mednarodnega odbora centralnih bank, ki bi ga v prvi vrsti sestavljale centralne banke EU, Japonske, Združenega kraljestva in Združenih držav, njegov mandat pa bi bilo usklajevanje monetarne politike, spremljanje finančnega nadzora ter razširjanje in uveljavljanje posebnih pravic črpanja kot globalne rezervne valute; |
| --- | --- |

42.

poziva k ustanovitvi mednarodnega odbora centralnih bank, ki bi ga v prvi vrsti sestavljale centralne banke EU, Japonske, Združenega kraljestva in Združenih držav, njegov mandat pa bi bilo usklajevanje monetarne politike, spremljanje finančnega nadzora ter razširjanje in uveljavljanje posebnih pravic črpanja kot globalne rezervne valute;

| 43. | priporoča politično okrepitev Mednarodnega denarnega sklada z letnimi vrhunskimi srečanji voditeljev držav, ki so zastopane v izvršnem odboru Mednarodnega denarnega sklada; na tej podlagi tudi spodbuja države članice Mednarodnega denarnega sklada, naj v izvršni odbor imenujejo najvišje vladne uslužbence, da bo ta prevzel vodilno vlogo kot forum za razprave in odločitve v zvezi z svetovnim gospodarskim upravljanjem; |
| --- | --- |

43.

priporoča politično okrepitev Mednarodnega denarnega sklada z letnimi vrhunskimi srečanji voditeljev držav, ki so zastopane v izvršnem odboru Mednarodnega denarnega sklada; na tej podlagi tudi spodbuja države članice Mednarodnega denarnega sklada, naj v izvršni odbor imenujejo najvišje vladne uslužbence, da bo ta prevzel vodilno vlogo kot forum za razprave in odločitve v zvezi z svetovnim gospodarskim upravljanjem;

| 44. | meni, da je treba povečati preglednost mednarodnih kapitalskih tokov, zlasti z odpravo bančne tajnosti; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba povečati preglednost mednarodnih kapitalskih tokov, zlasti z odpravo bančne tajnosti;

Globalno upravljanje finančnega sektorja

| 45. | poudarja, da je premajhno sodelovanje finančnih nadzornikov spodbudilo širitev finančne krize in poostrilo njene posledice; v zvezi s tem poziva nadzorne organe Unije, naj prevzamejo vodilno vlogo pri vzpostavljanju mednarodnega sodelovanja in oblikovanju najboljše prakse v finančni ureditvi; poudarja tudi, da bi bila konvergenca v smeri skupnega finančnega okvira med ZDA in EU zelo dobrodošla; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je premajhno sodelovanje finančnih nadzornikov spodbudilo širitev finančne krize in poostrilo njene posledice; v zvezi s tem poziva nadzorne organe Unije, naj prevzamejo vodilno vlogo pri vzpostavljanju mednarodnega sodelovanja in oblikovanju najboljše prakse v finančni ureditvi; poudarja tudi, da bi bila konvergenca v smeri skupnega finančnega okvira med ZDA in EU zelo dobrodošla;

| 46. | ugotavlja, da je potrebno globalno izvajanje reform, s katerimi bi izboljšali preglednost in odgovornost finančnih institucij; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da je potrebno globalno izvajanje reform, s katerimi bi izboljšali preglednost in odgovornost finančnih institucij;

| 47. | poudarja, da je bila sicer sprejeta zakonodaja za izboljšanje ureditve na nekaterih področjih finančnega sektorja v svetovnih finančnih centrih, vendar so nadaljnje reforme pravil in praks v bančnem ter vzporednem bančnem sistemu utemeljene; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je bila sicer sprejeta zakonodaja za izboljšanje ureditve na nekaterih področjih finančnega sektorja v svetovnih finančnih centrih, vendar so nadaljnje reforme pravil in praks v bančnem ter vzporednem bančnem sistemu utemeljene;

| 48. | poudarja, da je treba evropske organe za finančni nadzor jasno pooblastiti za tesno sodelovanje z njihovimi sogovorniki iz tretjih držav ali mednarodnimi sogovorniki, po zgledu Evropskega organa za sistemska tveganja in Odbora za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba evropske organe za finančni nadzor jasno pooblastiti za tesno sodelovanje z njihovimi sogovorniki iz tretjih držav ali mednarodnimi sogovorniki, po zgledu Evropskega organa za sistemska tveganja in Odbora za finančno stabilnost;

| 49. | poudarja, da je treba sprejeti dosleden in usklajen pristop k združitvi mikro- in makrobonitetnega nadzora; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba sprejeti dosleden in usklajen pristop k združitvi mikro- in makrobonitetnega nadzora;

| 50. | ugotavlja, da je ZDA in EU skupaj mogoče pripisati skoraj 40 % svetovne trgovine ter skoraj 50 % svetovnega BDP ter priporoča okrepljeni makrobonitetni dialog s poudarkom na atlantskem dialogu, temeljito in nepristransko izvajanje svežnja Basel III in nadaljnje razprave o širitvi področja nadzora na nebančne finančne institucije; poziva k trajnemu zagonu reforme finančnega sektorja za zagotovitev, da bodo finance učinkovito podpirale stabilnost in rast v realnem svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da je ZDA in EU skupaj mogoče pripisati skoraj 40 % svetovne trgovine ter skoraj 50 % svetovnega BDP ter priporoča okrepljeni makrobonitetni dialog s poudarkom na atlantskem dialogu, temeljito in nepristransko izvajanje svežnja Basel III in nadaljnje razprave o širitvi področja nadzora na nebančne finančne institucije; poziva k trajnemu zagonu reforme finančnega sektorja za zagotovitev, da bodo finance učinkovito podpirale stabilnost in rast v realnem svetovnem gospodarstvu;

| 51. | spoštuje pristop skupine G20, Svetovne trgovinske organizacije, Basla III in drugih večnacionalnih organov, pri čemer se zaveda morebitnih nevarnosti pretirane regulacije in regulativne konkurence; |
| --- | --- |

51.

spoštuje pristop skupine G20, Svetovne trgovinske organizacije, Basla III in drugih večnacionalnih organov, pri čemer se zaveda morebitnih nevarnosti pretirane regulacije in regulativne konkurence;

| 52. | pozdravlja vzpostavitev srečanja guvernerjev centralnih bank o svetovnem gospodarstvu pod okriljem Banke za mednarodne poravnave kot referenčne skupine za organizacijo sodelovanja centralnih bank; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja vzpostavitev srečanja guvernerjev centralnih bank o svetovnem gospodarstvu pod okriljem Banke za mednarodne poravnave kot referenčne skupine za organizacijo sodelovanja centralnih bank;

| 53. | je zaskrbljen zaradi nevarnosti razdrobljenosti, povezane z raznolikostjo uredite, ki vpliva na dejavnosti svetovnih finančnih akterjev; zato poziva k večji stopnji povezanosti mehanizmov, ki se uporabljajo na različnih področjih; |
| --- | --- |

53.

je zaskrbljen zaradi nevarnosti razdrobljenosti, povezane z raznolikostjo uredite, ki vpliva na dejavnosti svetovnih finančnih akterjev; zato poziva k večji stopnji povezanosti mehanizmov, ki se uporabljajo na različnih področjih;

| 54. | priznava vlogo, ki jo ima EIB pri spodbujanju rasti z dolgoročnimi naložbami; |
| --- | --- |

54.

priznava vlogo, ki jo ima EIB pri spodbujanju rasti z dolgoročnimi naložbami;

| 55. | poudarja, da je treba razviti ustrezna merila za opredelitev sistemsko pomembnih finančnih institucij, da ne bi prihajalo do tega, da bi bile institucije prevelike ali preveč medsebojno povezane, da bi jim spodletelo, ter da je zato treba zmanjšati sistemsko tveganje z uporabo dodatnih rezerv in kapitalskih zahtev ter protitrustovskih zakonov; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba razviti ustrezna merila za opredelitev sistemsko pomembnih finančnih institucij, da ne bi prihajalo do tega, da bi bile institucije prevelike ali preveč medsebojno povezane, da bi jim spodletelo, ter da je zato treba zmanjšati sistemsko tveganje z uporabo dodatnih rezerv in kapitalskih zahtev ter protitrustovskih zakonov;

| 56. | poziva baselski odbor za bančni nadzor, naj predlaga ukrepe za omejevanje bančnega poslovanja s prebivalstvom v sistemsko pomembnih institucijah ter od njih zahteva ločeno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

56.

poziva baselski odbor za bančni nadzor, naj predlaga ukrepe za omejevanje bančnega poslovanja s prebivalstvom v sistemsko pomembnih institucijah ter od njih zahteva ločeno kapitalizacijo;

| 57. | poziva baselski odbor za bančni nadzor, naj razvije standardni vzorčni pristop k izračunu tveganju prilagojenih sredstev, da bi pravilno ocenil in primerjal izpostavljenost bank kreditnemu in tržnemu tveganju; |
| --- | --- |

57.

poziva baselski odbor za bančni nadzor, naj razvije standardni vzorčni pristop k izračunu tveganju prilagojenih sredstev, da bi pravilno ocenil in primerjal izpostavljenost bank kreditnemu in tržnemu tveganju;

| 58. | priporoča razvoj primerne mednarodne infrastrukture pod okriljem Mednarodnega denarnega sklada, s katero bi organi oblasti in hkrati industrija dobili edinstven vir za standardizirane osnovne finančne podatke, kar bi s tehničnega vidika omogočilo mednarodne bonitetne naloge ter na primer varnejše in učinkovitejše industrijske procese; |
| --- | --- |

58.

priporoča razvoj primerne mednarodne infrastrukture pod okriljem Mednarodnega denarnega sklada, s katero bi organi oblasti in hkrati industrija dobili edinstven vir za standardizirane osnovne finančne podatke, kar bi s tehničnega vidika omogočilo mednarodne bonitetne naloge ter na primer varnejše in učinkovitejše industrijske procese;

Preureditev mednarodnega monetarnega sistema

Vloga in izzivi za EU

| 59. | poudarja, da okrepljeni okvir gospodarskega upravljanja v EU in euroobmočju pozitivno vpliva na sodelovanje in usklajevanje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da okrepljeni okvir gospodarskega upravljanja v EU in euroobmočju pozitivno vpliva na sodelovanje in usklajevanje na svetovni ravni;

| 60. | se zaveda, kako pomembna je krepitev in utrditev evropskega enotnega trga ne le kot notranjega cilja, ampak tudi kot vodilnega primera za druge trgovinske bloke po svetu; |
| --- | --- |

60.

se zaveda, kako pomembna je krepitev in utrditev evropskega enotnega trga ne le kot notranjega cilja, ampak tudi kot vodilnega primera za druge trgovinske bloke po svetu;

| 61. | poudarja potrebo po politikah EU na kmetijskem in finančnem področju, s katerimi bi preprečili svetovne pretrese pri preskrbi s hrano in cenah hrane; |
| --- | --- |

61.

poudarja potrebo po politikah EU na kmetijskem in finančnem področju, s katerimi bi preprečili svetovne pretrese pri preskrbi s hrano in cenah hrane;

| 62. | poudarja pozitivne učinke močnejšega okvira gospodarskega upravljanja, s katerim bi utrdili pakt za stabilnost in rast v EU ter euroobmočju za sodelovanje in usklajevanje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

62.

poudarja pozitivne učinke močnejšega okvira gospodarskega upravljanja, s katerim bi utrdili pakt za stabilnost in rast v EU ter euroobmočju za sodelovanje in usklajevanje na svetovni ravni;

| 63. | ugotavlja, da bi morala imeti EU dejavno vlogo pri prenovi mednarodnega monetarnega in finančnega sistema z močnim zunanjim predstavništvom, ki bi temeljilo na učinkovitejšem in bolj preglednem notranjem procesu odločanja v skladu z ustreznimi določbami Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da bi morala imeti EU dejavno vlogo pri prenovi mednarodnega monetarnega in finančnega sistema z močnim zunanjim predstavništvom, ki bi temeljilo na učinkovitejšem in bolj preglednem notranjem procesu odločanja v skladu z ustreznimi določbami Lizbonske pogodbe,

| 64. | pozdravlja ustanovitev štirih novih evropskih finančnih regulativnih organov, Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine, Evropskega organa za vrednostne papirje in trge ter Evropskega odbora za sistemska tveganja, in upa, da bodo postali močni in učinkoviti; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja ustanovitev štirih novih evropskih finančnih regulativnih organov, Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine, Evropskega organa za vrednostne papirje in trge ter Evropskega odbora za sistemska tveganja, in upa, da bodo postali močni in učinkoviti;

| 65. | meni, da potreba po dajanju prednosti enakim konkurenčnim pogojem na mednarodni ravni ne bi smela preprečevati EU ter drugim regionalnim blokom in državam, da okrepijo regionalno ureditev za popolno uporabo prožnosti, ki jo omogoča Svetovna trgovinska organizacija, ter druge mednarodne standarde za uravnoteženje makroekonomskih temeljev ter povečanje blaginje; |
| --- | --- |

65.

meni, da potreba po dajanju prednosti enakim konkurenčnim pogojem na mednarodni ravni ne bi smela preprečevati EU ter drugim regionalnim blokom in državam, da okrepijo regionalno ureditev za popolno uporabo prožnosti, ki jo omogoča Svetovna trgovinska organizacija, ter druge mednarodne standarde za uravnoteženje makroekonomskih temeljev ter povečanje blaginje;

| 66. | poziva EU, naj se osredotoči na zmanjševanje svoje energetske odvisnosti, da bi zajezila uvoženo inflacijo in ponovno pridobila trgovinsko ravnotežje z državami proizvajalkami nafte; |
| --- | --- |

66.

poziva EU, naj se osredotoči na zmanjševanje svoje energetske odvisnosti, da bi zajezila uvoženo inflacijo in ponovno pridobila trgovinsko ravnotežje z državami proizvajalkami nafte;

| 67. | poudarja, da bi lahko proizvodnjo svetovnih javnih dobrin, kot sta zaščita podnebja in izpolnjevanje razvojnih ciljev tisočletja, podprli z okvirom EU za upravičen dostop do trga; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da bi lahko proizvodnjo svetovnih javnih dobrin, kot sta zaščita podnebja in izpolnjevanje razvojnih ciljev tisočletja, podprli z okvirom EU za upravičen dostop do trga;

| 68. | poziva Komisijo, naj vloži predlog za izboljšanje notranjega postopka sprejemanja odločitev EU, da izboljša njegovo skladnost v zvezi z zunanjim predstavništvom na gospodarskem in finančnem področju in zagotovi, da bo predstavništvo EU demokratično odgovorno Evropskemu parlamentu, državam članicam in nacionalnim parlamentom; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj vloži predlog za izboljšanje notranjega postopka sprejemanja odločitev EU, da izboljša njegovo skladnost v zvezi z zunanjim predstavništvom na gospodarskem in finančnem področju in zagotovi, da bo predstavništvo EU demokratično odgovorno Evropskemu parlamentu, državam članicam in nacionalnim parlamentom;

| 69. | izrecno poziva skupino G20 in Svetovno trgovinsko organizacijo, naj raziščeta, ali se je mogoče na svetovni ravni dogovoriti za davek na ogljikov dioksid za uvožene proizvode in storitve; |
| --- | --- |

69.

izrecno poziva skupino G20 in Svetovno trgovinsko organizacijo, naj raziščeta, ali se je mogoče na svetovni ravni dogovoriti za davek na ogljikov dioksid za uvožene proizvode in storitve;

| 70. | opozarja, da bi moralo imeti euroobmočje v skladu s členom 138 Lizbonske pogodbe enotno zunanje predstavništvo; odločno poziva Komisijo, naj v ta namen predstavi zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

70.

opozarja, da bi moralo imeti euroobmočje v skladu s členom 138 Lizbonske pogodbe enotno zunanje predstavništvo; odločno poziva Komisijo, naj v ta namen predstavi zakonodajni predlog;

| 71. | poudarja, da je polno sodelovanje v svetovnem gospodarstvu za Evropo ključnega pomena, če naj bi izkoristila vse priložnosti, najboljšo priložnost za to pa ima kot enotna celota; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je polno sodelovanje v svetovnem gospodarstvu za Evropo ključnega pomena, če naj bi izkoristila vse priložnosti, najboljšo priložnost za to pa ima kot enotna celota;

| 72. | poziva EU, naj v skladu z Lizbonsko pogodbo, svojo notranjo agendo in razvojnimi cilji tisočletja v svojih trgovinskih politikah vedno spodbuja pravično trgovino, demokracijo, človekove pravice, dostojne delovne pogoje in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

72.

poziva EU, naj v skladu z Lizbonsko pogodbo, svojo notranjo agendo in razvojnimi cilji tisočletja v svojih trgovinskih politikah vedno spodbuja pravično trgovino, demokracijo, človekove pravice, dostojne delovne pogoje in trajnostni razvoj;

*

* *

| 73. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

73.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0377.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0229.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/60

---

Torek, 25. oktober 2011Položaj mater samohranilk

P7_TA(2011)0458

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (2011/2049(INI))

2013/C 131 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 14(3), 23, 24 in 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14(3), 23, 24 in 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju člena 5 konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 7, 8, 16, 17, 27 in 30 spremenjene Evropske socialne listine Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7, 8, 16, 17, 27 in 30 spremenjene Evropske socialne listine Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom "Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja" (KOM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom "Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja" (KOM(2008)0635),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010"Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010"Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015" (KOM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom "Uresničevanje barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok" (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom "Uresničevanje barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok" (KOM(2008)0638),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. decembra 2008 o enakosti žensk in moških za leto 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. decembra 2008 o enakosti žensk in moških za leto 2010 (KOM(2009)0694),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020,

| — | ob upoštevanju platforme EU za boj proti socialni izključenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju platforme EU za boj proti socialni izključenosti,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 24. marca 2010 o drugem evropskem pregledu kakovosti življenja: družinsko življenje in delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 24. marca 2010 o drugem evropskem pregledu kakovosti življenja: družinsko življenje in delo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o ustreznih, vzdržnih in varnih evropskih pokojninskih sistemih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o ustreznih, vzdržnih in varnih evropskih pokojninskih sistemih (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (7),

| — | ob upoštevanju svojega stališča ob prvi obravnavi z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča ob prvi obravnavi z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (8),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0317/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0317/2011),

Splošno stanje

| A. | ker sta vzorec dvostarševske družine in pojem materinstva zgolj po poroki zaradi družbenih in kulturnih sprememb, ki jih spremljata dostop do trga dela in večja finančna neodvisnost žensk, vse bolj načeta, matere samohranilke pa postajajo v vseh razvitih in industrializiranih državah vse pomembnejša skupina prebivalstva; ker se vse več žensk prosto odloči za materinstvo, čeprav so samske; |
| --- | --- |

A.

ker sta vzorec dvostarševske družine in pojem materinstva zgolj po poroki zaradi družbenih in kulturnih sprememb, ki jih spremljata dostop do trga dela in večja finančna neodvisnost žensk, vse bolj načeta, matere samohranilke pa postajajo v vseh razvitih in industrializiranih državah vse pomembnejša skupina prebivalstva; ker se vse več žensk prosto odloči za materinstvo, čeprav so samske;

| B. | ker se najstnikom z otroki namenja nesorazmerna pozornost, saj naj bi samodejno postali starši samohranilci, in se tako ustvarja netočna slika o starših samohranilcih; ker škodljivi in netočni stereotipi spodjedajo samozavest in samospoštovanje staršev samohranilcev in njihovih otrok; |
| --- | --- |

B.

ker se najstnikom z otroki namenja nesorazmerna pozornost, saj naj bi samodejno postali starši samohranilci, in se tako ustvarja netočna slika o starših samohranilcih; ker škodljivi in netočni stereotipi spodjedajo samozavest in samospoštovanje staršev samohranilcev in njihovih otrok;

| C. | ker enostarševske družine niso homogena skupina, temveč obsegajo zelo širok spekter družinskih, finančnih in socialnih razmer; |
| --- | --- |

C.

ker enostarševske družine niso homogena skupina, temveč obsegajo zelo širok spekter družinskih, finančnih in socialnih razmer;

| D. | ker so nekatere kategorije mater samohranilk zaradi razmer, v katerih živijo, vseeno ranljive, kar ima lahko posledice za njihove otroke; |
| --- | --- |

D.

ker so nekatere kategorije mater samohranilk zaradi razmer, v katerih živijo, vseeno ranljive, kar ima lahko posledice za njihove otroke;

| E. | ker postajajo matere samohranilke v vseh razvitih in industrializiranih državah vse pomembnejša skupina, bodisi zaradi razveze, ločitve ali ker se nikoli niso poročile, in ker se je na to novo stvarnost treba odzvati s prilagoditvijo politik; |
| --- | --- |

E.

ker postajajo matere samohranilke v vseh razvitih in industrializiranih državah vse pomembnejša skupina, bodisi zaradi razveze, ločitve ali ker se nikoli niso poročile, in ker se je na to novo stvarnost treba odzvati s prilagoditvijo politik;

| F. | ker so države članice odgovorne, da materam samohranilkam in njihovim otrokom zagotovijo sprejemljive razmere; |
| --- | --- |

F.

ker so države članice odgovorne, da materam samohranilkam in njihovim otrokom zagotovijo sprejemljive razmere;

| G. | ker javne politike v številnih državah članicah še vedno niso prilagojene različnim družinskim vzorcem in razmeram ter so starši samohranilci še vedno socialno in ekonomsko prikrajšani; |
| --- | --- |

G.

ker javne politike v številnih državah članicah še vedno niso prilagojene različnim družinskim vzorcem in razmeram ter so starši samohranilci še vedno socialno in ekonomsko prikrajšani;

| H. | ker v številnih družbah izbira matere, da se ne poroči, ni zasramovana ali zaznamovana kot v družbah, v katerih iz različnih razlogov prevladujejo patriarhalni vzorci; |
| --- | --- |

H.

ker v številnih družbah izbira matere, da se ne poroči, ni zasramovana ali zaznamovana kot v družbah, v katerih iz različnih razlogov prevladujejo patriarhalni vzorci;

| I. | ker so v Evropi starši samohranilci večinoma ženske; ker je bilo leta 2001 v povprečju 85 % staršev samohranilcev žensk, starih od 25 do 64 let, kar pomeni, da je v vsej ženski populaciji 5 % mater samohranilk, v nekaterih državah članicah pa delež mater samohranilk znaša od 6 do 7,5 % (Češka, Poljska, Madžarska in Slovenija) in celo 9 % (Estonija, Latvija); |
| --- | --- |

I.

ker so v Evropi starši samohranilci večinoma ženske; ker je bilo leta 2001 v povprečju 85 % staršev samohranilcev žensk, starih od 25 do 64 let, kar pomeni, da je v vsej ženski populaciji 5 % mater samohranilk, v nekaterih državah članicah pa delež mater samohranilk znaša od 6 do 7,5 % (Češka, Poljska, Madžarska in Slovenija) in celo 9 % (Estonija, Latvija);

| J. | ker se odnos do mater samohranilk in politike s tega področja, razlikujejo od ene evropske regije do druge, kar povzroča geografsko neravnovesje: severne regije imajo trdnejše sisteme socialnega varstva, južne regije se bolj zanašajo na vlogo širše družine, vzhodne regije pa zaznamuje mešanica obojega; |
| --- | --- |

J.

ker se odnos do mater samohranilk in politike s tega področja, razlikujejo od ene evropske regije do druge, kar povzroča geografsko neravnovesje: severne regije imajo trdnejše sisteme socialnega varstva, južne regije se bolj zanašajo na vlogo širše družine, vzhodne regije pa zaznamuje mešanica obojega;

| K. | ker imajo matere samohranilke zaradi različnih javnih politik in razlik v pravnem statusu (razvezane, ločene, neporočene ali ovdovele) različne izkušnje in so glede na državo, v kateri živijo, upravičene do različnih vrst dodatkov in zdravstvenih storitev zanje in njihove otroke; |
| --- | --- |

K.

ker imajo matere samohranilke zaradi različnih javnih politik in razlik v pravnem statusu (razvezane, ločene, neporočene ali ovdovele) različne izkušnje in so glede na državo, v kateri živijo, upravičene do različnih vrst dodatkov in zdravstvenih storitev zanje in njihove otroke;

| L. | ker matere samohranilke pogosto prekinejo izobraževanje ali strokovno usposabljanje zaradi pomanjkanja časa in sredstev, porabljenih za vzgojo svojih otrok, tako da se soočajo s tveganjem socialne izključenosti in revščine; |
| --- | --- |

L.

ker matere samohranilke pogosto prekinejo izobraževanje ali strokovno usposabljanje zaradi pomanjkanja časa in sredstev, porabljenih za vzgojo svojih otrok, tako da se soočajo s tveganjem socialne izključenosti in revščine;

| M. | ker je izobraževanje in informiranje o spolnih in reproduktivnih pravicah žensk, zlasti mlajših, bistvenega pomena za preprečevanje nezaželenih nosečnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je izobraževanje in informiranje o spolnih in reproduktivnih pravicah žensk, zlasti mlajših, bistvenega pomena za preprečevanje nezaželenih nosečnosti;

| N. | ker so ženske, ki so izgubile partnerja zaradi nasilja, vključno s seksističnim nasiljem, terorizmom in organiziranim kriminalom, bolj izpostavljene izključenosti iz družbe ter zato potrebujejo posebno pozornost, da se spodbudi njihova ponovna vključitev v družbo, in vodenje pri nadaljevanju starševske vloge, kar je najboljše za otroke; |
| --- | --- |

N.

ker so ženske, ki so izgubile partnerja zaradi nasilja, vključno s seksističnim nasiljem, terorizmom in organiziranim kriminalom, bolj izpostavljene izključenosti iz družbe ter zato potrebujejo posebno pozornost, da se spodbudi njihova ponovna vključitev v družbo, in vodenje pri nadaljevanju starševske vloge, kar je najboljše za otroke;

| O. | ker odgovorni organi na evropski ravni sprejemajo ukrepe in programe za pomoč tem skupinam; |
| --- | --- |

O.

ker odgovorni organi na evropski ravni sprejemajo ukrepe in programe za pomoč tem skupinam;

| P. | ker na razvoj otrok v enostarševskih družinah vpliva veliko dejavnikov, ker se večina otrok, ki odraščajo samo z enim staršem, dobro razvije in ker so za razvoj otrok pomembni veliko bolj kompleksni dejavniki od tega, za katere vrste družino gre; |
| --- | --- |

P.

ker na razvoj otrok v enostarševskih družinah vpliva veliko dejavnikov, ker se večina otrok, ki odraščajo samo z enim staršem, dobro razvije in ker so za razvoj otrok pomembni veliko bolj kompleksni dejavniki od tega, za katere vrste družino gre;

| Q. | poudarja, da bi morale odločitve v zvezi z družinsko politiko postavljati v ospredje potrebe in največje koristi otroka ter zagotavljati, da se bodo lahko otroci dobro razvijali; |
| --- | --- |

Q.

poudarja, da bi morale odločitve v zvezi z družinsko politiko postavljati v ospredje potrebe in največje koristi otroka ter zagotavljati, da se bodo lahko otroci dobro razvijali;

Zaposlovanje mater samohranilk

| R. | ker je na trgu dela navzočih 69 % mater samohranilk in ker je leta 2001 v povprečju 18 % mater samohranilk delalo s skrajšanim delovnim časom; |
| --- | --- |

R.

ker je na trgu dela navzočih 69 % mater samohranilk in ker je leta 2001 v povprečju 18 % mater samohranilk delalo s skrajšanim delovnim časom;

| S. | ker delo s skrajšanim delovnim časom in podzaposlenost mater samohranilk pogosto nista prostovoljna, temveč posledica družinskih obveznosti; |
| --- | --- |

S.

ker delo s skrajšanim delovnim časom in podzaposlenost mater samohranilk pogosto nista prostovoljna, temveč posledica družinskih obveznosti;

| T. | ker dobre storitve otroškega varstva izboljšujejo stopnjo zaposlenosti mater, zlasti samohranilk, vendar jih je treba povezati še z drugimi dopolnilnimi ukrepi, na primer z dobrim porodniškim dopustom in prilagodljivimi ureditvami dela, kar omogoča višjo udeležbo mater ter prispeva k njihovi dobrobiti in dobrobiti otroka; |
| --- | --- |

T.

ker dobre storitve otroškega varstva izboljšujejo stopnjo zaposlenosti mater, zlasti samohranilk, vendar jih je treba povezati še z drugimi dopolnilnimi ukrepi, na primer z dobrim porodniškim dopustom in prilagodljivimi ureditvami dela, kar omogoča višjo udeležbo mater ter prispeva k njihovi dobrobiti in dobrobiti otroka;

| U. | ker moški z otroki večinoma delajo več kot moški brez otrok, za ženske pa velja nasprotno; ker je razlika v plačilu med spoloma, ki je v EU v povprečju 18-odstotna, večja, ko ženske postanejo matere, in se nadaljuje vse do upokojitve; |
| --- | --- |

U.

ker moški z otroki večinoma delajo več kot moški brez otrok, za ženske pa velja nasprotno; ker je razlika v plačilu med spoloma, ki je v EU v povprečju 18-odstotna, večja, ko ženske postanejo matere, in se nadaljuje vse do upokojitve;

Nevarnost revščine in socialne izključenosti

| V. | ker je za enostarševske družine tveganje, da bodo zdrsnile v revščino in ostale v začaranem krogu revščine, večje kot za dvostarševske; ker so najnovejši podatki v letu 2006 pokazali, da je v EU-25 kar 32 % enostarševskih družin v nevarnosti, da zdrsnejo v revščino, v primerjavi z 12 % parov z otroki; |
| --- | --- |

V.

ker je za enostarševske družine tveganje, da bodo zdrsnile v revščino in ostale v začaranem krogu revščine, večje kot za dvostarševske; ker so najnovejši podatki v letu 2006 pokazali, da je v EU-25 kar 32 % enostarševskih družin v nevarnosti, da zdrsnejo v revščino, v primerjavi z 12 % parov z otroki;

| W. | ker je tveganju, da bodo izkusili finančno negotovost, izpostavljen večji deleže žensk kot moških – predvsem zaradi pogojev na trgu dela, vključno z višjo ravnijo brezposelnosti, nižjimi plačami, delom s skrajšanim delovnim časom in slabše plačanimi delovnimi mesti, čemur so v večji meri izpostavljene matere samohranilke brez prihodkov; |
| --- | --- |

W.

ker je tveganju, da bodo izkusili finančno negotovost, izpostavljen večji deleže žensk kot moških – predvsem zaradi pogojev na trgu dela, vključno z višjo ravnijo brezposelnosti, nižjimi plačami, delom s skrajšanim delovnim časom in slabše plačanimi delovnimi mesti, čemur so v večji meri izpostavljene matere samohranilke brez prihodkov;

| X. | ker je tveganje revščine med otroki iz enostarševskih družin (19 %) večje kot med drugim prebivalstvom in ker zagotavljanje otroškega varstva prispeva k zmanjševanju revščine, vključno z revščino otrok, in povečevanju socialne vključenosti; |
| --- | --- |

X.

ker je tveganje revščine med otroki iz enostarševskih družin (19 %) večje kot med drugim prebivalstvom in ker zagotavljanje otroškega varstva prispeva k zmanjševanju revščine, vključno z revščino otrok, in povečevanju socialne vključenosti;

Usklajevane družinskega in poklicnega življenja

| Y. | ker so dostop do trga dela in poklicne priložnosti najboljši med 25. in 40. letom starosti, ko so otroci še majhni in potrebujejo več starševske skrbi in njihovega časa; ker manjka kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva, delovne ure pa pogosto niso združljive z odpiralnim časom ustanov za varstvo otrok in šol, kar je pogosto največja zapreka in omejitev pri usklajevanju družinskega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

Y.

ker so dostop do trga dela in poklicne priložnosti najboljši med 25. in 40. letom starosti, ko so otroci še majhni in potrebujejo več starševske skrbi in njihovega časa; ker manjka kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva, delovne ure pa pogosto niso združljive z odpiralnim časom ustanov za varstvo otrok in šol, kar je pogosto največja zapreka in omejitev pri usklajevanju družinskega in poklicnega življenja;

| Z. | ker so težave staršev samohranilcev dvojne v primerjavi z dvostarševskimi družinami, saj vsakodnevnih skrbstvenih obveznosti ne morejo z nikomer deliti; |
| --- | --- |

Z.

ker so težave staršev samohranilcev dvojne v primerjavi z dvostarševskimi družinami, saj vsakodnevnih skrbstvenih obveznosti ne morejo z nikomer deliti;

| AA. | ker je zagotavljanje kakovostnih in cenovno sprejemljivih storitev otroškega varstva izjemnega pomena za matere samohranilke in njihove otroke, zlasti za starostno skupino do 2 let; ker se uporaba formalnih ureditev otroškega varstva za starostno skupino do 2 let giblje med 73 % na Danskem in samo 2 % na Češkem ali Poljskem ter ker so le redke države članice EU (Danska, Nizozemska, Švedska, Belgija, Španija, Portugalska in Združeno kraljestvo) že dosegle barcelonske cilje (zagotovitev otroškega varstva za 33 % otrok, mlajših od 3 let); |
| --- | --- |

AA.

ker je zagotavljanje kakovostnih in cenovno sprejemljivih storitev otroškega varstva izjemnega pomena za matere samohranilke in njihove otroke, zlasti za starostno skupino do 2 let; ker se uporaba formalnih ureditev otroškega varstva za starostno skupino do 2 let giblje med 73 % na Danskem in samo 2 % na Češkem ali Poljskem ter ker so le redke države članice EU (Danska, Nizozemska, Švedska, Belgija, Španija, Portugalska in Združeno kraljestvo) že dosegle barcelonske cilje (zagotovitev otroškega varstva za 33 % otrok, mlajših od 3 let);

| AB. | ker bi morale vse ženske, vključno z materami samohranilkami, pričakovati, da jim bo edina rešitev pred ranljivostjo in revščino dostop do trga dela, javni organi pa si morajo ustrezno prizadevati, da bodo to dosegli; |
| --- | --- |

AB.

ker bi morale vse ženske, vključno z materami samohranilkami, pričakovati, da jim bo edina rešitev pred ranljivostjo in revščino dostop do trga dela, javni organi pa si morajo ustrezno prizadevati, da bodo to dosegli;

Splošno stanje

| 1. | poziva, naj se položaju mater samohranilk nameni več pozornosti; spodbuja države članice k sprejemanju javne politike, s področja izobraževanja, oskrbe in nege, zdravstva, zaposlovanja, sistemov socialne varnosti in stanovanj, da bi podprle potrebe in stvarnost enostarševskih družin, zlasti razmere družin mater samohranilk; |
| --- | --- |

1.

poziva, naj se položaju mater samohranilk nameni več pozornosti; spodbuja države članice k sprejemanju javne politike, s področja izobraževanja, oskrbe in nege, zdravstva, zaposlovanja, sistemov socialne varnosti in stanovanj, da bi podprle potrebe in stvarnost enostarševskih družin, zlasti razmere družin mater samohranilk;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo delo vseh organizacij in neformalnih omrežij, ki delajo za matere samohranilke, zlasti v državah, kjer ni ali je zelo malo posebne podpore za enostarševske družine; meni, da ta pomoč ne bi smela nadomestiti državne socialne pomoči za zaščito mater samohranilk v državah članicah, saj zaradi geografskih in kulturnih razlik med državami članicami pri državne pomoči materam samohranilkam ne more vsem ustrezati enak model; poziva organe držav članic, naj vključijo programe pomoči za tiste, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo delo vseh organizacij in neformalnih omrežij, ki delajo za matere samohranilke, zlasti v državah, kjer ni ali je zelo malo posebne podpore za enostarševske družine; meni, da ta pomoč ne bi smela nadomestiti državne socialne pomoči za zaščito mater samohranilk v državah članicah, saj zaradi geografskih in kulturnih razlik med državami članicami pri državne pomoči materam samohranilkam ne more vsem ustrezati enak model; poziva organe držav članic, naj vključijo programe pomoči za tiste, ki jo potrebujejo;

| 3. | spodbuja delo za pomoč materam samohranilkam; meni, da morajo biti ta prizadevanja usmerjena k okrepitvi samostojnosti in neodvisnosti mater samohranilk ter k zmanjšanju njihovega občutka nedejavnosti in osamljenosti, k izboljšanju družbene iznajdljivosti in starševskih veščin ter k olajšanju dostopa do informacij o pravicah in priložnostih pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

3.

spodbuja delo za pomoč materam samohranilkam; meni, da morajo biti ta prizadevanja usmerjena k okrepitvi samostojnosti in neodvisnosti mater samohranilk ter k zmanjšanju njihovega občutka nedejavnosti in osamljenosti, k izboljšanju družbene iznajdljivosti in starševskih veščin ter k olajšanju dostopa do informacij o pravicah in priložnostih pri zaposlovanju;

| 4. | poziva k večjemu številu strategij, ki se osredotočajo na enakost spolov in bi lahko omogočile boljše razumevanje odnosa med spolom in revščino ter bi pomenile naložbo v projekte, ki se ukvarjajo s potrebami enostarševskih družin; |
| --- | --- |

4.

poziva k večjemu številu strategij, ki se osredotočajo na enakost spolov in bi lahko omogočile boljše razumevanje odnosa med spolom in revščino ter bi pomenile naložbo v projekte, ki se ukvarjajo s potrebami enostarševskih družin;

| 5. | poziva države članice, naj spodbujajo združenja, ki pomagajo materam samohranilkam, k izvajanju izobraževalnih tečajev, ki bodo olajšali zaposlovanje mater samohranilk in jim pomagala izboljšati samozavest; v zvezi s tem poziva države članice, naj spodbujajo ustanavljanje družinskih centrov, ki bodo nudili začasno nastanitev, matere samohranilke pa bodo lahko v njih pridobile svetovanje in izobrazbo; spodbuja nacionalne organe, naj vključijo posebne izobraževalne programe za matere samohranilke, ki jim bodo olajšali dostop do trga dela, in naj sodelujejo z združenji, ki si prizadevajo za to; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj spodbujajo združenja, ki pomagajo materam samohranilkam, k izvajanju izobraževalnih tečajev, ki bodo olajšali zaposlovanje mater samohranilk in jim pomagala izboljšati samozavest; v zvezi s tem poziva države članice, naj spodbujajo ustanavljanje družinskih centrov, ki bodo nudili začasno nastanitev, matere samohranilke pa bodo lahko v njih pridobile svetovanje in izobrazbo; spodbuja nacionalne organe, naj vključijo posebne izobraževalne programe za matere samohranilke, ki jim bodo olajšali dostop do trga dela, in naj sodelujejo z združenji, ki si prizadevajo za to;

| 6. | spodbuja razvoj spletnih klepetalnic, spletnih dnevnikov in telefonskih linij za pomoč, ki bodo namenjeni prav materam samohranilkam, da se zmanjša njihova osamljenost in se jim omogoči izmenjava nasvetov, informacij in najboljše prakse na podlagi njihovih potreb, pa tudi uvedbo telefonskih linij za pomoč ali brezplačnih telefonskih številk, prek katerih bodo lažje vzpostavile stik s socialnimi službami; |
| --- | --- |

6.

spodbuja razvoj spletnih klepetalnic, spletnih dnevnikov in telefonskih linij za pomoč, ki bodo namenjeni prav materam samohranilkam, da se zmanjša njihova osamljenost in se jim omogoči izmenjava nasvetov, informacij in najboljše prakse na podlagi njihovih potreb, pa tudi uvedbo telefonskih linij za pomoč ali brezplačnih telefonskih številk, prek katerih bodo lažje vzpostavile stik s socialnimi službami;

| 7. | poziva države članice, naj na podlagi izmenjave najboljših praks v Evropi opredelijo skupne politike; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj na podlagi izmenjave najboljših praks v Evropi opredelijo skupne politike;

| 8. | spodbuja razvoj podpornih mehanizmov, vključno z izobraževalnimi tečaji, da bi podprli matere samohranilke s svetovanjem o najboljših načinih za opravljanje zahtevne naloge vzgajanja otrok kot starš samohranilec in omogočanjem uravnoteženega življenjskega ritma svojim otrokom; |
| --- | --- |

8.

spodbuja razvoj podpornih mehanizmov, vključno z izobraževalnimi tečaji, da bi podprli matere samohranilke s svetovanjem o najboljših načinih za opravljanje zahtevne naloge vzgajanja otrok kot starš samohranilec in omogočanjem uravnoteženega življenjskega ritma svojim otrokom;

| 9. | poziva države članice in njihovo upravo, naj spodbujajo pripravo izobraževalnih tečajev za starše, s katerimi bi mlade starše samohranilce brez prihodkov pripravili in jih poučili, kako se bolje soočati z nalogo vzgajanja otrok; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice in njihovo upravo, naj spodbujajo pripravo izobraževalnih tečajev za starše, s katerimi bi mlade starše samohranilce brez prihodkov pripravili in jih poučili, kako se bolje soočati z nalogo vzgajanja otrok;

| 10. | poziva države članice, naj okrepijo vlogo nacionalnih organov za enakost v zvezi z diskriminacijo mater samohranilk na delovnem mestu; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj okrepijo vlogo nacionalnih organov za enakost v zvezi z diskriminacijo mater samohranilk na delovnem mestu;

| 11. | priporoča državam članicam, naj zagotovijo pomoč za pridobitev stanovanja in začasne rešitve v zvezi s prebivališčem zlasti tistim materam samohranilkam, ki zaradi polnoletnosti ne morejo več biti nameščene v rejniški družini; |
| --- | --- |

11.

priporoča državam članicam, naj zagotovijo pomoč za pridobitev stanovanja in začasne rešitve v zvezi s prebivališčem zlasti tistim materam samohranilkam, ki zaradi polnoletnosti ne morejo več biti nameščene v rejniški družini;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo posebne razmere mater samohranilk v različnih evropskih državah in zagotovijo posebno pomoč materam samohranilkam iz najranljivejših kategorij; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo posebne razmere mater samohranilk v različnih evropskih državah in zagotovijo posebno pomoč materam samohranilkam iz najranljivejših kategorij;

Zaposlovanje mater samohranilk

| 13. | poudarja, da je treba (neporočenim, ovdovelim in ločenim) materam samohranilkam s financiranjem držav članic in prek Evropskega socialnega sklada omogočiti dostop do usposabljanja, poklicnega usposabljanja in posebnih štipendij, in da je še posebej pomembno spodbuditi mlade nosečnice, naj ne opustijo šolanja, saj jim bo pomagalo h kvalifikacijam in boljšim možnostim za dostojne delovne razmere, k dobro plačani službi in finančni neodvisnosti, saj bodo mogle samo tako ubežati revščini; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba (neporočenim, ovdovelim in ločenim) materam samohranilkam s financiranjem držav članic in prek Evropskega socialnega sklada omogočiti dostop do usposabljanja, poklicnega usposabljanja in posebnih štipendij, in da je še posebej pomembno spodbuditi mlade nosečnice, naj ne opustijo šolanja, saj jim bo pomagalo h kvalifikacijam in boljšim možnostim za dostojne delovne razmere, k dobro plačani službi in finančni neodvisnosti, saj bodo mogle samo tako ubežati revščini;

| 14. | poziva Komisijo, naj poleg razvijanja okvira tovrstnih programov, kot sta Progress in Equal, za naslednji večletni finančni okvir razmisli o programih za ozaveščanje, ki bi povečali udeležbo nekaterih ekonomsko ranljivih družbenih skupin, kot so matere samohranilke, in spodbujali njihovo dejavno udejstvovanje; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj poleg razvijanja okvira tovrstnih programov, kot sta Progress in Equal, za naslednji večletni finančni okvir razmisli o programih za ozaveščanje, ki bi povečali udeležbo nekaterih ekonomsko ranljivih družbenih skupin, kot so matere samohranilke, in spodbujali njihovo dejavno udejstvovanje;

| 15. | spodbuja države članice, naj pazljivo analizirajo pojav podzaposlenosti mater samohranilk in sprejmejo ustrezne ukrepe za spoprijemanje s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

15.

spodbuja države članice, naj pazljivo analizirajo pojav podzaposlenosti mater samohranilk in sprejmejo ustrezne ukrepe za spoprijemanje s tem vprašanjem;

| 16. | poudarja, da je treba zagotoviti dovolj visokokakovostnih in cenovno dostopnih storitev otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane osebe, ki bodo združljive z zaposlitvijo za polni delovni čas, ter materam samohranilkam bistveno olajšati dostop do izobraževanja in iskanja zaposlitve, pa tudi povečati njihove možnosti, da obdržijo službo; podpira odpiranje otroškega varstva s prožnim odpiralnim časom v podjetjih; vztraja, naj države članice zagotovijo dostop do storitev otroškega varstva, in skušajo pokriti 50 % potreb po varstvu za otroke, stare do 3 let in popolnoma pokriti potrebe po varstvu za otroke v starosti od 3 do 6 let; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba zagotoviti dovolj visokokakovostnih in cenovno dostopnih storitev otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane osebe, ki bodo združljive z zaposlitvijo za polni delovni čas, ter materam samohranilkam bistveno olajšati dostop do izobraževanja in iskanja zaposlitve, pa tudi povečati njihove možnosti, da obdržijo službo; podpira odpiranje otroškega varstva s prožnim odpiralnim časom v podjetjih; vztraja, naj države članice zagotovijo dostop do storitev otroškega varstva, in skušajo pokriti 50 % potreb po varstvu za otroke, stare do 3 let in popolnoma pokriti potrebe po varstvu za otroke v starosti od 3 do 6 let;

| 17. | poudarja, da morajo države članice uvesti več ukrepov, katerih cilj bo povečanje zaposlenosti mater, saj je to najučinkovitejši način za povečanje prihodkov in s tem zmanjšanje revščine ali socialne izključenosti mater samohranilk; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da morajo države članice uvesti več ukrepov, katerih cilj bo povečanje zaposlenosti mater, saj je to najučinkovitejši način za povečanje prihodkov in s tem zmanjšanje revščine ali socialne izključenosti mater samohranilk;

| 18. | poudarja pomen vodenja takšnih politik zaposlovanja, ki bi spodbujale zaposlovanje mater samohranilk in preprečevale neupravičeno odpuščanje; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen vodenja takšnih politik zaposlovanja, ki bi spodbujale zaposlovanje mater samohranilk in preprečevale neupravičeno odpuščanje;

| 19. | spodbuja države članice, naj zagotovijo davčne olajšave ali druge finančne spodbude podjetjem, ki zaposlujejo starše samohranilce in/ali ustanavljajo, izvajajo in zaposlenim ponujajo otroško varstvo v podjetju; |
| --- | --- |

19.

spodbuja države članice, naj zagotovijo davčne olajšave ali druge finančne spodbude podjetjem, ki zaposlujejo starše samohranilce in/ali ustanavljajo, izvajajo in zaposlenim ponujajo otroško varstvo v podjetju;

Nevarnost revščine in socialne izključenosti

| 20. | spodbuja države članice, naj izmenjujejo najboljšo prakso glede podpore enostarševskim družinam, zlasti v obdobju finančne krize, ki je še poslabšala položaj staršev samohranilcev; |
| --- | --- |

20.

spodbuja države članice, naj izmenjujejo najboljšo prakso glede podpore enostarševskim družinam, zlasti v obdobju finančne krize, ki je še poslabšala položaj staršev samohranilcev;

| 21. | poziva države članice, naj v sodelovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov preučijo posebne potrebe mater samohranilk, zberejo podatke in jih analizirajo ter razmislijo o oblikovanju konkretnih ukrepov za reševanje teh vprašanj, za izboljšanje teh ukrepov pa naj si tudi izmenjajo zglede najboljše prakse; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj v sodelovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov preučijo posebne potrebe mater samohranilk, zberejo podatke in jih analizirajo ter razmislijo o oblikovanju konkretnih ukrepov za reševanje teh vprašanj, za izboljšanje teh ukrepov pa naj si tudi izmenjajo zglede najboljše prakse;

| 22. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki bi preprečevali, da bi bile matere samohranilke trajno izpostavljene tveganju revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki bi preprečevali, da bi bile matere samohranilke trajno izpostavljene tveganju revščine in socialne izključenosti;

| 23. | meni, da bi morale matere samohranilke prejemati stanovanjsko podporo in da bi morale imeti na čakalnih seznamih za najem stanovanj prednost; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi morale matere samohranilke prejemati stanovanjsko podporo in da bi morale imeti na čakalnih seznamih za najem stanovanj prednost;

| 24. | poziva države članice, naj zagotovijo enako obravnavanje ter s pomočjo splošnih dodatkov ohranjajo visoko kakovost življenja za vse otroke, ne glede na zakonski status njihovih staršev ali njihove družinske razmere, da ne bi revščina prešla tudi na otroke; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj zagotovijo enako obravnavanje ter s pomočjo splošnih dodatkov ohranjajo visoko kakovost življenja za vse otroke, ne glede na zakonski status njihovih staršev ali njihove družinske razmere, da ne bi revščina prešla tudi na otroke;

| 25. | poziva države članice, naj oblikujejo ukrepe za odpravo diskriminacije mater samohranilk in njihovih otrok, na primer programe, ki bi njihovim otrokom zagotavljali državno pomoč in štipendije; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj oblikujejo ukrepe za odpravo diskriminacije mater samohranilk in njihovih otrok, na primer programe, ki bi njihovim otrokom zagotavljali državno pomoč in štipendije;

| 26. | spodbuja države članice, naj uvedejo politike za zagotavljanje finančne podpore enostarševskim družinam v obliki posebnih prejemkov, davčnih olajšav za enostarševska gospodinjstva ali drugih davčnih olajšav za starše samohranilce, skladnih z nacionalno zakonodajo, ter pomoč za usposabljanje staršev samohranilcev; |
| --- | --- |

26.

spodbuja države članice, naj uvedejo politike za zagotavljanje finančne podpore enostarševskim družinam v obliki posebnih prejemkov, davčnih olajšav za enostarševska gospodinjstva ali drugih davčnih olajšav za starše samohranilce, skladnih z nacionalno zakonodajo, ter pomoč za usposabljanje staršev samohranilcev;

| 27. | poziva države članice, naj zagotovijo, da starši, ki nimajo skrbništva, redno plačujejo podporo (preživnino); |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj zagotovijo, da starši, ki nimajo skrbništva, redno plačujejo podporo (preživnino);

| 28. | spodbuja države članice, naj pri reformi svojih pokojninskih sistemov upoštevajo enakost spolov, zlasti pa položaj mater samohranilk; |
| --- | --- |

28.

spodbuja države članice, naj pri reformi svojih pokojninskih sistemov upoštevajo enakost spolov, zlasti pa položaj mater samohranilk;

Usklajevanje družinskega in poklicnega življenja

| 29. | poudarja, da bi države članice in zasebne organizacije morale dati prednost ravnotežju med poklicnim in zasebnim življenjem in uvesti družini bolj prijazne delovne pogoje, kot so gibljiv delovni čas, delo na daljavo in varstvene in druge, otrokom namenjene zmogljivosti, otroške jasli itd.; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi države članice in zasebne organizacije morale dati prednost ravnotežju med poklicnim in zasebnim življenjem in uvesti družini bolj prijazne delovne pogoje, kot so gibljiv delovni čas, delo na daljavo in varstvene in druge, otrokom namenjene zmogljivosti, otroške jasli itd.;

| 30. | poudarja, da je potrebna večja udeležba očetov, da se materam samohranilkam omogoči ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem; v zvezi s tem ugotavlja, da v nekaterih državah članicah deljeno skrbništvo skoraj ne obstaja; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je potrebna večja udeležba očetov, da se materam samohranilkam omogoči ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem; v zvezi s tem ugotavlja, da v nekaterih državah članicah deljeno skrbništvo skoraj ne obstaja;

| 31. | poziva, naj se v skladu z načelom enakih možnosti vse pobude in ukrepi v zvezi s pomočjo materam samohranilkam razširijo tudi na očete samohranilce; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj se v skladu z načelom enakih možnosti vse pobude in ukrepi v zvezi s pomočjo materam samohranilkam razširijo tudi na očete samohranilce;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj na ravni EU sestavijo primerjalne podatke o tem vprašanju in o različnih prevladujočih težnjah, da bi primerjali standarde in sisteme socialnega varstva; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj na ravni EU sestavijo primerjalne podatke o tem vprašanju in o različnih prevladujočih težnjah, da bi primerjali standarde in sisteme socialnega varstva;

| 33. | meni, da bi morala družba priznati delo oseb, ki svoj čas in znanje posvečajo vzgoji otrok ali skrbijo za starejše osebe, in da bi ta cilj lahko dosegli tako, da bi jim zagotovili samostojne pravice, zlasti v zvezi s socialno varnostjo in pokojninami; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi morala družba priznati delo oseb, ki svoj čas in znanje posvečajo vzgoji otrok ali skrbijo za starejše osebe, in da bi ta cilj lahko dosegli tako, da bi jim zagotovili samostojne pravice, zlasti v zvezi s socialno varnostjo in pokojninami;

*

* *

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 130.

(2)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 31.

(3)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 79.

(4)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 87.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0058.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0085.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0086.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0373.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/66

---

Torek, 25. oktober 2011Organizirani kriminal v Evropski uniji

P7_TA(2011)0459

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (2010/2309(INI))

2013/C 131 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, člena 67, poglavja 4 (členi od 82 do 86) in poglavja 5 (členi od 87 do 89) Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, člena 67, poglavja 4 (členi od 82 do 86) in poglavja 5 (členi od 87 do 89) Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa na področju svobode, varnosti in pravice (1), sporočila Komisije z naslovom "Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope: Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa"(KOM(2010)0171) in sporočila Komisije "Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi" (KOM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa na področju svobode, varnosti in pravice (1), sporočila Komisije z naslovom "Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope: Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa"(KOM(2010)0171) in sporočila Komisije "Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi" (KOM(2010)0673),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 8. in dne 9. novembra 2010 o vzpostavitvi in izvajanju svežnja politik EU za boj proti hudim in organiziranim oblikam mednarodnega kriminala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 8. in dne 9. novembra 2010 o vzpostavitvi in izvajanju svežnja politik EU za boj proti hudim in organiziranim oblikam mednarodnega kriminala,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ s 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ s 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (2),

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, sprejete na generalni skupščini 15. novembra 2000 (resolucija 55/25) in njenih protokolov, še posebej protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti z ženskami in otroki, protokola o boju proti trgovini z migranti po kopnem, po morju in po zraku ter protokola proti nezakoniti proizvodnji strelnega orožja, delov in sestavnih delov ter streliva in trgovini z njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, sprejete na generalni skupščini 15. novembra 2000 (resolucija 55/25) in njenih protokolov, še posebej protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti z ženskami in otroki, protokola o boju proti trgovini z migranti po kopnem, po morju in po zraku ter protokola proti nezakoniti proizvodnji strelnega orožja, delov in sestavnih delov ter streliva in trgovini z njimi,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji, Okvirnega sklepa Sveta 2005/212/PNZ z dne 24. februarja 2005 (3) o zaplembi premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja, ki so povezani s kaznivimi dejanji, ter Okvirnega sklepa Sveta 2006/783/PNZ z dne 6. oktobra 2006 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odredb o zaplembi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji, Okvirnega sklepa Sveta 2005/212/PNZ z dne 24. februarja 2005 (3) o zaplembi premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja, ki so povezani s kaznivimi dejanji, ter Okvirnega sklepa Sveta 2006/783/PNZ z dne 6. oktobra 2006 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odredb o zaplembi,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 (4) o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji, ter ob upoštevanju poročila Komisije KOM(2011)0176 na podlagi člena 8 tega sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 (4) o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji, ter ob upoštevanju poročila Komisije KOM(2011)0176 na podlagi člena 8 tega sklepa,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o zasegu in odvzemu premoženjske koristi (7769/3/10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o zasegu in odvzemu premoženjske koristi (7769/3/10),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter o financiranju terorizma (CETS št. 198), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter o financiranju terorizma (CETS št. 198),

| — | ob upoštevanju študije "Ocena učinkovitosti praks držav članic EU pri identifikaciji, sledenju, zamrznitvi in zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem" (2009), ki jo je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije "Ocena učinkovitosti praks držav članic EU pri identifikaciji, sledenju, zamrznitvi in zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem" (2009), ki jo je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom "Vloga EU v boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu" (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom "Vloga EU v boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu" (5),

| — | ob upoštevanju poročil o evropski oceni ogroženosti zaradi organiziranega kriminala (OCTA), ki jih letno pripravlja Europol (6), še zlasti poročila iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o evropski oceni ogroženosti zaradi organiziranega kriminala (OCTA), ki jih letno pripravlja Europol (6), še zlasti poročila iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Europola, Eurojusta in Frontexa o stanju notranje varnosti v EU (2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Europola, Eurojusta in Frontexa o stanju notranje varnosti v EU (2010),

| — | ob upoštevanju letnih poročil Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami o stanju problema drog v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami o stanju problema drog v Evropi,

| — | ob upoštevanju letnih poročil italijanskega nacionalnega direktorata za boj proti mafiji (Direzione Nazionale Antimafia); ob upoštevanju poročil nemške zvezne kriminalistične policije (Bundeskriminalamt, BKA) o prisotnosti mafijske organizacije 'ndrangheta v Nemčiji, zlasti najnovejšega izmed teh poročil, naslovljenega "Analiza dejavnosti klana San Luca v Nemčiji", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil italijanskega nacionalnega direktorata za boj proti mafiji (Direzione Nazionale Antimafia); ob upoštevanju poročil nemške zvezne kriminalistične policije (Bundeskriminalamt, BKA) o prisotnosti mafijske organizacije 'ndrangheta v Nemčiji, zlasti najnovejšega izmed teh poročil, naslovljenega "Analiza dejavnosti klana San Luca v Nemčiji",

| — | ob upoštevanju poročila o oceni nevarnosti ruskega organiziranega kriminala (poročilo ROCTA), ki ga je pripravil Europol leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o oceni nevarnosti ruskega organiziranega kriminala (poročilo ROCTA), ki ga je pripravil Europol leta 2008,

| — | ob upoštevanju splošnega poročila o dejavnostih Europola (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega poročila o dejavnostih Europola (2009),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom "Izboljšanje usklajevanja med organi EU, pristojnimi na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja: evropskemu tožilcu naproti", ki jo je naročil Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom "Izboljšanje usklajevanja med organi EU, pristojnimi na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja: evropskemu tožilcu naproti", ki jo je naročil Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/426/PNZ z dne 16. decembra 2008 o okrepitvi Eurojusta in spremembi Okvirnega sklepa 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/426/PNZ z dne 16. decembra 2008 o okrepitvi Eurojusta in spremembi Okvirnega sklepa 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (7),

| — | ob upoštevanju letnih poročil Eurojusta (2002-2010) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Eurojusta (2002-2010) (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/976/PNZ z dne 16. decembra 2008 o Evropski pravosodni mreži (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/976/PNZ z dne 16. decembra 2008 o Evropski pravosodni mreži (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vlogi Eurojusta in Evropske pravosodne mreže v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu v Evropski uniji (KOM(2007)0644), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vlogi Eurojusta in Evropske pravosodne mreže v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu v Evropski uniji (KOM(2007)0644),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (10),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (11),

| — | ob upoštevanju konvencije z dne 29. maja 2000 o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (12) in aktov Sveta z dne 16. oktobra 2001 o protokolu k tej konvenciji in z dne 18. decembra 1997 o Konvenciji o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami (Neapelj II) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije z dne 29. maja 2000 o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (12) in aktov Sveta z dne 16. oktobra 2001 o protokolu k tej konvenciji in z dne 18. decembra 1997 o Konvenciji o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami (Neapelj II) (13),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami ter poznejših aktov, ki ga spreminjajo (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami ter poznejših aktov, ki ga spreminjajo (14),

| — | ob upoštevanju sporočil Evropske komisije na podlagi člena 34 Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (KOM(2005)0063 in KOM(2006)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Evropske komisije na podlagi člena 34 Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (KOM(2005)0063 in KOM(2006)0008),

| — | ob upoštevanju poročila o izvrševanju evropskega naloga za prijetje, ki ga je objavila Komisija 11. julija 2007, in obvestila generalnega sekretariata Sveta z dne 11. junija 2008 o odgovorih na vprašalnike, katerih namen je bil zbrati kvantitativne podatke o uporabi evropskega naloga za prijetje za leto 2007 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvrševanju evropskega naloga za prijetje, ki ga je objavila Komisija 11. julija 2007, in obvestila generalnega sekretariata Sveta z dne 11. junija 2008 o odgovorih na vprašalnike, katerih namen je bil zbrati kvantitativne podatke o uporabi evropskega naloga za prijetje za leto 2007 (15),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu o oceni evropskega naloga za prijetje (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu o oceni evropskega naloga za prijetje (16),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (17) in poročila Komisije o pravnem prenosu Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (KOM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (17) in poročila Komisije o pravnem prenosu Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (KOM(2004)0858),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta iz leta 2009 o uporabi evropskega naloga za prijetje in skupnih preiskovalnih enot na nacionalni ravni in na ravni EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta iz leta 2009 o uporabi evropskega naloga za prijetje in skupnih preiskovalnih enot na nacionalni ravni in na ravni EU (18),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 (19) o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 (19) o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ,

| — | ob upoštevanju štiridesetih priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) za boj proti pranju denarja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju štiridesetih priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) za boj proti pranju denarja,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (20),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2005 z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2005 z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje (21),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1781/2006 z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1781/2006 z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (22),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (23) in poročila Komisije Svetu na podlagi člena 9 Okvirnega sklepa 2003/568/PNZ (KOM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (23) in poročila Komisije Svetu na podlagi člena 9 Okvirnega sklepa 2003/568/PNZ (KOM(2007)0328),

| — | ob upoštevanju konvencije ZN proti korupciji ("konvencija iz Meride"), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije ZN proti korupciji ("konvencija iz Meride"),

| — | ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope o korupciji s kazenskega in civilnopravnega področja; ob upoštevanju Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije in konvencije OVSE o boju proti podkupovanju tujih uradnikov v mednarodnem poslovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope o korupciji s kazenskega in civilnopravnega področja; ob upoštevanju Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije in konvencije OVSE o boju proti podkupovanju tujih uradnikov v mednarodnem poslovanju,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 (24) o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, kakor je bila pozneje spremenjena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 (24) o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, kakor je bila pozneje spremenjena,

| — | ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom "Finančne institucije in izvajanje strukturnih skladov v južni Italiji" (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom "Finančne institucije in izvajanje strukturnih skladov v južni Italiji" (2009),

| — | ob upoštevanju strategije EU na področju drog (2005–2012) in akcijskega načrta EU na področju drog (2009–2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU na področju drog (2005–2012) in akcijskega načrta EU na področju drog (2009–2012),

| — | ob upoštevanju svetovnega poročila o drogah iz leta 2010, ki ga je pripravil Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega poročila o drogah iz leta 2010, ki ga je pripravil Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za leto 2010 o stanju problema drog v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za leto 2010 o stanju problema drog v Evropi,

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je po naročilu Komisije opravil Center za preučevanje demokracije (Center for the Study of Democracy) z naslovom "Preučitev povezav med organiziranim kriminalom in korupcijo" (2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je po naročilu Komisije opravil Center za preučevanje demokracije (Center for the Study of Democracy) z naslovom "Preučitev povezav med organiziranim kriminalom in korupcijo" (2010),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi ter priporočila Komisije z dne 13. junija 2007 (25), ki opredeljuje sklop ukrepov za izvajanje te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi ter priporočila Komisije z dne 13. junija 2007 (25), ki opredeljuje sklop ukrepov za izvajanje te uredbe,

| — | ob upoštevanju študije o oderuškem izsiljevanju in potrebi po instrumentu za boj proti dejavnostim organiziranega kriminala, ki jo je leta 2008 izvedel raziskovalni center Transcrime, financirala pa jo je Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oderuškem izsiljevanju in potrebi po instrumentu za boj proti dejavnostim organiziranega kriminala, ki jo je leta 2008 izvedel raziskovalni center Transcrime, financirala pa jo je Komisija,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva ter resolucije Sveta z dne 23. oktobra 2009 o okrepljeni strategiji za carinsko sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva ter resolucije Sveta z dne 23. oktobra 2009 o okrepljeni strategiji za carinsko sodelovanje,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (26),

| — | ob upoštevanju pisne izjave Evropskega parlamenta 2/2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisne izjave Evropskega parlamenta 2/2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. novembra 2008 – Premoženjske koristi, pridobljene z organiziranim kriminalom: Zagotovitev, da "se kriminal ne splača" (KOM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. novembra 2008 – Premoženjske koristi, pridobljene z organiziranim kriminalom: Zagotovitev, da "se kriminal ne splača" (KOM(2008)0766),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0333/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0333/2011),

| A. | ker si Evropska unija še posebej prizadeva za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, znotraj katerega poteka preprečevanje kriminala in boj proti njemu (člen 3 PDEU), in za zagotavljanje visoke stopnje varnosti s pomočjo ukrepov za preprečevanje kriminala in boj proti njemu ter ukrepov za usklajevanje in sodelovanje med policijo, pravosodnimi organi ter ostalimi pristojnimi organi, pa tudi s pomočjo vzajemnega priznavanja sodnih odločb v kazenskih zadevah in, če je to potrebno, s približevanjem kazenske zakonodaje (člen 67 PDEU); |
| --- | --- |

A.

ker si Evropska unija še posebej prizadeva za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, znotraj katerega poteka preprečevanje kriminala in boj proti njemu (člen 3 PDEU), in za zagotavljanje visoke stopnje varnosti s pomočjo ukrepov za preprečevanje kriminala in boj proti njemu ter ukrepov za usklajevanje in sodelovanje med policijo, pravosodnimi organi ter ostalimi pristojnimi organi, pa tudi s pomočjo vzajemnega priznavanja sodnih odločb v kazenskih zadevah in, če je to potrebno, s približevanjem kazenske zakonodaje (člen 67 PDEU);

| B. | ker organizirani kriminal zahteva visoko socialno ceno, krši človekove pravice in omejuje pravno državo, odvzema in zapravlja vire (finančne, delovne itd.), izkrivlja enotni prosti trg, kontaminira podjetja in zakonito gospodarstvo, spodbuja korupcijo ter onesnažuje in uničuje okolje; |
| --- | --- |

B.

ker organizirani kriminal zahteva visoko socialno ceno, krši človekove pravice in omejuje pravno državo, odvzema in zapravlja vire (finančne, delovne itd.), izkrivlja enotni prosti trg, kontaminira podjetja in zakonito gospodarstvo, spodbuja korupcijo ter onesnažuje in uničuje okolje;

| C. | ker zaskrbljujoči sodni, preiskovalni in novinarski dokazi jasno kažejo, kako globoko je organizirani kriminal v nekaterih državah članicah prodrl in si utrdil položaj v političnem svetu, javni upravi in zakonitem gospodarstvu; ker je mogoče pričakovati, da se bo takšen prodor, ki dodatno povečuje moč organiziranega kriminala, razširil tudi na preostale dele Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker zaskrbljujoči sodni, preiskovalni in novinarski dokazi jasno kažejo, kako globoko je organizirani kriminal v nekaterih državah članicah prodrl in si utrdil položaj v političnem svetu, javni upravi in zakonitem gospodarstvu; ker je mogoče pričakovati, da se bo takšen prodor, ki dodatno povečuje moč organiziranega kriminala, razširil tudi na preostale dele Evropske unije;

| D. | ker si organizirani kriminal prizadeva za gospodarski dobiček in temelji na njegovem ustvarjanju, zaradi česar se morajo ukrepi za preprečevanje tovrstnih pojavov in boj proti njim osredotočiti na določitev, zamrznitev, zaseg in zaplembo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji; ker se zdi, da obstoječi zakonodajni okvir na ravni Evropske unije ni ustrezna podlaga za resne ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu, in ker je treba sprejeti zakonodajo, ki bo, na primer, omogočila t.i. razširjeni zaseg in ukrepanje v zvezi s premoženjem, ki ga imajo v lastni slamnati možje; ker ponovna uporaba zaseženega premoženja v družbeno korist spodbuja pozitiven odnos do strategij za boj proti organiziranemu kriminalu, saj se zaseg premoženja ne razume več zgolj kot sredstvo, s katerim se kriminalni združbi odvzamejo viri, ampak tudi kot dejavnik z dvojnim pozitivnim učinkom, saj na eni strani pomaga preprečevati organiziran kriminal, na drugi pa spodbudno deluje na gospodarski in socialni razvoj; |
| --- | --- |

D.

ker si organizirani kriminal prizadeva za gospodarski dobiček in temelji na njegovem ustvarjanju, zaradi česar se morajo ukrepi za preprečevanje tovrstnih pojavov in boj proti njim osredotočiti na določitev, zamrznitev, zaseg in zaplembo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji; ker se zdi, da obstoječi zakonodajni okvir na ravni Evropske unije ni ustrezna podlaga za resne ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu, in ker je treba sprejeti zakonodajo, ki bo, na primer, omogočila t.i. razširjeni zaseg in ukrepanje v zvezi s premoženjem, ki ga imajo v lastni slamnati možje; ker ponovna uporaba zaseženega premoženja v družbeno korist spodbuja pozitiven odnos do strategij za boj proti organiziranemu kriminalu, saj se zaseg premoženja ne razume več zgolj kot sredstvo, s katerim se kriminalni združbi odvzamejo viri, ampak tudi kot dejavnik z dvojnim pozitivnim učinkom, saj na eni strani pomaga preprečevati organiziran kriminal, na drugi pa spodbudno deluje na gospodarski in socialni razvoj;

| E. | ker se dejavnosti hudodelskih združb osredotočajo na številna in vedno bolj široka področja, kot so na primer mednarodna trgovina s prepovedanimi drogami, trgovina z ljudmi in njihovo izkoriščanje, finančni kriminal, mednarodna trgovina z orožjem, ponarejanje proizvodov, kibernetska kriminaliteta, okoljski kriminal, prisvajanje javnega denarja, goljufije in izsiljevanje, in ker ima velika večina tovrstnih dejavnosti nadnacionalni in vseevropski značaj; ker pranje denarja zajema velik delež premoženjske koristi, pridobljene s temi kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

E.

ker se dejavnosti hudodelskih združb osredotočajo na številna in vedno bolj široka področja, kot so na primer mednarodna trgovina s prepovedanimi drogami, trgovina z ljudmi in njihovo izkoriščanje, finančni kriminal, mednarodna trgovina z orožjem, ponarejanje proizvodov, kibernetska kriminaliteta, okoljski kriminal, prisvajanje javnega denarja, goljufije in izsiljevanje, in ker ima velika večina tovrstnih dejavnosti nadnacionalni in vseevropski značaj; ker pranje denarja zajema velik delež premoženjske koristi, pridobljene s temi kaznivimi dejanji;

| F. | ker so nezakonito priseljene ženske in deklice bolj ranljive za organizirani kriminal, na primer skozi prostitucijo in trgovino z ljudmi, kot ženske in deklice, ki so državljanke EU; |
| --- | --- |

F.

ker so nezakonito priseljene ženske in deklice bolj ranljive za organizirani kriminal, na primer skozi prostitucijo in trgovino z ljudmi, kot ženske in deklice, ki so državljanke EU;

| G. | ker je, kljub pomanjkanju celovite raziskave na tem področju, obseg poslovanja hudodelskih združb mafijske narave, ki delujejo v Evropi, izjemno visok, kar še posebej velja za italijanske združbe, za katere je bilo v številnih študijah (vključno s študijo Inštituta za politične, ekonomske in družbene vede – Eurispes) in v skupnem poročilu, ki so ga leta 2010 objavile agencije Eurojust, Europol in Frontex, dokazano, da je njihove prihodke mogoče oceniti na približno 135 milijard EUR, kar znaša več kot seštevek bruto domačega proizvoda šestih držav članic EU; v tem okviru je posebej zgovoren primer ‘ndranghete, ki predstavlja najbolj zakoreninjeno mafijsko organizacijo v državah EU in na svetu, katere letni dobiček znaša najmanj okrog 44 milijard EUR; |
| --- | --- |

G.

ker je, kljub pomanjkanju celovite raziskave na tem področju, obseg poslovanja hudodelskih združb mafijske narave, ki delujejo v Evropi, izjemno visok, kar še posebej velja za italijanske združbe, za katere je bilo v številnih študijah (vključno s študijo Inštituta za politične, ekonomske in družbene vede – Eurispes) in v skupnem poročilu, ki so ga leta 2010 objavile agencije Eurojust, Europol in Frontex, dokazano, da je njihove prihodke mogoče oceniti na približno 135 milijard EUR, kar znaša več kot seštevek bruto domačega proizvoda šestih držav članic EU; v tem okviru je posebej zgovoren primer ‘ndranghete, ki predstavlja najbolj zakoreninjeno mafijsko organizacijo v državah EU in na svetu, katere letni dobiček znaša najmanj okrog 44 milijard EUR;

| H. | ker grožnje organiziranega kriminala v Evropski uniji presegajo njene meje, zaradi česar je treba pri boju proti tovrstnim grožnjam upoštevati potrebo po celovitem in mednarodnem pristopu ter vzpostaviti sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kot sta na primer Interpol in Urad ZN za droge in kriminal (UNDOC); |
| --- | --- |

H.

ker grožnje organiziranega kriminala v Evropski uniji presegajo njene meje, zaradi česar je treba pri boju proti tovrstnim grožnjam upoštevati potrebo po celovitem in mednarodnem pristopu ter vzpostaviti sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kot sta na primer Interpol in Urad ZN za droge in kriminal (UNDOC);

| I. | ker je korupcija običajno sredstvo, preko katerega organiziran kriminal uporablja izsiljevanje ali nagrajevanje, da bi si prisvojil javna sredstva in prodrl v lokalno politiko, javno upravo in v zasebni sektor; |
| --- | --- |

I.

ker je korupcija običajno sredstvo, preko katerega organiziran kriminal uporablja izsiljevanje ali nagrajevanje, da bi si prisvojil javna sredstva in prodrl v lokalno politiko, javno upravo in v zasebni sektor;

| J. | ker je pranje denarja eden od najbolj zahrbtnih kanalov za prodiranje nezakonitih dejavnosti na zakonita področja ter neobhoden proces, brez katerega bi bila kupna moč, pridobljena s kaznivim dejanjem, zgolj potencialna in uporabna le v sferi nezakonitega, ne bi pa je bilo mogoče prevesti v dejansko gospodarsko moč; ker je mednarodno sodelovanje temeljnega pomena za učinkovit boj proti pranju denarja; |
| --- | --- |

J.

ker je pranje denarja eden od najbolj zahrbtnih kanalov za prodiranje nezakonitih dejavnosti na zakonita področja ter neobhoden proces, brez katerega bi bila kupna moč, pridobljena s kaznivim dejanjem, zgolj potencialna in uporabna le v sferi nezakonitega, ne bi pa je bilo mogoče prevesti v dejansko gospodarsko moč; ker je mednarodno sodelovanje temeljnega pomena za učinkovit boj proti pranju denarja;

| K. | ker je mednarodna trgovina s prepovedanimi drogami glavni vir dobička organiziranega kriminala in mafijskih združb ter jim zagotavlja podlago za gospodarsko in družbeno uveljavitev; ker je EU eden od največjih trgov za prepovedane droge (heroin, kokain in konoplja) in hkrati ena od največjih proizvajalk prepovedanih drog (predvsem sintetičnih); ker trgovina s prepovedanimi drogami zajema tudi številne jasno prepoznavne neevropske države proizvajalke in tranzitne države, predvsem v Latinski Ameriki, zahodni Afriki in v Aziji; |
| --- | --- |

K.

ker je mednarodna trgovina s prepovedanimi drogami glavni vir dobička organiziranega kriminala in mafijskih združb ter jim zagotavlja podlago za gospodarsko in družbeno uveljavitev; ker je EU eden od največjih trgov za prepovedane droge (heroin, kokain in konoplja) in hkrati ena od največjih proizvajalk prepovedanih drog (predvsem sintetičnih); ker trgovina s prepovedanimi drogami zajema tudi številne jasno prepoznavne neevropske države proizvajalke in tranzitne države, predvsem v Latinski Ameriki, zahodni Afriki in v Aziji;

| L. | ker sta izsiljevanje in oderuštvo med načini delovanja, s katerimi organizirani kriminal prodira v zakonito gospodarstvo ter tako odločilno izkrivlja vse oblike prostega trga in omejuje pravice državljanov, podjetnikov, delavcev in tistih, ki opravljajo svobodne poklice; ker je ta pojav, kot kaže študija raziskovalnega centra Transcrime iz leta 2008, ki jo je financirala Evropska komisija in nosi naslov"Študija izsiljevanja in oderuštva: potreba po orodjih za boj proti dejavnosti organiziranega kriminala", dosegel zaskrbljujoče razsežnosti v vsaj polovici držav članic EU, v drugi polovici držav pa je zelo razširjen; ker obstaja neposredna povezava med razširjenostjo izsiljevanja in oderuštva ter obsegom nadzora, ki ga organizirani kriminal izvaja nad državo in njenim gospodarstvom/poslovnim svetom in političnimi dejavnostmi; ker je prvi bistveni korak za učinkovit boj proti izsiljevanju in oderuštvu spodbujanje žrtev, da prijavijo tovrstna kazniva dejanja, in zagotavljanje, da uradni organi ohranjajo močno prisotnost; |
| --- | --- |

L.

ker sta izsiljevanje in oderuštvo med načini delovanja, s katerimi organizirani kriminal prodira v zakonito gospodarstvo ter tako odločilno izkrivlja vse oblike prostega trga in omejuje pravice državljanov, podjetnikov, delavcev in tistih, ki opravljajo svobodne poklice; ker je ta pojav, kot kaže študija raziskovalnega centra Transcrime iz leta 2008, ki jo je financirala Evropska komisija in nosi naslov"Študija izsiljevanja in oderuštva: potreba po orodjih za boj proti dejavnosti organiziranega kriminala", dosegel zaskrbljujoče razsežnosti v vsaj polovici držav članic EU, v drugi polovici držav pa je zelo razširjen; ker obstaja neposredna povezava med razširjenostjo izsiljevanja in oderuštva ter obsegom nadzora, ki ga organizirani kriminal izvaja nad državo in njenim gospodarstvom/poslovnim svetom in političnimi dejavnostmi; ker je prvi bistveni korak za učinkovit boj proti izsiljevanju in oderuštvu spodbujanje žrtev, da prijavijo tovrstna kazniva dejanja, in zagotavljanje, da uradni organi ohranjajo močno prisotnost;

Uvod

| 1. | pozdravlja ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu, predlagane v stockholmskem programu, v ustreznem akcijskem načrtu in v strategiji za notranjo varnost, ter upa, da bo pod novo predsedujočo trojko boj proti organiziranemu kriminalu vključen med politične prednostne naloge in dosegel oprijemljive rezultate; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu, predlagane v stockholmskem programu, v ustreznem akcijskem načrtu in v strategiji za notranjo varnost, ter upa, da bo pod novo predsedujočo trojko boj proti organiziranemu kriminalu vključen med politične prednostne naloge in dosegel oprijemljive rezultate;

| 2. | je prepričan, da je organizirani kriminal, bodisi mafijski ali ne, med poglavitnimi grožnjami za notranjo varnost EU in svobodo njenih državljanov; meni, da bi bilo treba organizirani kriminal – četudi obstaja tveganje, da kriminalne združbe vedno pogosteje sodelujejo s terorističnimi organizacijami – obravnavati ločeno od terorizma, in poziva k specifični horizontalni strategiji EU glede tega vprašanja, ki bi vključevala zakonodajne in operativne ukrepe, dodeljevanje sredstev in strogi časovni razpored izvrševanja; podpira sklepe Sveta z 8. in 9. novembra 2010 o ciklu politike EU glede organiziranega kriminala ter poziva Svet, naj ponovno preuči svoje sklepe in omogoči vključitev Parlamenta v določanje prednostnih nalog, razprave o strateških ciljih in ocenjevanje rezultatov tega cikla politike; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da je organizirani kriminal, bodisi mafijski ali ne, med poglavitnimi grožnjami za notranjo varnost EU in svobodo njenih državljanov; meni, da bi bilo treba organizirani kriminal – četudi obstaja tveganje, da kriminalne združbe vedno pogosteje sodelujejo s terorističnimi organizacijami – obravnavati ločeno od terorizma, in poziva k specifični horizontalni strategiji EU glede tega vprašanja, ki bi vključevala zakonodajne in operativne ukrepe, dodeljevanje sredstev in strogi časovni razpored izvrševanja; podpira sklepe Sveta z 8. in 9. novembra 2010 o ciklu politike EU glede organiziranega kriminala ter poziva Svet, naj ponovno preuči svoje sklepe in omogoči vključitev Parlamenta v določanje prednostnih nalog, razprave o strateških ciljih in ocenjevanje rezultatov tega cikla politike;

| 3. | podpira države članice pri njihovih ukrepih za boj proti organiziranemu kriminalu in jih spodbuja, naj na podlagi najboljših obstoječih izkušenj okrepijo svoje sodne organe in policijo, tudi s primerjanjem zakonodaje in sredstev, oblikovanih za podporo njihovim dejavnostim, ter naj za to namenijo ustrezne človeške in finančne vire; poziva države članice, naj si prizadevajo za oblikovanje proaktivnega preiskovalnega pristopa, pripravijo nacionalne načrte za boj proti organiziranemu kriminalu in zagotovijo centralizirano usklajevanja ukrepov preko ustreznih posebnih struktur, pri tem pa upoštevajo najboljše izkušnje nekaterih držav članic; poziva stalni odbor za notranjo varnost (COSI), naj organizira vsakoletno srečanje, ki se ga udeležijo vsaj države članice, Komisija, Svet, Evropski parlament, Europol in Eurojust, na katerem bo mogoče predstaviti rezultate boja proti organiziranemu kriminalu in prihodnje načrte zanj na ravni EU in na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

3.

podpira države članice pri njihovih ukrepih za boj proti organiziranemu kriminalu in jih spodbuja, naj na podlagi najboljših obstoječih izkušenj okrepijo svoje sodne organe in policijo, tudi s primerjanjem zakonodaje in sredstev, oblikovanih za podporo njihovim dejavnostim, ter naj za to namenijo ustrezne človeške in finančne vire; poziva države članice, naj si prizadevajo za oblikovanje proaktivnega preiskovalnega pristopa, pripravijo nacionalne načrte za boj proti organiziranemu kriminalu in zagotovijo centralizirano usklajevanja ukrepov preko ustreznih posebnih struktur, pri tem pa upoštevajo najboljše izkušnje nekaterih držav članic; poziva stalni odbor za notranjo varnost (COSI), naj organizira vsakoletno srečanje, ki se ga udeležijo vsaj države članice, Komisija, Svet, Evropski parlament, Europol in Eurojust, na katerem bo mogoče predstaviti rezultate boja proti organiziranemu kriminalu in prihodnje načrte zanj na ravni EU in na nacionalni ravni;

| 4. | poudarja, da morajo vsi ukrepi za boj proti organiziranemu kriminalu v celoti spoštovati temeljne pravice in biti sorazmerni z zastavljenimi cilji ter da morajo biti ti cilji potrebni v demokratični družbi, v skladu s členom 52 Listine o temeljnih pravicah, ne da bi po nepotrebnem omejevali svobodo posameznikov, kot je opredeljena v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Listini EU o temeljnih pravicah in v ustavnih načelih, ki so skupna vsem državam članicam; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da morajo vsi ukrepi za boj proti organiziranemu kriminalu v celoti spoštovati temeljne pravice in biti sorazmerni z zastavljenimi cilji ter da morajo biti ti cilji potrebni v demokratični družbi, v skladu s členom 52 Listine o temeljnih pravicah, ne da bi po nepotrebnem omejevali svobodo posameznikov, kot je opredeljena v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Listini EU o temeljnih pravicah in v ustavnih načelih, ki so skupna vsem državam članicam;

| 5. | ugotavlja, da člen 222 PDEU vzpostavlja pravno obveznost Evropske unije in njenih držav članic, da izvajajo solidarnostno klavzulo, ter izraža globoko zaskrbljenost zaradi poskusov organiziranega kriminala, da bi prikrito prodrl v sektorje politike, javne uprave na vseh ravneh, gospodarstva in financ; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj svoje odvračilne ukrepe osredotočijo v napade na premoženje, pridobljeno s kaznivimi dejanji, tudi tisto, ki je pogosto skrito za mrežo slamnatih mož in podpornikov, političnih institucij in lobističnih skupin; poudarja, da morajo prizadevanja za boj proti organiziranemu kriminalu v celoti upoštevati kriminal "belih ovratnikov"; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da člen 222 PDEU vzpostavlja pravno obveznost Evropske unije in njenih držav članic, da izvajajo solidarnostno klavzulo, ter izraža globoko zaskrbljenost zaradi poskusov organiziranega kriminala, da bi prikrito prodrl v sektorje politike, javne uprave na vseh ravneh, gospodarstva in financ; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj svoje odvračilne ukrepe osredotočijo v napade na premoženje, pridobljeno s kaznivimi dejanji, tudi tisto, ki je pogosto skrito za mrežo slamnatih mož in podpornikov, političnih institucij in lobističnih skupin; poudarja, da morajo prizadevanja za boj proti organiziranemu kriminalu v celoti upoštevati kriminal "belih ovratnikov";

Izboljšanje zakonodajnega okvira EU

| 6. | glede na to, da so mednarodne kriminalne mreže zelo dejavne in da se organiziran kriminal razrašča in vedno bolj razvija, poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje in usklajevanje ter zbližajo svoje zakonodaje, zlasti kar zadeva oblikovanje skupnih standardnih postopkov in kategorizacijo kaznivih dejanj, pri tem pa naj se oprejo na dobro prakso pravnih sistemov, ki so najbolje razviti na področju boja proti organiziranemu kriminalu; poziva države članice, naj zagotovijo pravočasno in učinkovito ratifikacijo in/ali prenos v nacionalno pravo vseh evropskih in mednarodnih pravnih instrumentov, ki so neposredno ali posredno povezani z ukrepi za boj proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

6.

glede na to, da so mednarodne kriminalne mreže zelo dejavne in da se organiziran kriminal razrašča in vedno bolj razvija, poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje in usklajevanje ter zbližajo svoje zakonodaje, zlasti kar zadeva oblikovanje skupnih standardnih postopkov in kategorizacijo kaznivih dejanj, pri tem pa naj se oprejo na dobro prakso pravnih sistemov, ki so najbolje razviti na področju boja proti organiziranemu kriminalu; poziva države članice, naj zagotovijo pravočasno in učinkovito ratifikacijo in/ali prenos v nacionalno pravo vseh evropskih in mednarodnih pravnih instrumentov, ki so neposredno ali posredno povezani z ukrepi za boj proti organiziranemu kriminalu;

| 7. | glede na to, da je imel Okvirni sklep 2008/841/PNZ o organiziranem kriminalu zelo omejen učinek na zakonodajne sisteme držav članic in ni prinesel bistvenih izboljšav niti v nacionalnih zakonodajah niti v operativnemu sodelovanju v boju proti organiziranemu kriminalu, poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 pripravi predlog direktive, ki bo vseboval bolj oprijemljivo opredelitev organiziranega kriminala in bo bolje opredeljeval ključne značilnosti tega pojava, pri čemer se bo še posebej osredotočil na bistveni koncept organizacije in bo upošteval tudi nove vrste organiziranega kriminala; zahteva, naj se glede kaznivega dejanja sodelovanja v hudodelski združbi, ob spoštovanju različnih in posebnih značilnosti nacionalnih pravnih sistemov, opravi študija o ukinitvi veljavnega dvojnega pristopa (ta kot kaznivo dejanje opredeljuje oboje, tako sodelovanje v hudodelski združbi kot pripravljalna dejanja) in da se opredeli niz običajnih kaznivih dejanj, za katera bi bilo mogoče sklepati, da so del tovrstnega kaznivega dejanja, ne glede na najvišjo zagroženo kazen, ki jo za to predvidevajo pravni sistemi držav članic; poziva tudi k doslednejši obravnavi vprašanja, ali naj se vse oblike podpore hudodelskim združbam obravnavajo kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

7.

glede na to, da je imel Okvirni sklep 2008/841/PNZ o organiziranem kriminalu zelo omejen učinek na zakonodajne sisteme držav članic in ni prinesel bistvenih izboljšav niti v nacionalnih zakonodajah niti v operativnemu sodelovanju v boju proti organiziranemu kriminalu, poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 pripravi predlog direktive, ki bo vseboval bolj oprijemljivo opredelitev organiziranega kriminala in bo bolje opredeljeval ključne značilnosti tega pojava, pri čemer se bo še posebej osredotočil na bistveni koncept organizacije in bo upošteval tudi nove vrste organiziranega kriminala; zahteva, naj se glede kaznivega dejanja sodelovanja v hudodelski združbi, ob spoštovanju različnih in posebnih značilnosti nacionalnih pravnih sistemov, opravi študija o ukinitvi veljavnega dvojnega pristopa (ta kot kaznivo dejanje opredeljuje oboje, tako sodelovanje v hudodelski združbi kot pripravljalna dejanja) in da se opredeli niz običajnih kaznivih dejanj, za katera bi bilo mogoče sklepati, da so del tovrstnega kaznivega dejanja, ne glede na najvišjo zagroženo kazen, ki jo za to predvidevajo pravni sistemi držav članic; poziva tudi k doslednejši obravnavi vprašanja, ali naj se vse oblike podpore hudodelskim združbam obravnavajo kot kaznivo dejanje;

| 8. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi okvirni predlog direktive o postopku odvzema in zasega s kaznivim dejanjem pridobljenega premoženja, kot to predvideva njen delovni program za leto 2011, in zato Komisijo poziva, naj ob upoštevanju zahteve po spoštovanju temeljnih pravic iz Listine o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah:






  — | podrobneje opredeli pravila za učinkovito rabo instrumentov, kot sta razširjeni zaseg in zaseg brez obsodbe; |
| --- | --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj čim prej predstavi okvirni predlog direktive o postopku odvzema in zasega s kaznivim dejanjem pridobljenega premoženja, kot to predvideva njen delovni program za leto 2011, in zato Komisijo poziva, naj ob upoštevanju zahteve po spoštovanju temeljnih pravic iz Listine o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah:

—

podrobneje opredeli pravila za učinkovito rabo instrumentov, kot sta razširjeni zaseg in zaseg brez obsodbe;

| — | podrobneje opredeli pravila o uporabi obrnjenega dokaznega bremena po obsodbi osebe za hudo kaznivo dejanje (kamor sodijo tudi kazniva dejanja, povezana z organiziranim kriminalom) v zvezi z izvorom premoženja v lasti te osebe; |
| --- | --- |

—

podrobneje opredeli pravila o uporabi obrnjenega dokaznega bremena po obsodbi osebe za hudo kaznivo dejanje (kamor sodijo tudi kazniva dejanja, povezana z organiziranim kriminalom) v zvezi z izvorom premoženja v lasti te osebe;

| — | spodbuja, da se v nacionalne pravne sisteme uvajajo instrumenti, ki bodo v okviru kazenskega, civilnega ali davčnega prava, kot najbolj ustrezno, omogočili uporabo obrnjenega dokaznega bremena v povezavi z izvorom premoženja v lasti osebe, obtožene kaznivega dejanja, povezanega z organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

—

spodbuja, da se v nacionalne pravne sisteme uvajajo instrumenti, ki bodo v okviru kazenskega, civilnega ali davčnega prava, kot najbolj ustrezno, omogočili uporabo obrnjenega dokaznega bremena v povezavi z izvorom premoženja v lasti osebe, obtožene kaznivega dejanja, povezanega z organiziranim kriminalom;

| — | v svoj predlog vključi pravila, ki omogočajo odvzem in kasnejši zaseg premoženja, ki je bilo preneseno na tretje osebe; poleg tega poziva, naj se ravnanje slamnatih mož v takšnih primerih obravnava kot kaznivo dejanje, saj je njihov namen preprečiti izvajanje ukrepov za zaščito premoženja ali spodbujati izvedbo kaznivih dejanj pridobitve, pranja in izkoriščanja nezakonito pridobljenega denarja; zato poziva Komisijo, naj v svojih zakonodajnih predlogih določi, da je koncept premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, kot je opredeljen v konvenciji ZN iz Palerma in vključen v Okvirni sklep 2008/841/PNZ, širši od pojma dobička, pridobljenega s kaznivim dejanjem; poziva države članice, naj ta pojem nemudoma prenesejo v svojo zakonodajo in tako zagotovijo, da bo mogoč odvzem in zaseg vsakega prihodka, ki je neposredno ali posredno povezan z izvedbo kaznivih dejanj v povezavi z organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

—

v svoj predlog vključi pravila, ki omogočajo odvzem in kasnejši zaseg premoženja, ki je bilo preneseno na tretje osebe; poleg tega poziva, naj se ravnanje slamnatih mož v takšnih primerih obravnava kot kaznivo dejanje, saj je njihov namen preprečiti izvajanje ukrepov za zaščito premoženja ali spodbujati izvedbo kaznivih dejanj pridobitve, pranja in izkoriščanja nezakonito pridobljenega denarja; zato poziva Komisijo, naj v svojih zakonodajnih predlogih določi, da je koncept premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, kot je opredeljen v konvenciji ZN iz Palerma in vključen v Okvirni sklep 2008/841/PNZ, širši od pojma dobička, pridobljenega s kaznivim dejanjem; poziva države članice, naj ta pojem nemudoma prenesejo v svojo zakonodajo in tako zagotovijo, da bo mogoč odvzem in zaseg vsakega prihodka, ki je neposredno ali posredno povezan z izvedbo kaznivih dejanj v povezavi z organiziranim kriminalom;

| 9. | poziva Evropsko komisijo, naj sprejme in podpre neodložljivo potrebno evropsko zakonodajo o ponovni uporabi s kaznivim dejanjem pridobljenega premoženja v socialne namene, tudi za zaščito prič v sodnih postopkih, da bo mogoče kapital hudodelskih združb ali oseb, ki so z njimi povezane, ponovno vključiti v zakonite, pregledne in poštene gospodarske krogotoke; |
| --- | --- |

9.

poziva Evropsko komisijo, naj sprejme in podpre neodložljivo potrebno evropsko zakonodajo o ponovni uporabi s kaznivim dejanjem pridobljenega premoženja v socialne namene, tudi za zaščito prič v sodnih postopkih, da bo mogoče kapital hudodelskih združb ali oseb, ki so z njimi povezane, ponovno vključiti v zakonite, pregledne in poštene gospodarske krogotoke;

| 10. | podpira tesnejše sodelovanje med državami članicami kar zadeva priznavanje in pravilno izvrševanje nalogov za odvzem in zaseg; meni, da so uradi za odvzem premoženjske koristi bistveno orodje za boj proti organiziranemu kriminalu in da jim je treba čim prej zagotoviti potrebna sredstva, strokovno znanje in pristojnosti; soglaša z analizo Komisije o največjih težavah, s katerimi se soočajo obstoječi uradi za odvzem premoženjske koristi; poziva Komisijo, naj okrepi vlogo in pristojnosti uradov za odvzem premoženjske koristi ter jim zagotovi prožnejši in enotnejši dostop do informacij, ob spoštovanju temeljnih pravic in standardov varstva podatkov, ki so v veljavi v EU; |
| --- | --- |

10.

podpira tesnejše sodelovanje med državami članicami kar zadeva priznavanje in pravilno izvrševanje nalogov za odvzem in zaseg; meni, da so uradi za odvzem premoženjske koristi bistveno orodje za boj proti organiziranemu kriminalu in da jim je treba čim prej zagotoviti potrebna sredstva, strokovno znanje in pristojnosti; soglaša z analizo Komisije o največjih težavah, s katerimi se soočajo obstoječi uradi za odvzem premoženjske koristi; poziva Komisijo, naj okrepi vlogo in pristojnosti uradov za odvzem premoženjske koristi ter jim zagotovi prožnejši in enotnejši dostop do informacij, ob spoštovanju temeljnih pravic in standardov varstva podatkov, ki so v veljavi v EU;

| 11. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 pripravi študijo v zvezi s preiskovalnimi praksami, ki se v državah članicah uporabljajo za boj proti organiziranemu kriminalu, zlasti kar zadeva uporabo orodij, kot so na primer prestrezanje telefonskih pogovorov, elektronsko opazovanje, postopki preiskovanja, zapoznelo prijetje, poznejši odvzem premoženjske koristi, tajne operacije in nadzorovane pošiljke; poziva Komisijo, naj do konca leta 2014 predstavi predlog direktive o skupnih preiskovalnih metodah za boj proti organiziranemu kriminalu v skladu s členom 87(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 pripravi študijo v zvezi s preiskovalnimi praksami, ki se v državah članicah uporabljajo za boj proti organiziranemu kriminalu, zlasti kar zadeva uporabo orodij, kot so na primer prestrezanje telefonskih pogovorov, elektronsko opazovanje, postopki preiskovanja, zapoznelo prijetje, poznejši odvzem premoženjske koristi, tajne operacije in nadzorovane pošiljke; poziva Komisijo, naj do konca leta 2014 predstavi predlog direktive o skupnih preiskovalnih metodah za boj proti organiziranemu kriminalu v skladu s členom 87(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 12. | poudarja pomen zagotavljanja ustrezne zaščite za primarne in sekundarne žrtve organiziranega kriminala, priče v sodnih postopkih, informatorje in prijavitelje nepravilnosti ter njihove družine; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije o direktivi o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, vseeno pa poziva k sprejetju zakonodaje na ravni EU, ki bo zajemala tudi priče v sodnih postopkih, informatorje in prijavitelje nepravilnosti ter njihove družine; poziva k enaki obravnavi vseh vrst žrtev (zlasti žrtev organiziranega kriminala in terorizma ter tistih, ki so bili ranjeni med opravljanjem svoje službe) ter da se zaščita prič v sodnih postopkih, informatorjev in prijaviteljev nepravilnosti ter njihovih družin razširi onkraj trajanja sodnega postopka; poudarja, da mladoletniki, če so žrtve organiziranega kriminala, potrebujejo posebno pozornost, obravnavo, zaščito, pomoč in vodenje; poziva Komisijo, naj pripravi jasne smernice za pomoč pričam v sodnih postopkih, informatorjem, prijaviteljem nepravilnosti in njihovim družinam, po katerih se tem osebam na evropski ravni prizna mednarodni pravni status in omogoči razširitev zaščite, do katere so te osebe upravičene znotraj držav članic, v primerih, ko za takšno zaščito zaprosi matična država informatorja, priče ali prijavitelja nepravilnosti; predlaga oblikovanje evropskega sklada za varovanje in pomoč za žrtve organiziranega kriminala in priče v sodnih postopkih, tudi preko podpore nevladnim organizacijam, ki se borijo proti mafiji in izsiljevanju in jih priznavajo države članice; pozdravlja, da so nekatere države članice sprejele zakonodajne predpise, namenjene izboljšanju zaščite prič in informatorjev v zadevah, povezanih z organiziranim kriminalom (na primer z dopuščanjem sodelovanja v sodni obravnavi na daljavo); |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen zagotavljanja ustrezne zaščite za primarne in sekundarne žrtve organiziranega kriminala, priče v sodnih postopkih, informatorje in prijavitelje nepravilnosti ter njihove družine; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije o direktivi o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, vseeno pa poziva k sprejetju zakonodaje na ravni EU, ki bo zajemala tudi priče v sodnih postopkih, informatorje in prijavitelje nepravilnosti ter njihove družine; poziva k enaki obravnavi vseh vrst žrtev (zlasti žrtev organiziranega kriminala in terorizma ter tistih, ki so bili ranjeni med opravljanjem svoje službe) ter da se zaščita prič v sodnih postopkih, informatorjev in prijaviteljev nepravilnosti ter njihovih družin razširi onkraj trajanja sodnega postopka; poudarja, da mladoletniki, če so žrtve organiziranega kriminala, potrebujejo posebno pozornost, obravnavo, zaščito, pomoč in vodenje; poziva Komisijo, naj pripravi jasne smernice za pomoč pričam v sodnih postopkih, informatorjem, prijaviteljem nepravilnosti in njihovim družinam, po katerih se tem osebam na evropski ravni prizna mednarodni pravni status in omogoči razširitev zaščite, do katere so te osebe upravičene znotraj držav članic, v primerih, ko za takšno zaščito zaprosi matična država informatorja, priče ali prijavitelja nepravilnosti; predlaga oblikovanje evropskega sklada za varovanje in pomoč za žrtve organiziranega kriminala in priče v sodnih postopkih, tudi preko podpore nevladnim organizacijam, ki se borijo proti mafiji in izsiljevanju in jih priznavajo države članice; pozdravlja, da so nekatere države članice sprejele zakonodajne predpise, namenjene izboljšanju zaščite prič in informatorjev v zadevah, povezanih z organiziranim kriminalom (na primer z dopuščanjem sodelovanja v sodni obravnavi na daljavo);

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vlogo združenj družin žrtev, dialog med njimi in institucijami ter vzpostavitev foruma združenj družin žrtev na ravni EU; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vlogo združenj družin žrtev, dialog med njimi in institucijami ter vzpostavitev foruma združenj družin žrtev na ravni EU;

Izkoreninjenje utrjenih mafijskih oblik organiziranega kriminala v EU

| 14. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog direktive, po kateri bo povezovanje z mafijo ali drugimi hudodelskimi združbami postalo kaznivo dejanje v vseh državah članicah, in tako omogoči kaznovanje hudodelskih združb, ki imajo koristi že od samega dejstva, da obstajajo, in sicer zaradi svoje sposobnosti, da ustrahujejo tudi brez konkretnih nasilnih dejanj ali groženj, z namenom storitve kaznivih dejanj ter vplivanja na delovanje gospodarstva, javne uprave, javnih storitev in volilnega sistema; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog direktive, po kateri bo povezovanje z mafijo ali drugimi hudodelskimi združbami postalo kaznivo dejanje v vseh državah članicah, in tako omogoči kaznovanje hudodelskih združb, ki imajo koristi že od samega dejstva, da obstajajo, in sicer zaradi svoje sposobnosti, da ustrahujejo tudi brez konkretnih nasilnih dejanj ali groženj, z namenom storitve kaznivih dejanj ter vplivanja na delovanje gospodarstva, javne uprave, javnih storitev in volilnega sistema;

| 15. | namerava v treh mesecih po sprejetju te resolucije ustanoviti poseben odbor za obravnavo razširjenosti hudodelskih združb, ki delujejo preko meja, vključno z mafijami, med cilji tega odbora bo preiskovanje razširjenosti tega pojava ter njegove negativne družbene in gospodarske posledice po celotni EU, vključno z vprašanji nezakonitega prisvajanja javnih sredstev s strani hudodelskih združb in mafij ter njihovega prikritega vdiranja v javni sektor in pa kontaminiranja zakonitega gospodarstva in finančnega sistema, med drugimi cilj odbora bo opredelitev niza zakonodajnih ukrepov za zoperstavljanje tej konkretni in prepoznani grožnji za EU in njene državljane; zato poziva konferenco predsednikov, naj oblikuje predlog v skladu s členom 184 poslovnika; |
| --- | --- |

15.

namerava v treh mesecih po sprejetju te resolucije ustanoviti poseben odbor za obravnavo razširjenosti hudodelskih združb, ki delujejo preko meja, vključno z mafijami, med cilji tega odbora bo preiskovanje razširjenosti tega pojava ter njegove negativne družbene in gospodarske posledice po celotni EU, vključno z vprašanji nezakonitega prisvajanja javnih sredstev s strani hudodelskih združb in mafij ter njihovega prikritega vdiranja v javni sektor in pa kontaminiranja zakonitega gospodarstva in finančnega sistema, med drugimi cilj odbora bo opredelitev niza zakonodajnih ukrepov za zoperstavljanje tej konkretni in prepoznani grožnji za EU in njene državljane; zato poziva konferenco predsednikov, naj oblikuje predlog v skladu s členom 184 poslovnika;

| 16. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Europolom in Eurojustom do junija 2013 opravi študijo, v kateri se ocenijo negativni učinki mednarodnega organiziranega kriminala v Evropski uniji; poziva Europol, naj se opre na tematsko oceno ogroženosti zaradi organiziranega kriminala (OCTA) glede grožnje, ki jo predstavlja prisotnost mafijskih hudodelskih združb v EU do leta 2012; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Europolom in Eurojustom do junija 2013 opravi študijo, v kateri se ocenijo negativni učinki mednarodnega organiziranega kriminala v Evropski uniji; poziva Europol, naj se opre na tematsko oceno ogroženosti zaradi organiziranega kriminala (OCTA) glede grožnje, ki jo predstavlja prisotnost mafijskih hudodelskih združb v EU do leta 2012;

| 17. | poudarja, da v skladu s poročilom Evropska ocena ogroženosti zaradi organiziranega kriminala, ki ga je leta 2011 objavil Europol, hudodelske združbe dokazujejo veliko sposobnost prilagajanja ter hitro odkrijejo in uporabljajo nove nezakonite trge; zato meni, da se ni treba boriti le proti tradicionalnim dejavnostim organiziranega kriminala, temveč je treba posebno pozornost nameniti tudi novim oblikam tega kriminala; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da v skladu s poročilom Evropska ocena ogroženosti zaradi organiziranega kriminala, ki ga je leta 2011 objavil Europol, hudodelske združbe dokazujejo veliko sposobnost prilagajanja ter hitro odkrijejo in uporabljajo nove nezakonite trge; zato meni, da se ni treba boriti le proti tradicionalnim dejavnostim organiziranega kriminala, temveč je treba posebno pozornost nameniti tudi novim oblikam tega kriminala;

Izboljšanje delovanja evropskih struktur, ki so na različne načine vključene v boj proti organiziranemu kriminalu, in okrepitev odnosov z drugimi mednarodnimi institucijami

| 18. | poziva države članice, naj nemudoma prenesejo in izvajajo Sklep Sveta 2009/426/PNZ o okrepitvi Eurojusta in naj upoštevajo vsa njegova priporočila; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nacionalni člani Eurojusta nemudoma obveščeni o kaznivih dejanjih, ki vključujejo najmanj dve državi članici in ki porajajo resne sume o vpletenosti ene izmed hudodelskih združb; potrjuje, da je za večjo učinkovitost v boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu pomembno okrepiti Eurojust, tako kar zadeva njegovo pristojnost dajanja pobud, zlasti glede pooblastila za začenjanje postopkov, kot glede pristojnosti, ki jih ima po členu 85 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva evropske institucije, naj na mednarodni ravni uveljavijo svoj politični vpliv, da bi spodbudile razmislek o možnostih izmenjave nekaterih praks EU, tudi Eurojusta, na mednarodni ravni ter da bi pri tem morebiti dale na razpolago doslej pridobljeno znanje in izkušnje na ravni EU; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj nemudoma prenesejo in izvajajo Sklep Sveta 2009/426/PNZ o okrepitvi Eurojusta in naj upoštevajo vsa njegova priporočila; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nacionalni člani Eurojusta nemudoma obveščeni o kaznivih dejanjih, ki vključujejo najmanj dve državi članici in ki porajajo resne sume o vpletenosti ene izmed hudodelskih združb; potrjuje, da je za večjo učinkovitost v boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu pomembno okrepiti Eurojust, tako kar zadeva njegovo pristojnost dajanja pobud, zlasti glede pooblastila za začenjanje postopkov, kot glede pristojnosti, ki jih ima po členu 85 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva evropske institucije, naj na mednarodni ravni uveljavijo svoj politični vpliv, da bi spodbudile razmislek o možnostih izmenjave nekaterih praks EU, tudi Eurojusta, na mednarodni ravni ter da bi pri tem morebiti dale na razpolago doslej pridobljeno znanje in izkušnje na ravni EU;

| 19. | poziva Evropsko komisijo, naj čim prej pripravi presojo vpliva o dodani vrednosti evropskega tožilstva, vključno z možnostjo širitve njegovih pristojnosti na boj proti hudim oblikam čezmejnega organiziranega kriminala in korupcije, kot to določa člen 86(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, pri tem pa naj upošteva posledica za temeljne pravice in zlasti pravice obrambe ter potrebo po predhodni uskladitvi standardov procesnega in materialnega kazenskega prava in pravil o kazenski jurisdikciji; poziva Komisijo, naj začne posvetovanja z vsemi pomembnejšimi zainteresiranimi stranmi, vključno z Agencijo za temeljne pravice, Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, Svetom Evrope, Evropskim parlamentom, nacionalnimi parlamenti in civilno družbo, z namenom razpravljati o posledicah morebitne ustanovitve evropskega tožilstva; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko komisijo, naj čim prej pripravi presojo vpliva o dodani vrednosti evropskega tožilstva, vključno z možnostjo širitve njegovih pristojnosti na boj proti hudim oblikam čezmejnega organiziranega kriminala in korupcije, kot to določa člen 86(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, pri tem pa naj upošteva posledica za temeljne pravice in zlasti pravice obrambe ter potrebo po predhodni uskladitvi standardov procesnega in materialnega kazenskega prava in pravil o kazenski jurisdikciji; poziva Komisijo, naj začne posvetovanja z vsemi pomembnejšimi zainteresiranimi stranmi, vključno z Agencijo za temeljne pravice, Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, Svetom Evrope, Evropskim parlamentom, nacionalnimi parlamenti in civilno družbo, z namenom razpravljati o posledicah morebitne ustanovitve evropskega tožilstva;

| 20. | podpira petletno strategijo za razvoj Europola, ki je bila opredeljena leta 2009; poziva Europol, naj poveča število srečanj in stikov z Evropskim parlamentom, da bi v rednih časovnih presledkih skupaj pregledala napredek na področju te strategije in obravnavala morebitne težave; poziva Europol, naj se učinkoviteje spoprime z organiziranim in mafijskim kriminalom, in sicer z ustanovitvijo in okrepitvijo posebnega oddelka v svoji organizaciji ter tako, da za to področje nameni več sredstev; poziva Europol k vedno tesnejšemu sodelovanju z Interpolom z namenom boja proti hudodelskim združbam na mednarodni ravni, predvsem pa kar zadeva izmenjavo informacij; poziva Europol, naj vzpostavi tesnejše stike ter sklene strateške in operativne sporazume s pristojnimi organi tretjih držav; |
| --- | --- |

20.

podpira petletno strategijo za razvoj Europola, ki je bila opredeljena leta 2009; poziva Europol, naj poveča število srečanj in stikov z Evropskim parlamentom, da bi v rednih časovnih presledkih skupaj pregledala napredek na področju te strategije in obravnavala morebitne težave; poziva Europol, naj se učinkoviteje spoprime z organiziranim in mafijskim kriminalom, in sicer z ustanovitvijo in okrepitvijo posebnega oddelka v svoji organizaciji ter tako, da za to področje nameni več sredstev; poziva Europol k vedno tesnejšemu sodelovanju z Interpolom z namenom boja proti hudodelskim združbam na mednarodni ravni, predvsem pa kar zadeva izmenjavo informacij; poziva Europol, naj vzpostavi tesnejše stike ter sklene strateške in operativne sporazume s pristojnimi organi tretjih držav;

| 21. | poziva države članice in Komisijo, naj v praksi izboljšajo sodelovanje med nacionalnimi policijskimi organi ter odstranijo formalne ovire, kolikor je to mogoče; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice in Komisijo, naj v praksi izboljšajo sodelovanje med nacionalnimi policijskimi organi ter odstranijo formalne ovire, kolikor je to mogoče;

| 22. | ponovno poudarja pomen izboljšanega praktičnega sodelovanja med policijo in pravosodnimi organi držav članic z namenom izmenjave podatkov o hudodelskih združbah in usklajevanja preiskav; poziva Komisijo in Eurojust, naj v ta namen vzpostavita učinkovitejšo mrežo nacionalnih kontaktnih točk; nadalje poziva Komisijo, naj predloži letna poročila o napredku, doseženem z okrepljenim sodelovanjem med policijo in pravosodnimi organi na področju organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

22.

ponovno poudarja pomen izboljšanega praktičnega sodelovanja med policijo in pravosodnimi organi držav članic z namenom izmenjave podatkov o hudodelskih združbah in usklajevanja preiskav; poziva Komisijo in Eurojust, naj v ta namen vzpostavita učinkovitejšo mrežo nacionalnih kontaktnih točk; nadalje poziva Komisijo, naj predloži letna poročila o napredku, doseženem z okrepljenim sodelovanjem med policijo in pravosodnimi organi na področju organiziranega kriminala;

| 23. | priznava, da je, kljub protokolom in dvostranskim sporazumom med Europolom, Eurojustom in Olafom, še vedno veliko možnosti za izboljšanje sodelovanja med temi institucijami; zato poziva Europol, Eurojust, Olaf in koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi, da si konkretno in skupaj prizadevajo za ocenjevanje in stalno posodabljanje sporazumov o sodelovanju ter da te sporazume izvršujejo, zlasti kar zadeva izmenjavo povzetkov zadev, informacije o zadevah ter strateške informacije in podatke; meni, da je potrebna jasna razčlemba pristojnosti z namenom preprečevanja kakršnegakoli podvajanja prizadevanj, da bi bilo lahko sodelovanje med Europolom, Eurojustom in Olafom popolnoma učinkovito; poziva Komisijo, naj opravi študijo za oceno učinkovitosti agencij za boj proti kriminalu EU in držav članic; |
| --- | --- |

23.

priznava, da je, kljub protokolom in dvostranskim sporazumom med Europolom, Eurojustom in Olafom, še vedno veliko možnosti za izboljšanje sodelovanja med temi institucijami; zato poziva Europol, Eurojust, Olaf in koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi, da si konkretno in skupaj prizadevajo za ocenjevanje in stalno posodabljanje sporazumov o sodelovanju ter da te sporazume izvršujejo, zlasti kar zadeva izmenjavo povzetkov zadev, informacije o zadevah ter strateške informacije in podatke; meni, da je potrebna jasna razčlemba pristojnosti z namenom preprečevanja kakršnegakoli podvajanja prizadevanj, da bi bilo lahko sodelovanje med Europolom, Eurojustom in Olafom popolnoma učinkovito; poziva Komisijo, naj opravi študijo za oceno učinkovitosti agencij za boj proti kriminalu EU in držav članic;

Razvoj načela vzajemnega priznavanja določb v kazenskih zadevah in izboljšanje pravosodnega in policijskega sodelovanja v EU ter s tretjimi državami

| 24. | se zaveda, da se je treba za premostitev praktičnih ovir za pravosodno sodelovanje pozorno posvetiti informiranju in osveščanju pravosodnih organov in policije, ter poziva države članice, naj izobraževanje pravosodnih organov in policije obravnavajo kot prednostno nalogo na politični ravni; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj sprejme ustrezne (tudi finančne) ukrepe za podporo dejavnosti držav članic; |
| --- | --- |

24.

se zaveda, da se je treba za premostitev praktičnih ovir za pravosodno sodelovanje pozorno posvetiti informiranju in osveščanju pravosodnih organov in policije, ter poziva države članice, naj izobraževanje pravosodnih organov in policije obravnavajo kot prednostno nalogo na politični ravni; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj sprejme ustrezne (tudi finančne) ukrepe za podporo dejavnosti držav članic;

| 25. | priznava, da je pravosodno sodelovanje, tudi med državami članicami, eden od temeljev za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter za vzpostavitev skupnega območja varnosti in pravice, ter poziva države članice, naj spoštujejo svoje obveznosti ter naj nemudoma prenesejo vse instrumente pravosodnega sodelovanja, ki že obstajajo na ravni EU, zlasti konvencijo iz leta 2000 o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah in protokol k tej konvenciji iz leta 2001 ter okvirni sklep o skupnih preiskovalnih enotah; se zaveda, da se je treba za premostitev praktičnih ovir za pravosodno sodelovanje pozorno posvetiti informiranju in osveščanju pravosodnih organov, policije in zagovornikov, ter poziva države članice, naj izobraževanje pravosodnih organov in policije, tudi o pravici do obrambe, obravnavajo kot prednostno nalogo na politični ravni; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nameni ustrezna sredstva, tudi finančna, za podporo dejavnostim držav članic; |
| --- | --- |

25.

priznava, da je pravosodno sodelovanje, tudi med državami članicami, eden od temeljev za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter za vzpostavitev skupnega območja varnosti in pravice, ter poziva države članice, naj spoštujejo svoje obveznosti ter naj nemudoma prenesejo vse instrumente pravosodnega sodelovanja, ki že obstajajo na ravni EU, zlasti konvencijo iz leta 2000 o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah in protokol k tej konvenciji iz leta 2001 ter okvirni sklep o skupnih preiskovalnih enotah; se zaveda, da se je treba za premostitev praktičnih ovir za pravosodno sodelovanje pozorno posvetiti informiranju in osveščanju pravosodnih organov, policije in zagovornikov, ter poziva države članice, naj izobraževanje pravosodnih organov in policije, tudi o pravici do obrambe, obravnavajo kot prednostno nalogo na politični ravni; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nameni ustrezna sredstva, tudi finančna, za podporo dejavnostim držav članic;

| 26. | poziva države članice in Komisijo, naj nadaljujejo s svojimi prizadevanji za učinkovito izvrševanje evropskega naloga za prijetje; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo mogoče ponovno opredeliti razloge za fakultativno neizvršitev evropskega naloga za prijetje iz člena 4 okvirnega sklepa, da bi izpolnjevali obveznosti Unije na področju temeljnih pravic ter upoštevali izkušnje, pridobljene z instrumenti naknadnega medsebojnega priznavanja v primerih kaznivih dejanj, ki so običajno povezana z organiziranim kriminalom, vključno s kaznivim dejanjem mafijskega združevanja; poziva sodne oblasti držav članic, naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo zagotoviti, da bodo vsi evropski nalogi za prijetje, ki jih izdajo, vedno posredovani tudi Interpolu; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice in Komisijo, naj nadaljujejo s svojimi prizadevanji za učinkovito izvrševanje evropskega naloga za prijetje; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo mogoče ponovno opredeliti razloge za fakultativno neizvršitev evropskega naloga za prijetje iz člena 4 okvirnega sklepa, da bi izpolnjevali obveznosti Unije na področju temeljnih pravic ter upoštevali izkušnje, pridobljene z instrumenti naknadnega medsebojnega priznavanja v primerih kaznivih dejanj, ki so običajno povezana z organiziranim kriminalom, vključno s kaznivim dejanjem mafijskega združevanja; poziva sodne oblasti držav članic, naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo zagotoviti, da bodo vsi evropski nalogi za prijetje, ki jih izdajo, vedno posredovani tudi Interpolu;

| 27. | priznava temeljno vlogo skupnih preiskovalnih enot v boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in izraža zaskrbljenost, ker tega preiskovalnega instrumenta ni mogoče uporabiti z največjim možnim učinkom zaradi neprimernega prenosa ustreznega okvirnega sklepa v nacionalne zakonodaje in oklevanja nekaterih nacionalnih sodnih organov; poziva Komisijo in Svet, naj poskrbita za nov zagon pri delu skupnih preiskovalnih enot, tako z zagotavljanjem celovitega izvajanja Okvirnega sklepa 2002/465/PNZ v vseh državah članicah kot z zagotavljanjem ustrezne finančne podpore; poudarja, da je mogoče rezultate, ki jih dosežejo skupne preiskovalne enote, oceniti na evropski ravni (npr. po vrednosti zaseženega premoženja) in na nacionalni ravni (npr. po učinkovitost posameznih članov enote), ter poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava v sodelovanju z Eurojustom in Europolom; |
| --- | --- |

27.

priznava temeljno vlogo skupnih preiskovalnih enot v boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in izraža zaskrbljenost, ker tega preiskovalnega instrumenta ni mogoče uporabiti z največjim možnim učinkom zaradi neprimernega prenosa ustreznega okvirnega sklepa v nacionalne zakonodaje in oklevanja nekaterih nacionalnih sodnih organov; poziva Komisijo in Svet, naj poskrbita za nov zagon pri delu skupnih preiskovalnih enot, tako z zagotavljanjem celovitega izvajanja Okvirnega sklepa 2002/465/PNZ v vseh državah članicah kot z zagotavljanjem ustrezne finančne podpore; poudarja, da je mogoče rezultate, ki jih dosežejo skupne preiskovalne enote, oceniti na evropski ravni (npr. po vrednosti zaseženega premoženja) in na nacionalni ravni (npr. po učinkovitost posameznih članov enote), ter poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava v sodelovanju z Eurojustom in Europolom;

| 28. | opozarja, da meje niso ovira za organizirani kriminal; zato meni, da mora evropski okvir za boj proti organiziranemu kriminalu vključevati zunanjo razsežnost tega pojava; v zvezi s tem je treba bolj vključiti Evropsko službo za zunanje delovanje in zlasti Skupni situacijski center EU (SitCen); poziva Komisijo, naj si prizadeva za vedno večjo učinkovitost in stalno posodabljanje sporazumov o sodelovanju v pravnih in preiskovalnih zadevah s tretjimi državami, ki so bili sklenjeni za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; nadalje poziva, naj se pri pripravi takih sporazumov ustrezno upoštevajo značilnosti groženj organiziranega kriminala za notranjo in zunanjo varnost Evropske unije, ki so povezane z dejanskim stanjem v posameznih tretjih državah; poziva Europol, naj pripravlja čim pogostejše in natančnejše analize neevropskih hudodelskih združb, katerih dejavnosti neposredno ali posredno vplivajo na Evropsko unijo; meni, da je bistveno nadaljevati in okrepiti prizadevanja EU in mednarodnih institucij na Balkanu, zlasti kar zadeva ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Europolom razvije skupen projekt z Interpolom za podporo oblikovanju in izvajanju regionalnega sistema izmenjave policijskih in pravosodnih informacij z zahodno Afriko, pri čemer se Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav dajo na voljo potrebna znanja in viri, tudi na področju usposabljanja in spremljanja; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da meje niso ovira za organizirani kriminal; zato meni, da mora evropski okvir za boj proti organiziranemu kriminalu vključevati zunanjo razsežnost tega pojava; v zvezi s tem je treba bolj vključiti Evropsko službo za zunanje delovanje in zlasti Skupni situacijski center EU (SitCen); poziva Komisijo, naj si prizadeva za vedno večjo učinkovitost in stalno posodabljanje sporazumov o sodelovanju v pravnih in preiskovalnih zadevah s tretjimi državami, ki so bili sklenjeni za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; nadalje poziva, naj se pri pripravi takih sporazumov ustrezno upoštevajo značilnosti groženj organiziranega kriminala za notranjo in zunanjo varnost Evropske unije, ki so povezane z dejanskim stanjem v posameznih tretjih državah; poziva Europol, naj pripravlja čim pogostejše in natančnejše analize neevropskih hudodelskih združb, katerih dejavnosti neposredno ali posredno vplivajo na Evropsko unijo; meni, da je bistveno nadaljevati in okrepiti prizadevanja EU in mednarodnih institucij na Balkanu, zlasti kar zadeva ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Europolom razvije skupen projekt z Interpolom za podporo oblikovanju in izvajanju regionalnega sistema izmenjave policijskih in pravosodnih informacij z zahodno Afriko, pri čemer se Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav dajo na voljo potrebna znanja in viri, tudi na področju usposabljanja in spremljanja;

Druga priporočila v zvezi z bojem proti organiziranemu kriminalu

| 29. | poudarja pomen spodbujanja kulture zakonitosti ter povečevanja zavesti o tem pojavu in njegovega poznavanja med državljani in na splošno v javnem mnenju; v zvezi s tem poudarja temeljno vlogo medijev, ki niso podrejeni zunanjim vplivom, ker jim omogoča preiskovanje in objavljanje povezav med organiziranim kriminalom in posebnimi interesi; meni, da mora biti opravljanje te dejavnosti zagotovljeno ob ustreznem spoštovanju temeljne pravice do osebnega dostojanstva, časti in zasebnosti; poziva Komisijo, naj predstavi posebne načrte za ukrepanje za razvoj kulture zakonitosti, med drugim tudi z oblikovanjem posebnih proračunskih postavk v te namene; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen spodbujanja kulture zakonitosti ter povečevanja zavesti o tem pojavu in njegovega poznavanja med državljani in na splošno v javnem mnenju; v zvezi s tem poudarja temeljno vlogo medijev, ki niso podrejeni zunanjim vplivom, ker jim omogoča preiskovanje in objavljanje povezav med organiziranim kriminalom in posebnimi interesi; meni, da mora biti opravljanje te dejavnosti zagotovljeno ob ustreznem spoštovanju temeljne pravice do osebnega dostojanstva, časti in zasebnosti; poziva Komisijo, naj predstavi posebne načrte za ukrepanje za razvoj kulture zakonitosti, med drugim tudi z oblikovanjem posebnih proračunskih postavk v te namene;

| 30. | poudarja, da morajo evropske institucije in države članice privzeti celosten pristop k obravnavanju trgovine z otroki, ki bo obsegal medsektorske intervencije za zaščito pravic otrok, ki so že žrtve, in otrok, ki jim grozi, da postanejo žrtve te trgovine; vztraja, da bi morale države članice aktivno sodelovati v boju proti nezakonitim posvojitvam in razviti okvir za zagotavljanje preglednosti in učinkovitega spremljanja razvoja zapuščenih in posvojenih otrok; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da morajo evropske institucije in države članice privzeti celosten pristop k obravnavanju trgovine z otroki, ki bo obsegal medsektorske intervencije za zaščito pravic otrok, ki so že žrtve, in otrok, ki jim grozi, da postanejo žrtve te trgovine; vztraja, da bi morale države članice aktivno sodelovati v boju proti nezakonitim posvojitvam in razviti okvir za zagotavljanje preglednosti in učinkovitega spremljanja razvoja zapuščenih in posvojenih otrok;

| 31. | poudarja bistveni pomen, ki jo ima preglednost v javnem sektorju za boj proti organiziranemu kriminalu, in poziva Evropsko komisijo, naj se angažira zato, da se ustvarijo predpisi, ki so potrebni za popolno sledljivost dodeljevanja in uporabe evropskih sredstev in popoln nadzor nad njo, bodisi s strani pristojnih institucij kot tudi s strani državljanov in tiska; poziva, naj se dajo take informacije nemudoma na razpolago na namenskem spletnem mestu v strojno čitljivem, primerljivem in odprtem zapisu podatkov ter v najmanj enem delovnem jeziku EU, tako da so informacije civilni družbi lahko dostopne in na voljo za večkratno uporabo in predelavo; poziva države članice, naj sprejmejo podobne ukrepe, da bo postalo vsako poslovanje z javnimi sredstvi pregledno, zlasti kar zadeva lokalne oblasti, ki so najbolj izpostavljene vdorom organiziranega kriminala, ob upoštevanju neizogibno tajnega značaja ukrepov za boj proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

31.

poudarja bistveni pomen, ki jo ima preglednost v javnem sektorju za boj proti organiziranemu kriminalu, in poziva Evropsko komisijo, naj se angažira zato, da se ustvarijo predpisi, ki so potrebni za popolno sledljivost dodeljevanja in uporabe evropskih sredstev in popoln nadzor nad njo, bodisi s strani pristojnih institucij kot tudi s strani državljanov in tiska; poziva, naj se dajo take informacije nemudoma na razpolago na namenskem spletnem mestu v strojno čitljivem, primerljivem in odprtem zapisu podatkov ter v najmanj enem delovnem jeziku EU, tako da so informacije civilni družbi lahko dostopne in na voljo za večkratno uporabo in predelavo; poziva države članice, naj sprejmejo podobne ukrepe, da bo postalo vsako poslovanje z javnimi sredstvi pregledno, zlasti kar zadeva lokalne oblasti, ki so najbolj izpostavljene vdorom organiziranega kriminala, ob upoštevanju neizogibno tajnega značaja ukrepov za boj proti organiziranemu kriminalu;

| 32. | poziva, da se ob upoštevanju vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin uvede ustrezen sistem kazni in določb o pridržanju za kazniva dejanja, povezana z organiziranim kriminalom, tako z namenom odvračanja od storitve kaznivih dejanj kot za preprečevanje zapornikom, da bi med prestajanjem kazni nadaljevali z vodenjem združb ali prispevali k doseganju njihovih ciljev s storitvijo novih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

32.

poziva, da se ob upoštevanju vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin uvede ustrezen sistem kazni in določb o pridržanju za kazniva dejanja, povezana z organiziranim kriminalom, tako z namenom odvračanja od storitve kaznivih dejanj kot za preprečevanje zapornikom, da bi med prestajanjem kazni nadaljevali z vodenjem združb ali prispevali k doseganju njihovih ciljev s storitvijo novih kaznivih dejanj;

Protiukrepi, povezani s specifičnimi področji delovanja organiziranega kriminala

| 33. | je prepričan o povezavi med organiziranim kriminalom in korupcijo ter odločno ponavlja poziv, ki je bil izražen že s sprejetjem pisne izjave 02/2010, tako v zvezi z vzpostavitvijo objektivnega in kvantitativnega mehanizma ocenjevanja in nadzorovanja politike 27-ih držav članic za boj proti korupciji kot tudi v zvezi z izdelavo celovite politike institucij EU proti korupciji; poudarja potrebo po proaktivnem pristopu k boju proti korupciji in poziva Komisijo, naj poudari ukrepe za boj proti korupciji v javnem in zasebnem sektorju; prav tako meni, da je prednostna naloga izdelava učinkovitih ukrepov za boj proti korupciji v sosedski politiki, na področju priprav na pristop in pri uporabi sredstev, namenjenih razvojni pomoči, zlasti s strani Evropske investicijske banke in novih struktur, ki se ustanavljajo v okviru Evropske službe za zunanje delovanje; poziva Komisijo, naj uvede učinkovito spremljanje sprejetih ukrepov in doseženih rezultatov ter o tem obvešča Parlament; |
| --- | --- |

33.

je prepričan o povezavi med organiziranim kriminalom in korupcijo ter odločno ponavlja poziv, ki je bil izražen že s sprejetjem pisne izjave 02/2010, tako v zvezi z vzpostavitvijo objektivnega in kvantitativnega mehanizma ocenjevanja in nadzorovanja politike 27-ih držav članic za boj proti korupciji kot tudi v zvezi z izdelavo celovite politike institucij EU proti korupciji; poudarja potrebo po proaktivnem pristopu k boju proti korupciji in poziva Komisijo, naj poudari ukrepe za boj proti korupciji v javnem in zasebnem sektorju; prav tako meni, da je prednostna naloga izdelava učinkovitih ukrepov za boj proti korupciji v sosedski politiki, na področju priprav na pristop in pri uporabi sredstev, namenjenih razvojni pomoči, zlasti s strani Evropske investicijske banke in novih struktur, ki se ustanavljajo v okviru Evropske službe za zunanje delovanje; poziva Komisijo, naj uvede učinkovito spremljanje sprejetih ukrepov in doseženih rezultatov ter o tem obvešča Parlament;

| 34. | poziva države članice, naj nemudoma ratificirajo mednarodne instrumente za boj proti korupciji, zlasti konvencijo Združenih narodov proti korupciji ter kazenskopravne in civilnopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji (1999); |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj nemudoma ratificirajo mednarodne instrumente za boj proti korupciji, zlasti konvencijo Združenih narodov proti korupciji ter kazenskopravne in civilnopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji (1999);

| 35. | se zavezuje, da bo sprejel predpise za zagotavljanje, da osebe, pravnomočno obsojene za kazniva dejanja sodelovanja v hudodelskih združbah ali za kazniva dejanja, ki se običajno storijo v povezavi s takšnimi združbami (trgovina z ljudmi, mednarodna trgovina z drogami, pranje denarja, goljufije, korupcija in izsiljevanje itd.), ne bodo mogle kandidirati na volitvah v Evropski parlament; poziva države članice, naj sprejmejo podobna pravila za nacionalne in lokalne volitve; |
| --- | --- |

35.

se zavezuje, da bo sprejel predpise za zagotavljanje, da osebe, pravnomočno obsojene za kazniva dejanja sodelovanja v hudodelskih združbah ali za kazniva dejanja, ki se običajno storijo v povezavi s takšnimi združbami (trgovina z ljudmi, mednarodna trgovina z drogami, pranje denarja, goljufije, korupcija in izsiljevanje itd.), ne bodo mogle kandidirati na volitvah v Evropski parlament; poziva države članice, naj sprejmejo podobna pravila za nacionalne in lokalne volitve;

| 36. | poziva Komisijo, naj pripravi jasne smernice in ustrezne zakonodajne predloge, s katerimi bi podjetjem, povezanim z organiziranim kriminalom in mafijskimi združbami, preprečila sodelovanje na javnih razpisih in pri upravljanju javnih naročil; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sledljivost finančnih tokov, povezanih s pogodbami za javna naročila gradenj, storitev in blaga storitvami ter naj pretehtajo možnost uvedbe pravil za kaznovanje oviranja upravnih postopkov za izbiro izvajalca javnega naročila; poziva Komisijo, naj zagotovi celovito in pravilno izvajanje člena 45 Direktive 2004/18/ES z načelno izključitvijo mehanizmov "samoočiščenja” ter pri tem jasno nakaže, da bo prišlo do izločitve zaradi obsodb tako pravnih kot fizičnih oseb, zagotovi pa naj tudi, da bo to podlaga za trajno izločitev ali za izločitev za razumno obdobje ter da ne bo omejena zgolj na trajanje obsodbe; poziva Evropsko komisijo, naj predstavi predloge, ki določajo razloge za izključitev iz javnih naročil in posebne varnostne ukrepe za osebe, ki so predmet tekočih preiskav ali kazenskih postopkov; poziva k razširitvi niza kaznivih dejanj, ki so lahko razlog za izključitev, in sicer na vsa kazniva dejanja, ki se običajno storijo v povezavi z organiziranim kriminalom, ter k izvajanju ukrepov za preprečevanje izogibanja zakonodaji s pomočjo slamnatih mož in pomagačev; poziva države članice, naj sprejmejo podobne ukrepe za vse oblike pogodb, koncesij, licenc in državne pomoči, četudi jih ne zajema zakonodaja EU; poziva Komisijo, naj razvije primerne zakonodajne in operativne instrumente za izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in institucijami EU in agencijami ter za izdelavo "črnih seznamov" za preprečevanje nezakonitega prisvajanja javnih sredstev v EU; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj pripravi jasne smernice in ustrezne zakonodajne predloge, s katerimi bi podjetjem, povezanim z organiziranim kriminalom in mafijskimi združbami, preprečila sodelovanje na javnih razpisih in pri upravljanju javnih naročil; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sledljivost finančnih tokov, povezanih s pogodbami za javna naročila gradenj, storitev in blaga storitvami ter naj pretehtajo možnost uvedbe pravil za kaznovanje oviranja upravnih postopkov za izbiro izvajalca javnega naročila; poziva Komisijo, naj zagotovi celovito in pravilno izvajanje člena 45 Direktive 2004/18/ES z načelno izključitvijo mehanizmov "samoočiščenja” ter pri tem jasno nakaže, da bo prišlo do izločitve zaradi obsodb tako pravnih kot fizičnih oseb, zagotovi pa naj tudi, da bo to podlaga za trajno izločitev ali za izločitev za razumno obdobje ter da ne bo omejena zgolj na trajanje obsodbe; poziva Evropsko komisijo, naj predstavi predloge, ki določajo razloge za izključitev iz javnih naročil in posebne varnostne ukrepe za osebe, ki so predmet tekočih preiskav ali kazenskih postopkov; poziva k razširitvi niza kaznivih dejanj, ki so lahko razlog za izključitev, in sicer na vsa kazniva dejanja, ki se običajno storijo v povezavi z organiziranim kriminalom, ter k izvajanju ukrepov za preprečevanje izogibanja zakonodaji s pomočjo slamnatih mož in pomagačev; poziva države članice, naj sprejmejo podobne ukrepe za vse oblike pogodb, koncesij, licenc in državne pomoči, četudi jih ne zajema zakonodaja EU; poziva Komisijo, naj razvije primerne zakonodajne in operativne instrumente za izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in institucijami EU in agencijami ter za izdelavo "črnih seznamov" za preprečevanje nezakonitega prisvajanja javnih sredstev v EU;

| 37. | pozdravlja sprejetje Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej, kar je pojav, ki se pogosto povezuje z dejavnostmi organiziranega kriminala, ki vključujejo izkoriščanje za namene prostitucije, izkoriščanje delovne sile, odvzem organov in siljenje v suženjstvo; poudarja izreden pomen hitrega in učinkovitega izvajanja te direktive; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja sprejetje Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej, kar je pojav, ki se pogosto povezuje z dejavnostmi organiziranega kriminala, ki vključujejo izkoriščanje za namene prostitucije, izkoriščanje delovne sile, odvzem organov in siljenje v suženjstvo; poudarja izreden pomen hitrega in učinkovitega izvajanja te direktive;

| 38. | poziva države članice in evropske institucije, naj ustrezno upoštevajo, da organiziran kriminal še naprej ohranja svoje dejavnosti in interese, tudi prek trgovine z drogami, in poskuša razširiti nezakonito svetovno tržišče za droge na nove trge in nove substance; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice in evropske institucije, naj ustrezno upoštevajo, da organiziran kriminal še naprej ohranja svoje dejavnosti in interese, tudi prek trgovine z drogami, in poskuša razširiti nezakonito svetovno tržišče za droge na nove trge in nove substance;

| 39. | poziva Evropsko investicijsko banko in vse evropske razvojne finančne institucije držav članic, naj izboljšajo svoje politike glede finančnih središč v tujini in sodnih pristojnosti, ki niso pripravljene sodelovati, zlasti s sprejemom seznama sodnih pristojnosti, ki jih je treba strožje nadzirati, ob upoštevanju črnega in sivega seznama OECD, ter z izvajanjem posebnih "skrbnih pregledov" vsake države, kot je to potrebno, in s hkratno prepovedjo vsake podpore finančnim posrednikom v sodnih pristojnostih, ki se obravnavajo kot zelo tvegane, ter z zahtevanjem preselitve registriranih družb s sedežem v sodnih pristojnostih in finančnih središčih v tujini, ki niso pripravljena sodelovati, kot bistvenega predpogoja za prejem finančne podpore za določene dejavnosti; poziva evropske institucije in države članice, naj si dejavno prizadevajo za pravilno uporabo vseh štiridesetih priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje s sprejetjem specifičnih politik za vsako institucijo, ki med drugim zagotavljajo okrepljeno potrebno skrbnost, zlasti v primerih politično izpostavljenih zadev; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko investicijsko banko in vse evropske razvojne finančne institucije držav članic, naj izboljšajo svoje politike glede finančnih središč v tujini in sodnih pristojnosti, ki niso pripravljene sodelovati, zlasti s sprejemom seznama sodnih pristojnosti, ki jih je treba strožje nadzirati, ob upoštevanju črnega in sivega seznama OECD, ter z izvajanjem posebnih "skrbnih pregledov" vsake države, kot je to potrebno, in s hkratno prepovedjo vsake podpore finančnim posrednikom v sodnih pristojnostih, ki se obravnavajo kot zelo tvegane, ter z zahtevanjem preselitve registriranih družb s sedežem v sodnih pristojnostih in finančnih središčih v tujini, ki niso pripravljena sodelovati, kot bistvenega predpogoja za prejem finančne podpore za določene dejavnosti; poziva evropske institucije in države članice, naj si dejavno prizadevajo za pravilno uporabo vseh štiridesetih priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje s sprejetjem specifičnih politik za vsako institucijo, ki med drugim zagotavljajo okrepljeno potrebno skrbnost, zlasti v primerih politično izpostavljenih zadev;

| 40. | poudarja, da organizirani kriminal uporablja komunikacijske in informacijske tehnologije za nezakonite cilje, in sicer za kazniva dejanja, povezana s krajo identitete, kibernetsko kriminaliteto, goljufijami, nezakonitimi stavami in prirejanjem športnih rezultatov; v zvezi s tem poziva k razvoju doslednega evropskega zakonskega okvira; poziva institucije EU, naj kar največje število svojih mednarodnih partnerjev pozovejo k podpisu in ratifikaciji Konvencije o kibernetski kriminaliteti iz leta 2001; opozarja na trend med hudodelskimi združbami, ki se vedno bolj osredotočajo na priložnosti za pranje denarja ali finančni kriminal, kar bi lahko povzročilo vedno bolj razširjen razvoj internetnih kriminalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da organizirani kriminal uporablja komunikacijske in informacijske tehnologije za nezakonite cilje, in sicer za kazniva dejanja, povezana s krajo identitete, kibernetsko kriminaliteto, goljufijami, nezakonitimi stavami in prirejanjem športnih rezultatov; v zvezi s tem poziva k razvoju doslednega evropskega zakonskega okvira; poziva institucije EU, naj kar največje število svojih mednarodnih partnerjev pozovejo k podpisu in ratifikaciji Konvencije o kibernetski kriminaliteti iz leta 2001; opozarja na trend med hudodelskimi združbami, ki se vedno bolj osredotočajo na priložnosti za pranje denarja ali finančni kriminal, kar bi lahko povzročilo vedno bolj razširjen razvoj internetnih kriminalnih dejavnosti;

| 41. | poziva evropske institucije, naj na ravni EU in na mednarodni ravni pošljejo jasno sporočilo, z namenom omejevanja vseh oblik pranja denarja preko uporabe finančnih trgov, zlasti z: načrtovanjem morebitnih ukrepov za nadzor kapitala, kot je nedavno predlaga sam Mednarodni denarni sklad; spodbujanjem zmanjšanja vsenavzočnosti finančnih trgov v kontekstu kratkoročnih operacij; uveljavljanjem večje preglednosti uporabe javnih sredstev, zlasti tistih za podporo razvoju zasebnega sektorja, in z izvajanjem učinkovitega boja proti davčnim oazam z uvedbo obveznosti finančnega poročanja za vsako državo posebej za vse mednarodne gospodarske akterje, s spodbujanjem večstranskega sporazuma o izmenjavi davčnih podatkov in s ponovnim pregledom opredelitve davčne oaze ter seznama takih tajnih sodnih pristojnosti; poziva Komisijo, naj pripravi jasne smernice na področju sledljivosti gotovine, da bi bilo lažje odkrivanje primerov, povezanih s pranjem denarja, pridobljenega z nezakonitimi dejavnostmi; poziva Komisijo, naj v povezavi z njenim predlogom za posodobitev direktive proti pranju denarja čim bolj razširi kriminalizacijo pranja premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem, ter naj oblikuje pravno podlago za kar najširši obseg preiskovalnih pooblastil na tem področju; s tem namenom poziva, da se kot obvezno za vse države članice vstavi določba o kazenskem pregonu tako imenovanega "self-laundering", pranja denarja nezakonitega izvora, ki ga stori isti subjekt, ki je ta denar na nezakonit način tudi pridobil; poleg tega poziva Komisijo, naj v svojem predlogu predstavi vidike možnosti za razširitev obravnavanja pranja denarja kot kaznivega dejanja na primere, v katerih bi storilec moral vedeti, da premoženje predstavlja premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem; |
| --- | --- |

41.

poziva evropske institucije, naj na ravni EU in na mednarodni ravni pošljejo jasno sporočilo, z namenom omejevanja vseh oblik pranja denarja preko uporabe finančnih trgov, zlasti z: načrtovanjem morebitnih ukrepov za nadzor kapitala, kot je nedavno predlaga sam Mednarodni denarni sklad; spodbujanjem zmanjšanja vsenavzočnosti finančnih trgov v kontekstu kratkoročnih operacij; uveljavljanjem večje preglednosti uporabe javnih sredstev, zlasti tistih za podporo razvoju zasebnega sektorja, in z izvajanjem učinkovitega boja proti davčnim oazam z uvedbo obveznosti finančnega poročanja za vsako državo posebej za vse mednarodne gospodarske akterje, s spodbujanjem večstranskega sporazuma o izmenjavi davčnih podatkov in s ponovnim pregledom opredelitve davčne oaze ter seznama takih tajnih sodnih pristojnosti; poziva Komisijo, naj pripravi jasne smernice na področju sledljivosti gotovine, da bi bilo lažje odkrivanje primerov, povezanih s pranjem denarja, pridobljenega z nezakonitimi dejavnostmi; poziva Komisijo, naj v povezavi z njenim predlogom za posodobitev direktive proti pranju denarja čim bolj razširi kriminalizacijo pranja premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem, ter naj oblikuje pravno podlago za kar najširši obseg preiskovalnih pooblastil na tem področju; s tem namenom poziva, da se kot obvezno za vse države članice vstavi določba o kazenskem pregonu tako imenovanega "self-laundering", pranja denarja nezakonitega izvora, ki ga stori isti subjekt, ki je ta denar na nezakonit način tudi pridobil; poleg tega poziva Komisijo, naj v svojem predlogu predstavi vidike možnosti za razširitev obravnavanja pranja denarja kot kaznivega dejanja na primere, v katerih bi storilec moral vedeti, da premoženje predstavlja premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem;

| 42. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos direktive EU o kazenskopravnem varstvu okolja v zakonodaje držav članic, da bo hiter in učinkovit; poziva Komisijo, naj razvije inovativne instrumente za kazenski pregon storilcev kaznivih dejanj na okoljskem področju, kjer ima svojo vlogo tudi organiziran kriminal, na primer s predstavitvijo predloga, da bi se na celotno EU razširila pozitivna izkušnja iz Italije v zvezi s kaznivim dejanjem "organizirane dejavnosti za nezakonito trgovino z odpadki", ki je od leta 2011 opredeljeno kot kaznivo dejanje s hudimi družbenimi posledicami (in ga zato obravnava Okrožni urad za boj proti mafiji); poziva k okrepitvi dejavnosti uradov CITES in njihovemu tesnejšemu usklajevanju na evropski ravni pri boju proti nezakoniti trgovini z zaščitenimi in ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos direktive EU o kazenskopravnem varstvu okolja v zakonodaje držav članic, da bo hiter in učinkovit; poziva Komisijo, naj razvije inovativne instrumente za kazenski pregon storilcev kaznivih dejanj na okoljskem področju, kjer ima svojo vlogo tudi organiziran kriminal, na primer s predstavitvijo predloga, da bi se na celotno EU razširila pozitivna izkušnja iz Italije v zvezi s kaznivim dejanjem "organizirane dejavnosti za nezakonito trgovino z odpadki", ki je od leta 2011 opredeljeno kot kaznivo dejanje s hudimi družbenimi posledicami (in ga zato obravnava Okrožni urad za boj proti mafiji); poziva k okrepitvi dejavnosti uradov CITES in njihovemu tesnejšemu usklajevanju na evropski ravni pri boju proti nezakoniti trgovini z zaščitenimi in ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami;

| 43. | poziva države članice, naj pri preiskavi primerov izsiljevanja uporabijo proaktiven pristop, na primer s spodbudami in oblikami finančne podpore za nadaljnje opravljanje poslovne dejavnosti za tiste, ki taka dejanja prijavijo, in z izvajanjem raziskav na osnovi obveščevalne dejavnosti; meni, da so ključnega pomena okrepitev vloge civilne družbe in partnerstva med civilno družbo ter sodnim sistemom in organi kazenskega pregona in da jih je zato treba spodbujati; poziva države članice, naj spodbujajo podpisovanje memorandumov o soglasju med javnostjo ter trgovci in podjetniki, ki se pritožujejo zaradi izsiljevanja, da se jim omogoči opravljanje svojega dela, navkljub težavam; poziva Komisijo, naj v svojem predlogu direktive o zaplembi premoženjske koristi, pridobljene z dejanji organiziranega kriminala, ukrepe, ki jih trenutno predvideva člen 3(1) Okvirnega sklepa 2005/212/PNZ, razširi na kaznivo dejanje izsiljevanja; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj pri preiskavi primerov izsiljevanja uporabijo proaktiven pristop, na primer s spodbudami in oblikami finančne podpore za nadaljnje opravljanje poslovne dejavnosti za tiste, ki taka dejanja prijavijo, in z izvajanjem raziskav na osnovi obveščevalne dejavnosti; meni, da so ključnega pomena okrepitev vloge civilne družbe in partnerstva med civilno družbo ter sodnim sistemom in organi kazenskega pregona in da jih je zato treba spodbujati; poziva države članice, naj spodbujajo podpisovanje memorandumov o soglasju med javnostjo ter trgovci in podjetniki, ki se pritožujejo zaradi izsiljevanja, da se jim omogoči opravljanje svojega dela, navkljub težavam; poziva Komisijo, naj v svojem predlogu direktive o zaplembi premoženjske koristi, pridobljene z dejanji organiziranega kriminala, ukrepe, ki jih trenutno predvideva člen 3(1) Okvirnega sklepa 2005/212/PNZ, razširi na kaznivo dejanje izsiljevanja;

| 44. | poziva Komisijo, naj v pravni okvir, ki se uporablja za boj proti ponarejanju, vključi posebne določbe o vlogi organiziranega kriminala; podpira odločitve iz resolucije Sveta z dne 23. oktobra 2009 o okrepljeni strategiji za carinsko sodelovanje s poudarkom na razvoju novih oblik sodelovanja in novih preiskovalnih tehnik, sprejetju institucionalnega pristopa na osnovi sodelovanja med carinskimi, policijskimi in drugimi pristojnimi organi ter na izboljšavi obstoječega postopka sodelovanja, da bi tako razvili učinkovit pristop na področju boja proti organiziranemu čezmejnemu kriminalu ter omogočili zaplembo nezakonito pridobljenega blaga v celotni EU; meni, da je treba pri sprejetju in izvajanju petega akcijskega načrta za sodelovanje carinskih organov navedene razsežnosti kolikor je le mogoče okrepiti; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj v pravni okvir, ki se uporablja za boj proti ponarejanju, vključi posebne določbe o vlogi organiziranega kriminala; podpira odločitve iz resolucije Sveta z dne 23. oktobra 2009 o okrepljeni strategiji za carinsko sodelovanje s poudarkom na razvoju novih oblik sodelovanja in novih preiskovalnih tehnik, sprejetju institucionalnega pristopa na osnovi sodelovanja med carinskimi, policijskimi in drugimi pristojnimi organi ter na izboljšavi obstoječega postopka sodelovanja, da bi tako razvili učinkovit pristop na področju boja proti organiziranemu čezmejnemu kriminalu ter omogočili zaplembo nezakonito pridobljenega blaga v celotni EU; meni, da je treba pri sprejetju in izvajanju petega akcijskega načrta za sodelovanje carinskih organov navedene razsežnosti kolikor je le mogoče okrepiti;

*

* *

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom, Europolu, Eurojustu, Evropski investicijski banki, Interpolu in Uradu Združenih narodov za droge in kriminal. |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom, Europolu, Eurojustu, Evropski investicijski banki, Interpolu in Uradu Združenih narodov za droge in kriminal.

---

(1)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(2)  UL L 300, 11.11.2008, str. 42.

(3)  UL L 68, 15.3.2005, str. 49.

(4)  UL L 332, 18.12.2007, str. 103.

(5)  EP 410.678.

(6)  http://www.europol.europa.eu/index.asp?page=publications&language=

(7)  UL L 138, 4.6.2009, str. 14.

(8)  http://www.eurojust.europa.eu/press_annual.htm.

(9)  UL L 348, 24.12.2008, str. 130.

(10)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

(11)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(12)  UL C 197, 12.7.2000, str. 3.

(13)  UL C 24, 23.1.1998, str. 1.

(14)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

(15)  10330/2008.

(16)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 244.

(17)  UL L 162, 20.6.2002, str. 1.

(18)  EP 410.671.

(19)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(20)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(21)  UL L 309, 25.11.2005, str. 9.

(22)  UL L 345, 8.12.2006, str. 1.

(23)  UL L 192, 31.7.2003, str. 54.

(24)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(25)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

(26)  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/80 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/80

---

Torek, 25. oktober 2011Forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči

P7_TA(2011)0460

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (2011/2145(INI))

2013/C 131 E/09

Evropski parlament je,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000;

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju iz leta 2005 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju iz leta 2005 (1);

| — | ob upoštevanju Kodeksa ravnanja Evropske unije o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kodeksa ravnanja Evropske unije o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o okrepitvi in izboljšanju sodelovanja: paket o učinkoviti pomoči za leto 2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o okrepitvi in izboljšanju sodelovanja: paket o učinkoviti pomoči za leto 2006 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 17. novembra 2009 o operativnem okviru za učinkovitost pomoči (5); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 17. novembra 2009 o operativnem okviru za učinkovitost pomoči (5);

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve (ministri za razvoj) z dne 14. junija 2010 o delitvi dela med državami, v katerih so bili dodani ali nadomeščeni nekateri elementi (6); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve (ministri za razvoj) z dne 14. junija 2010 o delitvi dela med državami, v katerih so bili dodani ali nadomeščeni nekateri elementi (6);

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve (ministri za razvoj) z dne 9. decembra 2010 o vzajemni odgovornosti in preglednosti: četrto poglavje operativnega okvira EU za učinkovitost pomoči (7); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve (ministri za razvoj) z dne 9. decembra 2010 o vzajemni odgovornosti in preglednosti: četrto poglavje operativnega okvira EU za učinkovitost pomoči (7);

| — | ob upoštevanju prečiščenega besedila Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije z dne 11. januarja 2011 o operativnem okviru za učinkovitost pomoči (8); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prečiščenega besedila Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije z dne 11. januarja 2011 o operativnem okviru za učinkovitost pomoči (8);

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Budimpešte o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu v Južni Koreji (2011), sprejete med 21. skupno parlamentarno skupščino AKP-EU v Budimpešti; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Budimpešte o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu v Južni Koreji (2011), sprejete med 21. skupno parlamentarno skupščino AKP-EU v Budimpešti;

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Dilija z dne 10. aprila 2010 o vzpostavljanju miru in okrepitvi države; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Dilija z dne 10. aprila 2010 o vzpostavljanju miru in okrepitvi države;

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Bogote z dne 26. marca 2010 o izvajanju načel agende za ukrepanje iz Akre (AUP) v sodelovanju jug–jug; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Bogote z dne 26. marca 2010 o izvajanju načel agende za ukrepanje iz Akre (AUP) v sodelovanju jug–jug;

| — | ob upoštevanju soglasja iz Tunisa z naslovom Učinkovitemu razvoju naproti (Targeting effective development) s 4. in 5. novembra 2010 o afriški agendi za učinkovit razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja iz Tunisa z naslovom Učinkovitemu razvoju naproti (Targeting effective development) s 4. in 5. novembra 2010 o afriški agendi za učinkovit razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora OECD za razvojno pomoč (ORP) z naslovom Učinkovitost pomoči: poročilo o napredku pri izvajanju Pariške deklaracije iz junija 2009; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora OECD za razvojno pomoč (ORP) z naslovom Učinkovitost pomoči: poročilo o napredku pri izvajanju Pariške deklaracije iz junija 2009;

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Aid Effectiveness Agenda: Program učinkovitosti pomoči: koristi evropskega pristopa iz oktobra 2009 (9); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Aid Effectiveness Agenda: Program učinkovitosti pomoči: koristi evropskega pristopa iz oktobra 2009 (9);

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o akcijskem načrtu EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk (2010–2015) (SEC(2010)0265) in sklepov Sveta z dne 14. junija 2010 o razvojnih ciljih tisočletja, v katerih je potrdil zadevni akcijski načrt EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o akcijskem načrtu EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk (2010–2015) (SEC(2010)0265) in sklepov Sveta z dne 14. junija 2010 o razvojnih ciljih tisočletja, v katerih je potrdil zadevni akcijski načrt EU,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Komisije z naslovom Joint Multi-annual Programming (Skupno večletno načrtovanje programov) iz marca 2011 (10); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Komisije z naslovom Joint Multi-annual Programming (Skupno večletno načrtovanje programov) iz marca 2011 (10);

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Krepitev odgovornosti EU pri razvojnem financiranju – prispevek k medsebojnemu pregledu uradne razvojne pomoči EU iz aprila 2011 (KOM(2011)0218); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Krepitev odgovornosti EU pri razvojnem financiranju – prispevek k medsebojnemu pregledu uradne razvojne pomoči EU iz aprila 2011 (KOM(2011)0218);

| — | ob upoštevanju pobude Evropske komisije iz marca 2010 z naslovom Strukturiran dialog – za učinkovito partnerstvo za razvoj, s katero naj bi opredelili praktične načine za večjo učinkovitost organizacij civilne družbe in lokalnih organov v evropskem sodelovanju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Evropske komisije iz marca 2010 z naslovom Strukturiran dialog – za učinkovito partnerstvo za razvoj, s katero naj bi opredelili praktične načine za večjo učinkovitost organizacij civilne družbe in lokalnih organov v evropskem sodelovanju;

| — | ob upoštevanju končnega poročila o oceni pariške izjave: faza 2, objavljenega v maju 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila o oceni pariške izjave: faza 2, objavljenega v maju 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o organih lokalne skupnosti in razvojnem sodelovanju (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o organih lokalne skupnosti in razvojnem sodelovanju (11),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika;

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0313/2011),

| A. | ker bi bilo treba na četrtem forumu na visoki ravni (FVR-4) o učinkovitosti razvojne pomoči opredeliti prihodnje zaveze za učinkovitejšo razvojno pomoč, prispeval pa bo tudi k izvajanju novega mednarodnega sistema pomoči za izpolnjevanje razvojnih ciljev tisočletja za leto 2015 in pozneje; |
| --- | --- |

A.

ker bi bilo treba na četrtem forumu na visoki ravni (FVR-4) o učinkovitosti razvojne pomoči opredeliti prihodnje zaveze za učinkovitejšo razvojno pomoč, prispeval pa bo tudi k izvajanju novega mednarodnega sistema pomoči za izpolnjevanje razvojnih ciljev tisočletja za leto 2015 in pozneje;

| B. | ker se načela iz Pariške deklaracije osredotočajo predvsem na mehanizme razdeljevanja pomoči, namesto na oblikovanje uspešne razvojne politike; ker agendo za ukrepanje iz Akre o učinkovitosti pomoči ovira več dejavnikov: finančna kriza, zmanjšanje obsega plačil uradne razvojne pomoči, spremenjena politika nekaterih financerjev, ki zahtevajo več kratkoročnih rezultatov, ter novi javni in zasebni financerji, ki niso del Odbora za razvojno pomoč in katerih pristop ni urejen s sporazumnimi normami sodelovanja; |
| --- | --- |

B.

ker se načela iz Pariške deklaracije osredotočajo predvsem na mehanizme razdeljevanja pomoči, namesto na oblikovanje uspešne razvojne politike; ker agendo za ukrepanje iz Akre o učinkovitosti pomoči ovira več dejavnikov: finančna kriza, zmanjšanje obsega plačil uradne razvojne pomoči, spremenjena politika nekaterih financerjev, ki zahtevajo več kratkoročnih rezultatov, ter novi javni in zasebni financerji, ki niso del Odbora za razvojno pomoč in katerih pristop ni urejen s sporazumnimi normami sodelovanja;

| C. | ker vedno večji delež celotne uradne razvojne pomoči prihaja iz držav gospodarskem vzponu, ki niso članice OECD; |
| --- | --- |

C.

ker vedno večji delež celotne uradne razvojne pomoči prihaja iz držav gospodarskem vzponu, ki niso članice OECD;

| D. | ker so najnovejše študije spremljanja in ocenjevanja pokazale, da so države prejemnice naredile več za izvajanje zavez iz Pariške deklaracije in agende za ukrepanje iz Akre kot države donatorke; |
| --- | --- |

D.

ker so najnovejše študije spremljanja in ocenjevanja pokazale, da so države prejemnice naredile več za izvajanje zavez iz Pariške deklaracije in agende za ukrepanje iz Akre kot države donatorke;

| E. | ker dosedanje konference na visoki ravni niso dale potrebnega političnega pritiska ali pravno zavezujočega okvira in ker tudi z izvajanjem Pariške deklaracije ni bila dosežena pričakovana manjša razdrobljenost pomoči, preveč postopkov pa je še vedno nepreglednih, na primer v zvezi s pogoji; |
| --- | --- |

E.

ker dosedanje konference na visoki ravni niso dale potrebnega političnega pritiska ali pravno zavezujočega okvira in ker tudi z izvajanjem Pariške deklaracije ni bila dosežena pričakovana manjša razdrobljenost pomoči, preveč postopkov pa je še vedno nepreglednih, na primer v zvezi s pogoji;

| F. | ker sta preglednost in odgovornost temeljna pogoja za učinkovitost pomoči, ne le med donatorji in vladami prejemnicami, temveč tudi med državo in družbo; ker so se donatorji in partnerske države v agendi za ukrepanje iz Akre dogovorili, da bodo pravočasno razkrili podrobne informacije o sedanjih in prihodnjih pretokih pomoči, da se državam v razvoju omogočita natančnejša priprava proračuna in izvajanje revizij; ker je za države donatorke bistvenega pomena tudi, da podprejo krepitev institucije parlamenta ter udeležbe lokalnih oblasti in organizacij civilne družbe, da bi razvojno politiko trdno zasidrali v demokratičnem procesu; |
| --- | --- |

F.

ker sta preglednost in odgovornost temeljna pogoja za učinkovitost pomoči, ne le med donatorji in vladami prejemnicami, temveč tudi med državo in družbo; ker so se donatorji in partnerske države v agendi za ukrepanje iz Akre dogovorili, da bodo pravočasno razkrili podrobne informacije o sedanjih in prihodnjih pretokih pomoči, da se državam v razvoju omogočita natančnejša priprava proračuna in izvajanje revizij; ker je za države donatorke bistvenega pomena tudi, da podprejo krepitev institucije parlamenta ter udeležbe lokalnih oblasti in organizacij civilne družbe, da bi razvojno politiko trdno zasidrali v demokratičnem procesu;

| G. | ker Unija in države članice na svetovni ravni prispevajo več kot polovico uradne razvojne pomoči in ker imajo zato pomembno vlogo v agendi učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

G.

ker Unija in države članice na svetovni ravni prispevajo več kot polovico uradne razvojne pomoči in ker imajo zato pomembno vlogo v agendi učinkovitosti pomoči;

| H. | ker je z vidika četrtega foruma pomembno spomniti države donatorke na zavezo, da bodo do leta 2015 namenile 0,7 % BNP/BND razvojni pomoči, da bodo vključile pomembno načelo enakosti med moškimi in ženskami v vse politike in prakse svojih odnosov z državami v razvoju, strožje opredelile URP in upoštevale še vedno veljavna načela agende za ukrepanje iz Akre; ker je treba preseči okvire uradne razvojne pomoči in zgraditi razvojna partnerstva, ki bodo podprla vizijo razvoja, katerega nosilke in gonilo so države same; |
| --- | --- |

H.

ker je z vidika četrtega foruma pomembno spomniti države donatorke na zavezo, da bodo do leta 2015 namenile 0,7 % BNP/BND razvojni pomoči, da bodo vključile pomembno načelo enakosti med moškimi in ženskami v vse politike in prakse svojih odnosov z državami v razvoju, strožje opredelile URP in upoštevale še vedno veljavna načela agende za ukrepanje iz Akre; ker je treba preseči okvire uradne razvojne pomoči in zgraditi razvojna partnerstva, ki bodo podprla vizijo razvoja, katerega nosilke in gonilo so države same;

| I. | ker se področje uporabe razvojne pomoči neprestano spreminja in ker bi se pojav novih donatorjev moral boljše kazati v mehanizmih za učinkovitost pomoči; |
| --- | --- |

I.

ker se področje uporabe razvojne pomoči neprestano spreminja in ker bi se pojav novih donatorjev moral boljše kazati v mehanizmih za učinkovitost pomoči;

| J. | ker morajo vse oblike financiranja, tudi inovativni mehanizmi financiranja, kot so davek na finančne transakcije in svetovni skladi za zdravje in izobraževanje, utelešati in izvajati načela Pariške deklaracije; |
| --- | --- |

J.

ker morajo vse oblike financiranja, tudi inovativni mehanizmi financiranja, kot so davek na finančne transakcije in svetovni skladi za zdravje in izobraževanje, utelešati in izvajati načela Pariške deklaracije;

| K. | ker soglasje iz Tunisa o afriški razvojni agendi poziva k osredotočenju na širšo agendo razvojne učinkovitosti namesto zgolj na učinkovitost pomoči; ker je v soglasju opredeljenih naslednjih šest elementov, ki so bistveni za razvojno učinkovitost v Afriki: gradnja zmogljivih držav, razvoj demokratične odgovornosti, spodbujanje sodelovanja jug-jug, regionalno razmišljanje in delovanje, sprejemanje novih razvojnih partnerjev in premagovanje odvisnosti od pomoči; |
| --- | --- |

K.

ker soglasje iz Tunisa o afriški razvojni agendi poziva k osredotočenju na širšo agendo razvojne učinkovitosti namesto zgolj na učinkovitost pomoči; ker je v soglasju opredeljenih naslednjih šest elementov, ki so bistveni za razvojno učinkovitost v Afriki: gradnja zmogljivih držav, razvoj demokratične odgovornosti, spodbujanje sodelovanja jug-jug, regionalno razmišljanje in delovanje, sprejemanje novih razvojnih partnerjev in premagovanje odvisnosti od pomoči;

| 1. | poudarja potrebo po ambicioznem stališču Unije na FVR-4, ki bi lahko pomembno prispevalo k poglabljanju in polnemu izvajanju zavez glede učinkovitosti pomoči; glede na pomembnost učinkovitosti pomoči za izboljšanje življenjske ravni in zmanjšanje revščine v državah prejemnicah ter za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja upa na zastopanost Evropske unije na visoki ravni v Busanu; |
| --- | --- |

1.

poudarja potrebo po ambicioznem stališču Unije na FVR-4, ki bi lahko pomembno prispevalo k poglabljanju in polnemu izvajanju zavez glede učinkovitosti pomoči; glede na pomembnost učinkovitosti pomoči za izboljšanje življenjske ravni in zmanjšanje revščine v državah prejemnicah ter za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja upa na zastopanost Evropske unije na visoki ravni v Busanu;

| 2. | opominja, da je eden glavnih pogojev za uresničitev agende za učinkovitost pomoči polno sprejetje načela „demokratične odgovornosti“, po katerem je država nosilka razvojne strategije, v kateri se odraža zavezanost vseh nacionalnih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

2.

opominja, da je eden glavnih pogojev za uresničitev agende za učinkovitost pomoči polno sprejetje načela „demokratične odgovornosti“, po katerem je država nosilka razvojne strategije, v kateri se odraža zavezanost vseh nacionalnih zainteresiranih strani;

| 3. | ugotavlja, da vlade v državah v razvoju svojim parlamentom in civilni družbi niso dale dovolj prostora, da bi jim omogočile dejanski prevzem odgovornosti; poziva EU, naj okrepi zaveze iz Pariza in Akre s spodbujanjem demokratične odgovornosti za razvojne politike, načrtovanje in dejanja prek polne udeležbe in upoštevanja vseh zainteresiranih strani v razvojnem procesu; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da vlade v državah v razvoju svojim parlamentom in civilni družbi niso dale dovolj prostora, da bi jim omogočile dejanski prevzem odgovornosti; poziva EU, naj okrepi zaveze iz Pariza in Akre s spodbujanjem demokratične odgovornosti za razvojne politike, načrtovanje in dejanja prek polne udeležbe in upoštevanja vseh zainteresiranih strani v razvojnem procesu;

| 4. | meni, da bo FVR-4 uspešen, če se bo končal z močno zavezo za učinkovitost pomoči, razvidno iz jasnih in merljivih ciljev, ki so jim priloženi podrobni časovni okviri njihovega uresničevanja; se zaveda pomanjkljivosti pri izvajanju Pariške deklaracije in agende za ukrepanje iz Akre ter poudarja pomen razvoja „lastništva“ po pristopu od spodaj navzgor, nerazdrobljenosti pomoči ter oblikovanja močnih, učinkovitih in neodvisnih mehanizmov za naknadno izvrševanje, v katerih bodo sodelovali parlamenti in civilna družba na nacionalni in mednarodni ravni; ob tem meni, da bi bilo treba pomoč, če naj bo učinkovita, obravnavati in oceniti glede na konkreten prispevek pri doseganju razvojnih ciljev in ne glede na vložek; |
| --- | --- |

4.

meni, da bo FVR-4 uspešen, če se bo končal z močno zavezo za učinkovitost pomoči, razvidno iz jasnih in merljivih ciljev, ki so jim priloženi podrobni časovni okviri njihovega uresničevanja; se zaveda pomanjkljivosti pri izvajanju Pariške deklaracije in agende za ukrepanje iz Akre ter poudarja pomen razvoja „lastništva“ po pristopu od spodaj navzgor, nerazdrobljenosti pomoči ter oblikovanja močnih, učinkovitih in neodvisnih mehanizmov za naknadno izvrševanje, v katerih bodo sodelovali parlamenti in civilna družba na nacionalni in mednarodni ravni; ob tem meni, da bi bilo treba pomoč, če naj bo učinkovita, obravnavati in oceniti glede na konkreten prispevek pri doseganju razvojnih ciljev in ne glede na vložek;

| 5. | opominja, da učinkovita pomoč pomeni, da se revnim državam omogoči mobilizacija domačih virov prihodkov; v zvezi s tem znova poziva EU, naj se prednostno posveti boju proti davčnim oazam in davčnim utajam, hkrati pa spodbuja alternativne vire za financiranje razvoja, tj. z določitvijo davka na finančne transakcije; EU poziva tudi, naj državam v razvoju zagotovi okrepljeno podporo pri davčnih reformah, da bi podprli delujoče, učinkovite, pravične in trajnostne davčne sisteme, ki bi morali voditi v zmanjševanje revščine in odvisnosti od pomoči; |
| --- | --- |

5.

opominja, da učinkovita pomoč pomeni, da se revnim državam omogoči mobilizacija domačih virov prihodkov; v zvezi s tem znova poziva EU, naj se prednostno posveti boju proti davčnim oazam in davčnim utajam, hkrati pa spodbuja alternativne vire za financiranje razvoja, tj. z določitvijo davka na finančne transakcije; EU poziva tudi, naj državam v razvoju zagotovi okrepljeno podporo pri davčnih reformah, da bi podprli delujoče, učinkovite, pravične in trajnostne davčne sisteme, ki bi morali voditi v zmanjševanje revščine in odvisnosti od pomoči;

| 6. | poziva države donatorke in države upravičenke, naj sprejmejo takojšnje ukrepe za upoštevanje zavez iz Pariške deklaracije in agende za ukrepanje iz Akre, ki jih ovirata zgolj politična volja in birokracija ter visoki transakcijski stroški, na primer pri sprostitvi pomoči, predvidljivosti pomoči, pogojih in preglednosti; ter poudarja, da je treba uresničiti zaveze iz Akre, in sicer da morajo donatorji v dvostranskem sodelovanju med vladami kot prvo možnost izrabiti državne sisteme ter se lotiti vprašanja nepredvidljivih tokov pomoči; prav tako poziva države donatorke, naj se osredotočijo na lokalne in regionalne trge; |
| --- | --- |

6.

poziva države donatorke in države upravičenke, naj sprejmejo takojšnje ukrepe za upoštevanje zavez iz Pariške deklaracije in agende za ukrepanje iz Akre, ki jih ovirata zgolj politična volja in birokracija ter visoki transakcijski stroški, na primer pri sprostitvi pomoči, predvidljivosti pomoči, pogojih in preglednosti; ter poudarja, da je treba uresničiti zaveze iz Akre, in sicer da morajo donatorji v dvostranskem sodelovanju med vladami kot prvo možnost izrabiti državne sisteme ter se lotiti vprašanja nepredvidljivih tokov pomoči; prav tako poziva države donatorke, naj se osredotočijo na lokalne in regionalne trge;

| 7. | opozarja na vlogo pomoči kot vzvoda za spodbujanje vključujoče in trajnostne rasti za zmanjšanje revščine in odvisnosti od pomoči ter izboljšanje ustvarjanja novih delovnih mest, v katerem se upoštevajo posebnosti vsake države in ki obenem zagotavlja učinkovitejšo pomoč v tistih državah, ki jo najbolj potrebujejo; opozarja tudi, da bi bilo treba pomoč obravnavati kot začasen ukrep z namenom spodbuditi samostojno rast v državah v razvoju namesto kot dolgoročno rešitev; |
| --- | --- |

7.

opozarja na vlogo pomoči kot vzvoda za spodbujanje vključujoče in trajnostne rasti za zmanjšanje revščine in odvisnosti od pomoči ter izboljšanje ustvarjanja novih delovnih mest, v katerem se upoštevajo posebnosti vsake države in ki obenem zagotavlja učinkovitejšo pomoč v tistih državah, ki jo najbolj potrebujejo; opozarja tudi, da bi bilo treba pomoč obravnavati kot začasen ukrep z namenom spodbuditi samostojno rast v državah v razvoju namesto kot dolgoročno rešitev;

| 8 | poudarja, da prakse donatorjev v zvezi s preskrbo ovirajo takšno rast, saj zanemarjajo lokalno gospodarstvo; zato poziva donatorje, naj dajo prednost domači in regionalni preskrbi ter tako okrepijo lokalne gospodarske zmogljivosti; |
| --- | --- |

8

poudarja, da prakse donatorjev v zvezi s preskrbo ovirajo takšno rast, saj zanemarjajo lokalno gospodarstvo; zato poziva donatorje, naj dajo prednost domači in regionalni preskrbi ter tako okrepijo lokalne gospodarske zmogljivosti;

| 9. | opozarja, da razvojna pomoč ne zadošča za izkoreninjenje revščine ter da bi morala biti usmerjena bolj v razloge kot pa v kazalnike revščine; poudarja, da je nujna učinkovitejša pomoč, ki naj v državah prejemnicah pomaga ustvariti trdno gospodarstvo, prijazno do okolja, kjer bodo osnovne socialne storitve zagotovljene za vse državljane in ki bo sčasoma sposobno zmanjšati odvisnost od pomoči; v zvezi s tem poudarja, da je pomembna vzpostavitev takega vzdušja, ki bo v državah prejemnicah spodbujalo nastanek spodobnih delovnih mest, podjetij in inovacij; spodbuja donatorje, naj najprej izkoristijo možnosti, ki jih daje lokalno gospodarstvo, ter naj se dejansko trudijo, da ga bodo okrepili; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da razvojna pomoč ne zadošča za izkoreninjenje revščine ter da bi morala biti usmerjena bolj v razloge kot pa v kazalnike revščine; poudarja, da je nujna učinkovitejša pomoč, ki naj v državah prejemnicah pomaga ustvariti trdno gospodarstvo, prijazno do okolja, kjer bodo osnovne socialne storitve zagotovljene za vse državljane in ki bo sčasoma sposobno zmanjšati odvisnost od pomoči; v zvezi s tem poudarja, da je pomembna vzpostavitev takega vzdušja, ki bo v državah prejemnicah spodbujalo nastanek spodobnih delovnih mest, podjetij in inovacij; spodbuja donatorje, naj najprej izkoristijo možnosti, ki jih daje lokalno gospodarstvo, ter naj se dejansko trudijo, da ga bodo okrepili;

| 10. | poziva k boljšemu mednarodnemu usklajevanju delitve pomoči med državami, ker se pojavlja problem privilegiranih držav in držav, ki ne prejemajo pomoči; poudarja, da se zaradi prizadevanj za povečanje učinka pomoči in za doseganje več rezultatov oziroma vrednosti za ta sredstva ne bi smeli izogibati tveganju v razvojni politiki in se osredotočati samo na „lahke države“; vztraja, da mora izkoreninjenje revščine ostati odločilno merilo pri dodeljevanju razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

10.

poziva k boljšemu mednarodnemu usklajevanju delitve pomoči med državami, ker se pojavlja problem privilegiranih držav in držav, ki ne prejemajo pomoči; poudarja, da se zaradi prizadevanj za povečanje učinka pomoči in za doseganje več rezultatov oziroma vrednosti za ta sredstva ne bi smeli izogibati tveganju v razvojni politiki in se osredotočati samo na „lahke države“; vztraja, da mora izkoreninjenje revščine ostati odločilno merilo pri dodeljevanju razvojne pomoči EU;

| 11. | poudarja, da je za učinkovitost pomoči pomemben različen pristop, ob upoštevanju ravni razvoja držav prejemnic (najmanj razvite, krhke in države s srednje visokim dohodkom) ter njihovih posebnih potreb; poudarja, da je treba glede na visoko število nestabilnih držav in glede na dejstvo, da te države najbolj zaostajajo za razvojnimi cilji tisočletja, saj predstavljajo 75 % vsega primanjkljaja, temu vprašanju nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je za učinkovitost pomoči pomemben različen pristop, ob upoštevanju ravni razvoja držav prejemnic (najmanj razvite, krhke in države s srednje visokim dohodkom) ter njihovih posebnih potreb; poudarja, da je treba glede na visoko število nestabilnih držav in glede na dejstvo, da te države najbolj zaostajajo za razvojnimi cilji tisočletja, saj predstavljajo 75 % vsega primanjkljaja, temu vprašanju nameniti posebno pozornost;

| 12. | poudarja, da je udeležba lokalnih oblasti in organizacij civilne družbe v razvojnih politikah nujna za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja in zagotavljanje dobrega upravljanja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se številne organizacije civilne družbe kljub temu, da so bile v Akri priznane kot „zaslužni razvojni akterji“, soočajo s politikami in praksami, ki spodkopavajo njihovo vlogo v pospeševanju razvoja; širše opozarja donatorje in partnerske države, naj večjo pozornost namenijo sodelovanju parlamentov, lokalnih organov in civilne družbe, preglednejšo uporabo nacionalnih sistemov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je udeležba lokalnih oblasti in organizacij civilne družbe v razvojnih politikah nujna za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja in zagotavljanje dobrega upravljanja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se številne organizacije civilne družbe kljub temu, da so bile v Akri priznane kot „zaslužni razvojni akterji“, soočajo s politikami in praksami, ki spodkopavajo njihovo vlogo v pospeševanju razvoja; širše opozarja donatorje in partnerske države, naj večjo pozornost namenijo sodelovanju parlamentov, lokalnih organov in civilne družbe, preglednejšo uporabo nacionalnih sistemov;

| 13. | opozarja, da finančna pomoč ne zadošča za zagotavljanje trajnega razvoja ter da se morajo lokalne vlade in domači zasebni sektor potruditi za uresničitev projektov v okviru razvojnih ciljev tisočletja; poudarja vlogo zasebnih podjetij, kot so mlada in srednja podjetja, pri ustvarjanju bogastva ter odgovornost držav pri zagotavljanju stabilnosti in pravne države; vztraja, da je v državah prejemnicah pomembno dobro upravljanje; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da finančna pomoč ne zadošča za zagotavljanje trajnega razvoja ter da se morajo lokalne vlade in domači zasebni sektor potruditi za uresničitev projektov v okviru razvojnih ciljev tisočletja; poudarja vlogo zasebnih podjetij, kot so mlada in srednja podjetja, pri ustvarjanju bogastva ter odgovornost držav pri zagotavljanju stabilnosti in pravne države; vztraja, da je v državah prejemnicah pomembno dobro upravljanje;

| 14. | poudarja, da je treba razpravljati tudi o kazalnikih dobrega upravljanja, pri čemer so nekateri še vedno zelo sporni, zaradi uporabnosti pri določanju kakovosti participativnih pristopov, potrebnih za demokratično prevzemanje odgovornosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba razpravljati tudi o kazalnikih dobrega upravljanja, pri čemer so nekateri še vedno zelo sporni, zaradi uporabnosti pri določanju kakovosti participativnih pristopov, potrebnih za demokratično prevzemanje odgovornosti;

| 15. | poziva partnerske vlade, naj upoštevajo in poudarijo prizadevanja za decentralizacijo (politično, upravno in davčno) ter okrepijo usklajevanje med lokalnimi in nacionalnimi postopki razvojnega načrtovanja, pri tem pa prispevajo k dopolnjevanju in specializaciji ter ustrezno upoštevajo lokalno samoupravo; |
| --- | --- |

15.

poziva partnerske vlade, naj upoštevajo in poudarijo prizadevanja za decentralizacijo (politično, upravno in davčno) ter okrepijo usklajevanje med lokalnimi in nacionalnimi postopki razvojnega načrtovanja, pri tem pa prispevajo k dopolnjevanju in specializaciji ter ustrezno upoštevajo lokalno samoupravo;

| 16. | poziva države donatorke k boljšemu usklajevanju ukrepov in poenostavitvi postopkov ter k tesnejšemu sodelovanju z zasebnimi donatorji; |
| --- | --- |

16.

poziva države donatorke k boljšemu usklajevanju ukrepov in poenostavitvi postopkov ter k tesnejšemu sodelovanju z zasebnimi donatorji;

| 17. | opozarja, da je treba sodelovanje jug–jug in tristranske pobude spodbujati in promovirati kot oblike pomoči, s katero se bodo izboljšale kakovost in učinkovitost, izmenjava znanja ter izgradnja zmogljivosti; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da je treba sodelovanje jug–jug in tristranske pobude spodbujati in promovirati kot oblike pomoči, s katero se bodo izboljšale kakovost in učinkovitost, izmenjava znanja ter izgradnja zmogljivosti;

| 18. | opominja, da vse vlade – tako donatorke kot prejemnice – zavezujejo človekove pravice; poudarja, da je spoštovanje teh zavez in mednarodnega prava na področju človekovih pravic ključno za učinkovitost pomoči; skladno s tem poziva EU, naj se v Busanu zaveže, da bo sprejela obvezujoče ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da je pomoč skladna s konvencijami o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

18.

opominja, da vse vlade – tako donatorke kot prejemnice – zavezujejo človekove pravice; poudarja, da je spoštovanje teh zavez in mednarodnega prava na področju človekovih pravic ključno za učinkovitost pomoči; skladno s tem poziva EU, naj se v Busanu zaveže, da bo sprejela obvezujoče ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da je pomoč skladna s konvencijami o človekovih pravicah;

| 19. | poudarja, da je pomembno doseči ravnovesje med uresničevanjem nekaterih političnih in davčnih pogojev ter pristopi, usmerjenimi v kazalnike uspešnosti, da stroge politične zahteve in zahteve, povezane z uspešnostjo, ne bi vlad partnerskih držav odvrnile od izvajanja lastnih politik ali celo preskušanja novih in bolj tveganih pristopov, ampak da bi raje sledile zahtevam donatorjev; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je pomembno doseči ravnovesje med uresničevanjem nekaterih političnih in davčnih pogojev ter pristopi, usmerjenimi v kazalnike uspešnosti, da stroge politične zahteve in zahteve, povezane z uspešnostjo, ne bi vlad partnerskih držav odvrnile od izvajanja lastnih politik ali celo preskušanja novih in bolj tveganih pristopov, ampak da bi raje sledile zahtevam donatorjev;

| 20. | pozdravlja sprejetje Kodeksa ravnanja Evropske unije o delitvi dela v okviru razvojne politike in poudarja, da se doslej ta načela niso v celoti izvajala, ker ni bilo politične volje, kar ovira optimalno uporabo evropske pomoči, pa tudi možnost Unije, da igra vodilno vlogo pri delitvi dela v okviru četrtega foruma; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja sprejetje Kodeksa ravnanja Evropske unije o delitvi dela v okviru razvojne politike in poudarja, da se doslej ta načela niso v celoti izvajala, ker ni bilo politične volje, kar ovira optimalno uporabo evropske pomoči, pa tudi možnost Unije, da igra vodilno vlogo pri delitvi dela v okviru četrtega foruma;

| 21. | poziva Evropsko unijo, naj pospeši pobudo „Fast Track“ v zvezi z delitvijo dela, zlasti z izvajanjem koncentracije po sektorjih, postopkom reorganizacije in skupnim oblikovanjem programov, ter spodbuja uporabo nacionalnih sistemov za udejanjanje zaveze, sprejete v okviru Pariške deklaracije, o večji uporabi podrobnih pravil o razdeljevanju pomoči, ki temeljijo na prevzemanju odgovornosti, zlasti prek finančne podpore; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko unijo, naj pospeši pobudo „Fast Track“ v zvezi z delitvijo dela, zlasti z izvajanjem koncentracije po sektorjih, postopkom reorganizacije in skupnim oblikovanjem programov, ter spodbuja uporabo nacionalnih sistemov za udejanjanje zaveze, sprejete v okviru Pariške deklaracije, o večji uporabi podrobnih pravil o razdeljevanju pomoči, ki temeljijo na prevzemanju odgovornosti, zlasti prek finančne podpore;

| 22. | pozdravlja pobudo Komisije iz zelene knjige o proračunski podpori, katere namen je predvsem spodbuditi endogeni razvoj partnerskih držav, ter poziva, naj se natančno določijo merila za upravičenost do proračunske pomoči, da se z upoštevanjem dejavnikov, kot je stopnja korupcije v državi, preprečijo morebitne zlorabe ali slaba uporaba tovrstne pomoči, |
| --- | --- |

22.

pozdravlja pobudo Komisije iz zelene knjige o proračunski podpori, katere namen je predvsem spodbuditi endogeni razvoj partnerskih držav, ter poziva, naj se natančno določijo merila za upravičenost do proračunske pomoči, da se z upoštevanjem dejavnikov, kot je stopnja korupcije v državi, preprečijo morebitne zlorabe ali slaba uporaba tovrstne pomoči,

| 23. | poudarja vlogo nacionalnih parlamentov v okviru novega sistema pomoči in opozarja na to, da jim je treba pomagati pri krepitvi njihove zakonodajne zmogljivosti in spodbuditi nujne spremembe, da bi lahko preučili vse stroške, ki zadevajo razvoj; |
| --- | --- |

23.

poudarja vlogo nacionalnih parlamentov v okviru novega sistema pomoči in opozarja na to, da jim je treba pomagati pri krepitvi njihove zakonodajne zmogljivosti in spodbuditi nujne spremembe, da bi lahko preučili vse stroške, ki zadevajo razvoj;

| 24. | zahteva, naj nacionalni parlamenti sprejmejo strateške dokumente po državah in letni proračun ob posvetovanju s civilno družbo in lokalnimi organi pred političnim dialogom z donatorji, da bi demokratičnemu nadzoru dali polno veljavo; |
| --- | --- |

24.

zahteva, naj nacionalni parlamenti sprejmejo strateške dokumente po državah in letni proračun ob posvetovanju s civilno družbo in lokalnimi organi pred političnim dialogom z donatorji, da bi demokratičnemu nadzoru dali polno veljavo;

| 25. | zato opozarja na zavezo znotraj operativnega okvira Sveta Evropske unije za učinkovitost pomoči (12), namenjenega temu, da se finančna pomoč donatorjev Unije v okviru postopkov partnerskih držav demokratično nadzoruje; |
| --- | --- |

25.

zato opozarja na zavezo znotraj operativnega okvira Sveta Evropske unije za učinkovitost pomoči (12), namenjenega temu, da se finančna pomoč donatorjev Unije v okviru postopkov partnerskih držav demokratično nadzoruje;

| 26. | opozarja na pomembno vlogo višjih institucij za nadzor nad javnimi financami pri pomoči nacionalnim parlamentom pri njihovi nadzorni vlogi nad stroški za razvoj ter pri spodbujanju učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

26.

opozarja na pomembno vlogo višjih institucij za nadzor nad javnimi financami pri pomoči nacionalnim parlamentom pri njihovi nadzorni vlogi nad stroški za razvoj ter pri spodbujanju učinkovitosti pomoči;

| 27. | opozarja na tveganje, da bi učinkovitost pomoči postala zelo tehnično vprašanje; poudarja, da je treba dati večji poudarek kazalnikom vpliva pomoči na razvoj in načinu, kako ta dejansko prispeva k izkoreninjenju revščine, spodbujanju enakosti med spoloma in zmanjšanju neenakosti in ustvarjanju bogastva; meni, da bosta tesnejše povezovanje javnih in zasebnih akterjev na terenu v zvezi z razvojem in vključitev izmenjave izkušenj pri izvajanju zavez iz Pariške resolucije in agende za ukrepanje iz Akre prispevala k izboljšanju agende učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

27.

opozarja na tveganje, da bi učinkovitost pomoči postala zelo tehnično vprašanje; poudarja, da je treba dati večji poudarek kazalnikom vpliva pomoči na razvoj in načinu, kako ta dejansko prispeva k izkoreninjenju revščine, spodbujanju enakosti med spoloma in zmanjšanju neenakosti in ustvarjanju bogastva; meni, da bosta tesnejše povezovanje javnih in zasebnih akterjev na terenu v zvezi z razvojem in vključitev izmenjave izkušenj pri izvajanju zavez iz Pariške resolucije in agende za ukrepanje iz Akre prispevala k izboljšanju agende učinkovitosti pomoči;

| 28. | poziva Evropsko unijo k ponovnemu pregledu politik pri delitvi dela, da ne bi bila zanemarjena medsektorska vprašanja, kot so človekove pravice, socialna vključenost, enakost spolov, državljanstvo ali podnebne spremembe; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko unijo k ponovnemu pregledu politik pri delitvi dela, da ne bi bila zanemarjena medsektorska vprašanja, kot so človekove pravice, socialna vključenost, enakost spolov, državljanstvo ali podnebne spremembe;

| 29. | poudarja, da je preglednost pomoči bistvena za zagotovitev lastništva nad pomočjo in njene učinkovitosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj bodo ambiciozne pri doseganju preglednosti pomoči s spodbujanjem uporabe mednarodnih mehanizmov, ki skušajo vzpostaviti merila na svetovni ravni, kot je mednarodna pobuda za preglednost pomoči (International Aid Transparency Initiative – IATI); poziva države članice, ki tega še niso storile, da pridružijo pobudi za preglednost pomoči in jo pričnejo izvajati; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je preglednost pomoči bistvena za zagotovitev lastništva nad pomočjo in njene učinkovitosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj bodo ambiciozne pri doseganju preglednosti pomoči s spodbujanjem uporabe mednarodnih mehanizmov, ki skušajo vzpostaviti merila na svetovni ravni, kot je mednarodna pobuda za preglednost pomoči (International Aid Transparency Initiative – IATI); poziva države članice, ki tega še niso storile, da pridružijo pobudi za preglednost pomoči in jo pričnejo izvajati;

| 30. | poudarja, da je treba jasno oceniti morebitna tveganja pri povečanju udeležbe zasebnega sektorja ter da je zato treba opredeliti jasna merila za podporo projektom zasebnega sektorja, hkrati pa vzpostaviti močne mehanizme za oceno učinka, da bi zagotovili, da bodo naložbe v zasebni sektor trajnostne in skladne z dogovorjenimi mednarodnimi razvojnimi cilji ter da ne bodo vodile nazaj k vezani pomoči; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba jasno oceniti morebitna tveganja pri povečanju udeležbe zasebnega sektorja ter da je zato treba opredeliti jasna merila za podporo projektom zasebnega sektorja, hkrati pa vzpostaviti močne mehanizme za oceno učinka, da bi zagotovili, da bodo naložbe v zasebni sektor trajnostne in skladne z dogovorjenimi mednarodnimi razvojnimi cilji ter da ne bodo vodile nazaj k vezani pomoči;

| 31. | meni, da je enakost med spoloma prednostno področje pri oblikovanju razvojnih politik in zato poziva, naj se v celoti vključi v agendo učinkovitosti pomoči ter naj ženske organizacije sodelujejo v vseh razvojnih procesih; |
| --- | --- |

31.

meni, da je enakost med spoloma prednostno področje pri oblikovanju razvojnih politik in zato poziva, naj se v celoti vključi v agendo učinkovitosti pomoči ter naj ženske organizacije sodelujejo v vseh razvojnih procesih;

| 32. | poudarja, da bi FVR-4 tudi z večjim vključevanjem novih donatorjev, zlasti držav, katerih pristop ne temelji na enotnih merilih na področju učinkovitosti, moral postaviti temelje za svetovno partnerstvo za bolj vključujoč razvoj, da se izboljša mednarodno upravljanje pomoči; 16 c. poziva EU, naj pri tem prevzame vodilno vlogo, da bi zagotovili skladnost pomoči iz takšnih držav z dogovorjenimi mednarodnimi načeli glede uradne razvojne pomoči; meni, da to ne bi smelo razvodeneti učinkovitosti pomoči in njenih temeljnih načel; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi FVR-4 tudi z večjim vključevanjem novih donatorjev, zlasti držav, katerih pristop ne temelji na enotnih merilih na področju učinkovitosti, moral postaviti temelje za svetovno partnerstvo za bolj vključujoč razvoj, da se izboljša mednarodno upravljanje pomoči; 16 c. poziva EU, naj pri tem prevzame vodilno vlogo, da bi zagotovili skladnost pomoči iz takšnih držav z dogovorjenimi mednarodnimi načeli glede uradne razvojne pomoči; meni, da to ne bi smelo razvodeneti učinkovitosti pomoči in njenih temeljnih načel;

| 33. | meni, da bi moral biti Evropski parlament glede na svojo vlogo demokratičnega nadzornika še naprej vključen v ponovno opredelitev med trajanjem agende učinkovitosti pomoči, vključno z ustreznim sodelovanjem na srečanju v Busanu; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi moral biti Evropski parlament glede na svojo vlogo demokratičnega nadzornika še naprej vključen v ponovno opredelitev med trajanjem agende učinkovitosti pomoči, vključno z ustreznim sodelovanjem na srečanju v Busanu;

| 34. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj še naprej namenjajo svojo pozornost kakovosti pomoči in spodbujajo mednarodne cilje, usmerjene v razvoj; |
| --- | --- |

34.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj še naprej namenjajo svojo pozornost kakovosti pomoči in spodbujajo mednarodne cilje, usmerjene v razvoj;

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  Sklepi Sveta št. 9558/07 z dne 15. maja 2007.

(3)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 373.

(4)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 100.

(5)  Dok. 15912/09.

(6)  Dok. 11081/10.

(7)  Dok. 17769/10.

(8)  Dok. 18239/10.

(9)  Projekt št. 2008/170204 – različica 1.

(10)  Projekt št. 2010/250763 – različica 1.

(11)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 249.

(12)  Generalni sekretariat Sveta Evropske unije, prečiščeno besedilo št. 18239/10.

---

Sreda, 26. oktober 2011

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/87

---

Sreda, 26. oktober 2011Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta

P7_TA(2011)0466

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (2011/2067(INI))

2013/C 131 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti (KOM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti (KOM(2010)0682),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. septembra 2010 o predlogu Komisije za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. septembra 2010 o predlogu Komisije za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucija z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucija z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2010 z naslovom Politike zaposlovanja za konkurenčno in nizkoogljično gospodarstvo, gospodarno z viri in prijazno okolju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2010 z naslovom Politike zaposlovanja za konkurenčno in nizkoogljično gospodarstvo, gospodarno z viri in prijazno okolju,

| — | ob upoštevanju študije Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) "Skills for Green Jobs" (Znanja in spretnosti za zelena delovna mesta), 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) "Skills for Green Jobs" (Znanja in spretnosti za zelena delovna mesta), 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (6),

| — | ob upoštevanju sporočila iz Brugesa o okrepljenem evropskem sodelovanju pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2011–2010, ki je bilo sprejeto 7. decembra 2010 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila iz Brugesa o okrepljenem evropskem sodelovanju pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2011–2010, ki je bilo sprejeto 7. decembra 2010 (7),

| — | ob upoštevanju dokumenta Srednjeročna napoved do leta 2020: Ponudba in povpraševanje po spretnostih in znanjih v Evropi, Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja, 2010 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Srednjeročna napoved do leta 2020: Ponudba in povpraševanje po spretnostih in znanjih v Evropi, Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja, 2010 (8),

| — | ob upoštevanju raziskave o spretnostih in znanjih za prihodnost Evrope: predvidevanje potreb po strokovni usposobljenosti, ki jo je Cedefop izvedel maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave o spretnostih in znanjih za prihodnost Evrope: predvidevanje potreb po strokovni usposobljenosti, ki jo je Cedefop izvedel maja 2009,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma z dne 25. marca 2010 o vključujočih trgih dela, ki so ga podpisali ETUC, BUSINESSEUROPE, UEAPME in CEEP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma z dne 25. marca 2010 o vključujočih trgih dela, ki so ga podpisali ETUC, BUSINESSEUROPE, UEAPME in CEEP,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. januarja 2011 z naslovom Letni pregled rasti: spodbujanje ukrepov EU za celovit odziv na krizo (KOM(2011)0011) ter sporočilu priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. januarja 2011 z naslovom Letni pregled rasti: spodbujanje ukrepov EU za celovit odziv na krizo (KOM(2011)0011) ter sporočilu priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom Pregled "Akta za mala podjetja" za Evropo (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom Pregled "Akta za mala podjetja" za Evropo (KOM(2011)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 o sklepih petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 o sklepih petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (KOM(2010)0642),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Napredek pri doseganju skupnih evropskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Napredek pri doseganju skupnih evropskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja (SEC(2011)0526),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je stopila v veljavo 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (2010/48/ES) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je stopila v veljavo 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (2010/48/ES) (9),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega združenja ponudnikov storitev za osebe z invalidnostjo (EASPD), ki kaže, da invalidi zaradi naraščanja brezposelnosti v Evropi vse teže dobijo in obdržijo delo, in ob upoštevanju, da je v mnogih državah stopnja brezposelnosti med invalidi višja kot med neinvalidnimi osebami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega združenja ponudnikov storitev za osebe z invalidnostjo (EASPD), ki kaže, da invalidi zaradi naraščanja brezposelnosti v Evropi vse teže dobijo in obdržijo delo, in ob upoštevanju, da je v mnogih državah stopnja brezposelnosti med invalidi višja kot med neinvalidnimi osebami,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (KOM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov za obdobje 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov za obdobje 2011–2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o Priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (KOM(2008)0639), in svoje resolucije o tem sporočilu z dne 6. maja 2009 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o Priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (KOM(2008)0639), in svoje resolucije o tem sporočilu z dne 6. maja 2009 (10),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0320/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0320/2011),

| A. | ker se je po nedavnih podatkih Eurostata zaradi svetovne gospodarske krize stopnja brezposelnosti v Evropski uniji dvignila na 9,5 %, kar pomeni, da je skupno brezposelnih 22,828 milijona ljudi, med katerimi je 19,4 % dolgotrajno brezposelnih; ker je stopnja brezposelnosti med mladimi 20,4 %, pri čemer je v nekaterih državah članicah brezposelnih tudi do 40 % mladih; |
| --- | --- |

A.

ker se je po nedavnih podatkih Eurostata zaradi svetovne gospodarske krize stopnja brezposelnosti v Evropski uniji dvignila na 9,5 %, kar pomeni, da je skupno brezposelnih 22,828 milijona ljudi, med katerimi je 19,4 % dolgotrajno brezposelnih; ker je stopnja brezposelnosti med mladimi 20,4 %, pri čemer je v nekaterih državah članicah brezposelnih tudi do 40 % mladih;

| B. | ker so mala in srednja podjetja, ki so gibalo gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest in uresničitve ciljev za leto 2020, zaradi gospodarske krize ukinila več kot 3,5 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

B.

ker so mala in srednja podjetja, ki so gibalo gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest in uresničitve ciljev za leto 2020, zaradi gospodarske krize ukinila več kot 3,5 milijona delovnih mest;

| C. | ker je bilo zaradi gospodarske krize, ki se je začela leta 2008, v primarnem in proizvodnem sektorju ukinjenih več delovnih mest, kot je bilo pričakovano, in ker bo po napovedih v teh sektorjih do leta 2020 predvidoma ukinjenih še približno 2,5 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo zaradi gospodarske krize, ki se je začela leta 2008, v primarnem in proizvodnem sektorju ukinjenih več delovnih mest, kot je bilo pričakovano, in ker bo po napovedih v teh sektorjih do leta 2020 predvidoma ukinjenih še približno 2,5 milijona delovnih mest;

| D. | ker je gospodarska recesija v letu 2008 vplivala na povpraševanje po znanjih in spretnostih ter na njihovo ponudbo na področju zaposlovanja, zaradi česar se je močno povečala negotovost glede zaposlitvenih možnosti in okrepila potreba ljudi, da so bolje obveščeni o zaposlitvenih možnostih na trgu dela; |
| --- | --- |

D.

ker je gospodarska recesija v letu 2008 vplivala na povpraševanje po znanjih in spretnostih ter na njihovo ponudbo na področju zaposlovanja, zaradi česar se je močno povečala negotovost glede zaposlitvenih možnosti in okrepila potreba ljudi, da so bolje obveščeni o zaposlitvenih možnostih na trgu dela;

| E. | ker varčevalni ukrepi, ki jih izvajajo številne države članice, sovpadajo z zelo občutnim povečanjem stopnje brezposelnosti in so deloma tudi vzrok zanj; |
| --- | --- |

E.

ker varčevalni ukrepi, ki jih izvajajo številne države članice, sovpadajo z zelo občutnim povečanjem stopnje brezposelnosti in so deloma tudi vzrok zanj;

| F. | ker morajo oblikovalci politik zavarovati državljane pred brezposelnostjo, tako da zagotovijo, da ima delovna sila ustrezna znanja in spretnosti, ki ji omogočajo čim večjo zaposljivost; |
| --- | --- |

F.

ker morajo oblikovalci politik zavarovati državljane pred brezposelnostjo, tako da zagotovijo, da ima delovna sila ustrezna znanja in spretnosti, ki ji omogočajo čim večjo zaposljivost;

| G. | ker morajo posamezniki zaradi razvoja novih tehnologij in sprememb strukture evropskih gospodarstev posodabljati in nadgrajevati svoja znanja in spretnosti med celotnim poklicnim življenjem; |
| --- | --- |

G.

ker morajo posamezniki zaradi razvoja novih tehnologij in sprememb strukture evropskih gospodarstev posodabljati in nadgrajevati svoja znanja in spretnosti med celotnim poklicnim življenjem;

| H. | ker je poudarek strategije Evropa 2020 na spodbujanju socialnega, okolju prijaznega in konkurenčnega gospodarstva, ki porabi malo virov; |
| --- | --- |

H.

ker je poudarek strategije Evropa 2020 na spodbujanju socialnega, okolju prijaznega in konkurenčnega gospodarstva, ki porabi malo virov;

| I. | ker bo v skladu z napovedmi veliko novih delovnih mest do leta 2020 na voljo v storitvenem sektorju, npr. na področju prodaje, varnosti, čiščenja, strežbe, nege in osebnih storitev, in ker bi to lahko bil najhitreje rastoči sektor; |
| --- | --- |

I.

ker bo v skladu z napovedmi veliko novih delovnih mest do leta 2020 na voljo v storitvenem sektorju, npr. na področju prodaje, varnosti, čiščenja, strežbe, nege in osebnih storitev, in ker bi to lahko bil najhitreje rastoči sektor;

| J. | ker agroživilski sektor ponovno dobiva pomembno svetovno vlogo, za kar so potrebne različne višje ravni znanj in spretnosti, število delovnih mest, za katera so potrebne nizke kvalifikacije, pa se močno zmanjšuje; |
| --- | --- |

J.

ker agroživilski sektor ponovno dobiva pomembno svetovno vlogo, za kar so potrebne različne višje ravni znanj in spretnosti, število delovnih mest, za katera so potrebne nizke kvalifikacije, pa se močno zmanjšuje;

| K. | ker bodo za uresničitev trajnostne rasti in prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, varstvo okolja ter razvoj novih zelenih tehnologij potrebna ustrezna znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

K.

ker bodo za uresničitev trajnostne rasti in prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, varstvo okolja ter razvoj novih zelenih tehnologij potrebna ustrezna znanja in spretnosti;

| L. | ker tehnološke spremembe in novi vzorci organizacije dela v sektorjih neizogibno vplivajo na zaposlitvene vzorce v posameznih poklicih v smislu potrebnih znanj in spretnosti ter na ravni usposobljenosti; |
| --- | --- |

L.

ker tehnološke spremembe in novi vzorci organizacije dela v sektorjih neizogibno vplivajo na zaposlitvene vzorce v posameznih poklicih v smislu potrebnih znanj in spretnosti ter na ravni usposobljenosti;

| M. | ker so v gospodarstvu vse bolj zaželena ustvarjalna, interaktivna in komunikacijska znanja in spretnosti za reševanje problemov na delovnem mestu, medtem ko so nizkokvalificirani delavci in delavci, ki opravljajo rutinska dela, izpostavljeni velikemu tveganju izgube zaposlitve; |
| --- | --- |

M.

ker so v gospodarstvu vse bolj zaželena ustvarjalna, interaktivna in komunikacijska znanja in spretnosti za reševanje problemov na delovnem mestu, medtem ko so nizkokvalificirani delavci in delavci, ki opravljajo rutinska dela, izpostavljeni velikemu tveganju izgube zaposlitve;

| N. | ker so delavci z nizko stopnjo izobrazbe ter znanj in spretnosti poleg delavcev iz drugih ranljivih skupin bolj izpostavljeni tveganju izgube zaposlitve, negotovosti in revščini, če se jim ne zagotovijo možnosti ustreznega usposabljanja in prekvalifikacije, ki bi jim omogočila, da bi še naprej izpolnjevali zahteve trga; |
| --- | --- |

N.

ker so delavci z nizko stopnjo izobrazbe ter znanj in spretnosti poleg delavcev iz drugih ranljivih skupin bolj izpostavljeni tveganju izgube zaposlitve, negotovosti in revščini, če se jim ne zagotovijo možnosti ustreznega usposabljanja in prekvalifikacije, ki bi jim omogočila, da bi še naprej izpolnjevali zahteve trga;

| O. | ker je dolgoročna učinkovitost usposabljanja in visokošolskega izobraževanja odvisna od različnih dejavnikov, npr. od razpoložljivosti kakovostnega izobraževanja in ponudbe usposabljanja, enakih možnosti, neoviranega dostopa za vse, razpoložljivosti storitev varstva, stalnih javnih naložb, stanja in učinkovitega upravljanja javnih financ ter bolje izraženih potreb posameznikov in trga dela; |
| --- | --- |

O.

ker je dolgoročna učinkovitost usposabljanja in visokošolskega izobraževanja odvisna od različnih dejavnikov, npr. od razpoložljivosti kakovostnega izobraževanja in ponudbe usposabljanja, enakih možnosti, neoviranega dostopa za vse, razpoložljivosti storitev varstva, stalnih javnih naložb, stanja in učinkovitega upravljanja javnih financ ter bolje izraženih potreb posameznikov in trga dela;

| P. | ker se je EU zavezala k izboljšanju ravni izobrazbe, zmanjšanju osipa v šolah na 10 % ali manj do leta 2020 in zvišanju deleža tistih, ki zaključijo terciarno ali enakovredno izobraževanje, na vsaj 40 %; |
| --- | --- |

P.

ker se je EU zavezala k izboljšanju ravni izobrazbe, zmanjšanju osipa v šolah na 10 % ali manj do leta 2020 in zvišanju deleža tistih, ki zaključijo terciarno ali enakovredno izobraževanje, na vsaj 40 %;

| Q. | ker bo predvidoma naraščalo število delovnih mest, ki zahtevajo visoko tehnično in znanstveno usposobljenost, približno polovica vseh delovnih mest leta 2020 pa bo za srednjekvalificirane delavce, medtem ko se bodo za 35 % delovnih mest – v primerjavi s sedanjimi 29 % – zahtevale visoke kvalifikacije, in ker se bodo za trajnostno gospodarstvo zahtevale dodatne kvalifikacije v vseh poklicih in v vseh segmentih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker bo predvidoma naraščalo število delovnih mest, ki zahtevajo visoko tehnično in znanstveno usposobljenost, približno polovica vseh delovnih mest leta 2020 pa bo za srednjekvalificirane delavce, medtem ko se bodo za 35 % delovnih mest – v primerjavi s sedanjimi 29 % – zahtevale visoke kvalifikacije, in ker se bodo za trajnostno gospodarstvo zahtevale dodatne kvalifikacije v vseh poklicih in v vseh segmentih znanj in spretnosti;

| R. | ker bodo migracije znotraj EU ter v EU in iz nje, pa tudi demografske spremembe, v mnogočem vplivale na prihodnjo velikost in sestavo delovno aktivnega prebivalstva v državah članicah, pomembno pa vplivajo tudi na povpraševanje po znanjih in spretnostih ter njihovo ponudbo, zlasti v tistih državah članicah, v katerih prebivalstvo hitro upada ali iz katerih je velik beg možganov; |
| --- | --- |

R.

ker bodo migracije znotraj EU ter v EU in iz nje, pa tudi demografske spremembe, v mnogočem vplivale na prihodnjo velikost in sestavo delovno aktivnega prebivalstva v državah članicah, pomembno pa vplivajo tudi na povpraševanje po znanjih in spretnostih ter njihovo ponudbo, zlasti v tistih državah članicah, v katerih prebivalstvo hitro upada ali iz katerih je velik beg možganov;

| S. | ker kompetence ter znanja in spretnosti delavcev migrantov pogosto niso zadosti priznani niti najbolj izkoriščeni in ker se delavci migranti pogosto soočajo s težavami pri dostopu do trga dela, izobraževanja in usposabljanja, tudi zato, ker ne poznajo svojih delavskih in socialnih pravic ter se ne vključujejo v delavska združenja; ker lahko zato politike vključevanja, ki olajšujejo dostop do izobraževanja, usposabljanja in zaposlitve za priseljence, pomembno prispevajo k zadovoljevanju prihodnjih potreb na trgu dela; |
| --- | --- |

S.

ker kompetence ter znanja in spretnosti delavcev migrantov pogosto niso zadosti priznani niti najbolj izkoriščeni in ker se delavci migranti pogosto soočajo s težavami pri dostopu do trga dela, izobraževanja in usposabljanja, tudi zato, ker ne poznajo svojih delavskih in socialnih pravic ter se ne vključujejo v delavska združenja; ker lahko zato politike vključevanja, ki olajšujejo dostop do izobraževanja, usposabljanja in zaposlitve za priseljence, pomembno prispevajo k zadovoljevanju prihodnjih potreb na trgu dela;

| T. | ker so ženske, čeprav so mikrokrediti pomembna orodja za žensko podjetništvo in ustanavljanje družinskih podjetij, še vedno slabo zastopane v poslovnem svetu Evropske unije, saj povprečno predstavljajo le 30 % vseh podjetnikov; |
| --- | --- |

T.

ker so ženske, čeprav so mikrokrediti pomembna orodja za žensko podjetništvo in ustanavljanje družinskih podjetij, še vedno slabo zastopane v poslovnem svetu Evropske unije, saj povprečno predstavljajo le 30 % vseh podjetnikov;

| U. | ker je med študenti, ki diplomirajo na univerzah, več kot 60 % žensk, ker pa se premalo žensk in deklet odloča za naravoslovje, kar povzroča resno segregacijo po spolu v sektorju, ker se vrzel med spoloma pri zaposlovanju v sektorju informacijske tehnologije postopoma povečuje, namesto da bi se zmanjševala; |
| --- | --- |

U.

ker je med študenti, ki diplomirajo na univerzah, več kot 60 % žensk, ker pa se premalo žensk in deklet odloča za naravoslovje, kar povzroča resno segregacijo po spolu v sektorju, ker se vrzel med spoloma pri zaposlovanju v sektorju informacijske tehnologije postopoma povečuje, namesto da bi se zmanjševala;

| V. | ker so ženske na trgu dela v zapostavljenem položaju in niso sorazmerno zastopane pri delu s skrajšanim delovnim časom in pri pogosto negotovih novih oblikah delovnih razmerij ter se soočajo z ovirami pri dostopu do vseh socialnih pravic, socialne zaščite in prejemkov; |
| --- | --- |

V.

ker so ženske na trgu dela v zapostavljenem položaju in niso sorazmerno zastopane pri delu s skrajšanim delovnim časom in pri pogosto negotovih novih oblikah delovnih razmerij ter se soočajo z ovirami pri dostopu do vseh socialnih pravic, socialne zaščite in prejemkov;

| W. | ker lahko trajnostna gospodarska rast omogoči povečanje števila dostojnih delovnih mest in prispeva k okrevanju gospodarstev po vsej EU; |
| --- | --- |

W.

ker lahko trajnostna gospodarska rast omogoči povečanje števila dostojnih delovnih mest in prispeva k okrevanju gospodarstev po vsej EU;

| X. | ker EU v raziskave, razvoj, inovacije in izobraževanje, ki so temelj rasti in izboljšanja življenjskega standarda, še vedno vlaga manj kot njeni svetovni gospodarski partnerji in tekmeci; ker so potrebne velike naložbe v na znanju temelječe gospodarstvo, tehnično usposabljanje in posodobitev poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

X.

ker EU v raziskave, razvoj, inovacije in izobraževanje, ki so temelj rasti in izboljšanja življenjskega standarda, še vedno vlaga manj kot njeni svetovni gospodarski partnerji in tekmeci; ker so potrebne velike naložbe v na znanju temelječe gospodarstvo, tehnično usposabljanje in posodobitev poklicnega usposabljanja;

| Y. | ker je usmerjeno in prilagojeno nadgrajevanje znanj in spretnosti bistveno, da ljudje pridobijo nova znanja in spretnosti ter tako izkoristijo prehod v bolj trajnostno gospodarstvo; ker obstajajo prepričljivi ekonomski argumenti v prid nadgrajevanju znanj in spretnosti, vključevanju na trg dela in socialnemu vključevanju; ker bo imelo zmanjševanje naložb v nadgrajevanje znanj in spretnosti dolgoročne negativne učinke; |
| --- | --- |

Y.

ker je usmerjeno in prilagojeno nadgrajevanje znanj in spretnosti bistveno, da ljudje pridobijo nova znanja in spretnosti ter tako izkoristijo prehod v bolj trajnostno gospodarstvo; ker obstajajo prepričljivi ekonomski argumenti v prid nadgrajevanju znanj in spretnosti, vključevanju na trg dela in socialnemu vključevanju; ker bo imelo zmanjševanje naložb v nadgrajevanje znanj in spretnosti dolgoročne negativne učinke;

Izzivi na področju politik zaposlovanja

| 1. | opozarja, da so se države članice v okviru strategije Evropa 2020 dogovorile, da mora imeti do leta 2020 75 % moških in žensk v starosti od 20 do 64 let zaposlitev, pri čemer je ta cilj tesno povezan z gospodarsko rastjo ter vzdržnostjo sistemov socialne varnosti in javnih financ v Evropi; opozarja, da je sedanja stopnja zaposlenosti žensk 58,2-odstotna; poudarja, da je mogoče cilj na področju zaposlovanja doseči le z drastičnim znižanjem stopnje brezposelnosti med mladimi, večjo udeležbo žensk na trgu dela in učinkovitim izvajanjem prednostne naloge vključujoče rasti v okviru strategije; poudarja, da večina nacionalnih programov reform ne omogoča doseganja ciljev na področjih zaposlovanja in revščine, in poziva vse zainteresirane strani, naj okrepijo prizadevanja za uresničitev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da so se države članice v okviru strategije Evropa 2020 dogovorile, da mora imeti do leta 2020 75 % moških in žensk v starosti od 20 do 64 let zaposlitev, pri čemer je ta cilj tesno povezan z gospodarsko rastjo ter vzdržnostjo sistemov socialne varnosti in javnih financ v Evropi; opozarja, da je sedanja stopnja zaposlenosti žensk 58,2-odstotna; poudarja, da je mogoče cilj na področju zaposlovanja doseči le z drastičnim znižanjem stopnje brezposelnosti med mladimi, večjo udeležbo žensk na trgu dela in učinkovitim izvajanjem prednostne naloge vključujoče rasti v okviru strategije; poudarja, da večina nacionalnih programov reform ne omogoča doseganja ciljev na področjih zaposlovanja in revščine, in poziva vse zainteresirane strani, naj okrepijo prizadevanja za uresničitev strategije Evropa 2020;

| 2. | znova poudarja, da pet krovnih ciljev Unije vključuje spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje razmer za inovacije, raziskave in razvoj, doseganje ciljev na področju podnebnih sprememb in energije, izboljšanje izobrazbenih ravni in spodbujanje socialne vključenosti; |
| --- | --- |

2.

znova poudarja, da pet krovnih ciljev Unije vključuje spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje razmer za inovacije, raziskave in razvoj, doseganje ciljev na področju podnebnih sprememb in energije, izboljšanje izobrazbenih ravni in spodbujanje socialne vključenosti;

| 3. | opozarja na velike ovire, ki onemogočajo, da bi se zaposlenost v EU občutno povečala, da bi odpravili strukturno brezposelnost in ustvarili nova delovna mesta ter s tem okrepili produktivnost in spodbudili večjo konkurenčnost; meni, da izzivi, ki jih je treba prednostno obravnavati poleg zagotovitve bolje delujočih trgov dela, vključujejo neustrezne in nezadostne ravni znanja in spretnosti številnih delavcev ter nizke ravni izobrazbe v nekaterih evropskih državah v primerjavi z mednarodnimi stopnjami; meni, da bo celovit pristop pri oblikovanju temeljev potrebnih znanj in spretnosti bistven, da bi čim bolj izkoristili možnosti novega trajnostnega gospodarstva, in poziva Komisijo, naj to na podlagi zahtev Parlamenta obravnava v načrtovanem sporočilu o delovnih mestih v novem trajnostnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

3.

opozarja na velike ovire, ki onemogočajo, da bi se zaposlenost v EU občutno povečala, da bi odpravili strukturno brezposelnost in ustvarili nova delovna mesta ter s tem okrepili produktivnost in spodbudili večjo konkurenčnost; meni, da izzivi, ki jih je treba prednostno obravnavati poleg zagotovitve bolje delujočih trgov dela, vključujejo neustrezne in nezadostne ravni znanja in spretnosti številnih delavcev ter nizke ravni izobrazbe v nekaterih evropskih državah v primerjavi z mednarodnimi stopnjami; meni, da bo celovit pristop pri oblikovanju temeljev potrebnih znanj in spretnosti bistven, da bi čim bolj izkoristili možnosti novega trajnostnega gospodarstva, in poziva Komisijo, naj to na podlagi zahtev Parlamenta obravnava v načrtovanem sporočilu o delovnih mestih v novem trajnostnem gospodarstvu;

| 4. | poudarja, da se stopnja zaposlenosti in gospodarska uspešnost vzajemno podpirata pri doseganju še posebej visokih stopenj gospodarske rasti in kakovostnih zaposlitev; kljub temu močno priporoča, da države članice upoštevajo celotni sklop smernic strategije Evropa 2020 za politike zaposlovanja in širše smernice ekonomske politike, ob tem pa zagotovijo, da politike, ki jih izvajajo, ustrezajo nacionalnim, regionalnim in lokalnim okoliščinam ter predvsem razmeram v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se stopnja zaposlenosti in gospodarska uspešnost vzajemno podpirata pri doseganju še posebej visokih stopenj gospodarske rasti in kakovostnih zaposlitev; kljub temu močno priporoča, da države članice upoštevajo celotni sklop smernic strategije Evropa 2020 za politike zaposlovanja in širše smernice ekonomske politike, ob tem pa zagotovijo, da politike, ki jih izvajajo, ustrezajo nacionalnim, regionalnim in lokalnim okoliščinam ter predvsem razmeram v posameznih državah članicah;

| 5. | poudarja, da so ključni elementi socialne politike, kot so davki, javni socialni programi, urejanje določenih vidikov dela, zdravstvo in izobraževanje, še vedno v pristojnosti držav članic; meni, da morajo socialne politike ustrezati nacionalnim, regionalnim in lokalnim okoliščinam ter predvsem razmeram v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so ključni elementi socialne politike, kot so davki, javni socialni programi, urejanje določenih vidikov dela, zdravstvo in izobraževanje, še vedno v pristojnosti držav članic; meni, da morajo socialne politike ustrezati nacionalnim, regionalnim in lokalnim okoliščinam ter predvsem razmeram v posameznih državah članicah;

| 6. | poziva k boljšemu usklajevanju ekonomskih politik med državami članicami, da bi spodbujale trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest ter omogočile učinkovito konkurenco ob upoštevanju regionalnih razlik po vsej Evropi glede zaposlovanja in stopenj brezposelnosti; poziva države članice, naj spoštujejo pravila o proračunski disciplini, da bi zmanjšale nevarnost za prevelik primanjkljaj, in poziva k izvajanju učinkovitega proračunskega nadzora, pri čemer naj se omogočijo javne naložbe v skladu s cilji EU na področju rasti in zaposlovanja; poudarja pa pomen socialne ocene učinka, kot to zahteva Pogodba, ter poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo socialne stroške zmanjšanja izdatkov, zlasti za izobraževanje in aktivne politike trga dela, kar bi lahko ogrozilo napredek pri ukrepih proti pomanjkanju kvalificirane delovne sile v Evropi in zagotavljanju gospodarske uspešnosti; |
| --- | --- |

6.

poziva k boljšemu usklajevanju ekonomskih politik med državami članicami, da bi spodbujale trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest ter omogočile učinkovito konkurenco ob upoštevanju regionalnih razlik po vsej Evropi glede zaposlovanja in stopenj brezposelnosti; poziva države članice, naj spoštujejo pravila o proračunski disciplini, da bi zmanjšale nevarnost za prevelik primanjkljaj, in poziva k izvajanju učinkovitega proračunskega nadzora, pri čemer naj se omogočijo javne naložbe v skladu s cilji EU na področju rasti in zaposlovanja; poudarja pa pomen socialne ocene učinka, kot to zahteva Pogodba, ter poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo socialne stroške zmanjšanja izdatkov, zlasti za izobraževanje in aktivne politike trga dela, kar bi lahko ogrozilo napredek pri ukrepih proti pomanjkanju kvalificirane delovne sile v Evropi in zagotavljanju gospodarske uspešnosti;

| 7. | podpira vodilno pobudo Komisije v okviru strategije Evropa 2020 kot okvir za spodbujanje konkurenčnosti in zaposlenosti ter kot premik v smeri trajnostnega, pametnejšega in vključujočega gospodarstva; poudarja, da je pri izvajanju programa pomembna regionalna razsežnost; poziva Komisijo, naj v okviru vodilne pobude oblikuje prednostne ukrepe na področju zaposlitve ter znanj in spretnosti, pri tem pa naj ustrezno upošteva spodbujanje ponudbe delovne sile in povpraševanja po njej v okviru trajnostnega in vključujočega gospodarstva, temelječega na znanju; |
| --- | --- |

7.

podpira vodilno pobudo Komisije v okviru strategije Evropa 2020 kot okvir za spodbujanje konkurenčnosti in zaposlenosti ter kot premik v smeri trajnostnega, pametnejšega in vključujočega gospodarstva; poudarja, da je pri izvajanju programa pomembna regionalna razsežnost; poziva Komisijo, naj v okviru vodilne pobude oblikuje prednostne ukrepe na področju zaposlitve ter znanj in spretnosti, pri tem pa naj ustrezno upošteva spodbujanje ponudbe delovne sile in povpraševanja po njej v okviru trajnostnega in vključujočega gospodarstva, temelječega na znanju;

| 8. | meni, da je treba program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta obravnavati v povezavi z raziskovalnim okvirnim programom EU ter da bi lahko sinergija med obema programoma prispevala k rasti in ustvarjanju novih delovnih mest; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta obravnavati v povezavi z raziskovalnim okvirnim programom EU ter da bi lahko sinergija med obema programoma prispevala k rasti in ustvarjanju novih delovnih mest;

| 9. | poudarja, da je treba zaradi nedavnih gospodarskih sprememb in sprememb na trgu dela ter glede na prihodnje izzive, kot so demografske spremembe in prehod v trajnostno gospodarstvo, oblikovati boljše strategije na področju zaposlovanja, izobraževanja in organizacije dela, da bi izboljšali konkurenčnost EU ter delovne in življenjske razmere v EU in ustvarili nova delovna mesta, s tem pa spodbudili pametno rast, ki bo združevala polno zaposlenost in socialno blaginjo ter trajnostno proizvodnjo in življenjske vzorce; v zvezi s tem poudarja, kako pomemben je splošen dostop do vseživljenjskega učenja, izobrazbe ter znanja in spretnosti za vse starostne skupine; poudarja, da obstajajo ekonomski argumenti v prid nadgrajevanju znanj in spretnosti, vključevanju na trg dela, socialnemu vključevanju, učinkovitemu odpravljanju diskriminacije in boljšemu izkoriščanju vrednot vseh delavcev; opozarja, da imajo uskladitev dela in družinskega življenja, izobraževanje in izboljšanje človeškega kapitala tudi negospodarske koristi za posameznika; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba zaradi nedavnih gospodarskih sprememb in sprememb na trgu dela ter glede na prihodnje izzive, kot so demografske spremembe in prehod v trajnostno gospodarstvo, oblikovati boljše strategije na področju zaposlovanja, izobraževanja in organizacije dela, da bi izboljšali konkurenčnost EU ter delovne in življenjske razmere v EU in ustvarili nova delovna mesta, s tem pa spodbudili pametno rast, ki bo združevala polno zaposlenost in socialno blaginjo ter trajnostno proizvodnjo in življenjske vzorce; v zvezi s tem poudarja, kako pomemben je splošen dostop do vseživljenjskega učenja, izobrazbe ter znanja in spretnosti za vse starostne skupine; poudarja, da obstajajo ekonomski argumenti v prid nadgrajevanju znanj in spretnosti, vključevanju na trg dela, socialnemu vključevanju, učinkovitemu odpravljanju diskriminacije in boljšemu izkoriščanju vrednot vseh delavcev; opozarja, da imajo uskladitev dela in družinskega življenja, izobraževanje in izboljšanje človeškega kapitala tudi negospodarske koristi za posameznika;

| 10. | poudarja, da je treba nacionalne ureditve za zagotavljanje prožne varnosti pregledati glede na nove socialno-ekonomske razmere ter jih po potrebi okrepiti in prilagoditi posebnim potrebam posameznih držav članic, da bi zagotovili prožen, vključujoč in aktiven trg dela, učinkovito usposabljanje, ki je dostopno vsem, in ustrezne sisteme socialne varnosti; poziva države članice, naj poleg izvajanja reform trgov dela tudi okrepijo socialno varnost za preprečevanje revščine in zaščitijo brezposelne ter izboljšajo kakovost delovanja javnih služb za zaposlovanje; poudarja, da prožne varnosti ni razumeti kot "ene rešitve za vse"; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba nacionalne ureditve za zagotavljanje prožne varnosti pregledati glede na nove socialno-ekonomske razmere ter jih po potrebi okrepiti in prilagoditi posebnim potrebam posameznih držav članic, da bi zagotovili prožen, vključujoč in aktiven trg dela, učinkovito usposabljanje, ki je dostopno vsem, in ustrezne sisteme socialne varnosti; poziva države članice, naj poleg izvajanja reform trgov dela tudi okrepijo socialno varnost za preprečevanje revščine in zaščitijo brezposelne ter izboljšajo kakovost delovanja javnih služb za zaposlovanje; poudarja, da prožne varnosti ni razumeti kot "ene rešitve za vse";

| 11. | poudarja pomembnost neformalnega učenja in pridobivanja znanj in spretnosti v okviru medgeneracijskega sodelovanja, pri katerem lahko izkušeni starejši delavci mlade naučijo novih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomembnost neformalnega učenja in pridobivanja znanj in spretnosti v okviru medgeneracijskega sodelovanja, pri katerem lahko izkušeni starejši delavci mlade naučijo novih znanj in spretnosti;

| 12. | obžaluje, da mnogi delavci še naprej težko usklajujejo delo in družinsko življenje; poziva države članice, naj vsem staršem, zlasti ženskam, staršem iz enostarševskih družin, prikrajšanim osebam in invalidom omogočijo vključevanje v delovno življenje, pa tudi v procese vseživljenjskega učenja; kot pogoj za to poudarja, da bi morale biti organizacija dela in možnosti usposabljanja združljive s starševskimi obveznostmi ter strukture otroškega varstva učinkovitejše in dostopnejše, starši pa bi morali prejeti ustrezno podporo; poleg tega poziva države članice, naj uvedejo politike in programe v podporo družinskih negovalcev; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da mnogi delavci še naprej težko usklajujejo delo in družinsko življenje; poziva države članice, naj vsem staršem, zlasti ženskam, staršem iz enostarševskih družin, prikrajšanim osebam in invalidom omogočijo vključevanje v delovno življenje, pa tudi v procese vseživljenjskega učenja; kot pogoj za to poudarja, da bi morale biti organizacija dela in možnosti usposabljanja združljive s starševskimi obveznostmi ter strukture otroškega varstva učinkovitejše in dostopnejše, starši pa bi morali prejeti ustrezno podporo; poleg tega poziva države članice, naj uvedejo politike in programe v podporo družinskih negovalcev;

| 13. | meni, da je koristno spodbujati okolje, ki je naklonjeno delu na daljavo, kadarkoli je tako mogoče uskladiti zahteve družinskega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

13.

meni, da je koristno spodbujati okolje, ki je naklonjeno delu na daljavo, kadarkoli je tako mogoče uskladiti zahteve družinskega in poklicnega življenja;

Odgovori

Zagotavljanje razpoložljivosti usposobljene delovne sile

| 14. | pozdravlja uvedbo evropskega observatorija zaposlovanja in pobudo Komisije za oblikovanje panorame EU za znanja in spretnosti ter reformo mreže evropskih služb za zaposlovanje EURES, da bi imeli iskalci zaposlitve boljši pregled in dostop, ter za spodbujanje poklicne mobilnosti v EU; poudarja, da ima EURES ključno vlogo pri svetovanju mobilnim delavcem in iskalcem zaposlitve o njihovih pravicah ter da to prispeva k oblikovanju pravega notranjega trga, in pozdravlja začetek pilotnega projekta "Tvoja prva zaposlitev EURES", ki je namenjena mladim iskalcem zaposlitve v 27 državah članicah EU; poleg tega poudarja vlogo mreže EURES v čezmejnih regijah in meni, da bi bilo treba njenim čezmejnim partnerstvom zagotoviti vire, ki so potrebni za soočanje z izzivi na evropskem trgu dela; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja uvedbo evropskega observatorija zaposlovanja in pobudo Komisije za oblikovanje panorame EU za znanja in spretnosti ter reformo mreže evropskih služb za zaposlovanje EURES, da bi imeli iskalci zaposlitve boljši pregled in dostop, ter za spodbujanje poklicne mobilnosti v EU; poudarja, da ima EURES ključno vlogo pri svetovanju mobilnim delavcem in iskalcem zaposlitve o njihovih pravicah ter da to prispeva k oblikovanju pravega notranjega trga, in pozdravlja začetek pilotnega projekta "Tvoja prva zaposlitev EURES", ki je namenjena mladim iskalcem zaposlitve v 27 državah članicah EU; poleg tega poudarja vlogo mreže EURES v čezmejnih regijah in meni, da bi bilo treba njenim čezmejnim partnerstvom zagotoviti vire, ki so potrebni za soočanje z izzivi na evropskem trgu dela;

| 15. | poudarja, da je treba povečati udeležbo v vseživljenjskem učenju, zlasti v programih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bi zagotovili zaposljivost, in nadgraditi znanja in spretnosti delovne sile ter okrepiti konkurenčnost; poudarja, da je treba povečati tudi delež udeleženih v nadaljnjem usposabljanju, da bodo lahko osebe z višjo usposobljenostjo tudi do pozne starosti našle sebi ustrezno delovno mesto in opravljale svoj poklic; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba zagotoviti spodbude za zaposlene in delodajalce, zlasti v malih in srednjih podjetjih; meni tudi, da je treba oblikovati celovitejše strategije vseživljenjskega učenja ter prilagoditi sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe na trgu dela, ki se hitro spreminjajo, tehnološki razvoj in nove pristope k organizaciji dela; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba povečati udeležbo v vseživljenjskem učenju, zlasti v programih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bi zagotovili zaposljivost, in nadgraditi znanja in spretnosti delovne sile ter okrepiti konkurenčnost; poudarja, da je treba povečati tudi delež udeleženih v nadaljnjem usposabljanju, da bodo lahko osebe z višjo usposobljenostjo tudi do pozne starosti našle sebi ustrezno delovno mesto in opravljale svoj poklic; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba zagotoviti spodbude za zaposlene in delodajalce, zlasti v malih in srednjih podjetjih; meni tudi, da je treba oblikovati celovitejše strategije vseživljenjskega učenja ter prilagoditi sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe na trgu dela, ki se hitro spreminjajo, tehnološki razvoj in nove pristope k organizaciji dela;

| 16. | obžaluje, da so države članice v času krize zmanjšale svoj proračun za izobraževanje in usposabljanje, ter poziva Komisijo in države članice, naj več vlagajo v sistem izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da so države članice v času krize zmanjšale svoj proračun za izobraževanje in usposabljanje, ter poziva Komisijo in države članice, naj več vlagajo v sistem izobraževanja in usposabljanja;

| 17. | poziva k boljšemu spremljanju prihodnjega povpraševanja po znanjih in spretnostih v Evropi po strokovnih področjih in stopnji izobrazbe ter k takojšnjemu prenosu ugotovitev v politike držav članic na področju izobraževanja in vseživljenjskega učenja ter druge ustrezne politike držav članic; poudarja, da je treba povečati privlačnost delovnih mest in poklicev za mlade delavce, in da je treba zlasti mlade ljudi stalno obveščati o gibanjih na trgu dela, da se bodo lahko osredotočili na razvoj znanj in spretnosti, ki jih trg dela dejansko potrebuje; meni, da bi bilo "zavezništvo za znanje", ki povezuje podjetja, socialne partnerje in izobraževalne ustanove, koristen instrument za odpravljanje razkoraka na področju inovacij, znanj in spretnosti, saj bi bistveno prispevalo k uveljavljanju gospodarskih in družbenih interesov, zlasti glede na ključni izziv, ki je doseganje polne zaposlenosti, izkoreninjenje revščine, socialna vključenost in zagotavljanje trajne gospodarske rasti svetovnega gospodarstva; |
| --- | --- |

17.

poziva k boljšemu spremljanju prihodnjega povpraševanja po znanjih in spretnostih v Evropi po strokovnih področjih in stopnji izobrazbe ter k takojšnjemu prenosu ugotovitev v politike držav članic na področju izobraževanja in vseživljenjskega učenja ter druge ustrezne politike držav članic; poudarja, da je treba povečati privlačnost delovnih mest in poklicev za mlade delavce, in da je treba zlasti mlade ljudi stalno obveščati o gibanjih na trgu dela, da se bodo lahko osredotočili na razvoj znanj in spretnosti, ki jih trg dela dejansko potrebuje; meni, da bi bilo "zavezništvo za znanje", ki povezuje podjetja, socialne partnerje in izobraževalne ustanove, koristen instrument za odpravljanje razkoraka na področju inovacij, znanj in spretnosti, saj bi bistveno prispevalo k uveljavljanju gospodarskih in družbenih interesov, zlasti glede na ključni izziv, ki je doseganje polne zaposlenosti, izkoreninjenje revščine, socialna vključenost in zagotavljanje trajne gospodarske rasti svetovnega gospodarstva;

| 18. | poudarja, kako pomembno je zgodnje prepoznavanje potreb po znanjih in spretnostih, pri čemer predlaga vsaj 10-letno obdobje, ter poziva države članice in, kadar je to utemeljeno, tudi regije, naj ustanovijo center za spremljanje zaposlovanja, ki bo osredotočen na prihodnje potrebe; poleg tega poudarja, da je pomembno razvijati zanesljivejše sisteme za predvidevanje potrebnih znanj in spretnosti ter primanjkljajev v EU in državah članicah, pa tudi nadalje vlagati v nadgrajevanje znanj in spretnosti ter boljše usklajevanje kvalifikacij z delovnimi mesti; ponovno poudarja, da je treba javnosti zagotoviti dostop do kakovostnih informacij, ter poziva k izmenjavi izkušenj in najboljše prakse v zvezi s tem; poudarja, da morajo zato ponudniki izobraževanja in usposabljanja, tudi univerze in raziskovalnimi centri, tesneje in učinkoviteje sodelovati z javnimi službami za zaposlovanje, socialnimi partnerji, podjetji in delodajalci; |
| --- | --- |

18.

poudarja, kako pomembno je zgodnje prepoznavanje potreb po znanjih in spretnostih, pri čemer predlaga vsaj 10-letno obdobje, ter poziva države članice in, kadar je to utemeljeno, tudi regije, naj ustanovijo center za spremljanje zaposlovanja, ki bo osredotočen na prihodnje potrebe; poleg tega poudarja, da je pomembno razvijati zanesljivejše sisteme za predvidevanje potrebnih znanj in spretnosti ter primanjkljajev v EU in državah članicah, pa tudi nadalje vlagati v nadgrajevanje znanj in spretnosti ter boljše usklajevanje kvalifikacij z delovnimi mesti; ponovno poudarja, da je treba javnosti zagotoviti dostop do kakovostnih informacij, ter poziva k izmenjavi izkušenj in najboljše prakse v zvezi s tem; poudarja, da morajo zato ponudniki izobraževanja in usposabljanja, tudi univerze in raziskovalnimi centri, tesneje in učinkoviteje sodelovati z javnimi službami za zaposlovanje, socialnimi partnerji, podjetji in delodajalci;

| 19. | poudarja, da je treba izboljšati profil in privlačnost poklicev ter delovnih mest, kjer je na trgu dela premalo delavcev; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba izboljšati profil in privlačnost poklicev ter delovnih mest, kjer je na trgu dela premalo delavcev;

| 20. | poziva Komisijo, naj poveča prepoznavnost in finančno podporo programa Leonardo da Vinci, ki ljudem omogoča pridobivanje novih znanj, spretnosti in kvalifikacij ter ki naredi poklicno usposabljanje bolj privlačno za vse; poudarja tudi, da je usposabljanje na delovnem mestu posebej pomembno, in poziva k podpori nacionalnih shem, ki spodbujajo tovrstne priložnosti za poklicni razvoj; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj poveča prepoznavnost in finančno podporo programa Leonardo da Vinci, ki ljudem omogoča pridobivanje novih znanj, spretnosti in kvalifikacij ter ki naredi poklicno usposabljanje bolj privlačno za vse; poudarja tudi, da je usposabljanje na delovnem mestu posebej pomembno, in poziva k podpori nacionalnih shem, ki spodbujajo tovrstne priložnosti za poklicni razvoj;

| 21. | ugotavlja, da je raven izvajanja podprograma Erasmusa blizu 100 %; opozarja na dobro dokumentirane dokaze, da Erasmus bistveno olajša študij v tujini in študentom zagotavlja širši obseg znanj in spretnosti ter da to posledično močno izboljša zaposlitvene možnosti za študente, ki sodelujejo v programu Erasmus, in s tem pomembno prispeva h konkurenčnosti Evrope; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je raven izvajanja podprograma Erasmusa blizu 100 %; opozarja na dobro dokumentirane dokaze, da Erasmus bistveno olajša študij v tujini in študentom zagotavlja širši obseg znanj in spretnosti ter da to posledično močno izboljša zaposlitvene možnosti za študente, ki sodelujejo v programu Erasmus, in s tem pomembno prispeva h konkurenčnosti Evrope;

| 22. | poudarja pomembnost visokokakovostnega javnega izobraževalnega sistema, ki zagotavlja prost in enak dostop za vse; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomembnost visokokakovostnega javnega izobraževalnega sistema, ki zagotavlja prost in enak dostop za vse;

| 23. | meni, da je bistvenega pomena ustvariti okolje za tesno sodelovanje med raziskovalnimi inštituti in industrijo ter spodbujati in podpirati industrijska podjetja, da vlagajo v raziskave in razvoj; poudarja, da imajo visokošolske ustanove in ustanove za usposabljanje bistveno vlogo v regionalnih gospodarstvih držav članic ter da so edinstvena mesta, kjer se lahko inovacije, izobraževanje in raziskave združijo in omogočijo ustvarjanje delovnih mest, razvoj podjetniških ter drugih znanj in spretnosti in več zaposlitvenih možnosti; v zvezi s tem priznava vlogo pobude za dialog med univerzami in podjetji; poziva lokalne in regionalne organe, naj spodbujajo sistem za okoljsko ravnanje in presojanje (EMAS), ter vse gospodarske sektorje, naj si prizadevajo, da bi pridobili registracijo EMAS; |
| --- | --- |

23.

meni, da je bistvenega pomena ustvariti okolje za tesno sodelovanje med raziskovalnimi inštituti in industrijo ter spodbujati in podpirati industrijska podjetja, da vlagajo v raziskave in razvoj; poudarja, da imajo visokošolske ustanove in ustanove za usposabljanje bistveno vlogo v regionalnih gospodarstvih držav članic ter da so edinstvena mesta, kjer se lahko inovacije, izobraževanje in raziskave združijo in omogočijo ustvarjanje delovnih mest, razvoj podjetniških ter drugih znanj in spretnosti in več zaposlitvenih možnosti; v zvezi s tem priznava vlogo pobude za dialog med univerzami in podjetji; poziva lokalne in regionalne organe, naj spodbujajo sistem za okoljsko ravnanje in presojanje (EMAS), ter vse gospodarske sektorje, naj si prizadevajo, da bi pridobili registracijo EMAS;

| 24. | poziva Komisijo, naj v okviru programa za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta nadalje spodbuja ustanovitev sektorskih svetov za zaposlovanje ter znanje in spretnosti na evropski ravni, ki bi morali postati platforma za zbiranje in izmenjavo podatkov, ki so na voljo v državah članicah in regijah, na podlagi katerih bi uskladili prizadevanja vseh zadevnih strani, hkrati pa bi ti sveti podpirali dejavnosti socialnega dialoga; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v okviru programa za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta nadalje spodbuja ustanovitev sektorskih svetov za zaposlovanje ter znanje in spretnosti na evropski ravni, ki bi morali postati platforma za zbiranje in izmenjavo podatkov, ki so na voljo v državah članicah in regijah, na podlagi katerih bi uskladili prizadevanja vseh zadevnih strani, hkrati pa bi ti sveti podpirali dejavnosti socialnega dialoga;

| 25. | meni, da je bistvenega pomena znatno povečati naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije, ter zato ocenjuje, da je treba za spodbujanje držav članic v tej smeri, ko se ocenjuje njihov srednjeročni proračunski cilj, še posebej dobro pretehtati državne izdatke za izobraževanje, raziskave in strokovno usposabljanje; |
| --- | --- |

25.

meni, da je bistvenega pomena znatno povečati naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije, ter zato ocenjuje, da je treba za spodbujanje držav članic v tej smeri, ko se ocenjuje njihov srednjeročni proračunski cilj, še posebej dobro pretehtati državne izdatke za izobraževanje, raziskave in strokovno usposabljanje;

| 26. | ugotavlja, da je treba ustrezno podpreti instrumente, kot so raziskave o profilih in poklicih, potrebnih v različnih sektorjih, ki so izvedene na osnovi socialnega partnerstva; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da je treba ustrezno podpreti instrumente, kot so raziskave o profilih in poklicih, potrebnih v različnih sektorjih, ki so izvedene na osnovi socialnega partnerstva;

| 27. | poziva evropske odbore za socialni dialog, naj prispevajo k boljšemu ujemanju med obstoječimi oblikami usposabljanja ter sedanjim in prihodnjim povpraševanjem, in sicer s časovnim načrtom z jasnimi cilji in kazalniki, ki bodo omogočali spremljanje napredka; |
| --- | --- |

27.

poziva evropske odbore za socialni dialog, naj prispevajo k boljšemu ujemanju med obstoječimi oblikami usposabljanja ter sedanjim in prihodnjim povpraševanjem, in sicer s časovnim načrtom z jasnimi cilji in kazalniki, ki bodo omogočali spremljanje napredka;

| 28. | poudarja, da je treba delodajalce vključiti v upravljanje izobraževalnih ustanov, v oblikovanje učnih programov, učnih metod in vajeništva, v ocenjevanje in v razvoj kvalifikacij; poudarja, kako pomembne so spodbude za delodajalce, ki nudijo usposabljanje za nizko- ali nekvalificirane osebe, saj s tem nastajajo priložnosti za pridobivanje praktičnih izkušenj neposredno na delovnem mestu; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba delodajalce vključiti v upravljanje izobraževalnih ustanov, v oblikovanje učnih programov, učnih metod in vajeništva, v ocenjevanje in v razvoj kvalifikacij; poudarja, kako pomembne so spodbude za delodajalce, ki nudijo usposabljanje za nizko- ali nekvalificirane osebe, saj s tem nastajajo priložnosti za pridobivanje praktičnih izkušenj neposredno na delovnem mestu;

| 29. | obžaluje, da še vedno preveč ljudi v EU prezgodaj opusti šolanje; opozarja, da bi znižanje deleža osipnikov za samo eno odstotno točko na trg dela lahko pripeljalo 500,000 potencialnih delavcev; zato poziva države članice k izvajanju učinkovitejših politik za preprečevanje zgodnje opustitve šolanja, temelječih na visokokakovostnem sodobnem izobraževanju in poklicnem usposabljanju, k odpravi ovir za nadaljevanje šolanja, k zagotavljanju alternativnih oblik izobraževanja in usposabljanja in možnosti prekvalificiranja za učence z učnimi težavami ali invalide ter k razvoju učinkovitih povezav med začetnim usposabljanjem in poslovnim svetom; poudarja, kako pomembno je zgodnje izobraževanje ne le za razvoj prihodnjih funkcionalnih znanj in spretnosti ljudi, temveč tudi njihovih sposobnosti za učenje, specializacijo in nadaljnji razvoj, ter poziva k oblikovanju skladnega in celovitega dolgoročnega pristopa k predšolski vzgoji in otroškemu varstvu v skladu s sporočilom Komisije na to temo; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da še vedno preveč ljudi v EU prezgodaj opusti šolanje; opozarja, da bi znižanje deleža osipnikov za samo eno odstotno točko na trg dela lahko pripeljalo 500,000 potencialnih delavcev; zato poziva države članice k izvajanju učinkovitejših politik za preprečevanje zgodnje opustitve šolanja, temelječih na visokokakovostnem sodobnem izobraževanju in poklicnem usposabljanju, k odpravi ovir za nadaljevanje šolanja, k zagotavljanju alternativnih oblik izobraževanja in usposabljanja in možnosti prekvalificiranja za učence z učnimi težavami ali invalide ter k razvoju učinkovitih povezav med začetnim usposabljanjem in poslovnim svetom; poudarja, kako pomembno je zgodnje izobraževanje ne le za razvoj prihodnjih funkcionalnih znanj in spretnosti ljudi, temveč tudi njihovih sposobnosti za učenje, specializacijo in nadaljnji razvoj, ter poziva k oblikovanju skladnega in celovitega dolgoročnega pristopa k predšolski vzgoji in otroškemu varstvu v skladu s sporočilom Komisije na to temo;

| 30. | obžaluje, da veliko za delo sposobnih invalidov ni vključenih na trg dela, in poziva države članice, naj izvajajo politike, ki ponujajo alternative na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja invalidov; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da veliko za delo sposobnih invalidov ni vključenih na trg dela, in poziva države članice, naj izvajajo politike, ki ponujajo alternative na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja invalidov;

| 31. | poziva države članice, naj podpirajo javno financirane in ustrezno regulirane ustanove za začetno izobraževanje, ki vključujejo predšolsko, osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje, poklicno usposabljanje in visokošolsko izobraževanje, pri čemer mora biti v njih zaposleno ustrezno kvalificirano in usposobljeno učno in pomožno osebje, ki dela za dobro plačilo in v dobrih pogojih; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj podpirajo javno financirane in ustrezno regulirane ustanove za začetno izobraževanje, ki vključujejo predšolsko, osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje, poklicno usposabljanje in visokošolsko izobraževanje, pri čemer mora biti v njih zaposleno ustrezno kvalificirano in usposobljeno učno in pomožno osebje, ki dela za dobro plačilo in v dobrih pogojih;

| 32. | poudarja pomembnost javnih izobraževalnih sistemov, ki so dostopni vsem in spodbujajo enake možnosti za vse; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomembnost javnih izobraževalnih sistemov, ki so dostopni vsem in spodbujajo enake možnosti za vse;

| 33. | pozdravlja predlog Komisije o spodbujanju evropskih centrov odličnosti v okviru novih akademskih specializacij za delovna mesta prihodnosti in o spodbujanju mobilnosti mladih na tem področju; poudarja, da je pomembno zagotoviti pogoje za rast grozdov inovativnih podjetij, ki lahko bistveno spodbudijo lokalni gospodarski razvoj in omogočijo ustvarjanje novih delovnih mest v regiji; meni, da so ob vse hitrejšem prestrukturiranju gospodarstva za trajnostno rast nujno potrebni usposobljena delovna sila, upravljavska znanja, inovacije, znanost, tehnologija in zelena delovna mesta; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja predlog Komisije o spodbujanju evropskih centrov odličnosti v okviru novih akademskih specializacij za delovna mesta prihodnosti in o spodbujanju mobilnosti mladih na tem področju; poudarja, da je pomembno zagotoviti pogoje za rast grozdov inovativnih podjetij, ki lahko bistveno spodbudijo lokalni gospodarski razvoj in omogočijo ustvarjanje novih delovnih mest v regiji; meni, da so ob vse hitrejšem prestrukturiranju gospodarstva za trajnostno rast nujno potrebni usposobljena delovna sila, upravljavska znanja, inovacije, znanost, tehnologija in zelena delovna mesta;

| 34. | spodbuja države članice k vključevanju kompetenc na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, digitalne pismenosti, podjetništva, ključnih prečnih sposobnosti, kot so sporazumevanje v tujih jezikih in sposobnosti za osebno izpolnitev in razvoj, aktivnega državljanstva, ustvarjalnosti, kulturne ozaveščenosti in medkulturnega razumevanja ter ključnih kompetenc na področju okolja, podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja v vse stopnje izobraževalnih sistemov; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati in priznavati poklicna in socialna znanja in spretnosti, da bi povečali zaposlitvene priložnosti za ljudi; poudarja, da je zmožnost sporazumevanja v tujih jezikih koristna, ter podpira učenje jezikov in razvoj poučevanja jezikov; |
| --- | --- |

34.

spodbuja države članice k vključevanju kompetenc na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, digitalne pismenosti, podjetništva, ključnih prečnih sposobnosti, kot so sporazumevanje v tujih jezikih in sposobnosti za osebno izpolnitev in razvoj, aktivnega državljanstva, ustvarjalnosti, kulturne ozaveščenosti in medkulturnega razumevanja ter ključnih kompetenc na področju okolja, podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja v vse stopnje izobraževalnih sistemov; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati in priznavati poklicna in socialna znanja in spretnosti, da bi povečali zaposlitvene priložnosti za ljudi; poudarja, da je zmožnost sporazumevanja v tujih jezikih koristna, ter podpira učenje jezikov in razvoj poučevanja jezikov;

| 35. | poudarja, da je potrebno izobraževanje, ki bo usmerjeno v inovacije; poudarja, da je treba spodbujati neshematično in abstraktno razmišljanje in tehnično izobraževanje, da bi lahko izpolnili potrebe v prihodnosti; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je potrebno izobraževanje, ki bo usmerjeno v inovacije; poudarja, da je treba spodbujati neshematično in abstraktno razmišljanje in tehnično izobraževanje, da bi lahko izpolnili potrebe v prihodnosti;

| 36. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo vsi otroci že zelo zgodaj razvili temeljna znanja in spretnosti na področju informacijske tehnologije, zato bi morali te vključiti v osnovnošolski učni program ter vsem Evropejcem omogočiti poceni in preprost dostop do interneta; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo vsi otroci že zelo zgodaj razvili temeljna znanja in spretnosti na področju informacijske tehnologije, zato bi morali te vključiti v osnovnošolski učni program ter vsem Evropejcem omogočiti poceni in preprost dostop do interneta;

| 37. | glede na napovedi, da bo leta 2015 primanjkovalo od 384 000 do 700 000 strokovnjakov na področju informacijske tehnologije, približno milijon strokovnih delavcev v zdravstvu in še približno milijon raziskovalcev, poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo, da bi zagotovile dovolj usposobljenih človeških virov na teh področjih; |
| --- | --- |

37.

glede na napovedi, da bo leta 2015 primanjkovalo od 384 000 do 700 000 strokovnjakov na področju informacijske tehnologije, približno milijon strokovnih delavcev v zdravstvu in še približno milijon raziskovalcev, poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo, da bi zagotovile dovolj usposobljenih človeških virov na teh področjih;

| 38. | ugotavlja, da je internacionalizacija izobraževanja socialnega, kulturnega in gospodarskega pomena, zato poziva Komisijo, naj omogoča mednarodno mobilnost raziskovalcev, študentov in predavateljev v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da je internacionalizacija izobraževanja socialnega, kulturnega in gospodarskega pomena, zato poziva Komisijo, naj omogoča mednarodno mobilnost raziskovalcev, študentov in predavateljev v EU in zunaj nje;

| 39. | izraža zaskrbljenost, ker visoko usposobljeni posamezniki sprejemajo zaposlitve pod svojimi zmožnostmi ali nekvalificirano delo, kar vodi v "izgubo možganov" v EU; |
| --- | --- |

39.

izraža zaskrbljenost, ker visoko usposobljeni posamezniki sprejemajo zaposlitve pod svojimi zmožnostmi ali nekvalificirano delo, kar vodi v "izgubo možganov" v EU;

| 40. | poziva države članice, naj razvijejo programe usposabljanja za učitelje, ki jim bodo zagotovili osnovo, na podlagi katere se bodo lahko bolje prilagajali spremembam na trgu dela ter razvijali ustrezna znanja in spretnosti na vseh ravneh izobraževanja; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj razvijejo programe usposabljanja za učitelje, ki jim bodo zagotovili osnovo, na podlagi katere se bodo lahko bolje prilagajali spremembam na trgu dela ter razvijali ustrezna znanja in spretnosti na vseh ravneh izobraževanja;

| 41. | spodbuja države članice, naj se zavzemajo za usposabljanje na delovnem mestu, vključno z dualnim sistemom izobraževanja/usposabljanja, da bi mlade ljudi že v zgodnjih fazah seznanile s trgom dela ter spodbudile kakovosten okvir za pripravništva in vajeništva, ki bi v čim večji meri vodila v stabilno zaposlitev; poleg tega poziva ustrezne zainteresirane strani, naj zagotovijo, da se pripravništva in vajeništva opravljajo pod nadzorom poklicnih mentorjev ter da vodijo v pridobivanje resničnih znanj, spretnosti in izkušenj, ki ustrezajo potrebam na trgu dela, in v zagotavljanje novih delovnih mest; poziva države članice, naj določijo minimalne standarde za pripravništva v zvezi z dohodki in socialnimi pravicami, ter poziva k uvedbi evropskega okvira kakovosti za pripravništva, ki bo opredeljeval dostojne delovne pogoje in pravila, ki bodo preprečevala, da bi pripravništva uporabljali za nadomeščanje redne zaposlitve; |
| --- | --- |

41.

spodbuja države članice, naj se zavzemajo za usposabljanje na delovnem mestu, vključno z dualnim sistemom izobraževanja/usposabljanja, da bi mlade ljudi že v zgodnjih fazah seznanile s trgom dela ter spodbudile kakovosten okvir za pripravništva in vajeništva, ki bi v čim večji meri vodila v stabilno zaposlitev; poleg tega poziva ustrezne zainteresirane strani, naj zagotovijo, da se pripravništva in vajeništva opravljajo pod nadzorom poklicnih mentorjev ter da vodijo v pridobivanje resničnih znanj, spretnosti in izkušenj, ki ustrezajo potrebam na trgu dela, in v zagotavljanje novih delovnih mest; poziva države članice, naj določijo minimalne standarde za pripravništva v zvezi z dohodki in socialnimi pravicami, ter poziva k uvedbi evropskega okvira kakovosti za pripravništva, ki bo opredeljeval dostojne delovne pogoje in pravila, ki bodo preprečevala, da bi pripravništva uporabljali za nadomeščanje redne zaposlitve;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo izmenjavo z dokazi podprtih politik v zvezi s prehodom iz sistema izobraževanja in usposabljanja na trg dela ter učno mobilnostjo, ki prispevajo k razvoju znanj in spretnosti ter zaposljivosti mladih; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo izmenjavo z dokazi podprtih politik v zvezi s prehodom iz sistema izobraževanja in usposabljanja na trg dela ter učno mobilnostjo, ki prispevajo k razvoju znanj in spretnosti ter zaposljivosti mladih;

| 43. | poziva Komisijo, naj v prihodnji zakonodajni pobudi o poklicnih kvalifikacijah okrepi vzajemno priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij ter predstavi mehanizem za okrepljeno vzajemno priznavanje usposobljenosti, znanj in spretnosti, vključno z znanji in spretnostmi, pridobljenimi v okviru neformalnega in priložnostnega usposabljanja, in ga razširi tudi na delavce iz tretjih držav; meni, da bi moral ta mehanizem temeljiti na ustreznih evropskih okvirih, kot sta evropsko ogrodje kvalifikacij (EQF) in evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET); |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj v prihodnji zakonodajni pobudi o poklicnih kvalifikacijah okrepi vzajemno priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij ter predstavi mehanizem za okrepljeno vzajemno priznavanje usposobljenosti, znanj in spretnosti, vključno z znanji in spretnostmi, pridobljenimi v okviru neformalnega in priložnostnega usposabljanja, in ga razširi tudi na delavce iz tretjih držav; meni, da bi moral ta mehanizem temeljiti na ustreznih evropskih okvirih, kot sta evropsko ogrodje kvalifikacij (EQF) in evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET);

| 44. | poziva nacionalne statistične urade, naj razvijejo ustrezne kazalnike za merjenje znanj in spretnosti ter kakovosti na različnih ravneh nacionalnega izobraževalnega sistema; |
| --- | --- |

44.

poziva nacionalne statistične urade, naj razvijejo ustrezne kazalnike za merjenje znanj in spretnosti ter kakovosti na različnih ravneh nacionalnega izobraževalnega sistema;

| 45. | meni, da bi lahko Evropska služba za zunanje delovanje in zlasti delegacije EU v tretjih državah prevzele pomembno vlogo z zagotavljanjem informacij o potrebnih znanjih in spretnostih v Evropi in o razpoložljivih delovnih mestih ter nudile pomoč v postopkih za prihod v Evropo; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi lahko Evropska služba za zunanje delovanje in zlasti delegacije EU v tretjih državah prevzele pomembno vlogo z zagotavljanjem informacij o potrebnih znanjih in spretnostih v Evropi in o razpoložljivih delovnih mestih ter nudile pomoč v postopkih za prihod v Evropo;

| 46. | ugotavlja, da je zaradi demografskih sprememb veliko starejših potencialnih prostovoljcev, kar je v naših skupnostih ogromen neizkoriščen vir; poziva Komisijo, naj spodbuja priložnosti za starejše prostovoljce in za vse večje število starejših državljanov z bogatimi izkušnjami, ki so pripravljeni biti prostovoljci, razvije akcijski program za starejše, ki bi lahko potekal vzporedno s programom Mladi v akciji in bi ga dopolnjeval, ter naj spodbuja posebne programe za medgeneracijsko prostovoljstvo in mentorstvo; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da je zaradi demografskih sprememb veliko starejših potencialnih prostovoljcev, kar je v naših skupnostih ogromen neizkoriščen vir; poziva Komisijo, naj spodbuja priložnosti za starejše prostovoljce in za vse večje število starejših državljanov z bogatimi izkušnjami, ki so pripravljeni biti prostovoljci, razvije akcijski program za starejše, ki bi lahko potekal vzporedno s programom Mladi v akciji in bi ga dopolnjeval, ter naj spodbuja posebne programe za medgeneracijsko prostovoljstvo in mentorstvo;

| 47. | meni, da je bilo v okviru strategije za podaljšanje aktivnega življenja premalo narejenega za pomoč starejšim pri pridobivanju znanj in spretnosti na področju informacijske tehnologije, ter poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo obširne izobraževalne programe za to skupino; |
| --- | --- |

47.

meni, da je bilo v okviru strategije za podaljšanje aktivnega življenja premalo narejenega za pomoč starejšim pri pridobivanju znanj in spretnosti na področju informacijske tehnologije, ter poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo obširne izobraževalne programe za to skupino;

| 48. | poudarja, da je treba ohraniti obrtniško tradicijo ter z njo povezana znanja in spretnosti, kot tudi uvesti strategije za obrtniške male podjetnike, da bi s tem ohranili kulturno identiteto obrtniškega sektorja; v zvezi s tem opozarja, kako pomembno je podpirati poklicno usposabljanje, povezano z delom, in mobilnost mladih obrtnikov in žensk; meni, da je lahko spodbujanje pripravništva kot sredstva za vključevanje mladih v sektor dejavna politika, ki jo je vredno spodbujati, ter poziva države članice, naj v zvezi s tem sprejmejo potrebne ukrepe; poudarja pomen humanistike kot področja za raziskovanje preteklosti in boljše ohranjanje kulturne identitete; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba ohraniti obrtniško tradicijo ter z njo povezana znanja in spretnosti, kot tudi uvesti strategije za obrtniške male podjetnike, da bi s tem ohranili kulturno identiteto obrtniškega sektorja; v zvezi s tem opozarja, kako pomembno je podpirati poklicno usposabljanje, povezano z delom, in mobilnost mladih obrtnikov in žensk; meni, da je lahko spodbujanje pripravništva kot sredstva za vključevanje mladih v sektor dejavna politika, ki jo je vredno spodbujati, ter poziva države članice, naj v zvezi s tem sprejmejo potrebne ukrepe; poudarja pomen humanistike kot področja za raziskovanje preteklosti in boljše ohranjanje kulturne identitete;

Spodbujanje povpraševanja po delu in ustvarjanja delovnih mest

| 49. | opozarja, da imajo mala in srednja podjetja svojo vlogo v evropskem gospodarstvu zaradi svojega števila in strateške vloge v boju proti brezposelnosti; opozarja, da 85 % delovnih mest v EU zagotavljajo mala in srednja podjetja, ki ustvarijo 58 % vse dodane vrednosti v Uniji; poziva vse ustrezne zainteresirane strani, naj odpravijo vse ukrepe, ki bi utegnili ovirati ustanavljanje in prost pretok podjetij; poziva države članice in Komisijo, naj poenostavijo ustanavljanje malih in srednjih podjetij ter spodbujajo njihovo rast, pri tem pa posebno pozornost namenijo ženskemu podjetništvu, jim zagotovijo ugoden regulativni in fiskalni okvir, olajšajo dostop do trga, sestavijo seznam ovir za zaposlovanje, karseda zmanjšajo stopnjo birokracije in izboljšajo dostop teh podjetij do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da imajo mala in srednja podjetja svojo vlogo v evropskem gospodarstvu zaradi svojega števila in strateške vloge v boju proti brezposelnosti; opozarja, da 85 % delovnih mest v EU zagotavljajo mala in srednja podjetja, ki ustvarijo 58 % vse dodane vrednosti v Uniji; poziva vse ustrezne zainteresirane strani, naj odpravijo vse ukrepe, ki bi utegnili ovirati ustanavljanje in prost pretok podjetij; poziva države članice in Komisijo, naj poenostavijo ustanavljanje malih in srednjih podjetij ter spodbujajo njihovo rast, pri tem pa posebno pozornost namenijo ženskemu podjetništvu, jim zagotovijo ugoden regulativni in fiskalni okvir, olajšajo dostop do trga, sestavijo seznam ovir za zaposlovanje, karseda zmanjšajo stopnjo birokracije in izboljšajo dostop teh podjetij do finančnih sredstev;

| 50. | meni, da sta za spodbujanje zaposlovanja potrebni bolj usmerjena raba inovacij in konkurenčnejša industrijska osnova; meni, da je treba spodbujati zaposlovanje mladih, poslovne modele na podlagi raziskav in razvoja ter posebne spodbude za zaposlovanje širše palete iskalcev zaposlitve; |
| --- | --- |

50.

meni, da sta za spodbujanje zaposlovanja potrebni bolj usmerjena raba inovacij in konkurenčnejša industrijska osnova; meni, da je treba spodbujati zaposlovanje mladih, poslovne modele na podlagi raziskav in razvoja ter posebne spodbude za zaposlovanje širše palete iskalcev zaposlitve;

| 51. | pozdravlja predlog Komisije, da bi v prihodnje uvedla poenostavljen postopek izdaje dovoljenj, veljavnih po vsej EU, za časovno omejeno bivanje delavcev koncernov, ki prihajajo iz tretjih držav; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja predlog Komisije, da bi v prihodnje uvedla poenostavljen postopek izdaje dovoljenj, veljavnih po vsej EU, za časovno omejeno bivanje delavcev koncernov, ki prihajajo iz tretjih držav;

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj več vlagajo v ustvarjanje delovnih mest ter spodbujajo podjetništvo, ustanavljanje podjetij in samozaposlovanje, da bi ustvarile zaposlitvene priložnosti in zmanjšale socialno izključenost; meni, da sta oblikovanje ustreznega okolja in spodbud za razvoj podjetij ter podpiranje uvajanja novih tehnologij sicer pomembna, vendar ne dovolj za razvoj evropskih gospodarstev; zato poudarja, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na spodbujanje podjetniške miselnosti, znanj in spretnosti na različnih ravneh izobraževanja, na svetovanje novim podjetnikom ter na učinkovit razvoj znanj in spretnosti zaposlenih v malih in srednjih podjetjih; poudarja vlogo Evropskega tehnološkega inštituta in Evropske investicijske banke, zlasti programov, kakršna sta Jasmine in Jeremie, pri spodbujanju ustanavljanja in razvoja podjetij ter zagotavljanju podpore za potrebe malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in države članice, naj več vlagajo v ustvarjanje delovnih mest ter spodbujajo podjetništvo, ustanavljanje podjetij in samozaposlovanje, da bi ustvarile zaposlitvene priložnosti in zmanjšale socialno izključenost; meni, da sta oblikovanje ustreznega okolja in spodbud za razvoj podjetij ter podpiranje uvajanja novih tehnologij sicer pomembna, vendar ne dovolj za razvoj evropskih gospodarstev; zato poudarja, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na spodbujanje podjetniške miselnosti, znanj in spretnosti na različnih ravneh izobraževanja, na svetovanje novim podjetnikom ter na učinkovit razvoj znanj in spretnosti zaposlenih v malih in srednjih podjetjih; poudarja vlogo Evropskega tehnološkega inštituta in Evropske investicijske banke, zlasti programov, kakršna sta Jasmine in Jeremie, pri spodbujanju ustanavljanja in razvoja podjetij ter zagotavljanju podpore za potrebe malih in srednjih podjetij;

| 53. | poziva Komisijo, naj deluje v skladu z načelom "najprej pomisli na male" in pri pripravi zakonodaje na področju zaposlovanja upošteva potrebe malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj deluje v skladu z načelom "najprej pomisli na male" in pri pripravi zakonodaje na področju zaposlovanja upošteva potrebe malih in srednjih podjetij;

| 54. | poudarja pomembnost brezplačnega in pametno reguliranega interneta za nove podjetnike, ki ustvarjajo nova delovna mesta; meni, da je zaupanje uporabnikov interneta v sistem in njihovo prepričanje, da njegova neokrnjenost ne bo ogrožena, ključno za razvoj novih spletnih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

54.

poudarja pomembnost brezplačnega in pametno reguliranega interneta za nove podjetnike, ki ustvarjajo nova delovna mesta; meni, da je zaupanje uporabnikov interneta v sistem in njihovo prepričanje, da njegova neokrnjenost ne bo ogrožena, ključno za razvoj novih spletnih poslovnih modelov;

| 55. | poudarja, da je v Evropski uniji premalo inovativnih podjetij, ki se intenzivno osredotočajo na raziskave in razvoj, ter da mala in srednja podjetja zaradi velikega pomanjkanja znanj in spretnosti za inoviranje in pomanjkljive digitalne pismenosti ne morejo uvajati inovativnih pametnih poslovnih modelov in nove tehnologije; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je v Evropski uniji premalo inovativnih podjetij, ki se intenzivno osredotočajo na raziskave in razvoj, ter da mala in srednja podjetja zaradi velikega pomanjkanja znanj in spretnosti za inoviranje in pomanjkljive digitalne pismenosti ne morejo uvajati inovativnih pametnih poslovnih modelov in nove tehnologije;

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej sodelujejo, da bi oblikovale povezan in konkurenčen trg tveganega kapitala, ki je ključen za ustanavljanje in rast inovativnih malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej sodelujejo, da bi oblikovale povezan in konkurenčen trg tveganega kapitala, ki je ključen za ustanavljanje in rast inovativnih malih in srednjih podjetij;

| 57. | meni, da je treba v celoti vzpostaviti neoviran in konkurenčen enotni trg, da bi omogočili prosto gibanje delavcev; poleg tega meni, da mora dokončno oblikovanje enotnega trga dopolnjevati delovna zakonodaja, ki zagotavlja enake pogoje za vse, močno usklajevanje sistemov socialne varnosti in zmožnost delavcev, da ohranijo ali prenesejo pridobljene pravice, zlasti pravice iz pokojninskega zavarovanja, prek meja; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo s socialnimi partnerji, da bi odpravile ovire za mobilnost študentov in delavcev, ter spodbujajo izmenjavo najboljših praks in izkušenj na tem področju, da bi ocenile, kako se notranji trg razvija z vidika socialne varnosti za zaposlene ter glede plač in delovnih pogojev v državi gostiteljici; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba preprečiti plačni damping; |
| --- | --- |

57.

meni, da je treba v celoti vzpostaviti neoviran in konkurenčen enotni trg, da bi omogočili prosto gibanje delavcev; poleg tega meni, da mora dokončno oblikovanje enotnega trga dopolnjevati delovna zakonodaja, ki zagotavlja enake pogoje za vse, močno usklajevanje sistemov socialne varnosti in zmožnost delavcev, da ohranijo ali prenesejo pridobljene pravice, zlasti pravice iz pokojninskega zavarovanja, prek meja; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo s socialnimi partnerji, da bi odpravile ovire za mobilnost študentov in delavcev, ter spodbujajo izmenjavo najboljših praks in izkušenj na tem področju, da bi ocenile, kako se notranji trg razvija z vidika socialne varnosti za zaposlene ter glede plač in delovnih pogojev v državi gostiteljici; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba preprečiti plačni damping;

| 58. | odločno obsoja neprijavljeno delo, ki ogroža družbo in delavce; poziva države članice, naj izvajajo redne in pogostejše preglede, določijo ustrezne kazni in uvedejo kampanje za ozaveščanje o pravicah delavcev in dolgoročno neugodnem položaju delavcev, zaposlenih na črno; poleg tega poziva države članice, naj preventivne ukrepe in sankcije združujejo s pobudami, s katerimi bi se izognile zatekanju k neprijavljenemu delu in bi neprijavljeno delo preoblikovale v redno zaposlitev; |
| --- | --- |

58.

odločno obsoja neprijavljeno delo, ki ogroža družbo in delavce; poziva države članice, naj izvajajo redne in pogostejše preglede, določijo ustrezne kazni in uvedejo kampanje za ozaveščanje o pravicah delavcev in dolgoročno neugodnem položaju delavcev, zaposlenih na črno; poleg tega poziva države članice, naj preventivne ukrepe in sankcije združujejo s pobudami, s katerimi bi se izognile zatekanju k neprijavljenemu delu in bi neprijavljeno delo preoblikovale v redno zaposlitev;

| 59. | meni, da ima zdravstveni sektor ključno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poleg tega meni, da je sektor zdravstva in socialnega varstva zaradi demografskih sprememb vir zaposlitev in da bo postajal še pomembnejši ter da bo v odločilni meri prispeval k socialnemu vključevanju; poziva k razvoju gospodarstva nege in oskrbe, da bi izpolnili resnične potrebe in zagotovili visoko kakovostne dostopne storitve nege in oskrbe za vse ter dobre delovne pogoje in plačilo, da bi se izognili zatekanju k neprijavljenemu delu; poziva Komisijo, naj podpre konvencijo Mednarodne organizacije dela, ki jo dopolnjuje priporočilo o delavcih v gospodinjstvu, da bi se izboljšali delovni pogoji za delavce v tem sektorju; poziva Komisijo, naj poleg drugih primernih trajnostnih rešitev, ki podpirajo neodvisno življenje, izvede študijo o negovalcih, zaposlenih na domovih uporabnikov, da bi ugotovila, ali zakonodaja EU zagotavlja zadostno socialno varnost za to kategorijo delavcev, ki so pogosto ženske; |
| --- | --- |

59.

meni, da ima zdravstveni sektor ključno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poleg tega meni, da je sektor zdravstva in socialnega varstva zaradi demografskih sprememb vir zaposlitev in da bo postajal še pomembnejši ter da bo v odločilni meri prispeval k socialnemu vključevanju; poziva k razvoju gospodarstva nege in oskrbe, da bi izpolnili resnične potrebe in zagotovili visoko kakovostne dostopne storitve nege in oskrbe za vse ter dobre delovne pogoje in plačilo, da bi se izognili zatekanju k neprijavljenemu delu; poziva Komisijo, naj podpre konvencijo Mednarodne organizacije dela, ki jo dopolnjuje priporočilo o delavcih v gospodinjstvu, da bi se izboljšali delovni pogoji za delavce v tem sektorju; poziva Komisijo, naj poleg drugih primernih trajnostnih rešitev, ki podpirajo neodvisno življenje, izvede študijo o negovalcih, zaposlenih na domovih uporabnikov, da bi ugotovila, ali zakonodaja EU zagotavlja zadostno socialno varnost za to kategorijo delavcev, ki so pogosto ženske;

| 60. | poudarja priložnosti za ustvarjanje novih delovnih mest, ki jih ponujajo sektorji socialnega in zdravstvenega varstva, nege in oskrbe ter izobraževanja ter zahteva velike in trajnostne naložbe v te ključne storitve in infrastrukture ter dostojne delovne pogoje za zagotavljanje kakovostnih storitev; se veseli akcijskega načrta Komisije za reševanje pomanjkanja zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

60.

poudarja priložnosti za ustvarjanje novih delovnih mest, ki jih ponujajo sektorji socialnega in zdravstvenega varstva, nege in oskrbe ter izobraževanja ter zahteva velike in trajnostne naložbe v te ključne storitve in infrastrukture ter dostojne delovne pogoje za zagotavljanje kakovostnih storitev; se veseli akcijskega načrta Komisije za reševanje pomanjkanja zdravstvenih delavcev;

| 61. | poziva Komisijo, države članice, socialne partnerje in druge zainteresirane strani k zagotavljanju učinkovite, poenostavljene in sinergijske porabe finančnih sredstev EU, npr. iz Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, ter instrumentov, kot je mikrofinančni instrument, za ustvarjanje novih delovnih mest, tudi v socialnem gospodarstvu; poudarja prednosti usmerjanja naložb iz strukturnih skladov v izobraževanje in usposabljanje v tehnološko naprednih sektorjih z visoko dodano vrednostjo in v sektorje, ki so posebej pomembni za prehod na modele bolj trajnostne rasti; meni, da je treba posebno pozornost nameniti tistim državam članicam, v katerih je stopnja brezposelnosti visoka in je povprečni mesečni dohodek pod pragom revščine; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, države članice, socialne partnerje in druge zainteresirane strani k zagotavljanju učinkovite, poenostavljene in sinergijske porabe finančnih sredstev EU, npr. iz Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, ter instrumentov, kot je mikrofinančni instrument, za ustvarjanje novih delovnih mest, tudi v socialnem gospodarstvu; poudarja prednosti usmerjanja naložb iz strukturnih skladov v izobraževanje in usposabljanje v tehnološko naprednih sektorjih z visoko dodano vrednostjo in v sektorje, ki so posebej pomembni za prehod na modele bolj trajnostne rasti; meni, da je treba posebno pozornost nameniti tistim državam članicam, v katerih je stopnja brezposelnosti visoka in je povprečni mesečni dohodek pod pragom revščine;

| 62. | poudarja pomen sinergij med različnimi evropskimi skladi ter decentraliziranega pristopa pri njihovi uporabi, da bi se odzvali na zahteve trga dela; meni, da je treba posameznikom in podjetjem zagotoviti tudi ustrezne spodbude za naložbe v usposabljanje; v zvezi s tem poudarja prispevek kohezijske politike k vodilni pobudi EU za Evropo, gospodarno z viri, in njen potencial za trajnostno rast, o katerem je treba razmisliti; |
| --- | --- |

62.

poudarja pomen sinergij med različnimi evropskimi skladi ter decentraliziranega pristopa pri njihovi uporabi, da bi se odzvali na zahteve trga dela; meni, da je treba posameznikom in podjetjem zagotoviti tudi ustrezne spodbude za naložbe v usposabljanje; v zvezi s tem poudarja prispevek kohezijske politike k vodilni pobudi EU za Evropo, gospodarno z viri, in njen potencial za trajnostno rast, o katerem je treba razmisliti;

| 63. | se strinja z večjim vplivom instrumentov kohezijske politike, vključno z Evropskim socialnim skladom, s poudarkom na zgostitvi finančnih sredstev na manjše število prednostnih nalog, boljšimi razmerami za institucionalne reforme, krepitvijo načela partnerstva, usmerjenostjo k jasnim in merljivim ciljem ter sklenitvijo pogodb o naložbah v razvoj in partnerstvom med Komisijo in državami članicami; |
| --- | --- |

63.

se strinja z večjim vplivom instrumentov kohezijske politike, vključno z Evropskim socialnim skladom, s poudarkom na zgostitvi finančnih sredstev na manjše število prednostnih nalog, boljšimi razmerami za institucionalne reforme, krepitvijo načela partnerstva, usmerjenostjo k jasnim in merljivim ciljem ter sklenitvijo pogodb o naložbah v razvoj in partnerstvom med Komisijo in državami članicami;

| 64. | poziva Komisijo, naj pregleda obstoječ okvir evropskih sistemov neposredne pomoči podjetjem in preuči možnosti, da bi večji del podpore podjetjem namenili ustvarjanju novih delovnih mest, razvijanju znanja in spretnosti delavcev in izvajanju programov nadaljnjega usposabljanja; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj pregleda obstoječ okvir evropskih sistemov neposredne pomoči podjetjem in preuči možnosti, da bi večji del podpore podjetjem namenili ustvarjanju novih delovnih mest, razvijanju znanja in spretnosti delavcev in izvajanju programov nadaljnjega usposabljanja;

Izboljšanje delovanja trga dela

| 65. | opozarja, da so politike prožne varnosti v središču programa za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta, in se strinja z oceno Komisije, da je kriza postavila nacionalne ureditve prožne varnosti na resno preizkušnjo, tudi tam, kjer so bili na trgu dela uvedeni obsežni ukrepi za zunanjo prožnost, ne da bi pri tem dodatno utrdili sisteme socialne varnosti; kljub temu poudarja, da je treba trg dela reformirati brez spodkopavanja uspešnih politik, konsenza in medsebojnega zaupanja med nacionalnimi vladami in socialnimi partnerji; poudarja, da je treba politiko prožne varnosti prilagoditi socialnim okoliščinam in posebni strukturi nacionalnih trgov dela ter interesom delodajalcev in delojemalcev; |
| --- | --- |

65.

opozarja, da so politike prožne varnosti v središču programa za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta, in se strinja z oceno Komisije, da je kriza postavila nacionalne ureditve prožne varnosti na resno preizkušnjo, tudi tam, kjer so bili na trgu dela uvedeni obsežni ukrepi za zunanjo prožnost, ne da bi pri tem dodatno utrdili sisteme socialne varnosti; kljub temu poudarja, da je treba trg dela reformirati brez spodkopavanja uspešnih politik, konsenza in medsebojnega zaupanja med nacionalnimi vladami in socialnimi partnerji; poudarja, da je treba politiko prožne varnosti prilagoditi socialnim okoliščinam in posebni strukturi nacionalnih trgov dela ter interesom delodajalcev in delojemalcev;

| 66. | vseeno poudarja, da zgolj prožna varnost ne more odpraviti krize, ter poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj nadaljujejo izvajanje potrebnih reform na trgu dela ter pri tem posebno pozornost namenijo vključevanju delavcev iz ranljivih in prikrajšanih skupin na trg dela; v zvezi s tem priporoča uporabo pristopa od spodaj navzgor, da bi olajšali dialog in vključevanje vseh ravni političnega in družbenega upravljanja; |
| --- | --- |

66.

vseeno poudarja, da zgolj prožna varnost ne more odpraviti krize, ter poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj nadaljujejo izvajanje potrebnih reform na trgu dela ter pri tem posebno pozornost namenijo vključevanju delavcev iz ranljivih in prikrajšanih skupin na trg dela; v zvezi s tem priporoča uporabo pristopa od spodaj navzgor, da bi olajšali dialog in vključevanje vseh ravni političnega in družbenega upravljanja;

| 67. | meni, da je treba v času novih socialnih in ekonomskih sprememb pregledati in okrepiti štiri stebre prožne varnosti – prožna in zanesljiva pogodbena razmerja, aktivne politike trga dela, vseživljenjsko učenje in sodobni sistemi socialne varnosti – ter jih uravnovesiti, da bi se odzvali na potrebe delavcev in podjetij na sodobnih trgih dela, ustvarili dostojna delovna mesta in zagotovili zaposljivost delavcev, ustrezno socialno varstvo in spoštovanje načela enakega plačila za enako delo, skupaj z enakostjo med spoloma; meni, da je v tem procesu ključna krepitev institucij trga dela, da bi imeli delavci korist od prehodov med delovnimi mesti, poklici, sektorji ali zaposlitvenimi statusi; poleg tega meni, da bi morali imeti pri tem pregledu v okviru socialnega dialoga odločilno vlogo socialni partnerji; |
| --- | --- |

67.

meni, da je treba v času novih socialnih in ekonomskih sprememb pregledati in okrepiti štiri stebre prožne varnosti – prožna in zanesljiva pogodbena razmerja, aktivne politike trga dela, vseživljenjsko učenje in sodobni sistemi socialne varnosti – ter jih uravnovesiti, da bi se odzvali na potrebe delavcev in podjetij na sodobnih trgih dela, ustvarili dostojna delovna mesta in zagotovili zaposljivost delavcev, ustrezno socialno varstvo in spoštovanje načela enakega plačila za enako delo, skupaj z enakostjo med spoloma; meni, da je v tem procesu ključna krepitev institucij trga dela, da bi imeli delavci korist od prehodov med delovnimi mesti, poklici, sektorji ali zaposlitvenimi statusi; poleg tega meni, da bi morali imeti pri tem pregledu v okviru socialnega dialoga odločilno vlogo socialni partnerji;

| 68. | na podlagi člena 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije poziva Komisijo, naj pospeši spodbujanje vloge socialnih partnerjev, zlasti po posameznih industrijskih panogah na ravni Evropske unije, upoštevaje njihovo neodvisnost; |
| --- | --- |

68.

na podlagi člena 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije poziva Komisijo, naj pospeši spodbujanje vloge socialnih partnerjev, zlasti po posameznih industrijskih panogah na ravni Evropske unije, upoštevaje njihovo neodvisnost;

| 69. | na podlagi člena 155 Pogodbe o delovanju Evropske unije podpira dialog med socialnimi partnerji in jih spodbuja k sklepanju pogodbenih razmerij, tudi sporazumov; za izvajanje sporazumov, sklenjenih na evropski ravni, socialnim partnerjem v vseh industrijskih panogah priporoča, naj za zadeve iz člena 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije uporabijo postopek iz člena 155(2) te pogodbe; |
| --- | --- |

69.

na podlagi člena 155 Pogodbe o delovanju Evropske unije podpira dialog med socialnimi partnerji in jih spodbuja k sklepanju pogodbenih razmerij, tudi sporazumov; za izvajanje sporazumov, sklenjenih na evropski ravni, socialnim partnerjem v vseh industrijskih panogah priporoča, naj za zadeve iz člena 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije uporabijo postopek iz člena 155(2) te pogodbe;

| 70. | spodbuja države članice, naj razvijajo delo na domu, to je vse oblike dela na daljavo, vse oblike organizacije in/ali opravljanja dela, ki so mogoče zunaj običajnega časovnega in krajevnega formata z uporabo telekomunikacijskih sredstev in interneta v obliki opravljanja storitev ali delovnega razmerja; |
| --- | --- |

70.

spodbuja države članice, naj razvijajo delo na domu, to je vse oblike dela na daljavo, vse oblike organizacije in/ali opravljanja dela, ki so mogoče zunaj običajnega časovnega in krajevnega formata z uporabo telekomunikacijskih sredstev in interneta v obliki opravljanja storitev ali delovnega razmerja;

Spodbujanje vključujočega trga dela

| 71. | poudarja, da mora Evropa, da bi iz gospodarske krize izšla še močnejša, postala bolj konkurenčna in skladna, dosegala večjo rast in zaposlenost ter dolgoročno zaščitila sisteme socialne varnosti, bolje izkoristiti potencial svoje delovne sile vseh starostnih skupin, izboljšati delovanje svojih trgov dela ter socialno vključevanje in socialno varnost, pa tudi okrepiti kvalifikacije, znanje in spretnosti delovne sile; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da mora Evropa, da bi iz gospodarske krize izšla še močnejša, postala bolj konkurenčna in skladna, dosegala večjo rast in zaposlenost ter dolgoročno zaščitila sisteme socialne varnosti, bolje izkoristiti potencial svoje delovne sile vseh starostnih skupin, izboljšati delovanje svojih trgov dela ter socialno vključevanje in socialno varnost, pa tudi okrepiti kvalifikacije, znanje in spretnosti delovne sile;

| 72. | v zvezi s tem poudarja, da je treba z zagotavljanjem ustrezne varnosti za delavce in boljšim vključevanjem na trg dela zmanjšati njegovo razdrobljenost, da bi povečali priložnosti za vstop in napredovanje na trgu dela za vse delavce z vsemi oblikami zaposlitve, še posebej za tiste iz najbolj prikrajšanih in ranljivih skupin; |
| --- | --- |

72.

v zvezi s tem poudarja, da je treba z zagotavljanjem ustrezne varnosti za delavce in boljšim vključevanjem na trg dela zmanjšati njegovo razdrobljenost, da bi povečali priložnosti za vstop in napredovanje na trgu dela za vse delavce z vsemi oblikami zaposlitve, še posebej za tiste iz najbolj prikrajšanih in ranljivih skupin;

| 73. | poudarja pomembnost vključevanja pravic invalidov v proces izvajanja programa in v vse vidike strategije Evropa 2020; poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi spodbuja razvoj in dostop do univerzalno oblikovanih dobrin in storitev v skladu s členom 29 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, tudi z izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

73.

poudarja pomembnost vključevanja pravic invalidov v proces izvajanja programa in v vse vidike strategije Evropa 2020; poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi spodbuja razvoj in dostop do univerzalno oblikovanih dobrin in storitev v skladu s členom 29 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, tudi z izmenjavo najboljših praks;

| 74. | poudarja, da so se plače v številnih državah članicah povečale manj kot produktivnost, in z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da narašča število "revnih zaposlenih", ki kljub dohodku ne uspejo preseči praga revščine, zato meni, da je prednostna naloga oblikovati in izvesti odločen ukrep za rešitev teh razmer; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da so se plače v številnih državah članicah povečale manj kot produktivnost, in z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da narašča število "revnih zaposlenih", ki kljub dohodku ne uspejo preseči praga revščine, zato meni, da je prednostna naloga oblikovati in izvesti odločen ukrep za rešitev teh razmer;

| 75. | poudarja pomembnost boja proti brezposelnosti med mladimi, ki mora biti prednostna naloga; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo vključevanje mladih na trg dela, tudi s spodbudami za mlade in za delodajalce ter z razvijanjem pripravništev in vajeništev; v zvezi s tem poudarja, da so lajšanje prehoda iz šole na delovno mesto, osebno usmerjanje in spremljanje ter zagotavljanje priložnosti za pridobivanje resničnih znanj in spretnosti ter njihovo dolgoročno posodabljanje, v skladu z zahtevami trga dela, odločilnega pomena; poleg tega poudarja, da mora biti ta vodilna pobuda tesno povezana z vodilno pobudo "Mladi in mobilnost"; |
| --- | --- |

75.

poudarja pomembnost boja proti brezposelnosti med mladimi, ki mora biti prednostna naloga; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo vključevanje mladih na trg dela, tudi s spodbudami za mlade in za delodajalce ter z razvijanjem pripravništev in vajeništev; v zvezi s tem poudarja, da so lajšanje prehoda iz šole na delovno mesto, osebno usmerjanje in spremljanje ter zagotavljanje priložnosti za pridobivanje resničnih znanj in spretnosti ter njihovo dolgoročno posodabljanje, v skladu z zahtevami trga dela, odločilnega pomena; poleg tega poudarja, da mora biti ta vodilna pobuda tesno povezana z vodilno pobudo "Mladi in mobilnost";

| 76. | poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezne pogoje za čim daljše udejstvovanje starejših delavcev na trgu dela ter vključevati medgeneracijsko solidarnost in sodelovanje v okviru zaposlovanja in izvajanja pobud za daljše delovno aktivno življenje, kot so delitev delovnega mesta, ponovno ocenjevanje znanj in spretnosti ter poklica, prostovoljstvo med zaposlenimi in postopno upokojevanje, tudi med samostojnimi zunanjimi zaposlenimi; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezne pogoje za čim daljše udejstvovanje starejših delavcev na trgu dela ter vključevati medgeneracijsko solidarnost in sodelovanje v okviru zaposlovanja in izvajanja pobud za daljše delovno aktivno življenje, kot so delitev delovnega mesta, ponovno ocenjevanje znanj in spretnosti ter poklica, prostovoljstvo med zaposlenimi in postopno upokojevanje, tudi med samostojnimi zunanjimi zaposlenimi;

| 77. | glede na staranje prebivalstva v Evropi poziva države članice, naj oblikujejo nabor instrumentov za olajšanje dostopa starejših do trga dela, ter poziva, da je treba spodbujati in obsežno podpirati usmerjanje in vključevanje starejših v okviru partnerstva za inovacije na področju dejavnega in zdravega staranja, pa tudi ustvariti pobude za delodajalce glede na to, da podjetja ne kažejo toliko zanimanja za starejše delavce; poudarja, da je pomembno tem ljudem zagotoviti dodatno usposabljanje in pridobivanje novih spretnosti, kar jim bo omogočilo vrnitev na trg dela; v zvezi s tem poudarja, da je treba izkoristiti tudi znanje in izkušnje starejših, na primer prek projektov mentorstva; |
| --- | --- |

77.

glede na staranje prebivalstva v Evropi poziva države članice, naj oblikujejo nabor instrumentov za olajšanje dostopa starejših do trga dela, ter poziva, da je treba spodbujati in obsežno podpirati usmerjanje in vključevanje starejših v okviru partnerstva za inovacije na področju dejavnega in zdravega staranja, pa tudi ustvariti pobude za delodajalce glede na to, da podjetja ne kažejo toliko zanimanja za starejše delavce; poudarja, da je pomembno tem ljudem zagotoviti dodatno usposabljanje in pridobivanje novih spretnosti, kar jim bo omogočilo vrnitev na trg dela; v zvezi s tem poudarja, da je treba izkoristiti tudi znanje in izkušnje starejših, na primer prek projektov mentorstva;

| 78. | glede na vse večjo brezposelnost poziva države članice, naj posodobijo in okrepijo javne službe za zaposlovanje, da bi imele večjo vlogo kot ponudniki storitev za delavce in delodajalce v vseh življenjskih obdobjih, meni, da lahko javne službe za zaposlovanje v tesnem sodelovanju z lokalnimi delodajalci nudijo storitve ocenjevanja znanj in spretnosti, izdelovanja profilov ter individualnega poklicnega usmerjanja in svetovanja, zagotavljajo pa lahko tudi informacije o podjetniških priložnostih in nizu programov usposabljanja in prekvalificiranja; |
| --- | --- |

78.

glede na vse večjo brezposelnost poziva države članice, naj posodobijo in okrepijo javne službe za zaposlovanje, da bi imele večjo vlogo kot ponudniki storitev za delavce in delodajalce v vseh življenjskih obdobjih, meni, da lahko javne službe za zaposlovanje v tesnem sodelovanju z lokalnimi delodajalci nudijo storitve ocenjevanja znanj in spretnosti, izdelovanja profilov ter individualnega poklicnega usmerjanja in svetovanja, zagotavljajo pa lahko tudi informacije o podjetniških priložnostih in nizu programov usposabljanja in prekvalificiranja;

| 79. | poziva Komisijo in države članice, naj uradno priznajo prispevek socialnega gospodarstva, ki zagotavlja 10 % delovnih mest v EU in je ključno za gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo EU; meni, da je treba okrepiti njegov razvoj, da bo prispevalo k socialno vključujočemu ustvarjanju bogastva in razvoju vključujočih trgov dela, ohranjanju delovnih mest v sektorjih in podjetjih, ki so v krizi in/ali jim grozi propad, k večji stabilnosti delovnih mest, ohranjanju znanja in spretnosti ter k utiranju poti do dela za skupine, ki so posebej prikrajšane; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo in države članice, naj uradno priznajo prispevek socialnega gospodarstva, ki zagotavlja 10 % delovnih mest v EU in je ključno za gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo EU; meni, da je treba okrepiti njegov razvoj, da bo prispevalo k socialno vključujočemu ustvarjanju bogastva in razvoju vključujočih trgov dela, ohranjanju delovnih mest v sektorjih in podjetjih, ki so v krizi in/ali jim grozi propad, k večji stabilnosti delovnih mest, ohranjanju znanja in spretnosti ter k utiranju poti do dela za skupine, ki so posebej prikrajšane;

| 80. | poudarja, da bi boljše in močnejše politike za spodbujanje enakosti med spoloma ter usklajevanje delovnega, družinskega in zasebnega življenja morale prispevati k večji udeležbi žensk in moških, ki so delovno aktivni, na trgu dela; poudarja, da je pomembno okrepiti moč žensk, da vstopajo in ponovno vstopajo na trg dela in napredujejo na njem, zlasti tistih, ki se soočajo s težavami pri vračanju na delo po porodniškem dopustu ali dopustu za nego in varstvo otroka; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da bi boljše in močnejše politike za spodbujanje enakosti med spoloma ter usklajevanje delovnega, družinskega in zasebnega življenja morale prispevati k večji udeležbi žensk in moških, ki so delovno aktivni, na trgu dela; poudarja, da je pomembno okrepiti moč žensk, da vstopajo in ponovno vstopajo na trg dela in napredujejo na njem, zlasti tistih, ki se soočajo s težavami pri vračanju na delo po porodniškem dopustu ali dopustu za nego in varstvo otroka;

| 81. | meni, da si je treba prizadevati za spodbujanje tehniških in inženirskih študij, na primer matematike, informatike, naravoslovnih znanosti in tehnologije, med dekleti in za boj proti spolnim stereotipom in poklicni segregaciji žensk v izobraževanju in na trgu dela; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi bi spodbudile udeležbo žensk na vodilnih položajih; |
| --- | --- |

81.

meni, da si je treba prizadevati za spodbujanje tehniških in inženirskih študij, na primer matematike, informatike, naravoslovnih znanosti in tehnologije, med dekleti in za boj proti spolnim stereotipom in poklicni segregaciji žensk v izobraževanju in na trgu dela; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi bi spodbudile udeležbo žensk na vodilnih položajih;

| 82. | meni, da se je zaradi protidiskriminacijske zakonodaje EU raven zaščite v EU bistveno zvišala; kljub temu meni, da se je treba bolj boriti proti diskriminaciji – tudi večvrstni – različnih skupin pri zaposlovanju, usposabljanju in delu, da bi se načelo enakega obravnavanja dejansko izvajalo; meni, da bi bilo treba večje vključevanje žensk na trg dela spodbujati tudi s politikami socialnega varstva, usmerjenimi v otroško varstvo in podporo družinam, z izvajanjem programov za vključevanje načela enakosti med spoloma ter z ukrepi, ki spodbujajo prostovoljno zaposlovanje žensk in moških na netradicionalnih delovnih mestih, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti sektorjem, v katerih tradicionalno prevladujejo moški; |
| --- | --- |

82.

meni, da se je zaradi protidiskriminacijske zakonodaje EU raven zaščite v EU bistveno zvišala; kljub temu meni, da se je treba bolj boriti proti diskriminaciji – tudi večvrstni – različnih skupin pri zaposlovanju, usposabljanju in delu, da bi se načelo enakega obravnavanja dejansko izvajalo; meni, da bi bilo treba večje vključevanje žensk na trg dela spodbujati tudi s politikami socialnega varstva, usmerjenimi v otroško varstvo in podporo družinam, z izvajanjem programov za vključevanje načela enakosti med spoloma ter z ukrepi, ki spodbujajo prostovoljno zaposlovanje žensk in moških na netradicionalnih delovnih mestih, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti sektorjem, v katerih tradicionalno prevladujejo moški;

| 83. | poleg vidika človekovih pravic opozarja tudi na ekonomske argumente v prid nediskriminaciji; poziva države članice, naj čim prej dosežejo sporazum in sprejmejo predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; poziva Komisijo, naj še naprej podpira premagovanje tehničnih ovir v Svetu na poti k dosegi takega sporazuma, saj bo odločna protidiskriminacijska politika EU okrepila strategijo EU 2020; |
| --- | --- |

83.

poleg vidika človekovih pravic opozarja tudi na ekonomske argumente v prid nediskriminaciji; poziva države članice, naj čim prej dosežejo sporazum in sprejmejo predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; poziva Komisijo, naj še naprej podpira premagovanje tehničnih ovir v Svetu na poti k dosegi takega sporazuma, saj bo odločna protidiskriminacijska politika EU okrepila strategijo EU 2020;

| 84. | vztraja, da morajo biti tudi zaposleni na starševskem dopustu vključeni v dejavnosti usposabljanja, ki jih organizira delodajalec, če želimo ohraniti kvalifikacije, spretnosti in znanja delavk v spreminjajočem se gospodarskem okolju ter pomagati tistim, ki to želijo, da se vrnejo na delo; |
| --- | --- |

84.

vztraja, da morajo biti tudi zaposleni na starševskem dopustu vključeni v dejavnosti usposabljanja, ki jih organizira delodajalec, če želimo ohraniti kvalifikacije, spretnosti in znanja delavk v spreminjajočem se gospodarskem okolju ter pomagati tistim, ki to želijo, da se vrnejo na delo;

| 85. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo ukrepe za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter si prizadevajo za vključevanje žensk na trg dela s spodbujanjem upravljanja raznolikosti, poklicnim spodbujanjem žensk in podpiranjem oblikovanja novih delovnih mest s prožnejšimi oblikami delovnih pogojev; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo ukrepe za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter si prizadevajo za vključevanje žensk na trg dela s spodbujanjem upravljanja raznolikosti, poklicnim spodbujanjem žensk in podpiranjem oblikovanja novih delovnih mest s prožnejšimi oblikami delovnih pogojev;

| 86. | poudarja, da bi morale nova delovna mesta spremljati tudi nove oblike dela, ki bodo delavcem z vzdrževanimi otroki omogočile drugačen delovni čas in možnost krajšega delavnika ali dela na daljavo; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da bi morale nova delovna mesta spremljati tudi nove oblike dela, ki bodo delavcem z vzdrževanimi otroki omogočile drugačen delovni čas in možnost krajšega delavnika ali dela na daljavo;

| 87. | želi opomniti, da priložnosti za povečanje zaposlenosti med ženskami niso samo v zdravstvenem sektorju, pač pa tudi v zasebnem varovanju, logistiki (tudi prevozu), poslovnih storitvah, na primer v zavarovalništvu in svetovanju, ekološkem sektorju in na trajnostnih delovnih mestih; |
| --- | --- |

87.

želi opomniti, da priložnosti za povečanje zaposlenosti med ženskami niso samo v zdravstvenem sektorju, pač pa tudi v zasebnem varovanju, logistiki (tudi prevozu), poslovnih storitvah, na primer v zavarovalništvu in svetovanju, ekološkem sektorju in na trajnostnih delovnih mestih;

| 88. | poziva Komisijo in države članice, naj s subvencijami za mlade akademkinje podpirajo in razvijajo posebne programe, namenjene zaposlovanju žensk v tehničnih poklicih, pri tem pa naj se zgledujejo po najboljši praksi v nekaterih državah članicah, kot je na primer avstrijski program "Excellentia", ki je omogočil podvojitev števila univerzitetnih profesoric v znanosti in tehnologiji ter pripomogel k ustanovitvi visoko kakovostnih raziskovalnih središč z ženskim vodstvom; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo in države članice, naj s subvencijami za mlade akademkinje podpirajo in razvijajo posebne programe, namenjene zaposlovanju žensk v tehničnih poklicih, pri tem pa naj se zgledujejo po najboljši praksi v nekaterih državah članicah, kot je na primer avstrijski program "Excellentia", ki je omogočil podvojitev števila univerzitetnih profesoric v znanosti in tehnologiji ter pripomogel k ustanovitvi visoko kakovostnih raziskovalnih središč z ženskim vodstvom;

| 89. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo zasebni in javni sektor k sprejetju vseh možnih in potrebnih ukrepov, da bi odpravili razliko med plačami in glavne neenakosti z vidika dostopa, plačila, poklicnega razvoja, sodelovanja in upravljanja, s čimer bi povečali udeležbo žensk na trgu dela; v zvezi s tem poudarja pomen preglednosti v obliki boljše statistike in uporabne opredelitve "dela enake vrednosti"; pozdravlja najavo Komisije o pregledu pokojninskega sistema za tiste, ki imajo zaradi obdobij brezposelnosti, bolezni ali nege in oskrbe prekinitve prispevkov v pokojninsko blagajno, kar zadeva predvsem ženske; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo zasebni in javni sektor k sprejetju vseh možnih in potrebnih ukrepov, da bi odpravili razliko med plačami in glavne neenakosti z vidika dostopa, plačila, poklicnega razvoja, sodelovanja in upravljanja, s čimer bi povečali udeležbo žensk na trgu dela; v zvezi s tem poudarja pomen preglednosti v obliki boljše statistike in uporabne opredelitve "dela enake vrednosti"; pozdravlja najavo Komisije o pregledu pokojninskega sistema za tiste, ki imajo zaradi obdobij brezposelnosti, bolezni ali nege in oskrbe prekinitve prispevkov v pokojninsko blagajno, kar zadeva predvsem ženske;

Izboljšanje kakovosti delovnih mest in delovnih razmer

| 90. | meni, da je treba poleg prizadevanj za polno zaposlenost tudi okrepiti prizadevanja za izboljšanje kakovosti delovnih mest ter delovnih in življenjskih razmer vseh zaposlenih, tudi zdravja in varnosti pri delu ter enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

90.

meni, da je treba poleg prizadevanj za polno zaposlenost tudi okrepiti prizadevanja za izboljšanje kakovosti delovnih mest ter delovnih in življenjskih razmer vseh zaposlenih, tudi zdravja in varnosti pri delu ter enakosti med spoloma;

| 91. | meni, da je treba spodbujati kakovost delovnih mest kot večrazsežnostni koncept, ki zajema tako delovna razmerja kot samo delo; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za pregled opredelitve in skupnih kazalnikov kakovosti delovnih mest, da bi bili bolj uporabni pri ocenjevanju in primerjanju uspešnosti politik držav članic; meni, da je socialni dialog pomemben za spodbujanje dostojnega dela, kakovostnih zaposlitev in ustreznega socialnega varstva, zato poziva ključne zainteresirane strani na področju odnosov med delodajalci in delojemalci na ravni EU, naj si prizadevajo razviti skupen evropski pristop na tem področju in dejavno sodelujejo pri pregledu opredelitve in kazalnikov kakovosti delovnih mest; |
| --- | --- |

91.

meni, da je treba spodbujati kakovost delovnih mest kot večrazsežnostni koncept, ki zajema tako delovna razmerja kot samo delo; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za pregled opredelitve in skupnih kazalnikov kakovosti delovnih mest, da bi bili bolj uporabni pri ocenjevanju in primerjanju uspešnosti politik držav članic; meni, da je socialni dialog pomemben za spodbujanje dostojnega dela, kakovostnih zaposlitev in ustreznega socialnega varstva, zato poziva ključne zainteresirane strani na področju odnosov med delodajalci in delojemalci na ravni EU, naj si prizadevajo razviti skupen evropski pristop na tem področju in dejavno sodelujejo pri pregledu opredelitve in kazalnikov kakovosti delovnih mest;

| 92. | meni, da je dostopnost delovnega mesta, zlasti v povezavi z grajenim okoljem in informacijskimi tehnologijami, pomemben delovni pogoj, ki je tudi ključen za poklicno vključevanje invalidov; |
| --- | --- |

92.

meni, da je dostopnost delovnega mesta, zlasti v povezavi z grajenim okoljem in informacijskimi tehnologijami, pomemben delovni pogoj, ki je tudi ključen za poklicno vključevanje invalidov;

| 93. | podpira predlog Komisije o pregledu zakonodaje o zdravju in varnosti pri delu ter opozarja, da nevarno delovno okolje, nenehno menjavanje služb in vse večji stres negativno vplivajo na fizično in duševno zdravje delavcev; poziva Komisijo, naj obravnava problem nepriznavanja z delom povezanih tveganj in bolezni; |
| --- | --- |

93.

podpira predlog Komisije o pregledu zakonodaje o zdravju in varnosti pri delu ter opozarja, da nevarno delovno okolje, nenehno menjavanje služb in vse večji stres negativno vplivajo na fizično in duševno zdravje delavcev; poziva Komisijo, naj obravnava problem nepriznavanja z delom povezanih tveganj in bolezni;

| 94. | poudarja, da je treba povezati prizadevanja zainteresiranih strani za izboljšanje kakovosti delovnih mest in uporabiti ustrezne politične instrumente, vključno z zakonodajo, usklajevanjem politik, izmenjavo dobrih praks in avtonomnimi sporazumi med socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da je treba povezati prizadevanja zainteresiranih strani za izboljšanje kakovosti delovnih mest in uporabiti ustrezne politične instrumente, vključno z zakonodajo, usklajevanjem politik, izmenjavo dobrih praks in avtonomnimi sporazumi med socialnimi partnerji;

| 95. | meni, da veliko število in vse večji delež poklicnih bolezni, zlasti porast kostno-mišičnih obolenj, bistveno vpliva na kakovost delovnih mest, zato je treba okrepiti prizadevanja, da bi jih preprečili in tako zagotovili trajnostnost starajoče se družbe; |
| --- | --- |

95.

meni, da veliko število in vse večji delež poklicnih bolezni, zlasti porast kostno-mišičnih obolenj, bistveno vpliva na kakovost delovnih mest, zato je treba okrepiti prizadevanja, da bi jih preprečili in tako zagotovili trajnostnost starajoče se družbe;

| 96. | meni, da bi morale biti pravice delavcev, dialog med socialnimi partnerji, to je med delavci in delodajalci, ter ustrezno socialno varstvo, ki preprečuje revščino zaposlenih, temelj kakovosti zaposlovanja in s tem tudi pojma kakovosti delovnih mest; |
| --- | --- |

96.

meni, da bi morale biti pravice delavcev, dialog med socialnimi partnerji, to je med delavci in delodajalci, ter ustrezno socialno varstvo, ki preprečuje revščino zaposlenih, temelj kakovosti zaposlovanja in s tem tudi pojma kakovosti delovnih mest;

| 97. | spodbuja Komisijo, naj dokonča svoje delovanje v predzakonodajni fazi in pripravi zakonodajne predloge, ki jih je napovedala v programu, pri čemer mora v celoti upoštevati izid ekonomske in socialne ocene učinka ter avtonomijo socialnih partnerjev; pozdravlja namero Komisije, da bo pregledala učinkovitost zakonodaje v zvezi s kakovostjo delovnih mest in delovnimi razmerami ob ustreznem upoštevanju premikov na tem področju; |
| --- | --- |

97.

spodbuja Komisijo, naj dokonča svoje delovanje v predzakonodajni fazi in pripravi zakonodajne predloge, ki jih je napovedala v programu, pri čemer mora v celoti upoštevati izid ekonomske in socialne ocene učinka ter avtonomijo socialnih partnerjev; pozdravlja namero Komisije, da bo pregledala učinkovitost zakonodaje v zvezi s kakovostjo delovnih mest in delovnimi razmerami ob ustreznem upoštevanju premikov na tem področju;

| 98. | poudarja, da je treba spremljati doseganje ciljev na področju zaposlovanja in izvajanje strategij za njihovo uresničevanje ter jih usklajevati s cilji in strategijami na drugih pomembnih področjih, kot so javnofinančni sektor in ustrezne politike na področju inovacij; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da je treba spremljati doseganje ciljev na področju zaposlovanja in izvajanje strategij za njihovo uresničevanje ter jih usklajevati s cilji in strategijami na drugih pomembnih področjih, kot so javnofinančni sektor in ustrezne politike na področju inovacij;

*

* *

| 99. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

99.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 116.

(2)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0262.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0263.

(5)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 6.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0455.

(7)  Sporočilo Komisije za javnost IP/10/1673.

(8)  Objave Cedefop, ISBN 978-92-896-0536-6.

(9)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(10)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

---

Četrtek, 27. oktober 2011

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/103

---

Četrtek, 27. oktober 2011Letno poročilo varuha človekovih pravic 2010

P7_TA(2011)0467

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2010 (2011/2106(INI))

2013/C 131 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2010,

| — | ob upoštevanju tretjega odstavka člena 24, člena 228 in člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega odstavka člena 24, člena 228 in člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z 18. junija 2008 (1) o sprejetju sklepa Evropskega parlamenta, ki spreminja Sklep Evropskega parlamenta 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z 18. junija 2008 (1) o sprejetju sklepa Evropskega parlamenta, ki spreminja Sklep Evropskega parlamenta 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006,

| — | ob upoštevanju izvedbenih določb statuta evropskega varuha človekovih pravic z dne 1. januarja 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenih določb statuta evropskega varuha človekovih pravic z dne 1. januarja 2009 (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 205(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 205(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0285/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0285/2011),

| A. | ker je bilo letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2010 uradno posredovano predsedniku Evropskega parlamenta dne 10. maja 2011 in ker je Evropski varuh človekovih pravic Nikiforos Diamanduros predstavil svoje poročilo Odboru za peticije 23. maja 2011 v Bruslju, |
| --- | --- |

A.

ker je bilo letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2010 uradno posredovano predsedniku Evropskega parlamenta dne 10. maja 2011 in ker je Evropski varuh človekovih pravic Nikiforos Diamanduros predstavil svoje poročilo Odboru za peticije 23. maja 2011 v Bruslju,

| B. | ker člen 24 PDEU določa, da se ima vsak državljan Unije „pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s členom 228“, |
| --- | --- |

B.

ker člen 24 PDEU določa, da se ima vsak državljan Unije „pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s členom 228“,

| C. | ker člen 41 Listine o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo pravico, da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku, |
| --- | --- |

C.

ker člen 41 Listine o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo pravico, da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku,

| D. | ker so skupna zunanja politika, varnostna politika in odgovornosti Evropskega sveta v pristojnosti varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

D.

ker so skupna zunanja politika, varnostna politika in odgovornosti Evropskega sveta v pristojnosti varuha človekovih pravic,

| E. | ker člen 43 Listine navaja, da imajo vsaka državljanka in vsak državljan Unije ter vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da se glede nepravilnosti pri delovanju institucij ali organov Skupnosti obrnejo na varuha človekovih pravic, razen glede Sodišča v njegovi pravosodni funkciji, |
| --- | --- |

E.

ker člen 43 Listine navaja, da imajo vsaka državljanka in vsak državljan Unije ter vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da se glede nepravilnosti pri delovanju institucij ali organov Skupnosti obrnejo na varuha človekovih pravic, razen glede Sodišča v njegovi pravosodni funkciji,

| F. | ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe v večini držav članic postala pravno zavezujoča, s čimer so sklepi Evropskega varuha človekovih pravic dobili dodatno legitimnost, |
| --- | --- |

F.

ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe v večini držav članic postala pravno zavezujoča, s čimer so sklepi Evropskega varuha človekovih pravic dobili dodatno legitimnost,

| G. | ker je uveljavitev Lizbonske pogodbe uvedla pravno podlago za skupna pravila upravnih postopkov v institucijah, organih, uradih in agencijah EU, katere v skladu s členom 298 PDEU „podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava“, in ker vpliva na delo Evropskega varuha človekovih pravic, med drugim zaradi ustanovitve Evropske službe za zunanje delovanje in dejstva, da je Evropski svet postal ena od institucij EU, |
| --- | --- |

G.

ker je uveljavitev Lizbonske pogodbe uvedla pravno podlago za skupna pravila upravnih postopkov v institucijah, organih, uradih in agencijah EU, katere v skladu s členom 298 PDEU „podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava“, in ker vpliva na delo Evropskega varuha človekovih pravic, med drugim zaradi ustanovitve Evropske službe za zunanje delovanje in dejstva, da je Evropski svet postal ena od institucij EU,

| H. | ker do nepravilnosti pride, kadar javni organ ne deluje v skladu z zanj zavezujočimi pravili ali načeli, |
| --- | --- |

H.

ker do nepravilnosti pride, kadar javni organ ne deluje v skladu z zanj zavezujočimi pravili ali načeli,

| I. | ker je Parlament na plenarnem zasedanju 20. januarja 2010 v Strasbourgu ponovno izvolil Nikiforosa Diamandurosa za evropskega varuha človekovih pravic, ki je 25. oktobra 2010 prisegel pred Sodiščem Evropske unije v Luksemburgu, |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament na plenarnem zasedanju 20. januarja 2010 v Strasbourgu ponovno izvolil Nikiforosa Diamandurosa za evropskega varuha človekovih pravic, ki je 25. oktobra 2010 prisegel pred Sodiščem Evropske unije v Luksemburgu,

| J. | ker je institucija evropskega varuha človekovih pravic 27. septembra 2010 praznovala petnajsto obletnico; ker je varuh človekovih pravic v tem desetletju in pol odgovoril več kot 36 000 pritožnikom in zaključil več kot 3 800 preiskav morebitnih nepravilnosti, |
| --- | --- |

J.

ker je institucija evropskega varuha človekovih pravic 27. septembra 2010 praznovala petnajsto obletnico; ker je varuh človekovih pravic v tem desetletju in pol odgovoril več kot 36 000 pritožnikom in zaključil več kot 3 800 preiskav morebitnih nepravilnosti,

| K. | ker je varuh človekovih pravic izkoristil petnajsto obletnico institucije za začetek nove strategije za svoj mandat 2009–2014; ker so cilji te strategije prisluhniti zainteresiranim stranem, hitreje dosegati rezultate, pozitivno vplivati na upravno kulturo Unije, zainteresiranim stranem in javnosti zagotavljati pravočasne in koristne informacije ter stalno tehtati uporabo razpoložljivih sredstev, |
| --- | --- |

K.

ker je varuh človekovih pravic izkoristil petnajsto obletnico institucije za začetek nove strategije za svoj mandat 2009–2014; ker so cilji te strategije prisluhniti zainteresiranim stranem, hitreje dosegati rezultate, pozitivno vplivati na upravno kulturo Unije, zainteresiranim stranem in javnosti zagotavljati pravočasne in koristne informacije ter stalno tehtati uporabo razpoložljivih sredstev,

| L. | ker je bilo v letu 2010 na varuha človekovih pravic naslovljenih 2 667 pritožb; ker to pomeni več kot 400 pritožb manj v primerjavi z letom 2009, |
| --- | --- |

L.

ker je bilo v letu 2010 na varuha človekovih pravic naslovljenih 2 667 pritožb; ker to pomeni več kot 400 pritožb manj v primerjavi z letom 2009,

| M. | ker je varuh človekovih pravic leta 2010 zaključil 326 preiskav (leta 2009 pa 318), od katerih je bilo 323 začetih na podlagi pritožb; ker se je povprečni čas, potreben za končanje preiskav, v letih 2009 in 2010 skrajšal s 13 mesecev v letu 2008 na 9 mesecev; ker je bila večina preiskav zaključena v enem letu (66 %), več kot polovica (52 %) pa v treh mesecih, |
| --- | --- |

M.

ker je varuh človekovih pravic leta 2010 zaključil 326 preiskav (leta 2009 pa 318), od katerih je bilo 323 začetih na podlagi pritožb; ker se je povprečni čas, potreben za končanje preiskav, v letih 2009 in 2010 skrajšal s 13 mesecev v letu 2008 na 9 mesecev; ker je bila večina preiskav zaključena v enem letu (66 %), več kot polovica (52 %) pa v treh mesecih,

| N. | ker lahko varuh človekovih pravic začne preiskave na lastno pobudo, če želi preiskati domnevne primere nepravilnosti na podlagi pritožbe nepooblaščene osebe ali če obstaja verjetnost sistemske težave v institucijah; ker je varuh človekovih pravic leta 2010 končal tri in začel šest preiskav na lastno pobudo, |
| --- | --- |

N.

ker lahko varuh človekovih pravic začne preiskave na lastno pobudo, če želi preiskati domnevne primere nepravilnosti na podlagi pritožbe nepooblaščene osebe ali če obstaja verjetnost sistemske težave v institucijah; ker je varuh človekovih pravic leta 2010 končal tri in začel šest preiskav na lastno pobudo,

| O. | ker je 65 % preiskav, odprtih leta 2010, zadevalo Evropsko komisijo (leta 2009 56 %), 10 % Evropski urad za izbor osebja (EPSO), 7 % Evropski parlament, 2 % Svet Evropske unije in 1 % Sodišče Evropske unije, |
| --- | --- |

O.

ker je 65 % preiskav, odprtih leta 2010, zadevalo Evropsko komisijo (leta 2009 56 %), 10 % Evropski urad za izbor osebja (EPSO), 7 % Evropski parlament, 2 % Svet Evropske unije in 1 % Sodišče Evropske unije,

| P. | ker so v več kot polovici zadev (55 %), zaključenih leta 2010, zadevne institucije sprejele sporazumno rešitev ali zadevo rešile, |
| --- | --- |

P.

ker so v več kot polovici zadev (55 %), zaključenih leta 2010, zadevne institucije sprejele sporazumno rešitev ali zadevo rešile,

| Q. | ker lahko varuh človekovih pravic izda dodatne pripombe, če se pri obravnavi zadeve pojavi priložnost za izboljšanje kakovosti uprave; ker je varuh človekovih pravic leta 2010 izdal dodatne pripombe v 14 zadevah (v primerjavi z 28 leta 2009), da bi izboljšal kakovost storitev, ki se zagotavljajo državljanom, |
| --- | --- |

Q.

ker lahko varuh človekovih pravic izda dodatne pripombe, če se pri obravnavi zadeve pojavi priložnost za izboljšanje kakovosti uprave; ker je varuh človekovih pravic leta 2010 izdal dodatne pripombe v 14 zadevah (v primerjavi z 28 leta 2009), da bi izboljšal kakovost storitev, ki se zagotavljajo državljanom,

| R. | ker se kritična ocena pripravi, kadar (i) pristojna institucija ne more več odpraviti nepravilnosti, (ii) kadar nepravilnost nima splošnih posledic ali (iii) kadar ni potrebno nadaljnje ukrepanje varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

R.

ker se kritična ocena pripravi, kadar (i) pristojna institucija ne more več odpraviti nepravilnosti, (ii) kadar nepravilnost nima splošnih posledic ali (iii) kadar ni potrebno nadaljnje ukrepanje varuha človekovih pravic,

| S. | ker kritična ocena pritožniku potrdi, da je njegova pritožba upravičena, instituciji pa nakaže, kje je storila napako, kar pripomore k preprečevanju nepravilnosti v prihodnje; ker se je v zadnjih nekaj letih število kritičnih ocen nenehno zmanjševalo ter je padlo s 44 leta 2008 na 35 leta 2009 in 33 leta 2010, |
| --- | --- |

S.

ker kritična ocena pritožniku potrdi, da je njegova pritožba upravičena, instituciji pa nakaže, kje je storila napako, kar pripomore k preprečevanju nepravilnosti v prihodnje; ker se je v zadnjih nekaj letih število kritičnih ocen nenehno zmanjševalo ter je padlo s 44 leta 2008 na 35 leta 2009 in 33 leta 2010,

| T. | ker se osnutek priporočila izda, če je potrebno nadaljnje ukrepanje varuha človekovih pravic, če je mogoče nepravilnost odpraviti ali če je nepravilnost posebej resna ali ima splošne posledice, |
| --- | --- |

T.

ker se osnutek priporočila izda, če je potrebno nadaljnje ukrepanje varuha človekovih pravic, če je mogoče nepravilnost odpraviti ali če je nepravilnost posebej resna ali ima splošne posledice,

| U. | ker je varuh človekovih pravic leta 2010 ugotovil nepravilnosti v 12 % zadev (40); ker je z izdajo osnutkov priporočil dosegel pozitivne rezultate v sedmih od teh zadev, |
| --- | --- |

U.

ker je varuh človekovih pravic leta 2010 ugotovil nepravilnosti v 12 % zadev (40); ker je z izdajo osnutkov priporočil dosegel pozitivne rezultate v sedmih od teh zadev,

| V. | ker lahko varuh, če se institucija ali organ na osnutek priporočila ne odzove zadovoljivo, Evropskemu parlamentu pošlje posebno poročilo, |
| --- | --- |

V.

ker lahko varuh, če se institucija ali organ na osnutek priporočila ne odzove zadovoljivo, Evropskemu parlamentu pošlje posebno poročilo,

| W. | ker je posebno poročilo varuhovo orožje v skrajni sili in je zadnji bistveni korak, ki ga stori pri obravnavi zadeve, saj je sprejetje resolucije in izvajanje parlamentarnih pooblastil stvar politične presoje Parlamenta, |
| --- | --- |

W.

ker je posebno poročilo varuhovo orožje v skrajni sili in je zadnji bistveni korak, ki ga stori pri obravnavi zadeve, saj je sprejetje resolucije in izvajanje parlamentarnih pooblastil stvar politične presoje Parlamenta,

| X. | ker je varuh človekovih pravic leta 2010 predložil Parlamentu eno posebno poročilo, |
| --- | --- |

X.

ker je varuh človekovih pravic leta 2010 predložil Parlamentu eno posebno poročilo,

| 1. | odobri letno poročilo za leto 2010, ki ga je predložil Evropski varuh človekovih pravic; čestita varuhu človekovih pravic ob njegovi ponovni izvolitvi januarja 2010; |
| --- | --- |

1.

odobri letno poročilo za leto 2010, ki ga je predložil Evropski varuh človekovih pravic; čestita varuhu človekovih pravic ob njegovi ponovni izvolitvi januarja 2010;

| 2. | je seznanjen z novo strategijo, ki jo je varuh človekovih pravic razvil za svoj sedanji mandat in ki je podlaga za njegove pobude in dejavnosti; ugotavlja, da ta strategija med drugim vključuje stalen dialog s pritožniki, civilno družbo in drugimi zainteresiranimi stranmi, da bi se v sodelovanju in po posvetovanju s kolegi v evropski mreži varuhov človekovih pravic opredelile najboljše prakse, zagotovili pravičnejši in preglednejši postopki EU ter spodbujala kultura storitev v upravi institucij EU; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z novo strategijo, ki jo je varuh človekovih pravic razvil za svoj sedanji mandat in ki je podlaga za njegove pobude in dejavnosti; ugotavlja, da ta strategija med drugim vključuje stalen dialog s pritožniki, civilno družbo in drugimi zainteresiranimi stranmi, da bi se v sodelovanju in po posvetovanju s kolegi v evropski mreži varuhov človekovih pravic opredelile najboljše prakse, zagotovili pravičnejši in preglednejši postopki EU ter spodbujala kultura storitev v upravi institucij EU;

| 3. | poudarja, da so preglednost, dostop do informacij in spoštovanje pravic evropskih državljanov bistveni predpogoji za ohranjanje zaupanja med državljani in institucijami; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so preglednost, dostop do informacij in spoštovanje pravic evropskih državljanov bistveni predpogoji za ohranjanje zaupanja med državljani in institucijami;

| 4. | meni, da vloga varuha človekovih pravic pri spodbujanju preglednosti in odgovornosti v postopku odločanja in upravljanja v Evropski uniji pomembno prispeva k oblikovanju Unije, v kateri se odločitve sprejemajo "v kar najtesnejši povezavi z državljani", kot je opredeljeno v členu 1(2) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

4.

meni, da vloga varuha človekovih pravic pri spodbujanju preglednosti in odgovornosti v postopku odločanja in upravljanja v Evropski uniji pomembno prispeva k oblikovanju Unije, v kateri se odločitve sprejemajo "v kar najtesnejši povezavi z državljani", kot je opredeljeno v členu 1(2) Pogodbe o Evropski uniji;

| 5. | opozarja, da je institucija evropskega varuha človekovih pravic 27. septembra 2010 praznovala petnajsto obletnico; ugotavlja, da je varuh človekovih pravic v teh petnajstih letih odgovoril na več kot 36 000 pritožb in bistveno pomagal evropskim institucijam pri izboljševanju stanja in povečevanju kakovosti uprave; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je institucija evropskega varuha človekovih pravic 27. septembra 2010 praznovala petnajsto obletnico; ugotavlja, da je varuh človekovih pravic v teh petnajstih letih odgovoril na več kot 36 000 pritožb in bistveno pomagal evropskim institucijam pri izboljševanju stanja in povečevanju kakovosti uprave;

| 6. | ugotavlja, da so izkušnje, pridobljene v teh petnajstih letih delovanja, omogočile instituciji varuha človekovih pravic dejanski vpogled v trende na področju nepravilnosti, sistemskih težav in strukturnih pomanjkljivosti v upravi, tako da lahko usmerja uprave, da se izogibajo ponavljanju napak ter izboljšajo kakovost in preglednost svojega dela; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so izkušnje, pridobljene v teh petnajstih letih delovanja, omogočile instituciji varuha človekovih pravic dejanski vpogled v trende na področju nepravilnosti, sistemskih težav in strukturnih pomanjkljivosti v upravi, tako da lahko usmerja uprave, da se izogibajo ponavljanju napak ter izboljšajo kakovost in preglednost svojega dela;

| 7. | pozdravlja pobudo varuha človekovih pravic, da bo redno objavljal študije, v katerih bo preučeval nadaljnje ukrepanje institucij EU na podlagi njegovih kritičnih ocen in dodatnih pripomb; ugotavlja, da je bila leta 2009 splošna stopnja zadovoljivih nadaljnjih ukrepov 81 % (94 % v primeru dodatnih pripomb in 70 % pri kritičnih ocenah); meni, da je tak razvoj spodbuden; vendar tudi meni, da obstaja možnost izboljšanja, zlasti v zvezi s stopnjo za kritične ocene; poziva institucije, naj sodelujejo z varuhom človekovih pravic pri izboljšanju stopnje nadaljnjih ukrepov; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pobudo varuha človekovih pravic, da bo redno objavljal študije, v katerih bo preučeval nadaljnje ukrepanje institucij EU na podlagi njegovih kritičnih ocen in dodatnih pripomb; ugotavlja, da je bila leta 2009 splošna stopnja zadovoljivih nadaljnjih ukrepov 81 % (94 % v primeru dodatnih pripomb in 70 % pri kritičnih ocenah); meni, da je tak razvoj spodbuden; vendar tudi meni, da obstaja možnost izboljšanja, zlasti v zvezi s stopnjo za kritične ocene; poziva institucije, naj sodelujejo z varuhom človekovih pravic pri izboljšanju stopnje nadaljnjih ukrepov;

| 8. | pozdravlja splošno konstruktivno sodelovanje varuha človekovih pravic z institucijami in organi EU; potrjuje njegovo vlogo zunanjega nadzornega mehanizma in dragocenega vira za nenehno izboljševanje evropske uprave; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja splošno konstruktivno sodelovanje varuha človekovih pravic z institucijami in organi EU; potrjuje njegovo vlogo zunanjega nadzornega mehanizma in dragocenega vira za nenehno izboljševanje evropske uprave;

| 9. | želi pohvaliti novi logotip in vizualno podobo institucije varuha človekovih pravic ter nov videz letnega poročila ter čestita varuhu človekovih pravic, da je povečal preglednost svoje institucije z objavljanjem informacij o vseh novih preiskavah, ki jih odpira na podlagi pritožb, na njeni spletni strani; |
| --- | --- |

9.

želi pohvaliti novi logotip in vizualno podobo institucije varuha človekovih pravic ter nov videz letnega poročila ter čestita varuhu človekovih pravic, da je povečal preglednost svoje institucije z objavljanjem informacij o vseh novih preiskavah, ki jih odpira na podlagi pritožb, na njeni spletni strani;

| 10. | poudarja, da morajo biti državljani bolje obveščeni o načinu delovanja te institucije in informacijski spletni strani, ki zagotavlja preglednost vloge varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo biti državljani bolje obveščeni o načinu delovanja te institucije in informacijski spletni strani, ki zagotavlja preglednost vloge varuha človekovih pravic;

| 11. | predlaga, da bi morali biti na seji Odbora za peticije, na kateri varuh človekovih pravic predstavi svoje letno poročilo, poleg predstavnikov Evropske komisije navzoči tudi predstavniki zadevnih uprav Evropskega parlamenta, Sveta in drugih institucij, agencij, služb in organov EU, ki so predmet preiskave, posebnega poročila, kritičnih ocen ali drugih ukrepov varuha človekovih pravic, da bi komentirali poročilo in sodelovali v razpravi; poziva predstavnike uprave Parlamenta, Sveta in drugih zadevnih institucij, agencij in organov EU, naj bodo navzoči na prihodnjih sejah, na katerih bo predstavljeno letno poročilo varuha človekovih pravic in bo potekala razprava o njem; meni, da bi slednji s svojo udeležbo na takšnih razpravah in z deljenjem svojih pogledov o dobrem upravljanju in težavah, premaganih s pomočjo priporočil in pripomb Evropskega varuha človekovih pravic, lahko pripomogli k izboljšanju storitev za državljane EU in medinstitucionalnega dialoga ter prispevali k vzpostavitvi prave kulture storitev; |
| --- | --- |

11.

predlaga, da bi morali biti na seji Odbora za peticije, na kateri varuh človekovih pravic predstavi svoje letno poročilo, poleg predstavnikov Evropske komisije navzoči tudi predstavniki zadevnih uprav Evropskega parlamenta, Sveta in drugih institucij, agencij, služb in organov EU, ki so predmet preiskave, posebnega poročila, kritičnih ocen ali drugih ukrepov varuha človekovih pravic, da bi komentirali poročilo in sodelovali v razpravi; poziva predstavnike uprave Parlamenta, Sveta in drugih zadevnih institucij, agencij in organov EU, naj bodo navzoči na prihodnjih sejah, na katerih bo predstavljeno letno poročilo varuha človekovih pravic in bo potekala razprava o njem; meni, da bi slednji s svojo udeležbo na takšnih razpravah in z deljenjem svojih pogledov o dobrem upravljanju in težavah, premaganih s pomočjo priporočil in pripomb Evropskega varuha človekovih pravic, lahko pripomogli k izboljšanju storitev za državljane EU in medinstitucionalnega dialoga ter prispevali k vzpostavitvi prave kulture storitev;

| 12. | poziva varuha človekovih pravic, naj Parlament stalno obvešča o novostih v zvezi z njegovimi odnosi z novo Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropskim svetom; |
| --- | --- |

12.

poziva varuha človekovih pravic, naj Parlament stalno obvešča o novostih v zvezi z njegovimi odnosi z novo Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropskim svetom;

| 13. | ugotavlja, da je varuh človekovih pravic leta 2010 prejel 2 667 pritožb državljanov, podjetij, združenj, nevladnih organizacij in regionalnih pisarn; ugotavlja, da to pomeni več kot 400 manj pritožb kot lani; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je varuh človekovih pravic leta 2010 prejel 2 667 pritožb državljanov, podjetij, združenj, nevladnih organizacij in regionalnih pisarn; ugotavlja, da to pomeni več kot 400 manj pritožb kot lani;

| 14. | se strinja, da je mogoče to zmanjšanje nedopustnih pritožb delno pripisati interaktivnemu vodiču, ki je bil leta 2009 uveden na spletni strani varuha človekovih pravic in ki učinkovito pomaga usmerjati pritožnike na organ, ki jim lahko najbolj pomaga; |
| --- | --- |

14.

se strinja, da je mogoče to zmanjšanje nedopustnih pritožb delno pripisati interaktivnemu vodiču, ki je bil leta 2009 uveden na spletni strani varuha človekovih pravic in ki učinkovito pomaga usmerjati pritožnike na organ, ki jim lahko najbolj pomaga;

| 15. | spodbuja evropskega varuha človekovih pravic, naj še naprej podpira evropsko mrežo varuhov človekovih pravic, da se razvijeta obsežna podatkovna zbirka in boljše obveščanje državljanov EU o porazdelitvi odgovornosti med evropskim in nacionalnimi varuhi človekovih pravic ter Odborom za peticije Parlamenta; |
| --- | --- |

15.

spodbuja evropskega varuha človekovih pravic, naj še naprej podpira evropsko mrežo varuhov človekovih pravic, da se razvijeta obsežna podatkovna zbirka in boljše obveščanje državljanov EU o porazdelitvi odgovornosti med evropskim in nacionalnimi varuhi človekovih pravic ter Odborom za peticije Parlamenta;

| 16. | poudarja, da mora Parlament nameniti sredstva za vzpostavitev podobnega spletnega portala za svoj Odbor za peticije, da bi se okrepila vidnost in preglednost naše institucije, tako da bi lahko prispevala tudi k zmanjšanju števila nedopustnih peticij ter hkrati usmerjala predlagatelje peticij in jim svetovala ter izboljšala učinkovitost in uspešnost postopka za peticije; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da mora Parlament nameniti sredstva za vzpostavitev podobnega spletnega portala za svoj Odbor za peticije, da bi se okrepila vidnost in preglednost naše institucije, tako da bi lahko prispevala tudi k zmanjšanju števila nedopustnih peticij ter hkrati usmerjala predlagatelje peticij in jim svetovala ter izboljšala učinkovitost in uspešnost postopka za peticije;

| 17. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se je trajno zmanjšalo število kritičnih ocen (33 leta 2010, 35 leta 2009, 44 leta 2008 in 55 leta 2007), ki jih je izdal varuh človekovih pravic; sklepa, da to dokazuje, da institucije EU zavzemajo bolj proaktivno vlogo pri reševanju pritožb in da je varuh človekovih pravic v očeh teh institucij s svojo učinkovitostjo pridobil določeno mero legitimnosti; |
| --- | --- |

17.

z zadovoljstvom ugotavlja, da se je trajno zmanjšalo število kritičnih ocen (33 leta 2010, 35 leta 2009, 44 leta 2008 in 55 leta 2007), ki jih je izdal varuh človekovih pravic; sklepa, da to dokazuje, da institucije EU zavzemajo bolj proaktivno vlogo pri reševanju pritožb in da je varuh človekovih pravic v očeh teh institucij s svojo učinkovitostjo pridobil določeno mero legitimnosti;

| 18. | varuhu človekovih pravic čestita za dejstvo, da se povprečni čas, potreben za zaključek preiskav, neprestano krajša (približno 9 mesecev v letih 2009 in 2010); zahteva, da se uporabijo ustrezni ukrepi, da se ta čas še skrajša, da bi se tako bolje izpolnila pričakovanja državljanov EU; |
| --- | --- |

18.

varuhu človekovih pravic čestita za dejstvo, da se povprečni čas, potreben za zaključek preiskav, neprestano krajša (približno 9 mesecev v letih 2009 in 2010); zahteva, da se uporabijo ustrezni ukrepi, da se ta čas še skrajša, da bi se tako bolje izpolnila pričakovanja državljanov EU;

| 19. | ugotavlja, da je 65 % preiskav, ki jih je leta 2010 odprl varuh človekovih pravic, zadevalo Evropsko komisijo (219 preiskav); izraža svojo zaskrbljenost zaradi velikega povečanja deleža v primerjavi s 56 % leta 2009 (191 preiskav) ter ponovno zahteva, naj komisar, zlasti komisar za medinstitucionalne odnose in upravo, sprejme ukrepe za čimprejšnje občutno izboljšanje sedanjega stanja; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je 65 % preiskav, ki jih je leta 2010 odprl varuh človekovih pravic, zadevalo Evropsko komisijo (219 preiskav); izraža svojo zaskrbljenost zaradi velikega povečanja deleža v primerjavi s 56 % leta 2009 (191 preiskav) ter ponovno zahteva, naj komisar, zlasti komisar za medinstitucionalne odnose in upravo, sprejme ukrepe za čimprejšnje občutno izboljšanje sedanjega stanja;

| 20. | je seznanjen z zaskrbljenostjo varuha človekovih pravic nad relativno visokim številom nezadovoljivih odgovorov Evropske komisije na kritične ocene (10 od 32 odgovorov); se strinja s stališčem varuha človekovih pravic, da so še vedno potrebna velika prizadevanja za prepričevanje uradnikov, da bodo z obrambnim pristopom do varuha zapravili priložnost za svoje institucije in škodili ugledu Unije kot celote; poziva k bistvenemu izboljšanju postopka odgovarjanja, vključno s skrajšanjem časa, potrebnega za odgovor (zlasti pri zadevah, kjer igra čas pomembno vlogo), odgovori pa morajo biti usmerjeni k rešitvam in ne obrambnega značaja; poudarja, da imajo evropski državljani v skladu z Listino o temeljnih pravicah pravico do dobre uprave; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z zaskrbljenostjo varuha človekovih pravic nad relativno visokim številom nezadovoljivih odgovorov Evropske komisije na kritične ocene (10 od 32 odgovorov); se strinja s stališčem varuha človekovih pravic, da so še vedno potrebna velika prizadevanja za prepričevanje uradnikov, da bodo z obrambnim pristopom do varuha zapravili priložnost za svoje institucije in škodili ugledu Unije kot celote; poziva k bistvenemu izboljšanju postopka odgovarjanja, vključno s skrajšanjem časa, potrebnega za odgovor (zlasti pri zadevah, kjer igra čas pomembno vlogo), odgovori pa morajo biti usmerjeni k rešitvam in ne obrambnega značaja; poudarja, da imajo evropski državljani v skladu z Listino o temeljnih pravicah pravico do dobre uprave;

| 21. | poudarja dejstvo, da je bila leta 2010 daleč najpogostejša trditev, ki jo je preučeval varuh človekovih pravic, slaba preglednost uprave EU; ugotavlja, da se je ta trditev pojavila v 33 % vseh zaključenih preiskav in je vključevala zavračanje posredovanja podatkov in dostopa do dokumentov; je prav tako kot varuh človekovih pravic nezadovoljen, da število zadev, povezanih s preglednostjo, v zadnjih letih ostaja enako visoko; |
| --- | --- |

21.

poudarja dejstvo, da je bila leta 2010 daleč najpogostejša trditev, ki jo je preučeval varuh človekovih pravic, slaba preglednost uprave EU; ugotavlja, da se je ta trditev pojavila v 33 % vseh zaključenih preiskav in je vključevala zavračanje posredovanja podatkov in dostopa do dokumentov; je prav tako kot varuh človekovih pravic nezadovoljen, da število zadev, povezanih s preglednostjo, v zadnjih letih ostaja enako visoko;

| 22. | želi spomniti, da je varuh človekovih pravic leta 2010 predložil eno posebno poročilo v zvezi z zavrnitvijo Komisije, da bi razkrila dokumente in lojalno sodelovala z varuhom v duhu popolne preglednosti; želi opomniti, da je Parlament 25. novembra 2010 (3) sprejel poročilo Odbora za peticije o tem posebnem poročilu; opominja, da je bila Komisija v sprejeti resoluciji pozvana, naj se v odnosu do Parlamenta zaveže, da bo izpolnjevala svojo dolžnost lojalnega sodelovanja z evropskim varuhom človekovih pravic; |
| --- | --- |

22.

želi spomniti, da je varuh človekovih pravic leta 2010 predložil eno posebno poročilo v zvezi z zavrnitvijo Komisije, da bi razkrila dokumente in lojalno sodelovala z varuhom v duhu popolne preglednosti; želi opomniti, da je Parlament 25. novembra 2010 (3) sprejel poročilo Odbora za peticije o tem posebnem poročilu; opominja, da je bila Komisija v sprejeti resoluciji pozvana, naj se v odnosu do Parlamenta zaveže, da bo izpolnjevala svojo dolžnost lojalnega sodelovanja z evropskim varuhom človekovih pravic;

| 23. | poziva k sprožitvi kampanje obveščanja, katere namen je prepričati uslužbence institucij EU o tem, da je varuh človekovih pravic pripravljen prisluhniti in razpravljati o različnih vprašanjih, ter izpostaviti prednosti njegovega posredovanja, za približanje institucij EU državljanom; |
| --- | --- |

23.

poziva k sprožitvi kampanje obveščanja, katere namen je prepričati uslužbence institucij EU o tem, da je varuh človekovih pravic pripravljen prisluhniti in razpravljati o različnih vprašanjih, ter izpostaviti prednosti njegovega posredovanja, za približanje institucij EU državljanom;

| 24. | opozarja, da se Uredba (ES) št. 1049/2001 (4) o dostopu do dokumentov institucij EU uporablja že deset let; opozarja, da je osnovna ideja te uredbe, da mora biti preglednost pravilo, tajnost pa izjema; ugotavlja, da ta koncept institucijam še vedno povzroča težave; meni, da morajo institucije, agencije, službe in organi EU pri pripravi dokumentov to načelo upoštevati in zagotoviti, da dosežejo pravo ravnotežje med potrebno in primerno stopnjo preglednosti ter dejansko potrebo po zaupnosti; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da se Uredba (ES) št. 1049/2001 (4) o dostopu do dokumentov institucij EU uporablja že deset let; opozarja, da je osnovna ideja te uredbe, da mora biti preglednost pravilo, tajnost pa izjema; ugotavlja, da ta koncept institucijam še vedno povzroča težave; meni, da morajo institucije, agencije, službe in organi EU pri pripravi dokumentov to načelo upoštevati in zagotoviti, da dosežejo pravo ravnotežje med potrebno in primerno stopnjo preglednosti ter dejansko potrebo po zaupnosti;

| 25. | opozarja, da prenavljanje Uredbe (ES) 1049/2001 še vedno poteka; obžaluje pomanjkanje napredka pri tem postopku; poziva Svet in Komisijo, naj bosta bolj odprta pri zagotavljanju dostopa do dokumentov in informacij za državljane in Evropski parlament; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da prenavljanje Uredbe (ES) 1049/2001 še vedno poteka; obžaluje pomanjkanje napredka pri tem postopku; poziva Svet in Komisijo, naj bosta bolj odprta pri zagotavljanju dostopa do dokumentov in informacij za državljane in Evropski parlament;

| 26. | spodbuja varuha človekovih pravic, naj še naprej vztrajno zagovarja temeljno pravico do dostopa do dokumentov, ustrezno izvrševanje načela preglednosti v postopku odločanja, kulturo storitev, prijazno do državljanov, in proaktiven odnos institucij, agencij in organov EU v zvezi z objavljanjem dokumentov, ki predstavlja osnovno načelo za preglednost institucij EU; predlaga, da se državljani EU obveščajo o dobrih praksah in se tako odpravi njihovo slabo mnenje o upravi EU, pa tudi, da se spodbudi dialog med različnimi institucijami o težavah, ki vplivajo na kakovost uprave; |
| --- | --- |

26.

spodbuja varuha človekovih pravic, naj še naprej vztrajno zagovarja temeljno pravico do dostopa do dokumentov, ustrezno izvrševanje načela preglednosti v postopku odločanja, kulturo storitev, prijazno do državljanov, in proaktiven odnos institucij, agencij in organov EU v zvezi z objavljanjem dokumentov, ki predstavlja osnovno načelo za preglednost institucij EU; predlaga, da se državljani EU obveščajo o dobrih praksah in se tako odpravi njihovo slabo mnenje o upravi EU, pa tudi, da se spodbudi dialog med različnimi institucijami o težavah, ki vplivajo na kakovost uprave;

| 27. | se strinja z varuhom človekovih pravic, da bi jedrnata izjava o načelih javne službe pripomogla h kulturi storitev in povečala zaupanje državljanov v javno upravo in institucije EU; nestrpno pričakuje izjavo varuha človekovih pravic o načelih javne službe, o kateri se ravno posvetuje z nacionalnimi kolegi in drugimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

27.

se strinja z varuhom človekovih pravic, da bi jedrnata izjava o načelih javne službe pripomogla h kulturi storitev in povečala zaupanje državljanov v javno upravo in institucije EU; nestrpno pričakuje izjavo varuha človekovih pravic o načelih javne službe, o kateri se ravno posvetuje z nacionalnimi kolegi in drugimi zainteresiranimi stranmi;

| 28. | predlaga, naj se ta izjava o načelih javne službe čim bolj široko razširja in naj se zagotovi njena enostavna dostopnost državljanom EU, da se slednji prepričajo o zavezi EU k zaščiti javnih služb, ki so del njihovega vsakdana; |
| --- | --- |

28.

predlaga, naj se ta izjava o načelih javne službe čim bolj široko razširja in naj se zagotovi njena enostavna dostopnost državljanom EU, da se slednji prepričajo o zavezi EU k zaščiti javnih služb, ki so del njihovega vsakdana;

| 29. | vendar meni, da bi bila za zagotovitev trajne spremembe upravne kulture EU najboljša sprejem skupnih zavezujočih pravil in načel o upravnem postopku v sami upravi EU, k čemur je pozival že prvi evropski varuh človekovih pravic, ter uvedba načela službe v tem okviru, zato pričakuje, da si bo Komisija za prednostno nalogo zadala predstavitev osnutka uredbe na osnovi člena 298 PDEU; |
| --- | --- |

29.

vendar meni, da bi bila za zagotovitev trajne spremembe upravne kulture EU najboljša sprejem skupnih zavezujočih pravil in načel o upravnem postopku v sami upravi EU, k čemur je pozival že prvi evropski varuh človekovih pravic, ter uvedba načela službe v tem okviru, zato pričakuje, da si bo Komisija za prednostno nalogo zadala predstavitev osnutka uredbe na osnovi člena 298 PDEU;

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom.

---

(1)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 172.

(2)  Sprejete 8. julija 2002 in spremenjene s sklepi evropskega varuha človekovih pravic 5. aprila 2004 in 3. decembra 2008.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0436.

(4)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/108 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/108

---

Četrtek, 27. oktober 2011Razmere v Egiptu in Siriji, zlasti v krščanskih skupnostih

P7_TA(2011)0471

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o razmerah v Egiptu in Siriji, zlasti v krščanskih skupnostih

2013/C 131 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Egiptu in Siriji, zlasti z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Siriji (1), z dne 7. julija 2011 o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki (2) ter z dne 17. februarja 2011 o razmerah v Egiptu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Egiptu in Siriji, zlasti z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Siriji (1), z dne 7. julija 2011 o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki (2) ter z dne 17. februarja 2011 o razmerah v Egiptu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi (4),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z dne 8. oktobra 2011 in o Egiptu z dne 10. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z dne 8. oktobra 2011 in o Egiptu z dne 10. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 20. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 20. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Siriji z dne 10. oktobra 2011 in sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Siriji z dne 10. oktobra 2011 in sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966, katerega pogodbenici sta tudi Egipt in Sirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966, katerega pogodbenici sta tudi Egipt in Sirija,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/522/SZVP z dne 2. septembra 2011 o spremembi Sklepa 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (5), Sklepa Sveta 2011/523/EU z dne 2. septembra 2011 o delni prekinitvi izvajanja Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Sirsko arabsko republiko (6) ter Uredbe Sveta (EU) št. 878/2011 z dne 2. septembra 2011, ki spreminja Uredbo (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (7), in Uredbe Sveta (EU) št. 1011/2011 z dne 13. oktobra 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/522/SZVP z dne 2. septembra 2011 o spremembi Sklepa 2011/273/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (5), Sklepa Sveta 2011/523/EU z dne 2. septembra 2011 o delni prekinitvi izvajanja Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Sirsko arabsko republiko (6) ter Uredbe Sveta (EU) št. 878/2011 z dne 2. septembra 2011, ki spreminja Uredbo (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (7), in Uredbe Sveta (EU) št. 1011/2011 z dne 13. oktobra 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 442/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (8),

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so svoboda veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli temeljne splošne vrednote in bistvene prvine demokracije; ker je Evropska unija večkrat izrazila zavezanost svobodi veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli ter poudarila, da so jo vlade po vsem svetu dolžne zagotoviti; |
| --- | --- |

A.

ker so svoboda veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli temeljne splošne vrednote in bistvene prvine demokracije; ker je Evropska unija večkrat izrazila zavezanost svobodi veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli ter poudarila, da so jo vlade po vsem svetu dolžne zagotoviti;

Egipt

| B. | ker Egipt preživlja kritične čase demokratičnega prehoda in se pri tem sooča z velikimi izzivi in težavami; ker sta gospodarski razvoj in višji življenjski standard prebivalstva bistvena za dolgoročno politično in družbeno stabilnost v državi; |
| --- | --- |

B.

ker Egipt preživlja kritične čase demokratičnega prehoda in se pri tem sooča z velikimi izzivi in težavami; ker sta gospodarski razvoj in višji življenjski standard prebivalstva bistvena za dolgoročno politično in družbeno stabilnost v državi;

| C. | ker je bilo 9. oktobra 2011 v Kairu ubitih 25 in ranjenih več kot 300 egiptovskih državljanov v miroljubnih demonstracijah, ki so jih organizirali koptski kristjani in so se začele v predelu Šubra v severnem Kairu in se pomikale proti stavbi državne televizije Maspero, da bi izrazili nasprotovanje napadu na koptsko cerkev v Asuanu, se učinkovito borili zoper versko diskriminacijo in pozvali k sprejetju enotnih zakonov za gradnjo verskih zgradb, učinkovito kaznovanje verske diskriminacije in prenovo razdejane cerkve; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo 9. oktobra 2011 v Kairu ubitih 25 in ranjenih več kot 300 egiptovskih državljanov v miroljubnih demonstracijah, ki so jih organizirali koptski kristjani in so se začele v predelu Šubra v severnem Kairu in se pomikale proti stavbi državne televizije Maspero, da bi izrazili nasprotovanje napadu na koptsko cerkev v Asuanu, se učinkovito borili zoper versko diskriminacijo in pozvali k sprejetju enotnih zakonov za gradnjo verskih zgradb, učinkovito kaznovanje verske diskriminacije in prenovo razdejane cerkve;

| D. | ker so se egiptovske oblasti na te tragične dogodke odzvale tako, da je začel urad generalnega tožilca pregledovati območje Maspera, da vodijo preiskavo prek vojaškega pravosodnega organa in da so ustanovile preiskovalni odbor s predstavniki sodstva, ki preiskujejo izgrede, da bi tisti, ki so spodbujali k nasilju in storili nasilna dejanja, zanje odgovarjali; ker so nemudoma začele obravnavati osnutek odredbe za uzakonitev statusa verskih zgradb, postavljenih brez dovoljenj; ker so na zahtevo vodij različnih verskih skupin začele socialno razpravo o osnutku enotnega kodeksa za gradnjo verskih stavb, ki bi ga lahko sprejele; in ker so se odločile za spremembe kazenskega zakonika, da odpravijo diskriminacijo na javnem in zasebnem področju; |
| --- | --- |

D.

ker so se egiptovske oblasti na te tragične dogodke odzvale tako, da je začel urad generalnega tožilca pregledovati območje Maspera, da vodijo preiskavo prek vojaškega pravosodnega organa in da so ustanovile preiskovalni odbor s predstavniki sodstva, ki preiskujejo izgrede, da bi tisti, ki so spodbujali k nasilju in storili nasilna dejanja, zanje odgovarjali; ker so nemudoma začele obravnavati osnutek odredbe za uzakonitev statusa verskih zgradb, postavljenih brez dovoljenj; ker so na zahtevo vodij različnih verskih skupin začele socialno razpravo o osnutku enotnega kodeksa za gradnjo verskih stavb, ki bi ga lahko sprejele; in ker so se odločile za spremembe kazenskega zakonika, da odpravijo diskriminacijo na javnem in zasebnem področju;

| E. | ker je od marca 2011 Egipt zapustilo na desettisoče Koptov; |
| --- | --- |

E.

ker je od marca 2011 Egipt zapustilo na desettisoče Koptov;

| F. | ker civilistom, prijetim v skladu z zakonom o izrednih razmerah, sodijo na vojaških sodiščih, ki kršijo pravico do poštenega sojenja, obtožencem pa ne priznavajo pravice do pritožbe; ker organizacije za človekove pravice poročajo, da je bilo na teh posebnih sodiščih od marca 2011 obsojenih več kot 12 000 civilistov; |
| --- | --- |

F.

ker civilistom, prijetim v skladu z zakonom o izrednih razmerah, sodijo na vojaških sodiščih, ki kršijo pravico do poštenega sojenja, obtožencem pa ne priznavajo pravice do pritožbe; ker organizacije za človekove pravice poročajo, da je bilo na teh posebnih sodiščih od marca 2011 obsojenih več kot 12 000 civilistov;

| G. | ker je vojaška policija 28. marca 2011 v Kairu aretirala Majkla Nabila Sanada na njegovem domu, ker je na spletu izrazil stališče, v katerem je med drugim kritiziral vlogo egiptovske vojske med ljudsko revolucijo in po njej; ker je bil 10. aprila 2011 po nepravičnem sojenju po hitrem postopku, ki mu niso prisostvovali odvetnik, družina ali prijatelji, na vojaškem sodišču obsojen na triletno zaporno kazen zaradi žalitve vojske; |
| --- | --- |

G.

ker je vojaška policija 28. marca 2011 v Kairu aretirala Majkla Nabila Sanada na njegovem domu, ker je na spletu izrazil stališče, v katerem je med drugim kritiziral vlogo egiptovske vojske med ljudsko revolucijo in po njej; ker je bil 10. aprila 2011 po nepravičnem sojenju po hitrem postopku, ki mu niso prisostvovali odvetnik, družina ali prijatelji, na vojaškem sodišču obsojen na triletno zaporno kazen zaradi žalitve vojske;

| H. | ker grožnje, ki so bile v siloviti klevetniški kampanji na pobudo državnega tiska uperjene proti nevladnim organizacijam, zlasti tistim, ki se zavzemajo za človekove pravice, z zakonom prepovedati jih in jih v očeh javnosti prikazati kot organizacije, ki delujejo proti egiptovskim interesom; |
| --- | --- |

H.

ker grožnje, ki so bile v siloviti klevetniški kampanji na pobudo državnega tiska uperjene proti nevladnim organizacijam, zlasti tistim, ki se zavzemajo za človekove pravice, z zakonom prepovedati jih in jih v očeh javnosti prikazati kot organizacije, ki delujejo proti egiptovskim interesom;

| I. | ker je egiptovska državna televizija hujskala k še več nasilja, ko je ljudi pozivala, naj zaščitijo vojsko; |
| --- | --- |

I.

ker je egiptovska državna televizija hujskala k še več nasilja, ko je ljudi pozivala, naj zaščitijo vojsko;

| J. | ker je prehodno obdobje po revoluciji 25. januarja 2011 v Egiptu minevalo v ozračju teženj k marginalizaciji žensk, ki so jih izključili iz ustavnega odbora, in ker je bila pri pregledu zakonodaje s področja političnih pravic odpravljena ženska kvota; |
| --- | --- |

J.

ker je prehodno obdobje po revoluciji 25. januarja 2011 v Egiptu minevalo v ozračju teženj k marginalizaciji žensk, ki so jih izključili iz ustavnega odbora, in ker je bila pri pregledu zakonodaje s področja političnih pravic odpravljena ženska kvota;

| K. | je zaskrbljen zaradi ugrabitve koptskih deklic, ki so bile prisiljene k spreobrnitvi v islam; |
| --- | --- |

K.

je zaskrbljen zaradi ugrabitve koptskih deklic, ki so bile prisiljene k spreobrnitvi v islam;

Sirija

| L. | ker se od začetka nasilnega zloma miroljubnih protestov v Siriji marca 2011 dramatično stopnjujejo sistematične usmrtitve, nasilje in mučenje, sirska vojska in varnostne sile pa se nanje odzivajo z načrtnimi usmrtitvami, mučenjem in množičnimi aretacijami; ker je po ocenah Združenih narodov življenje izgubilo več kot 3 000 ljudi, še več pa je bilo ranjenih in na tisoče pridržanih; ker so humanitarne razmere za številne Sirce zaradi nasilja in pregona vse slabše; |
| --- | --- |

L.

ker se od začetka nasilnega zloma miroljubnih protestov v Siriji marca 2011 dramatično stopnjujejo sistematične usmrtitve, nasilje in mučenje, sirska vojska in varnostne sile pa se nanje odzivajo z načrtnimi usmrtitvami, mučenjem in množičnimi aretacijami; ker je po ocenah Združenih narodov življenje izgubilo več kot 3 000 ljudi, še več pa je bilo ranjenih in na tisoče pridržanih; ker so humanitarne razmere za številne Sirce zaradi nasilja in pregona vse slabše;

| M. | ker za mednarodne novinarje in opazovalce še vedno velja, da ne smejo vstopati v to državo; ker so poročila sirskih aktivistov za človekove pravice in slike z mobilnih telefonov edini način za dokumentiranje razširjenih načrtnih in naključnih kršitev človekovih pravic zoper miroljubne protestnike in sistematičnih napadov nanje in na splošno državljane v Siriji; |
| --- | --- |

M.

ker za mednarodne novinarje in opazovalce še vedno velja, da ne smejo vstopati v to državo; ker so poročila sirskih aktivistov za človekove pravice in slike z mobilnih telefonov edini način za dokumentiranje razširjenih načrtnih in naključnih kršitev človekovih pravic zoper miroljubne protestnike in sistematičnih napadov nanje in na splošno državljane v Siriji;

| N. | ker dogajanje v Siriji spremljajo dejanja, ki spodbujajo medetnične in medverske konflikte ter povečujejo sektaške napetosti; ker poročajo, da se je krščansko prebivalstvo v Siriji skrčilo z 10 na 8 odstotkov; ker je na tisoče iraških kristjanov prišlo v Sirijo, da bi ubežali načrtnemu nasilju v Iraku; ker se številni kristjani v Siriji bojijo, da bodo postali žrtve sektaškega nasilja tudi v tej državi; ker imajo krščanske skupnosti pomembno vlogo pri demokratizaciji države; |
| --- | --- |

N.

ker dogajanje v Siriji spremljajo dejanja, ki spodbujajo medetnične in medverske konflikte ter povečujejo sektaške napetosti; ker poročajo, da se je krščansko prebivalstvo v Siriji skrčilo z 10 na 8 odstotkov; ker je na tisoče iraških kristjanov prišlo v Sirijo, da bi ubežali načrtnemu nasilju v Iraku; ker se številni kristjani v Siriji bojijo, da bodo postali žrtve sektaškega nasilja tudi v tej državi; ker imajo krščanske skupnosti pomembno vlogo pri demokratizaciji države;

| O. | ker je Svet v svojih sklepih z dne 10. oktobra 2011 pozdravil prizadevanja sirske politične opozicije za skupno izhodišče, pozval tudi mednarodno skupnost, naj ta prizadevanja pozdravi, in ugotovil, da je ustanovitev sirskega nacionalnega sveta pozitiven korak naprej; ker je bil nacionalni odbor za demokratične spremembe ustanovljen tudi v Siriji; |
| --- | --- |

O.

ker je Svet v svojih sklepih z dne 10. oktobra 2011 pozdravil prizadevanja sirske politične opozicije za skupno izhodišče, pozval tudi mednarodno skupnost, naj ta prizadevanja pozdravi, in ugotovil, da je ustanovitev sirskega nacionalnega sveta pozitiven korak naprej; ker je bil nacionalni odbor za demokratične spremembe ustanovljen tudi v Siriji;

Egipt

| 1. | znova izraža solidarnost z egiptovskim ljudstvom v tem pomembnem in težkem obdobju demokratičnega prehoda v državi in še naprej podpira njihova prizadevanja za demokracijo; poziva EU in njene države članice, naj še naprej podpirajo prizadevanja za pospešitev demokratičnih, gospodarskih in socialnih reform v Egiptu; |
| --- | --- |

1.

znova izraža solidarnost z egiptovskim ljudstvom v tem pomembnem in težkem obdobju demokratičnega prehoda v državi in še naprej podpira njihova prizadevanja za demokracijo; poziva EU in njene države članice, naj še naprej podpirajo prizadevanja za pospešitev demokratičnih, gospodarskih in socialnih reform v Egiptu;

| 2. | ostro obsoja uboje protestnikov v Egiptu; izraža globoko sožalje družinam vseh žrtev; poziva oblasti, naj zagotovijo, da varnostne enote ne bodo uporabljale sile prekomerno; poudarja, da imajo vsi državljani pravico do svobodnih in miroljubnih protestov, organi pregona pa morajo zagotoviti ustrezno zaščito; poziva egiptovske oblasti naj izpustijo 28 kristjanov, ki so bili priprti v Masperu, in vse ostale priprte; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja uboje protestnikov v Egiptu; izraža globoko sožalje družinam vseh žrtev; poziva oblasti, naj zagotovijo, da varnostne enote ne bodo uporabljale sile prekomerno; poudarja, da imajo vsi državljani pravico do svobodnih in miroljubnih protestov, organi pregona pa morajo zagotoviti ustrezno zaščito; poziva egiptovske oblasti naj izpustijo 28 kristjanov, ki so bili priprti v Masperu, in vse ostale priprte;

| 3. | pozdravlja prizadevanja egiptovskih oblasti, da razkrijejo snovalce in storilce napadov na krščanske skupnosti; poudarja pomen neodvisne, natančne in pregledne preiskave dogodkov v Masperu, ki naj jo izvede neodvisen civilni sodni organ, da bi na zagovor poklicali vse odgovorne; poudarja, da je treba temeljito obravnavati vlogo medijev; je seznanjen z napovedmi vlade, da bo nemudoma obravnavala osnutek odredbe za uzakonitev statusa verskih objektov, zgrajenih brez dovoljenja, in da bo okrepila pravne instrumente za boj proti diskriminaciji na javnih in zasebnih področjih; poudarja pa, da mora egiptovska vlada zagotoviti varnost za vse državljane v državi in da je treba odgovorne za nasilje privesti pred sodišče; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja prizadevanja egiptovskih oblasti, da razkrijejo snovalce in storilce napadov na krščanske skupnosti; poudarja pomen neodvisne, natančne in pregledne preiskave dogodkov v Masperu, ki naj jo izvede neodvisen civilni sodni organ, da bi na zagovor poklicali vse odgovorne; poudarja, da je treba temeljito obravnavati vlogo medijev; je seznanjen z napovedmi vlade, da bo nemudoma obravnavala osnutek odredbe za uzakonitev statusa verskih objektov, zgrajenih brez dovoljenja, in da bo okrepila pravne instrumente za boj proti diskriminaciji na javnih in zasebnih področjih; poudarja pa, da mora egiptovska vlada zagotoviti varnost za vse državljane v državi in da je treba odgovorne za nasilje privesti pred sodišče;

| 4. | poziva egiptovske oblasti, naj vsem egiptovskim državljanom, tudi koptskim kristjanom, zagotovijo popolno spoštovanje vseh temeljnih pravic, med njimi svobodo združevanja, svobodo mirnega zbiranja, svobodo izražanja ter svobodo veroizpovedi, vesti in misli, zato da skupnosti koptskih kristjanov ne bodo žrtve nasilnih napadov, temveč bodo lahko po vsej državi živele v miru in svobodno izražale svoje prepričanje; poziva k ustrezni zaščiti cerkva, da bi islamske skrajneže zaustavili pri nenehnih napadih in uničevanju cerkva; podpira stalna prizadevanja za sprejetje skupnega kodeksa za gradnjo verskih objektov; poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi temeljna pravica, ki jo zagotavljajo pravni instrumenti; poziva egiptovske oblasti, naj prekinejo diskriminacijo koptskih kristjanov, na primer z izbrisom sklicevanj na vero v vseh uradnih dokumentih, ter naj vsem egiptovskim državljanom zagotovijo enako dostojanstvo in enake možnosti dostopa do vseh javnih in političnih funkcij, tudi do zastopstva v oboroženih silah, parlamentu in vladi; |
| --- | --- |

4.

poziva egiptovske oblasti, naj vsem egiptovskim državljanom, tudi koptskim kristjanom, zagotovijo popolno spoštovanje vseh temeljnih pravic, med njimi svobodo združevanja, svobodo mirnega zbiranja, svobodo izražanja ter svobodo veroizpovedi, vesti in misli, zato da skupnosti koptskih kristjanov ne bodo žrtve nasilnih napadov, temveč bodo lahko po vsej državi živele v miru in svobodno izražale svoje prepričanje; poziva k ustrezni zaščiti cerkva, da bi islamske skrajneže zaustavili pri nenehnih napadih in uničevanju cerkva; podpira stalna prizadevanja za sprejetje skupnega kodeksa za gradnjo verskih objektov; poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi temeljna pravica, ki jo zagotavljajo pravni instrumenti; poziva egiptovske oblasti, naj prekinejo diskriminacijo koptskih kristjanov, na primer z izbrisom sklicevanj na vero v vseh uradnih dokumentih, ter naj vsem egiptovskim državljanom zagotovijo enako dostojanstvo in enake možnosti dostopa do vseh javnih in političnih funkcij, tudi do zastopstva v oboroženih silah, parlamentu in vladi;

| 5. | poziva države članice EU, naj dosledno upoštevajo skupno stališče EU o izvozu orožja; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, naj pozove države članice, naj v celoti izvajajo in izpolnjujejo zahteve skupnega stališča; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice EU, naj dosledno upoštevajo skupno stališče EU o izvozu orožja; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, naj pozove države članice, naj v celoti izvajajo in izpolnjujejo zahteve skupnega stališča;

| 6. | meni, da bi morala nova ustava izrecno predpisovati zaščito vseh temeljnih pravic, med njimi svobodo združevanja, svobodo mirnega zbiranja, svobodo izražanja ter svobodo veroizpovedi, vesti in misli, in zaščito manjšin; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da bodo vse ustavne določbe vključujočega značaja in v egiptovski družbi ne bodo dopuščale nikogaršnje diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morala nova ustava izrecno predpisovati zaščito vseh temeljnih pravic, med njimi svobodo združevanja, svobodo mirnega zbiranja, svobodo izražanja ter svobodo veroizpovedi, vesti in misli, in zaščito manjšin; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da bodo vse ustavne določbe vključujočega značaja in v egiptovski družbi ne bodo dopuščale nikogaršnje diskriminacije;

| 7. | poudarja, kako pomembno je, da so volitve v zgornji in spodnji dom egiptovskega parlamenta konec leta 2011 in v začetku leta 2012 ter predsedniške volitve leta 2012 svobodne, poštene in pregledne; spodbuja EU in države članice, naj še naprej podpirajo egiptovske oblasti, politične stranke in civilno družbo v prizadevanjih za uresničitev tega cilja ter jim pri tem pomagajo; spodbuja egiptovske oblasti, naj omogočijo delo tujih organizacij, ki nameravajo spremljati volilni postopek na kraju samem; poziva, naj začasno egiptovsko vlado čim prej nadomesti vlada, imenovana v skladu z rezultati svobodnih volitev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, kako pomembno je, da so volitve v zgornji in spodnji dom egiptovskega parlamenta konec leta 2011 in v začetku leta 2012 ter predsedniške volitve leta 2012 svobodne, poštene in pregledne; spodbuja EU in države članice, naj še naprej podpirajo egiptovske oblasti, politične stranke in civilno družbo v prizadevanjih za uresničitev tega cilja ter jim pri tem pomagajo; spodbuja egiptovske oblasti, naj omogočijo delo tujih organizacij, ki nameravajo spremljati volilni postopek na kraju samem; poziva, naj začasno egiptovsko vlado čim prej nadomesti vlada, imenovana v skladu z rezultati svobodnih volitev;

| 8. | poziva vrhovni svet oboroženih sil, naj takoj prekliče zakon o izrednih razmerah, saj krši pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, tako da parlamentarne volitve, ki so predvidene konec leta, ne bodo potekale v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

8.

poziva vrhovni svet oboroženih sil, naj takoj prekliče zakon o izrednih razmerah, saj krši pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, tako da parlamentarne volitve, ki so predvidene konec leta, ne bodo potekale v izrednih razmerah;

| 9. | v zvezi s tem pozdravlja spremembo kazenskega zakonika, ki inkriminira dejanja diskriminacije zaradi spola, rase, jezika, religije ali prepričanja; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem pozdravlja spremembo kazenskega zakonika, ki inkriminira dejanja diskriminacije zaradi spola, rase, jezika, religije ali prepričanja;

| 10. | meni, da bi morala EU v primeru resnih kršitev človekovih pravic državljanov v Egiptu ukrepati; poudarja, da mora biti EU pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, da bi pomagala egiptovskemu ljudstvu, ki si na miren način prizadeva za demokratično prihodnost; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morala EU v primeru resnih kršitev človekovih pravic državljanov v Egiptu ukrepati; poudarja, da mora biti EU pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, da bi pomagala egiptovskemu ljudstvu, ki si na miren način prizadeva za demokratično prihodnost;

| 11. | poziva egiptovske oblasti, naj sprejmejo nov zakon o združevanju v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in v tesnem posvetovanju z nevladnimi organizacijami ter skupinami za človekove pravice; poudarja, da je za resnično demokratičen razvoj Egipta bistvenega pomena spoštovanje pravic žensk, enakost med spoloma in sodelovanje žensk v politiki; |
| --- | --- |

11.

poziva egiptovske oblasti, naj sprejmejo nov zakon o združevanju v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in v tesnem posvetovanju z nevladnimi organizacijami ter skupinami za človekove pravice; poudarja, da je za resnično demokratičen razvoj Egipta bistvenega pomena spoštovanje pravic žensk, enakost med spoloma in sodelovanje žensk v politiki;

| 12. | je zelo zaskrbljen zaradi zdravstvenega stanja zaprtega pisca spletnega dnevnika Majkla Nabila Sanada in poziva k njegovi takojšnji izpustitvi; poziva egiptovsko vlado in oblasti, naj nemudoma ustavijo vojaška sojenja civilistom; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da ne bo neposredno ali posredno ustrahovana nobena organizacija civilne družbe, in naj tem organizacijam omogočijo sodelovanje v procesu demokratične tranzicije, tudi v volilnem postopku; |
| --- | --- |

12.

je zelo zaskrbljen zaradi zdravstvenega stanja zaprtega pisca spletnega dnevnika Majkla Nabila Sanada in poziva k njegovi takojšnji izpustitvi; poziva egiptovsko vlado in oblasti, naj nemudoma ustavijo vojaška sojenja civilistom; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da ne bo neposredno ali posredno ustrahovana nobena organizacija civilne družbe, in naj tem organizacijam omogočijo sodelovanje v procesu demokratične tranzicije, tudi v volilnem postopku;

Sirija

| 13. | ostro obsoja nesorazmerno in surovo nasilje proti mirnim protestnikom ter sistematično preganjanje prodemokratičnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, zdravnikov in zdravstvenega osebja; izraža globoko zaskrbljenost nad hudimi kršitvami človekovih pravic, ki so jih zagrešile sirske oblasti, vključno z množičnimi aretacijami, izvensodnimi usmrtitvami, samovoljnim pridržanjem, izginotji in mučenjem, tudi otrok, kar vodi v zločine proti človeštvu; ponovno poziva predsednika Bašarja Al Asada in njegov režim, naj takoj odstopita z oblasti in s tem Siriji omogočita demokratični prehod in začetek procesa korenitih demokratičnih reform; |
| --- | --- |

13.

ostro obsoja nesorazmerno in surovo nasilje proti mirnim protestnikom ter sistematično preganjanje prodemokratičnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, zdravnikov in zdravstvenega osebja; izraža globoko zaskrbljenost nad hudimi kršitvami človekovih pravic, ki so jih zagrešile sirske oblasti, vključno z množičnimi aretacijami, izvensodnimi usmrtitvami, samovoljnim pridržanjem, izginotji in mučenjem, tudi otrok, kar vodi v zločine proti človeštvu; ponovno poziva predsednika Bašarja Al Asada in njegov režim, naj takoj odstopita z oblasti in s tem Siriji omogočita demokratični prehod in začetek procesa korenitih demokratičnih reform;

| 14. | izraža iskreno sožalje družinam žrtev; občuduje pogum in odločnost sirskega ljudstva ter močno podpira njegova prizadevanja za dosego popolnega spoštovanja načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi jamstev za boljše gospodarske in socialne razmere; |
| --- | --- |

14.

izraža iskreno sožalje družinam žrtev; občuduje pogum in odločnost sirskega ljudstva ter močno podpira njegova prizadevanja za dosego popolnega spoštovanja načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi jamstev za boljše gospodarske in socialne razmere;

| 15. | ponovno poziva k neodvisni, pregledni in učinkoviti preiskavi pobojev, aretacij, samovoljnih pridržanj ter domnevnih prisilnih izginotij in primerov mučenja, ki so jih zagrešile sirske varnostne sile, s katero bi zagotovili, da bodo storilci za svoja dejanja odgovarjali pred mednarodno skupnostjo; meni, da bi moral varnostni svet Združenih narodov primer Sirije predati Mednarodnemu kazenskemu sodišču, da bi sirskemu ljudstvu zagotovili pravico in preprečili povišanje števila žrtev omenjenih dejanj; zahteva, da se omogoči neomejen prihod mednarodnih humanitarnih organizacij, organizacij za človekove pravice in mednarodnih medijev v državo, in izpostavlja poziv sirskih opozicijskih sil in protestnikov za napotitev mednarodnih opazovalcev; |
| --- | --- |

15.

ponovno poziva k neodvisni, pregledni in učinkoviti preiskavi pobojev, aretacij, samovoljnih pridržanj ter domnevnih prisilnih izginotij in primerov mučenja, ki so jih zagrešile sirske varnostne sile, s katero bi zagotovili, da bodo storilci za svoja dejanja odgovarjali pred mednarodno skupnostjo; meni, da bi moral varnostni svet Združenih narodov primer Sirije predati Mednarodnemu kazenskemu sodišču, da bi sirskemu ljudstvu zagotovili pravico in preprečili povišanje števila žrtev omenjenih dejanj; zahteva, da se omogoči neomejen prihod mednarodnih humanitarnih organizacij, organizacij za človekove pravice in mednarodnih medijev v državo, in izpostavlja poziv sirskih opozicijskih sil in protestnikov za napotitev mednarodnih opazovalcev;

| 16. | je globoko zaskrbljen nad položajem kristjanov v Siriji, predvsem nad njihovo varnostjo; obsoja dejanja, ki podžigajo medverske konflikte; poziva sedanje in prihodnje sirske oblasti, naj krščanski skupnosti zagotovijo zanesljivo in učinkovito zaščito; |
| --- | --- |

16.

je globoko zaskrbljen nad položajem kristjanov v Siriji, predvsem nad njihovo varnostjo; obsoja dejanja, ki podžigajo medverske konflikte; poziva sedanje in prihodnje sirske oblasti, naj krščanski skupnosti zagotovijo zanesljivo in učinkovito zaščito;

| 17. | poudarja, da je pomembno zagotoviti spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Siriji, zlasti svobodo veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli; pri tem izraža podporo tamkajšnji krščanski skupnosti, obenem pa jo spodbuja, naj igra v dogajanjih v Siriji pozitivno in konstruktivno vlogo; spodbuja tudi sirske opozicijske sile, naj proglasijo ali ponovno potrdijo svojo zavezanost človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam, zlasti svobodi veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je pomembno zagotoviti spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Siriji, zlasti svobodo veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli; pri tem izraža podporo tamkajšnji krščanski skupnosti, obenem pa jo spodbuja, naj igra v dogajanjih v Siriji pozitivno in konstruktivno vlogo; spodbuja tudi sirske opozicijske sile, naj proglasijo ali ponovno potrdijo svojo zavezanost človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam, zlasti svobodi veroizpovedi, prepričanja, vesti in misli;

| 18. | pozdravlja pozitivno izjavo Sveta o prizadevanjih sirske politične opozicije za oblikovanje skupnega izhodišča; ponovno poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Catherine Ashton, Svet in Komisijo, naj nadalje spodbujajo in podpirajo nastanek organiziranih sirskih demokratičnih opozicijskih sil v državi in zunaj nje; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja pozitivno izjavo Sveta o prizadevanjih sirske politične opozicije za oblikovanje skupnega izhodišča; ponovno poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Catherine Ashton, Svet in Komisijo, naj nadalje spodbujajo in podpirajo nastanek organiziranih sirskih demokratičnih opozicijskih sil v državi in zunaj nje;

| 19. | pozdravlja zavezo EU, da si bo še naprej močno prizadevala, da bi Združeni narodi z odločnim ukrepanjem povečali mednarodni pritisk; ponovno poziva članice varnostnega sveta Združenih narodov, predvsem Rusijo in Kitajsko, naj ne zavrnejo resolucije, v kateri bi obsodili uporabo smrtonosne sile, h kateri se zateka sirski režim, in zahtevali, da se konča, v nasprotnem primeru pa naj uvedejo sankcije; močno podpira odločitev EU s 23. septembra 2011, da bo proti sirskemu režimu sprejela dodatne sankcije; poudarja, da mora biti EU pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, da bi pomagala sirskemu ljudstvu, ki si na miren način prizadeva za demokratično prihodnost; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja zavezo EU, da si bo še naprej močno prizadevala, da bi Združeni narodi z odločnim ukrepanjem povečali mednarodni pritisk; ponovno poziva članice varnostnega sveta Združenih narodov, predvsem Rusijo in Kitajsko, naj ne zavrnejo resolucije, v kateri bi obsodili uporabo smrtonosne sile, h kateri se zateka sirski režim, in zahtevali, da se konča, v nasprotnem primeru pa naj uvedejo sankcije; močno podpira odločitev EU s 23. septembra 2011, da bo proti sirskemu režimu sprejela dodatne sankcije; poudarja, da mora biti EU pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, da bi pomagala sirskemu ljudstvu, ki si na miren način prizadeva za demokratično prihodnost;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da sta Turčija in Savdska Arabija obsodili sirski režim in da Turčija sprejema begunce; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da sta Turčija in Savdska Arabija obsodili sirski režim in da Turčija sprejema begunce;

| 21. | ostro obsoja nasilje, nadlegovanje in ustrahovanje nekaterih sirskih državljanov na območju EU in opozarja, da je v državah članicah EU pravica do varnih svobodnih in mirnih protestov popolnoma zagotovljena, tudi za tiste, ki protestirajo proti vladavini predsednika Bašarja Al Asada; |
| --- | --- |

21.

ostro obsoja nasilje, nadlegovanje in ustrahovanje nekaterih sirskih državljanov na območju EU in opozarja, da je v državah članicah EU pravica do varnih svobodnih in mirnih protestov popolnoma zagotovljena, tudi za tiste, ki protestirajo proti vladavini predsednika Bašarja Al Asada;

*

* *

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentov držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, administraciji in kongresu ZDA, generalnemu sekretarju Arabske lige, vladi Arabske republike Egipt ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentov držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, administraciji in kongresu ZDA, generalnemu sekretarju Arabske lige, vladi Arabske republike Egipt ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0387.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0333.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0064.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0021.

(5)  UL L 228, 3.9.2011, str. 16.

(6)  UL L 228, 3.9.2011, str. 19.

(7)  UL L 228, 3.9.2011, str. 1.

(8)  UL L 269, 14.10.2011, str. 18.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/113

---

Četrtek, 27. oktober 2011Sedanje razmere v Ukrajini

P7_TA(2011)0472

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o sedanjih razmerah v Ukrajini

2013/C 131 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku Ukrajine v letu 2010 in pregleda evropske sosedske politike z dne 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku Ukrajine v letu 2010 in pregleda evropske sosedske politike z dne 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju izjave svojega predsednika v zvezi z obsodbo nekdanje predsednice ukrajinske vlade Julije Timošenko z dne 11. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave svojega predsednika v zvezi z obsodbo nekdanje predsednice ukrajinske vlade Julije Timošenko z dne 11. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Catherine Ashton v imenu Evropske unije o sodbi v zadevi Julije Timošenko z dne 5. avgusta in 11. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Catherine Ashton v imenu Evropske unije o sodbi v zadevi Julije Timošenko z dne 5. avgusta in 11. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva 29. in 30. septembra 2011 v Varšavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva 29. in 30. septembra 2011 v Varšavi,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998, ter potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu, tudi o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, ki naj nadomesti sporazum o partnerstvu in sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998, ter potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu, tudi o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, ki naj nadomesti sporazum o partnerstvu in sodelovanju,

| — | ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Ukrajino za obdobje 2011–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Ukrajino za obdobje 2011–2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je EU naklonjena stabilni in demokratični Ukrajini, ki bo spoštovala načela socialnega tržnega gospodarstva, pravne države in človekove pravice ter ščiti manjšine in zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic; ker so notranja politična stabilnost Ukrajine, tudi njena osredotočenost na notranje reforme in spoštovanje pravne države ter vzpostavitev poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov predpogoj za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino; |
| --- | --- |

A.

ker je EU naklonjena stabilni in demokratični Ukrajini, ki bo spoštovala načela socialnega tržnega gospodarstva, pravne države in človekove pravice ter ščiti manjšine in zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic; ker so notranja politična stabilnost Ukrajine, tudi njena osredotočenost na notranje reforme in spoštovanje pravne države ter vzpostavitev poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov predpogoj za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino;

| B. | ker je eden glavnih zunanjepolitičnih ciljev Parlamenta poglabljanje in spodbujanje odnosov z Ukrajino ter krepitev evropske sosedske politike, katere namen je spodbujati politične, gospodarske in kulturne odnose med zadevnimi državami ter EU in njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

B.

ker je eden glavnih zunanjepolitičnih ciljev Parlamenta poglabljanje in spodbujanje odnosov z Ukrajino ter krepitev evropske sosedske politike, katere namen je spodbujati politične, gospodarske in kulturne odnose med zadevnimi državami ter EU in njenimi državami članicami;

| C. | ker je okrožno sodišče Pečersk v Ukrajini 11. oktobra 2011 nekdanjo predsednico vlade Julijo Timošenko obsodilo na sedem let zaporne kazni, triletno prepoved politične dejavnosti, kazen 200 milijonov USD in zaplembo vsega premoženja, kar se v veliki meri kaže kot maščevanje ali poskus, da bi s kazenskimi obsodbami in zapiranjem članov opozicije preprečili njihovo kandidiranje in izvajanje volilne kampanje za parlamentarne volitve prihodnje leto in predsedniške volitve leta 2015; |
| --- | --- |

C.

ker je okrožno sodišče Pečersk v Ukrajini 11. oktobra 2011 nekdanjo predsednico vlade Julijo Timošenko obsodilo na sedem let zaporne kazni, triletno prepoved politične dejavnosti, kazen 200 milijonov USD in zaplembo vsega premoženja, kar se v veliki meri kaže kot maščevanje ali poskus, da bi s kazenskimi obsodbami in zapiranjem članov opozicije preprečili njihovo kandidiranje in izvajanje volilne kampanje za parlamentarne volitve prihodnje leto in predsedniške volitve leta 2015;

| D. | ker je 12. oktobra 2011 ukrajinska varnostna služba sprožila nov kazenski postopek proti Juliji Timošenko in nekdanjemu predsedniku vlade Pavlu Lazarenku, ki sta obtožena zarote, saj naj bi kot predsednica in dejanski lastnik Združenih energetskih sistemov Ukrajine močno zlorabila ukrajinska javna sredstva; |
| --- | --- |

D.

ker je 12. oktobra 2011 ukrajinska varnostna služba sprožila nov kazenski postopek proti Juliji Timošenko in nekdanjemu predsedniku vlade Pavlu Lazarenku, ki sta obtožena zarote, saj naj bi kot predsednica in dejanski lastnik Združenih energetskih sistemov Ukrajine močno zlorabila ukrajinska javna sredstva;

| E. | ker je čedalje več uradnikov kazensko odgovornih za svoja dejanja, vključno z nekdanjimi ministri, vendar v glavnem vodje ministrstev in inšpektoratov ali njihovi namestniki, vodje pododdelkov organov kazenskega pregona, sodniki okrožnih sodišč in vodje lokalnih organov; |
| --- | --- |

E.

ker je čedalje več uradnikov kazensko odgovornih za svoja dejanja, vključno z nekdanjimi ministri, vendar v glavnem vodje ministrstev in inšpektoratov ali njihovi namestniki, vodje pododdelkov organov kazenskega pregona, sodniki okrožnih sodišč in vodje lokalnih organov;

| F. | ker se je ukrajinska vlada zavezala, da bo izvedla številne pravne reforme, ki bodo ukrajinsko javno in zasebno pravo uskladile z evropskimi in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

F.

ker se je ukrajinska vlada zavezala, da bo izvedla številne pravne reforme, ki bodo ukrajinsko javno in zasebno pravo uskladile z evropskimi in mednarodnimi standardi;

| G. | ker Evropska unija še naprej poudarja nujnost spoštovanja načel pravne države, tudi vzpostavitev poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov, s čimer bi Ukrajina preprečila vtis, da se sodni ukrepi uporabljajo selektivno; ker EU meni, da so ta načela v državi, ki želi skleniti globlja pogodbena razmerja in graditi na političnem združevanju z Unijo, še posebej pomembna; |
| --- | --- |

G.

ker Evropska unija še naprej poudarja nujnost spoštovanja načel pravne države, tudi vzpostavitev poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov, s čimer bi Ukrajina preprečila vtis, da se sodni ukrepi uporabljajo selektivno; ker EU meni, da so ta načela v državi, ki želi skleniti globlja pogodbena razmerja in graditi na političnem združevanju z Unijo, še posebej pomembna;

| 1. | meni, da je poglabljanje odnosov med EU in Ukrajino ter dajanje Ukrajini evropsko perspektivo velikega pomena in v interesu obeh strani; se strinja s prizadevanji Ukrajine v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji, če so izpolnjeni vsi pogoji, vključno s spoštovanjem načel demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter načela pravne države; |
| --- | --- |

1.

meni, da je poglabljanje odnosov med EU in Ukrajino ter dajanje Ukrajini evropsko perspektivo velikega pomena in v interesu obeh strani; se strinja s prizadevanji Ukrajine v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji, če so izpolnjeni vsi pogoji, vključno s spoštovanjem načel demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter načela pravne države;

| 2. | obžaluje obsodbo nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko, saj pomeni kršitev človekovih pravic in zlorabo sodstva za politično zatiranje vodilnih politikov opozicije v Ukrajini; poudarja, da zakon, ki je bil selektivno uporabljen v zadevi Timošenko, izhaja iz sovjetskih časov, saj predvideva kazenski pregon za politične odločitve; ker člena 364 in 365 tega zakona, ki ju sedaj proučuje ukrajinski parlament (vrhovna rada), nista v skladu z evropskimi standardi in standardi ZN; |
| --- | --- |

2.

obžaluje obsodbo nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko, saj pomeni kršitev človekovih pravic in zlorabo sodstva za politično zatiranje vodilnih politikov opozicije v Ukrajini; poudarja, da zakon, ki je bil selektivno uporabljen v zadevi Timošenko, izhaja iz sovjetskih časov, saj predvideva kazenski pregon za politične odločitve; ker člena 364 in 365 tega zakona, ki ju sedaj proučuje ukrajinski parlament (vrhovna rada), nista v skladu z evropskimi standardi in standardi ZN;

| 3. | poziva ukrajinske organe, naj v primeru pritožbe Julije Timošenko zoper obsodbo ter v drugih sojenjih proti članom nekdanje vlade zagotovijo pošten, pregleden in nepristranski sodni postopek; vztraja, da je treba Juliji Timošenko dovoliti, da sedaj in na prihodnjih volitvah v Ukrajini uveljavlja pravico do polne udeležbe v političnem procesu; |
| --- | --- |

3.

poziva ukrajinske organe, naj v primeru pritožbe Julije Timošenko zoper obsodbo ter v drugih sojenjih proti članom nekdanje vlade zagotovijo pošten, pregleden in nepristranski sodni postopek; vztraja, da je treba Juliji Timošenko dovoliti, da sedaj in na prihodnjih volitvah v Ukrajini uveljavlja pravico do polne udeležbe v političnem procesu;

| 4. | je zaskrbljen, ker je proces proti Juliji Timošenko v neskladju z izraženo zavezo ukrajinske vlade demokraciji in evropskim vrednotam; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen, ker je proces proti Juliji Timošenko v neskladju z izraženo zavezo ukrajinske vlade demokraciji in evropskim vrednotam;

| 5. | izraža iskreno zaskrbljenost, ker je nekdanji notranji minister Jurij Lučenko še vedno zaprt, čeprav na procesu proti njemu in v drugih podobnih postopkih še ni bila izrečena sodba; |
| --- | --- |

5.

izraža iskreno zaskrbljenost, ker je nekdanji notranji minister Jurij Lučenko še vedno zaprt, čeprav na procesu proti njemu in v drugih podobnih postopkih še ni bila izrečena sodba;

| 6. | vztraja, da morajo vsi sodni postopki proti nekdanjim in sedanjim visokim vladnim uradnikom potekati v skladu z evropskimi standardi pravičnosti, nepristranskosti, preglednosti in neodvisnosti; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da morajo vsi sodni postopki proti nekdanjim in sedanjim visokim vladnim uradnikom potekati v skladu z evropskimi standardi pravičnosti, nepristranskosti, preglednosti in neodvisnosti;

| 7. | meni, da bosta v primeru, če krivična obsodba Julije Timošenko ne bo popravljena, sklenitev in ratifikacija pridružitvenega sporazuma ogroženi, država pa se bo še bolj oddaljila od uresničevanja svoje evropske perspektive; izraža zaskrbljenost zaradi nekaterih znamenj, ki kažejo na nazadovanje demokratičnih svoboščin ter na morebitno zlorabo državnih institucij za strankarske namene in politično maščevanje, |
| --- | --- |

7.

meni, da bosta v primeru, če krivična obsodba Julije Timošenko ne bo popravljena, sklenitev in ratifikacija pridružitvenega sporazuma ogroženi, država pa se bo še bolj oddaljila od uresničevanja svoje evropske perspektive; izraža zaskrbljenost zaradi nekaterih znamenj, ki kažejo na nazadovanje demokratičnih svoboščin ter na morebitno zlorabo državnih institucij za strankarske namene in politično maščevanje,

| 8. | poudarja, da so krepitev načel pravne države in notranje reforme, vključno z verodostojnim bojem proti korupciji, bistvene ne le za sklenitev in ratifikacijo pridružitvenega sporazuma in poglobitev odnosov med EU in Ukrajino, temveč tudi za utrditev demokracije v Ukrajini; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so krepitev načel pravne države in notranje reforme, vključno z verodostojnim bojem proti korupciji, bistvene ne le za sklenitev in ratifikacijo pridružitvenega sporazuma in poglobitev odnosov med EU in Ukrajino, temveč tudi za utrditev demokracije v Ukrajini;

| 9. | pozdravlja doseženi dogovor o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine; meni, da je ta sporazum trdna osnova za morebitno končanje pogajanj o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja doseženi dogovor o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine; meni, da je ta sporazum trdna osnova za morebitno končanje pogajanj o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino;

| 10. | je zaskrbljen zaradi poročil o slabšanju medijske svobode in pluralizma o Ukrajini; poziva oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito teh bistvenih vidikov demokratične družbe ter se vzdržijo vseh poskusov neposrednega ali posrednega nadzora vsebine poročanja nacionalnih medijev; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi poročil o slabšanju medijske svobode in pluralizma o Ukrajini; poziva oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito teh bistvenih vidikov demokratične družbe ter se vzdržijo vseh poskusov neposrednega ali posrednega nadzora vsebine poročanja nacionalnih medijev;

| 11. | odločno podpira priporočila o predlogu zakona o parlamentarnih volitvah, predstavljena v skupnem mnenju Beneške komisije in OVSE/ODIHR; meni, da je treba ta priporočila hitro, vključujoče in celovito sprejeti in izvajati, v kar je treba vključiti tako opozicijo kot civilno družbo; |
| --- | --- |

11.

odločno podpira priporočila o predlogu zakona o parlamentarnih volitvah, predstavljena v skupnem mnenju Beneške komisije in OVSE/ODIHR; meni, da je treba ta priporočila hitro, vključujoče in celovito sprejeti in izvajati, v kar je treba vključiti tako opozicijo kot civilno družbo;

| 12. | odločno poziva vse politične sile v Ukrajini, naj opravijo pravično in pregledno razpravo o procesu sprejemanja političnih odločitev; vztraja, da mora parlamentarni preiskovalni odbor opraviti preiskavo o morebitnem nepravilnem izvajanju tega postopka; |
| --- | --- |

12.

odločno poziva vse politične sile v Ukrajini, naj opravijo pravično in pregledno razpravo o procesu sprejemanja političnih odločitev; vztraja, da mora parlamentarni preiskovalni odbor opraviti preiskavo o morebitnem nepravilnem izvajanju tega postopka;

| 13. | meni, da bi bilo nedavno preloženo srečanje s predsednikom Janukovičem pomembna priložnost za obravnavanje resnih pomislekov, naslovljenih na ukrajinsko vlado, in za ponovno vzpostavitev konstruktivnega dialoga, ki bi lahko pripomogel k parafiranju pridružitvenega sporazuma, če bo dosežen dovolj velik napredek pri odstranjevanju tehničnih in ključnih političnih ovir, ki še obstajajo; poziva Svet in Komisijo, naj določita nov datum za srečanje s predsednikom Janukovičem, da bo potekalo pred načrtovanim vrhunskim srečanjem med EU in Ukrajino decembra 2011; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo nedavno preloženo srečanje s predsednikom Janukovičem pomembna priložnost za obravnavanje resnih pomislekov, naslovljenih na ukrajinsko vlado, in za ponovno vzpostavitev konstruktivnega dialoga, ki bi lahko pripomogel k parafiranju pridružitvenega sporazuma, če bo dosežen dovolj velik napredek pri odstranjevanju tehničnih in ključnih političnih ovir, ki še obstajajo; poziva Svet in Komisijo, naj določita nov datum za srečanje s predsednikom Janukovičem, da bo potekalo pred načrtovanim vrhunskim srečanjem med EU in Ukrajino decembra 2011;

| 14. | poziva Komisijo, naj z boljšo uporabo programa EU za izgradnjo zmogljivosti pomaga pri reformi sodstva v Ukrajini in naj preuči ustanovitev svetovalne skupine EU na visoki ravni za Ukrajino, da bi ji pomagala pri prizadevanjih za uskladitev njene zakonodaje z zakonodajo EU, tudi na področju sodstva; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj z boljšo uporabo programa EU za izgradnjo zmogljivosti pomaga pri reformi sodstva v Ukrajini in naj preuči ustanovitev svetovalne skupine EU na visoki ravni za Ukrajino, da bi ji pomagala pri prizadevanjih za uskladitev njene zakonodaje z zakonodajo EU, tudi na področju sodstva;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/116 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/116

---

Četrtek, 27. oktober 2011Ogroženost javnega zdravja zaradi odpornosti na protimikrobna zdravila

P7_TA(2011)0473

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o ogroženosti javnega zdravja zaradi protimikrobne odpornosti

2013/C 131 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike, ki se osredotoča na zdravje živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike, ki se osredotoča na zdravje živali,

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varno hrano (EFSA) o zdravstvenih tveganjih bakterijskih sevov, ki proizvajajo betalaktamaze razširjenega spektra in/ali betalaktamaze AmpC v hrani in živalih, namenjenih prehrani ljudi, iz avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varno hrano (EFSA) o zdravstvenih tveganjih bakterijskih sevov, ki proizvajajo betalaktamaze razširjenega spektra in/ali betalaktamaze AmpC v hrani in živalih, namenjenih prehrani ljudi, iz avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. novembra 2009 o odpornosti na antibiotike (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. novembra 2009 o odpornosti na antibiotike (SANCO/6876/2009r6),

| — | ob upoštevanju skupnega tehničnega poročila Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni in Evropske agencije za zdravila iz septembra 2009 naslovom Bakterije so izziv: čas je za ukrepanje – poziv k zmanjšanju razkoraka med pojavom večkratno odpornih bakterij v EU in razvojem novih protibakterijskih sredstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega tehničnega poročila Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni in Evropske agencije za zdravila iz septembra 2009 naslovom Bakterije so izziv: čas je za ukrepanje – poziv k zmanjšanju razkoraka med pojavom večkratno odpornih bakterij v EU in razvojem novih protibakterijskih sredstev,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta 2002/77/ES z dne 15. novembra 2001 o preudarni uporabi protimikrobnih sredstev v humani medicini (1) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktober 2001 o predlogu tega priporočila Sveta (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta 2002/77/ES z dne 15. novembra 2001 o preudarni uporabi protimikrobnih sredstev v humani medicini (1) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktober 2001 o predlogu tega priporočila Sveta (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. junija 2001 o strategiji Skupnosti za boj proti protimikrobni odpornosti (KOM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. junija 2001 o strategiji Skupnosti za boj proti protimikrobni odpornosti (KOM(2001)0333),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker protimikrobna sredstva lahko uničijo ali zavrejo rast bakterij, virusov in drugih mikroorganizmov (antibiotiki so mikrobna sredstva, ki delujejo zgolj na bakterije) in imajo zato pomembno vlogo pri izboljševanju javnega zdravja, saj pripomorejo k zmanjševanju števila smrti zaradi bolezni in okužb, ki so bile prej neozdravljive ali smrtne; |
| --- | --- |

A.

ker protimikrobna sredstva lahko uničijo ali zavrejo rast bakterij, virusov in drugih mikroorganizmov (antibiotiki so mikrobna sredstva, ki delujejo zgolj na bakterije) in imajo zato pomembno vlogo pri izboljševanju javnega zdravja, saj pripomorejo k zmanjševanju števila smrti zaradi bolezni in okužb, ki so bile prej neozdravljive ali smrtne;

| B. | ker so nekateri mikroorganizmi, ki so bili prej občutljivi na ta protimikrobna sredstva, zaradi njihove uporabe razvili tako imenovano protimikrobno odpornost; |
| --- | --- |

B.

ker so nekateri mikroorganizmi, ki so bili prej občutljivi na ta protimikrobna sredstva, zaradi njihove uporabe razvili tako imenovano protimikrobno odpornost;

| C. | ker pretirana in nenadzorovana uporaba teh protimikrobnih sredstev pospešuje ta naravni proces, s tem pa je ogrožen doseženi medicinski napredek; |
| --- | --- |

C.

ker pretirana in nenadzorovana uporaba teh protimikrobnih sredstev pospešuje ta naravni proces, s tem pa je ogrožen doseženi medicinski napredek;

| D. | ker se vsakič, ko se začne uporabljati nov antibiotik, pojavi odpornost pri ciljni bakteriji; ker je za vzdrževanje učinkovitih zmogljivosti boja proti nalezljivim boleznim potreben razvoj novih protimikrobnih sredstev in boljše ohranjanje obstoječih antibiotičnih virov, zato poudarja, da je prednostna naloga zagotoviti učinkovito in omejeno uporabo antibiotikov samo za nujno zdravljenje; |
| --- | --- |

D.

ker se vsakič, ko se začne uporabljati nov antibiotik, pojavi odpornost pri ciljni bakteriji; ker je za vzdrževanje učinkovitih zmogljivosti boja proti nalezljivim boleznim potreben razvoj novih protimikrobnih sredstev in boljše ohranjanje obstoječih antibiotičnih virov, zato poudarja, da je prednostna naloga zagotoviti učinkovito in omejeno uporabo antibiotikov samo za nujno zdravljenje;

| E. | ker je farmacevtska industrija približno štiri desetletja (od 40-ih do 70-ih let prejšnjega stoletja) zagotavljala reden dotok novih antibiotikov, tudi številne z novimi mehanizmi delovanja, s katerimi so zaobšli težave, ki jih je povzročala odpornost na zgodnejša sredstva; ker je bilo od tedaj razvitih in odobrenih samo nekaj novih protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

E.

ker je farmacevtska industrija približno štiri desetletja (od 40-ih do 70-ih let prejšnjega stoletja) zagotavljala reden dotok novih antibiotikov, tudi številne z novimi mehanizmi delovanja, s katerimi so zaobšli težave, ki jih je povzročala odpornost na zgodnejša sredstva; ker je bilo od tedaj razvitih in odobrenih samo nekaj novih protimikrobnih sredstev;

| F. | ker je protimikrobna odpornost pomembno in pretežno nerešeno vprašanje, ki ogroža javno zdravje v Evropi in po svetu, saj povzroča, da je zdravljenje daljše in bolj zapleteno, zmanjšuje kakovost življenja, povečuje nevarnost smrti (vsako leto v EU umre 25 000 bolnikov zaradi okužb, ki jih povzročijo odporni mikroorganizmi), povzroča dodatne stroški zdravstvenega varstva in izgubo produktivnosti v višini vsaj 1,5 milijarde evrov letno; |
| --- | --- |

F.

ker je protimikrobna odpornost pomembno in pretežno nerešeno vprašanje, ki ogroža javno zdravje v Evropi in po svetu, saj povzroča, da je zdravljenje daljše in bolj zapleteno, zmanjšuje kakovost življenja, povečuje nevarnost smrti (vsako leto v EU umre 25 000 bolnikov zaradi okužb, ki jih povzročijo odporni mikroorganizmi), povzroča dodatne stroški zdravstvenega varstva in izgubo produktivnosti v višini vsaj 1,5 milijarde evrov letno;

| G. | ker velik delež okužb v bolnišnicah povzročijo močno odporne bakterije, kakršna sta proti meticilinu odporna Staphylococcus aureus (MRSA) in C. difficile, kar resno ogroža varnost bolnikov; |
| --- | --- |

G.

ker velik delež okužb v bolnišnicah povzročijo močno odporne bakterije, kakršna sta proti meticilinu odporna Staphylococcus aureus (MRSA) in C. difficile, kar resno ogroža varnost bolnikov;

| H. | ker je protimikrobna odpornost postala tako pomembno vprašanje, da jo je Svetovna zdravstvena organizacija vzela za temo letošnjega svetovnega dneva zdravja 7. aprila 2011, in ker Evropska unija od leta 2008 vsako leto 18. novembra organizira evropski dan ozaveščanja o antibiotikih; |
| --- | --- |

H.

ker je protimikrobna odpornost postala tako pomembno vprašanje, da jo je Svetovna zdravstvena organizacija vzela za temo letošnjega svetovnega dneva zdravja 7. aprila 2011, in ker Evropska unija od leta 2008 vsako leto 18. novembra organizira evropski dan ozaveščanja o antibiotikih;

| I. | ker neustrezna in nesmotrna uporaba protimikrobnih zdravil povzroča ugodne pogoje za pojav, širjenje in obstojnost odpornih mikroorganizmov; |
| --- | --- |

I.

ker neustrezna in nesmotrna uporaba protimikrobnih zdravil povzroča ugodne pogoje za pojav, širjenje in obstojnost odpornih mikroorganizmov;

| J. | ker protimikrobno odpornost pri ljudeh pogosto povzročijo neustrezni odmerki antibiotikov, nepravilno zdravljenje in stalna izpostavljenost patogenov protimikrobnim zdravilom v bolnišnicah; |
| --- | --- |

J.

ker protimikrobno odpornost pri ljudeh pogosto povzročijo neustrezni odmerki antibiotikov, nepravilno zdravljenje in stalna izpostavljenost patogenov protimikrobnim zdravilom v bolnišnicah;

| K. | ker lahko dobra higiena v obliki učinkovitega umivanja in sušenja rok pripomore k zmanjšanju potrebe po antibiotikih ter protimikrobnih sredstvih; |
| --- | --- |

K.

ker lahko dobra higiena v obliki učinkovitega umivanja in sušenja rok pripomore k zmanjšanju potrebe po antibiotikih ter protimikrobnih sredstvih;

| L. | ker kljub prepovedi uporabe antibiotikov kot pospeševalcev rasti in želje po zmanjšanju potrošnje antibiotikov v neustrezne preventivne namene odpornost na protimikrobna zdravila vpliva na ljudi in na živali in je prenosljiva v obe smeri, zaradi česar je to resnično horizontalno vprašanje, za katerega je potreben usklajen pristop na ravni Unije; ker so zato potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje kmetijskih praks, s čimer bi pripomogli k zmanjšanju tveganja, povezanega z uporabo antibiotikov v veterinarske namene in razvojem odpornosti pri človeku; |
| --- | --- |

L.

ker kljub prepovedi uporabe antibiotikov kot pospeševalcev rasti in želje po zmanjšanju potrošnje antibiotikov v neustrezne preventivne namene odpornost na protimikrobna zdravila vpliva na ljudi in na živali in je prenosljiva v obe smeri, zaradi česar je to resnično horizontalno vprašanje, za katerega je potreben usklajen pristop na ravni Unije; ker so zato potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje kmetijskih praks, s čimer bi pripomogli k zmanjšanju tveganja, povezanega z uporabo antibiotikov v veterinarske namene in razvojem odpornosti pri človeku;

| M. | ker dobra rejska praksa zmanjša potrebe po antibiotikih; |
| --- | --- |

M.

ker dobra rejska praksa zmanjša potrebe po antibiotikih;

| N. | ker ukrepi proti odpornosti na protimikrobna sredstva v humani medicini ne morejo potekati ločeno od ukrepov za boj proti odpornosti na protimikrobna sredstva v veterinarski medicini, živalski krmi in pri pridelavi poljščin; |
| --- | --- |

N.

ker ukrepi proti odpornosti na protimikrobna sredstva v humani medicini ne morejo potekati ločeno od ukrepov za boj proti odpornosti na protimikrobna sredstva v veterinarski medicini, živalski krmi in pri pridelavi poljščin;

| O. | ker obstaja evropska pobuda EPRUMA (3), ki vključuje več zainteresiranih strani in promovira odgovorno uporabo veterinarskih zdravil; ker koncept „Eno zdravje“ (angl. One-Health) zajema tako zdravila za humano uporabo kot zdravila za veterinarsko uporabo, pobuda EPRUMA pa priznava, da gre pri protimikrobnih zdravilih za vprašanje s tega področja; |
| --- | --- |

O.

ker obstaja evropska pobuda EPRUMA (3), ki vključuje več zainteresiranih strani in promovira odgovorno uporabo veterinarskih zdravil; ker koncept „Eno zdravje“ (angl. One-Health) zajema tako zdravila za humano uporabo kot zdravila za veterinarsko uporabo, pobuda EPRUMA pa priznava, da gre pri protimikrobnih zdravilih za vprašanje s tega področja;

| P. | ker je protimikrobna odpornost pojav, ki ima očitno čezmejne posledice in ker ne moremo izključiti možnosti izjemnega dogodka, ki ga najverjetneje ne bi bilo možno nadzorovati s sedanjimi sredstvi in znanjem, imel pa bi lahko nepredvidljive zdravstvene, družbene in gospodarske posledice; |
| --- | --- |

P.

ker je protimikrobna odpornost pojav, ki ima očitno čezmejne posledice in ker ne moremo izključiti možnosti izjemnega dogodka, ki ga najverjetneje ne bi bilo možno nadzorovati s sedanjimi sredstvi in znanjem, imel pa bi lahko nepredvidljive zdravstvene, družbene in gospodarske posledice;

| 1. | je seznanjen z zaskrbljenostjo, da protimikrobna odpornosti vse bolj ogroža javno zdravje v Evropi in po svetu, kljub ukrepom, ki so bili sprejeti na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z zaskrbljenostjo, da protimikrobna odpornosti vse bolj ogroža javno zdravje v Evropi in po svetu, kljub ukrepom, ki so bili sprejeti na evropski in mednarodni ravni;

| 2. | poziva k nadaljnji okrepitvi boja proti odpornosti na protimikrobna sredstva v humani medicini, pri čemer se je treba v naslednjem prednostnem redu osredotočiti na:






  — | preudarno uporabo protimikrobnih sredstev za ljudi in živali, ob zagotavljanju, da se jih uporablja samo, kadar so res potrebna za dejansko zdravljenje bolezni, ob pravem odmerku, presledkih med odmerki in trajanju dajanja sredstva, |
| --- | --- | --- |

2.

poziva k nadaljnji okrepitvi boja proti odpornosti na protimikrobna sredstva v humani medicini, pri čemer se je treba v naslednjem prednostnem redu osredotočiti na:

—

preudarno uporabo protimikrobnih sredstev za ljudi in živali, ob zagotavljanju, da se jih uporablja samo, kadar so res potrebna za dejansko zdravljenje bolezni, ob pravem odmerku, presledkih med odmerki in trajanju dajanja sredstva,

| — | nadzor in spremljanje protimikrobne odpornosti, |
| --- | --- |

—

nadzor in spremljanje protimikrobne odpornosti,

| — | potrebo po raziskavah in razvoju novih protimikrobnih sredstev in njihovih alternativ, |
| --- | --- |

—

potrebo po raziskavah in razvoju novih protimikrobnih sredstev in njihovih alternativ,

| — | povezavo z ukrepi za boj proti odpornosti na protimikrobna sredstva v veterinarski medicini, živalski krmi in pri pridelavi poljščin; |
| --- | --- |

—

povezavo z ukrepi za boj proti odpornosti na protimikrobna sredstva v veterinarski medicini, živalski krmi in pri pridelavi poljščin;

| 3. | poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga zakonodajni okvir za ukrepanje proti protimikrobni odpornosti, in sicer s promocijo pobud za odgovorno uporabo ter podpiranjem širjenja takih pobud in obveščanja o njih; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga zakonodajni okvir za ukrepanje proti protimikrobni odpornosti, in sicer s promocijo pobud za odgovorno uporabo ter podpiranjem širjenja takih pobud in obveščanja o njih;

Preudarna uporaba protimikrobnih sredstev

| 4. | znova poudarja, da je nujno treba ukrepati, da se izognemo nadaljnjemu povečevanju odpornosti mikrorganizmov ali ga celo zaustavimo s tem, da zmanjšamo nepotrebno in neustrezno uporabo protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

4.

znova poudarja, da je nujno treba ukrepati, da se izognemo nadaljnjemu povečevanju odpornosti mikrorganizmov ali ga celo zaustavimo s tem, da zmanjšamo nepotrebno in neustrezno uporabo protimikrobnih sredstev;

| 5. | poudarja, da je končni cilj ohraniti protimikrobna zdravila kot učinkovito sredstvo za boj proti boleznim pri živalih in ljudeh in pri tem njihovo uporabo omejiti na nujno potrebno; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je končni cilj ohraniti protimikrobna zdravila kot učinkovito sredstvo za boj proti boleznim pri živalih in ljudeh in pri tem njihovo uporabo omejiti na nujno potrebno;

| 6. | je seznanjen, da sta poročilo Komisije o izvajanju priporočila Sveta iz leta 2001 (4) in raziskava Eurobarometra iz leta 2010 ugotovila niz pomanjkljivosti ter vrzeli pri spodbujanju preudarne uporabe protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen, da sta poročilo Komisije o izvajanju priporočila Sveta iz leta 2001 (4) in raziskava Eurobarometra iz leta 2010 ugotovila niz pomanjkljivosti ter vrzeli pri spodbujanju preudarne uporabe protimikrobnih sredstev;

| 7. | je seznanjen, da je dostop do informacij o protimikrobni odpornosti in posledicah potrošniškega obnašanja državljanov še vedno neenak po Uniji, zlasti glede izvrševanja zakonodaje o uporabi antibiotikov samo na zdravniški recept, saj je odstotek antibiotikov, ki so bili 2008 prodani brez zdravniškega recepta, kazal na znatne razlike med državami članicami; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen, da je dostop do informacij o protimikrobni odpornosti in posledicah potrošniškega obnašanja državljanov še vedno neenak po Uniji, zlasti glede izvrševanja zakonodaje o uporabi antibiotikov samo na zdravniški recept, saj je odstotek antibiotikov, ki so bili 2008 prodani brez zdravniškega recepta, kazal na znatne razlike med državami članicami;

| 8. | ugotavlja, da je Evropa toliko ranljiva, kolikor je ranljiv njen najšibkejši člen, zato je treba posebno pozorno ravnati v državah z izrazito visoko stopnjo protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je Evropa toliko ranljiva, kolikor je ranljiv njen najšibkejši člen, zato je treba posebno pozorno ravnati v državah z izrazito visoko stopnjo protimikrobne odpornosti;

| 9. | poziva Komisijo, naj dodatno razvije priporočila Sveta z dne 15. novembra 2001 in pripravi predloge za znatno zmanjšanje uporabe antibiotikov ter za opredelitev in določitev splošnih načel in primerov najboljše prakse pri uporabi protimikrobnih sredstev ter zagotovi, da bodo ta načela in metode ustrezno izvajani v Evropski uniji; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj dodatno razvije priporočila Sveta z dne 15. novembra 2001 in pripravi predloge za znatno zmanjšanje uporabe antibiotikov ter za opredelitev in določitev splošnih načel in primerov najboljše prakse pri uporabi protimikrobnih sredstev ter zagotovi, da bodo ta načela in metode ustrezno izvajani v Evropski uniji;

| 10. | priznava, da o antibiotikih in njihovi učinkih obstaja veliko napačnih predstav in da naj bi po raziskavi Komisije 53 % Evropejcev še vedno verjelo, da antibiotiki ubijejo viruse, 47 % pa, da so učinkoviti zoper prehlad in gripo (posebni Evrobarometer št. 338 o protimikrobni odpornosti, april 2010), |
| --- | --- |

10.

priznava, da o antibiotikih in njihovi učinkih obstaja veliko napačnih predstav in da naj bi po raziskavi Komisije 53 % Evropejcev še vedno verjelo, da antibiotiki ubijejo viruse, 47 % pa, da so učinkoviti zoper prehlad in gripo (posebni Evrobarometer št. 338 o protimikrobni odpornosti, april 2010),

| 11. | ugotavlja, da če pacienti ne upoštevajo navodil, na primer ne dokončajo celega zdravljenja ali ne sledijo priporočilom o doziranju, to močno prispeva k protimikrobni odpornosti; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da če pacienti ne upoštevajo navodil, na primer ne dokončajo celega zdravljenja ali ne sledijo priporočilom o doziranju, to močno prispeva k protimikrobni odpornosti;

| 12. | poziva Komisijo, naj preuči vprašanje neustrezne uporabe in prodaje protimikrobnih sredstev na zdravniški recept ali brez njega z vidika obnašanja vseh udeležencev skozi celotno verigo, od zdravnika in lekarnarja do bolnika, ter izvaja celovito dolgoročno strategijo ozaveščanja vseh udeleženih; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj preuči vprašanje neustrezne uporabe in prodaje protimikrobnih sredstev na zdravniški recept ali brez njega z vidika obnašanja vseh udeležencev skozi celotno verigo, od zdravnika in lekarnarja do bolnika, ter izvaja celovito dolgoročno strategijo ozaveščanja vseh udeleženih;

| 13. | poudarja, da je treba v okviru preudarne rabe protimikrobnih sredstev posvetiti pozornost tudi temu, da zadevni akterji bolje uporabljajo razpoložljive antibiotike, in sicer da natančno preučijo doziranje, trajanje zdravljenja in kombinacijo zdravil; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba v okviru preudarne rabe protimikrobnih sredstev posvetiti pozornost tudi temu, da zadevni akterji bolje uporabljajo razpoložljive antibiotike, in sicer da natančno preučijo doziranje, trajanje zdravljenja in kombinacijo zdravil;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo temeljito umivanje in sušenje rok, zlasti v bolnišnicah, da bi preprečile širjenje okužb in zmanjšale potrebo po antibiotikih; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo temeljito umivanje in sušenje rok, zlasti v bolnišnicah, da bi preprečile širjenje okužb in zmanjšale potrebo po antibiotikih;

| 15. | zato pozdravlja evropski dan ozaveščanja o antibiotikih, ki je vsako leto 18. novembra in je namenjen ozaveščanju o nevarnosti protimikrobne odpornosti za javno zdravje ter z več ukrepi v državah članicah poziva k odgovornejši uporabi antibiotikov; |
| --- | --- |

15.

zato pozdravlja evropski dan ozaveščanja o antibiotikih, ki je vsako leto 18. novembra in je namenjen ozaveščanju o nevarnosti protimikrobne odpornosti za javno zdravje ter z več ukrepi v državah članicah poziva k odgovornejši uporabi antibiotikov;

Nadzor in spremljanje protimikrobne odpornosti

| 16. | poudarja, da je dobro delujoč sistem nadzora in spremljanja pomemben za zbiranje zanesljivih in primerljivih podatkov o odpornosti patogenov na protimikrobna sredstva ter o okužbah, ki jih povzročijo, saj omogoča analizo trendov, zgodnje opozarjanje o širjenju odpornosti na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije in nadzor nad njo, pa tudi zbiranje podatkov o izdanih zdravniških receptih za protimikrobna sredstva in njihovi uporabi, da se omogoči nadzor celotne porabe; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je dobro delujoč sistem nadzora in spremljanja pomemben za zbiranje zanesljivih in primerljivih podatkov o odpornosti patogenov na protimikrobna sredstva ter o okužbah, ki jih povzročijo, saj omogoča analizo trendov, zgodnje opozarjanje o širjenju odpornosti na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije in nadzor nad njo, pa tudi zbiranje podatkov o izdanih zdravniških receptih za protimikrobna sredstva in njihovi uporabi, da se omogoči nadzor celotne porabe;

| 17. | zato pozdravlja delo, ki sta ga začela evropski sistem za spremljanje protimikrobne odpornosti in projekt evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini, zdaj pa nadaljuje Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, in sicer zbiranje kakovostnih, primerljivih podatkov za celotno EU o protimikrobni odpornosti, hkrati pa priznava, da v nekaterih državah še vedno obstajajo številne težave pri dostopu do podatkov in v zvezi z njihovo kakovostjo; pozdravlja tudi delo, s katerim so začeli pri projektu evropskega nadzora nad uporabo protimikrobnih zdravil, zdaj pa z njim nadaljuje Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni, na zbiranju kakovostnih, primerljivih podatkov za celotno EU o rabo protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

17.

zato pozdravlja delo, ki sta ga začela evropski sistem za spremljanje protimikrobne odpornosti in projekt evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini, zdaj pa nadaljuje Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, in sicer zbiranje kakovostnih, primerljivih podatkov za celotno EU o protimikrobni odpornosti, hkrati pa priznava, da v nekaterih državah še vedno obstajajo številne težave pri dostopu do podatkov in v zvezi z njihovo kakovostjo; pozdravlja tudi delo, s katerim so začeli pri projektu evropskega nadzora nad uporabo protimikrobnih zdravil, zdaj pa z njim nadaljuje Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni, na zbiranju kakovostnih, primerljivih podatkov za celotno EU o rabo protimikrobnih sredstev;

| 18. | poudarja, kako pomembna je diagnostika v boju proti protimikrobni odpornosti, in poziva k večjim naložbam na tem področju, pa tudi k učinkovitejši in boljši rabi obstoječih diagnostičnih orodij; |
| --- | --- |

18.

poudarja, kako pomembna je diagnostika v boju proti protimikrobni odpornosti, in poziva k večjim naložbam na tem področju, pa tudi k učinkovitejši in boljši rabi obstoječih diagnostičnih orodij;

| 19. | poziva Komisijo, Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni in druge pristojne agencije EU, naj nemudoma začnejo skupno delovati z namenom razvijanja usklajenega in celostnega sistema nadzora protimikrobne odpornosti in rabe protimikrobnih sredstev v Evropi, vključno s sistemom zgodnjega odzivanja na nove mehanizme odpornosti in nove odporne seve; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni in druge pristojne agencije EU, naj nemudoma začnejo skupno delovati z namenom razvijanja usklajenega in celostnega sistema nadzora protimikrobne odpornosti in rabe protimikrobnih sredstev v Evropi, vključno s sistemom zgodnjega odzivanja na nove mehanizme odpornosti in nove odporne seve;

Potreba po raziskavah in razvoju novih protimikrobnih sredstev in njihovih alternativ

| 20. | priznava, da smo zaradi naraščajočega razkoraka med pogostostjo okužb z odpornimi mikroorganizmi ter upadom raziskav in razvoja novih protimikrobnih sredstev soočeni z grožnjo, da se bo sektor javnega zdravstva vrnil nazaj v čas pred obstojem antibiotikov; |
| --- | --- |

20.

priznava, da smo zaradi naraščajočega razkoraka med pogostostjo okužb z odpornimi mikroorganizmi ter upadom raziskav in razvoja novih protimikrobnih sredstev soočeni z grožnjo, da se bo sektor javnega zdravstva vrnil nazaj v čas pred obstojem antibiotikov;

| 21. | meni, da je upadanje raziskav in razvoja posledica nedelovanja trga, in poziva Komisijo, naj po regulativni poti ali z drugimi oblikami ukrepov pripravi predloge za oblikovanje ali izboljšanje pobud za farmacevtsko industrijo, da bi se povečale naložbe v raziskave in razvoj novih protimikrobnih sredstev in možnih alternativ; |
| --- | --- |

21.

meni, da je upadanje raziskav in razvoja posledica nedelovanja trga, in poziva Komisijo, naj po regulativni poti ali z drugimi oblikami ukrepov pripravi predloge za oblikovanje ali izboljšanje pobud za farmacevtsko industrijo, da bi se povečale naložbe v raziskave in razvoj novih protimikrobnih sredstev in možnih alternativ;

| 22. | ponovno poudarja, da je znotraj okvirnega programa EU za raziskave potrebnih več raziskav o novih protimikrobnih sredstvih, pa tudi o možnih alternativah, ter spodbuja skupno raziskovanje na ravni EU, ki lahko pripelje do povečanja učinkovitosti; |
| --- | --- |

22.

ponovno poudarja, da je znotraj okvirnega programa EU za raziskave potrebnih več raziskav o novih protimikrobnih sredstvih, pa tudi o možnih alternativah, ter spodbuja skupno raziskovanje na ravni EU, ki lahko pripelje do povečanja učinkovitosti;

| 23. | ugotavlja, da pomanjkanje hitre diagnostike prispeva k prepogosti uporabi antibiotikov in vse večjim stroškom za razvoj novih; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da pomanjkanje hitre diagnostike prispeva k prepogosti uporabi antibiotikov in vse večjim stroškom za razvoj novih;

| 24. | priznava, da je treba spodbujati dopolnilne ukrepe, na primer uporabo učinkovitih cepiv za preprečevanje infekcij, kot je zapisano v sklepih Sveta o inovativnih spodbudah za učinkovite antibiotike z dne 1. decembra 2009; |
| --- | --- |

24.

priznava, da je treba spodbujati dopolnilne ukrepe, na primer uporabo učinkovitih cepiv za preprečevanje infekcij, kot je zapisano v sklepih Sveta o inovativnih spodbudah za učinkovite antibiotike z dne 1. decembra 2009;

Celosten pristop

| 25. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ukrepi v zvezi z protimikrobno odpornostjo in javnim zdravjem del celostnega pristopa k protimikrobni odpornosti, in priznava povezavo z ukrepi za boj proti odpornosti na protimikrobna sredstva v veterinarski medicini, živalski krmi in pri pridelavi poljščin, zlasti glede tveganja navzkrižnega prenosa; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ukrepi v zvezi z protimikrobno odpornostjo in javnim zdravjem del celostnega pristopa k protimikrobni odpornosti, in priznava povezavo z ukrepi za boj proti odpornosti na protimikrobna sredstva v veterinarski medicini, živalski krmi in pri pridelavi poljščin, zlasti glede tveganja navzkrižnega prenosa;

| 26. | poziva Komisijo, naj obravnava pomanjkanje informacij o vseevropski uporabi antibiotikov v zdravilih za veterinarsko uporabo in naj zbere visokokakovostne in primerljive podatke po vrstah za vsako državo članico; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj obravnava pomanjkanje informacij o vseevropski uporabi antibiotikov v zdravilih za veterinarsko uporabo in naj zbere visokokakovostne in primerljive podatke po vrstah za vsako državo članico;

| 27. | pozdravlja prizadevanja za uskladitev in izboljšanje regulativnega vrednotenja novih antibiotikov; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja prizadevanja za uskladitev in izboljšanje regulativnega vrednotenja novih antibiotikov;

| 28. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira evropski sistem za spremljanje protimikrobne odpornosti in projekt evropskega nadzora nad rabo protimikrobnih sredstev v veterini pri zbiranju podatkov o uporabi antibiotikov, kar bo lahko osnova za prihodnje ukrepe, s katerimi bi zagotovili odgovorno uporabo; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj še naprej podpira evropski sistem za spremljanje protimikrobne odpornosti in projekt evropskega nadzora nad rabo protimikrobnih sredstev v veterini pri zbiranju podatkov o uporabi antibiotikov, kar bo lahko osnova za prihodnje ukrepe, s katerimi bi zagotovili odgovorno uporabo;

| 29. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajne predloge za ukinitev antibiotikov v preventivne namene v živinoreji; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajne predloge za ukinitev antibiotikov v preventivne namene v živinoreji;

| 30. | poudarja, da bi se morala sektorja živinoreje in intenzivnega ribogojstva osredotočiti na preprečevanje bolezni z dobro higienske prakso, nastanitvijo in rejo živali, pa tudi s strogimi biološkimi varnostnimi ukrepi, namesto na uporabo antibiotikov v preventivne namene; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bi se morala sektorja živinoreje in intenzivnega ribogojstva osredotočiti na preprečevanje bolezni z dobro higienske prakso, nastanitvijo in rejo živali, pa tudi s strogimi biološkimi varnostnimi ukrepi, namesto na uporabo antibiotikov v preventivne namene;

| 31. | še posebej poziva k vzpostavitvi dobre prakse za živinorejo, s katero bi čim bolj zmanjšali tveganje protimikrobne odpornosti; poudarja, da je treba to prakso uporabljati predvsem pri mladih živalih, zbranih od različnih rejcev, s čimer se povečuje tveganje za prenosljive bolezni; |
| --- | --- |

31.

še posebej poziva k vzpostavitvi dobre prakse za živinorejo, s katero bi čim bolj zmanjšali tveganje protimikrobne odpornosti; poudarja, da je treba to prakso uporabljati predvsem pri mladih živalih, zbranih od različnih rejcev, s čimer se povečuje tveganje za prenosljive bolezni;

| 32. | ugotavlja, da neustrezno odloženi farmacevtski ostanki končajo v naših vodnih virih in s tem povečujejo nenamerno izpostavljenost številnim snovem, povezanim z odpornostjo na antibiotike; poziva Komisijo, naj spodbuja nadaljnje raziskave posledic dolgotrajne izpostavljenosti ostankom zdravil preko vode in zemlje; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da neustrezno odloženi farmacevtski ostanki končajo v naših vodnih virih in s tem povečujejo nenamerno izpostavljenost številnim snovem, povezanim z odpornostjo na antibiotike; poziva Komisijo, naj spodbuja nadaljnje raziskave posledic dolgotrajne izpostavljenosti ostankom zdravil preko vode in zemlje;

| 33. | poziva k temu, da se, kolikor je mogoče, ločuje med aktivnimi sestavinami in mehanizmi učinka, ki se uporabljajo v humani in veterinarski medicini, da se zmanjša tveganje prenosa odpornosti na antibiotike z živine na ljudi, vendar poudarja, da to ne sme povzročiti omejevanja obstoječih načinov zdravljenja, ki so učinkoviti; |
| --- | --- |

33.

poziva k temu, da se, kolikor je mogoče, ločuje med aktivnimi sestavinami in mehanizmi učinka, ki se uporabljajo v humani in veterinarski medicini, da se zmanjša tveganje prenosa odpornosti na antibiotike z živine na ljudi, vendar poudarja, da to ne sme povzročiti omejevanja obstoječih načinov zdravljenja, ki so učinkoviti;

| 34. | meni, da bi bilo treba v kmetijstvu dovoliti uporabo antibiotikov, ki se jih uporablja v skrajni sili in delujejo na problematične človeške patogene, le pod dovoljenimi pogoji v kombinaciji s spremljanjem odpornosti, po možnosti na individualni osnovi; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo treba v kmetijstvu dovoliti uporabo antibiotikov, ki se jih uporablja v skrajni sili in delujejo na problematične človeške patogene, le pod dovoljenimi pogoji v kombinaciji s spremljanjem odpornosti, po možnosti na individualni osnovi;

Mednarodno sodelovanje

| 35. | poziva Komisijo, naj okrepi tesno sodelovanje s Svetovno zdravstveno organizacijo, Svetovno organizacijo za zdravstveno varstvo živali in drugimi ustreznimi organi in organizacijami na mednarodni ravni, da bi na svetovni ravni učinkoviteje obravnavali protimikrobno odpornost; v tej zvezi pozdravlja ustanovitev čezatlantske projektne skupine EU-ZDA o nujni protimikrobni odpornosti; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj okrepi tesno sodelovanje s Svetovno zdravstveno organizacijo, Svetovno organizacijo za zdravstveno varstvo živali in drugimi ustreznimi organi in organizacijami na mednarodni ravni, da bi na svetovni ravni učinkoviteje obravnavali protimikrobno odpornost; v tej zvezi pozdravlja ustanovitev čezatlantske projektne skupine EU-ZDA o nujni protimikrobni odpornosti;

| 36. | poziva Komisijo, naj zagotovi zadostna finančna sredstva in človeške vire za izvajanje ustreznih strategij; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj zagotovi zadostna finančna sredstva in človeške vire za izvajanje ustreznih strategij;

*

* *

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 34, 5.2.2002, str. 13.

(2)  UL C 112 E, 9.5.2002, str. 106.

(3)  Evropska platforma za odgovorno uporabo zdravil pri živalih.

(4)  Delovni dokument osebja Komisije; spremljevalni dokument drugega poročila Komisije in Sveta na podlagi poročil držav članic o izvajanju priporočila Sveta (2002/77/ES) o preudarni uporabi protimikrobnih sredstev v humani medicini

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/121 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/121

---

Četrtek, 27. oktober 2011Tibet, zlasti samosežigi nun in menihov

P7_TA(2011)0474

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov

2013/C 131 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski in Tibetu, zlasti resolucije z dne 25. novembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski in Tibetu, zlasti resolucije z dne 25. novembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker so spoštovanje človekovih pravic, svoboda veroizpovedi in svoboda združevanja temeljna načela EU in prednostna naloga njene zunanje politike; |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje človekovih pravic, svoboda veroizpovedi in svoboda združevanja temeljna načela EU in prednostna naloga njene zunanje politike;

| B. | ker je kitajska vlada proti tibetanskim budističnim samostanom v okrožju v sečuanski prefekturi in v drugih delih Tibetanske planote uvedla drastične ukrepe, med njimi surove racije, samovoljna priprtja menihov, poostren nadzor nad samostani ter stalno policijsko navzočnost v njih in spremljanje verskih obredov; |
| --- | --- |

B.

ker je kitajska vlada proti tibetanskim budističnim samostanom v okrožju v sečuanski prefekturi in v drugih delih Tibetanske planote uvedla drastične ukrepe, med njimi surove racije, samovoljna priprtja menihov, poostren nadzor nad samostani ter stalno policijsko navzočnost v njih in spremljanje verskih obredov;

| C. | ker so varnostni ukrepi namenjeni kratenju pravic do svobode izražanja, združevanja in veroizpovedi v tibetanskih budističnih samostanih; |
| --- | --- |

C.

ker so varnostni ukrepi namenjeni kratenju pravic do svobode izražanja, združevanja in veroizpovedi v tibetanskih budističnih samostanih;

| D. | ker sta v znak protesta proti restriktivni kitajski politiki v Tibetu v samosežigu umrla 20-letni Phuntsog, ki se je zažgal 16. marca 2011, in 29-letni Cevang Norbu, ki se je zažgal 15. avgusta 2011, |
| --- | --- |

D.

ker sta v znak protesta proti restriktivni kitajski politiki v Tibetu v samosežigu umrla 20-letni Phuntsog, ki se je zažgal 16. marca 2011, in 29-letni Cevang Norbu, ki se je zažgal 15. avgusta 2011,

| E. | ker sta se Phuntsogov mlajši brat, Lobsang Kelsang, in Lobsang Kunčok, oba stara 18 let, 26. septembra 2011 na tržnici okrožja Aba/Ngava poskušala sežgati, vendar sta preživela in sedaj ni znano, v kakšnem stanju sta, |
| --- | --- |

E.

ker sta se Phuntsogov mlajši brat, Lobsang Kelsang, in Lobsang Kunčok, oba stara 18 let, 26. septembra 2011 na tržnici okrožja Aba/Ngava poskušala sežgati, vendar sta preživela in sedaj ni znano, v kakšnem stanju sta,

| F. | ker se je 38-letni menih Dava Cering iz samostan v Kardzeju poskušal sežgati 25. oktobra 2011, vendar so kitajske varnostne enote plamen pogasile in ga poskušale odpeljati; ker meniha, ki je v kritičnem stanju, sedaj ščitijo menihi iz samostana, |
| --- | --- |

F.

ker se je 38-letni menih Dava Cering iz samostan v Kardzeju poskušal sežgati 25. oktobra 2011, vendar so kitajske varnostne enote plamen pogasile in ga poskušale odpeljati; ker meniha, ki je v kritičnem stanju, sedaj ščitijo menihi iz samostana,

| G. | ker se je 17-letni menih Kelsang Vangčuk iz samostana Kirti 3. oktobra 2011 poskušal sežgati, vendar so ga kitajski vojaki, ki so ogenj pogasili, takoj odnesli, ga hudo pretepli in odpeljali, tako da sedaj ni znano, kje in v kakšnem stanju je; |
| --- | --- |

G.

ker se je 17-letni menih Kelsang Vangčuk iz samostana Kirti 3. oktobra 2011 poskušal sežgati, vendar so ga kitajski vojaki, ki so ogenj pogasili, takoj odnesli, ga hudo pretepli in odpeljali, tako da sedaj ni znano, kje in v kakšnem stanju je;

| H. | ker sta dva nekdanja meniha iz samostana Kirti, 19-letni Čephel in 18-letni Kajang, sklenila roke in se zažgala, pred smrtjo pa sta vzklikala k vrnitvi dajlalame in verski svobodi, |
| --- | --- |

H.

ker sta dva nekdanja meniha iz samostana Kirti, 19-letni Čephel in 18-letni Kajang, sklenila roke in se zažgala, pred smrtjo pa sta vzklikala k vrnitvi dajlalame in verski svobodi,

| I. | ker se je 19-letni Norbu Damdrul, nekdanji menih samostana Kirti, sežgal 15. oktobra 2011, kar je bil osmi samosežig Tibetancev, in sedaj ni znano, kje in v kakšnem stanju je; |
| --- | --- |

I.

ker se je 19-letni Norbu Damdrul, nekdanji menih samostana Kirti, sežgal 15. oktobra 2011, kar je bil osmi samosežig Tibetancev, in sedaj ni znano, kje in v kakšnem stanju je;

| J. | ker je 20-letna Tenzin Wangmo, redovnica iz samostana Mame Dečen Čekorling v Ngavi, 17. oktobra 2011 umrla kot prva ženska, ki je izvedla samosežig, |
| --- | --- |

J.

ker je 20-letna Tenzin Wangmo, redovnica iz samostana Mame Dečen Čekorling v Ngavi, 17. oktobra 2011 umrla kot prva ženska, ki je izvedla samosežig,

| K. | ker gre samosežige razumeti kot obliko protesta in vse večje obupanosti mladih Tibetancev, zlasti v samostanski skupnosti Kirti, |
| --- | --- |

K.

ker gre samosežige razumeti kot obliko protesta in vse večje obupanosti mladih Tibetancev, zlasti v samostanski skupnosti Kirti,

| L. | ker je treba ta dejanja ne glede na osebne motive obravnavati v širšem kontekstu verske in politične represije v okrožju Aba/Ngava, ki traja že vrsto let, |
| --- | --- |

L.

ker je treba ta dejanja ne glede na osebne motive obravnavati v širšem kontekstu verske in politične represije v okrožju Aba/Ngava, ki traja že vrsto let,

| M. | ker je obup Tibetancev, živečih na Tibetanski planoti, še poglobila poostritev državnega nadzora nad izražanjem verskega prepričanja, ki ga je kitajska vlada uvedla z uredbami, sprejetimi leta 2007, |
| --- | --- |

M.

ker je obup Tibetancev, živečih na Tibetanski planoti, še poglobila poostritev državnega nadzora nad izražanjem verskega prepričanja, ki ga je kitajska vlada uvedla z uredbami, sprejetimi leta 2007,

| N. | ker so veljavne uredbe izredno razširile državni nadzor nad verskim življenjem, saj za številne načine izražanja verske pripadnosti veljata državna odobritev in nadzor, med njimi priznanje reinkarnacije lam; |
| --- | --- |

N.

ker so veljavne uredbe izredno razširile državni nadzor nad verskim življenjem, saj za številne načine izražanja verske pripadnosti veljata državna odobritev in nadzor, med njimi priznanje reinkarnacije lam;

| O. | ker je kitajsko sodišče zaradi smrti meniha Phuntsoga, ki se je zažgal 16. marca 2011, tri tibetanske menihe obtožilo naklepnega umora in obsodilo na zaporno kazen, ker naj bi meniha skrivali in mu onemogočili zdravstveno nego; |
| --- | --- |

O.

ker je kitajsko sodišče zaradi smrti meniha Phuntsoga, ki se je zažgal 16. marca 2011, tri tibetanske menihe obtožilo naklepnega umora in obsodilo na zaporno kazen, ker naj bi meniha skrivali in mu onemogočili zdravstveno nego;

| P. | ker so vojaške sile po prvem samosežigu marca 2011 obkolile samostan Kirti in mu za nekaj dni prekinili dobavo hrane in vode; ker so nove varnostne enote, ki so bile poslane v samostan, uvedle obvezno „domoljubno vzgojo”, več kot tristo menihov pa je bilo z vojaškimi tovornjaki odpeljanih na neznan kraj, kjer so bili več tednov priprti in podvrženi politični indoktrinaciji; |
| --- | --- |

P.

ker so vojaške sile po prvem samosežigu marca 2011 obkolile samostan Kirti in mu za nekaj dni prekinili dobavo hrane in vode; ker so nove varnostne enote, ki so bile poslane v samostan, uvedle obvezno „domoljubno vzgojo”, več kot tristo menihov pa je bilo z vojaškimi tovornjaki odpeljanih na neznan kraj, kjer so bili več tednov priprti in podvrženi politični indoktrinaciji;

| Q. | ker je kitajska vlada menihe iz samostana Kirti obtožila vpletenosti v dejanja, katerih cilj je motenje družbenega miru, med njimi vandalizem in samosežigi; |
| --- | --- |

Q.

ker je kitajska vlada menihe iz samostana Kirti obtožila vpletenosti v dejanja, katerih cilj je motenje družbenega miru, med njimi vandalizem in samosežigi;

| R. | ker so kitajske oblasti v zadnjih mesecih poostrile varnostni nadzor v Tibetu, zlasti na območju okoli samostana Kirti, novinarjem in tujcem je pokrajino prepovedano obiskati, policisti, ki v samostanu opravljajo patrulje, pa so popolnoma oboroženi, kot za primere izgredov; ker je predstavnikom tujih medijev prepovedano oditi na nemirna območja Tibeta, kitajska državna televizija o protestih ne poroča, menihom pa ni dovoljeno govoriti o protestih, |
| --- | --- |

R.

ker so kitajske oblasti v zadnjih mesecih poostrile varnostni nadzor v Tibetu, zlasti na območju okoli samostana Kirti, novinarjem in tujcem je pokrajino prepovedano obiskati, policisti, ki v samostanu opravljajo patrulje, pa so popolnoma oboroženi, kot za primere izgredov; ker je predstavnikom tujih medijev prepovedano oditi na nemirna območja Tibeta, kitajska državna televizija o protestih ne poroča, menihom pa ni dovoljeno govoriti o protestih,

| 1. | obsoja nenehne represalije kitajskih oblasti nad tibetanskimi samostani in jih poziva, naj odpravijo omejitve in varnostne ukrepe za te samostanske in laične skupnosti ter menihom iz samostana Kirti ponovno vzpostavijo komunikacijske zveze; |
| --- | --- |

1.

obsoja nenehne represalije kitajskih oblasti nad tibetanskimi samostani in jih poziva, naj odpravijo omejitve in varnostne ukrepe za te samostanske in laične skupnosti ter menihom iz samostana Kirti ponovno vzpostavijo komunikacijske zveze;

| 2. | je močno zaskrbljen nad poročili od aprila o samosežigu osmih tibetanskih menihov in redovnic v bližini samostana Kirti v Ngavi v kitajski provinci Sečuan; |
| --- | --- |

2.

je močno zaskrbljen nad poročili od aprila o samosežigu osmih tibetanskih menihov in redovnic v bližini samostana Kirti v Ngavi v kitajski provinci Sečuan;

| 3. | odločno poziva kitajsko vlado, naj odpravi omejitve in stroge varnostne ukrepe, uvedene proti samostanu Kirti, ter zagotovi informacije o tem, kje so menihi, ki so bili iz tega samostana prisilno odvedeni; kitajske oblasti poziva, naj neodvisnim mednarodnim medijem in opazovalcem človekovih pravic dovolijo obisk na tem območju; |
| --- | --- |

3.

odločno poziva kitajsko vlado, naj odpravi omejitve in stroge varnostne ukrepe, uvedene proti samostanu Kirti, ter zagotovi informacije o tem, kje so menihi, ki so bili iz tega samostana prisilno odvedeni; kitajske oblasti poziva, naj neodvisnim mednarodnim medijem in opazovalcem človekovih pravic dovolijo obisk na tem območju;

| 4. | kitajsko vlado tudi poziva, naj v skladu s členom 18 splošne deklaracije o človekovih pravicah vsem svojim državljanom zagotovi versko svobodo ter odpravi kazenske in upravne sankcije, povezane z vero, na podlagi katerih so državljani kaznovani zaradi uveljavljanja pravice do svobode veroizpovedi; |
| --- | --- |

4.

kitajsko vlado tudi poziva, naj v skladu s členom 18 splošne deklaracije o človekovih pravicah vsem svojim državljanom zagotovi versko svobodo ter odpravi kazenske in upravne sankcije, povezane z vero, na podlagi katerih so državljani kaznovani zaradi uveljavljanja pravice do svobode veroizpovedi;

| 5. | poziva kitajske oblasti, naj spoštujejo pravice Tibetancev v vseh kitajskih provincah in naj sprejmejo proaktivne ukrepe za odpravo resničnih stisk Tibetancev na Kitajskem; |
| --- | --- |

5.

poziva kitajske oblasti, naj spoštujejo pravice Tibetancev v vseh kitajskih provincah in naj sprejmejo proaktivne ukrepe za odpravo resničnih stisk Tibetancev na Kitajskem;

| 6. | kitajske oblasti tudi poziva, naj prenehajo s širitvijo ukrepov, s katerimi ogrožajo tibetanski jezik, kulturo, vero, dediščino in okolje, kar je v nasprotju s kitajsko ustavo in kitajsko zakonodajo, ki etničnim manjšinam zagotavljata neodvisnost; |
| --- | --- |

6.

kitajske oblasti tudi poziva, naj prenehajo s širitvijo ukrepov, s katerimi ogrožajo tibetanski jezik, kulturo, vero, dediščino in okolje, kar je v nasprotju s kitajsko ustavo in kitajsko zakonodajo, ki etničnim manjšinam zagotavljata neodvisnost;

| 7. | odločno poziva vlado Ljudske republike Kitajske, naj zagotovi popolne informacije o položaju tristo menihov, ki so bili aprila 2011 odvedeni iz samostana Kirti, v zvezi s čimer je bilo sproženih več posebnih postopkov sveta Združenih narodov za človekove pravice, pri tem pa je dejavna tudi delovna skupina o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih; |
| --- | --- |

7.

odločno poziva vlado Ljudske republike Kitajske, naj zagotovi popolne informacije o položaju tristo menihov, ki so bili aprila 2011 odvedeni iz samostana Kirti, v zvezi s čimer je bilo sproženih več posebnih postopkov sveta Združenih narodov za človekove pravice, pri tem pa je dejavna tudi delovna skupina o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih;

| 8. | odločno poziva vlado Ljudske republike Kitajske, naj sprejme odgovornost za položaj teh Tibetancev, ki so bili po samosežigu „sprejeti v bolnišnice“, tudi glede dostopa do zdravljenja; |
| --- | --- |

8.

odločno poziva vlado Ljudske republike Kitajske, naj sprejme odgovornost za položaj teh Tibetancev, ki so bili po samosežigu „sprejeti v bolnišnice“, tudi glede dostopa do zdravljenja;

| 9. | obsoja obsodbo menihov iz samostana Kirti in poudarja, da imajo pravico do poštenega sojenja in ustreznega pravnega svetovanja v času sojenja; poziva, naj se neodvisnim opazovalcem omogoči obisk tamkajšnjih priprtih menihov; |
| --- | --- |

9.

obsoja obsodbo menihov iz samostana Kirti in poudarja, da imajo pravico do poštenega sojenja in ustreznega pravnega svetovanja v času sojenja; poziva, naj se neodvisnim opazovalcem omogoči obisk tamkajšnjih priprtih menihov;

| 10. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj v javni izjavi izrazi zaskrbljenost EU glede poostrenih razmer v okrožju Aba/Ngava ter odločno pozove k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter omejitvenih ukrepov, ki jih izvaja varnostna policija; |
| --- | --- |

10.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj v javni izjavi izrazi zaskrbljenost EU glede poostrenih razmer v okrožju Aba/Ngava ter odločno pozove k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter omejitvenih ukrepov, ki jih izvaja varnostna policija;

| 11. | poziva kitajske oblasti, naj se vzdržijo izvajanja kontraproduktivnih ukrepov in nasilnih programov za „domoljubno vzgojo“ na območjih s tibetanskim prebivalstvom, kot so Sečuan, Gansu, Qinghai, kjer je zaradi kršitev človekovih pravic prišlo do napetosti; |
| --- | --- |

11.

poziva kitajske oblasti, naj se vzdržijo izvajanja kontraproduktivnih ukrepov in nasilnih programov za „domoljubno vzgojo“ na območjih s tibetanskim prebivalstvom, kot so Sečuan, Gansu, Qinghai, kjer je zaradi kršitev človekovih pravic prišlo do napetosti;

| 12. | poziva kitajske oblasti, naj spoštujejo tradicionalne tibetanske posmrtne rituale in človeške posmrtne ostanke v skladu z budističnimi običaji nemudoma oziroma brez oviranja vrnejo; |
| --- | --- |

12.

poziva kitajske oblasti, naj spoštujejo tradicionalne tibetanske posmrtne rituale in človeške posmrtne ostanke v skladu z budističnimi običaji nemudoma oziroma brez oviranja vrnejo;

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj kitajsko vlado pozovejo k ponovni vzpostavitvi dialoga z dalajlamo in njegovimi predstavniki, da bi dosegli resnično avtonomijo Tibetancev v Ljudski republiki Kitajski, in k prenehanju kampanje za diskreditacijo dalajlame kot verskega vodje; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in njene države članice, naj kitajsko vlado pozovejo k ponovni vzpostavitvi dialoga z dalajlamo in njegovimi predstavniki, da bi dosegli resnično avtonomijo Tibetancev v Ljudski republiki Kitajski, in k prenehanju kampanje za diskreditacijo dalajlame kot verskega vodje;

| 14. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Komisije, naj na prihodnjem vrhu med EU in Kitajsko opozori na vprašanja človekovih pravic, predsednika Komisije in predsednika Evropskega Sveta pa, naj v svojih uradnih govorih ob začetku ali zaključku tega vrha podpreta edinstveno tibetansko versko, kulturno in jezikovno identiteto, če tega vprašanja ne bo na programu razprav; |
| --- | --- |

14.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Komisije, naj na prihodnjem vrhu med EU in Kitajsko opozori na vprašanja človekovih pravic, predsednika Komisije in predsednika Evropskega Sveta pa, naj v svojih uradnih govorih ob začetku ali zaključku tega vrha podpreta edinstveno tibetansko versko, kulturno in jezikovno identiteto, če tega vprašanja ne bo na programu razprav;

| 15. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacijo EU na Kitajskem, naj spremljata položaj človekovih pravic na Kitajskem ter na srečanjih in v korespondenci s kitajskimi uradniki še naprej opozarjata na posamezne primere Tibetancev, ki so zaprti zaradi miroljubnega uveljavljanja svobode veroizpovedi, ter naj mu v naslednjih dvanajstih mesecih predstavita poročilo s predlogi za sprejetje ukrepov ali izvajanje politike; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacijo EU na Kitajskem, naj spremljata položaj človekovih pravic na Kitajskem ter na srečanjih in v korespondenci s kitajskimi uradniki še naprej opozarjata na posamezne primere Tibetancev, ki so zaprti zaradi miroljubnega uveljavljanja svobode veroizpovedi, ter naj mu v naslednjih dvanajstih mesecih predstavita poročilo s predlogi za sprejetje ukrepov ali izvajanje politike;

| 16. | ponovno poziva Svet, naj imenuje posebnega predstavnika EU za Tibet, s čimer bi olajšali ponovno vzpostavitev dialoga med kitajskimi oblastmi in odposlanci dalajlame, da bi Tibet dobil resničen status avtonomne pokrajine v Ljudski republiki Kitajski; |
| --- | --- |

16.

ponovno poziva Svet, naj imenuje posebnega predstavnika EU za Tibet, s čimer bi olajšali ponovno vzpostavitev dialoga med kitajskimi oblastmi in odposlanci dalajlame, da bi Tibet dobil resničen status avtonomne pokrajine v Ljudski republiki Kitajski;

| 17. | poziva države članice, ki so članice skupine držav G-20, ter predsednika Komisije in predsednika Evropskega sveta, naj na prihodnjem vrhu skupine držav G-20 3. in 4. novembra 2011 v Cannesu na položaj človekovih pravic na Tibetu opozorijo predsednika Ljudske republike Kitajske Hu Jintaa; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, ki so članice skupine držav G-20, ter predsednika Komisije in predsednika Evropskega sveta, naj na prihodnjem vrhu skupine držav G-20 3. in 4. novembra 2011 v Cannesu na položaj človekovih pravic na Tibetu opozorijo predsednika Ljudske republike Kitajske Hu Jintaa;

| 18. | odločno poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj spoštuje versko svobodo in temeljne človekove pravice samostanske in laične skupnosti v Ngavi in zaustavi izvajanje predpisov o verskem nadzoru, da bi lahko tibetanski budisti verske učitelje določili in vzgojili v skladu s tibetanskimi običaji, pregleda verske in varnostne ukrepe, ki jih v Ngavi izvaja od leta 2008, ter vzpostavi pregleden dialog z vodji tibetanskih budističnih šol; |
| --- | --- |

18.

odločno poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj spoštuje versko svobodo in temeljne človekove pravice samostanske in laične skupnosti v Ngavi in zaustavi izvajanje predpisov o verskem nadzoru, da bi lahko tibetanski budisti verske učitelje določili in vzgojili v skladu s tibetanskimi običaji, pregleda verske in varnostne ukrepe, ki jih v Ngavi izvaja od leta 2008, ter vzpostavi pregleden dialog z vodji tibetanskih budističnih šol;

| 19. | odločno poziva vlado Ljudske republike Kitajske, naj spoštuje mednarodno sprejete standarde človekovih pravic in izpolnjuje svoje zaveze v skladu z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah glede spoštovanja verske svobode ali svobode misli; |
| --- | --- |

19.

odločno poziva vlado Ljudske republike Kitajske, naj spoštuje mednarodno sprejete standarde človekovih pravic in izpolnjuje svoje zaveze v skladu z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah glede spoštovanja verske svobode ali svobode misli;

| 20. | meni, da je treba pravice kitajskih manjšinskih skupnosti uvrstiti na dnevni red prihodnjih krogov dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba pravice kitajskih manjšinskih skupnosti uvrstiti na dnevni red prihodnjih krogov dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko;

| 21. | odločno poziva kitajsko vlado, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

21.

odločno poziva kitajsko vlado, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije/podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije/podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0449.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/125

---

Četrtek, 27. oktober 2011Bahrajn

P7_TA(2011)0475

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o Bahrajnu

2013/C 131 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, Jemnu in Bahrajnu, zlasti resolucije o razmerah v Siriji, Bahrajnu in Jemnu z dne 7. aprila 2011 (1), ter resolucije o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na položaj v arabskem svetu in Severni Afriki z dne 7. julija 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, Jemnu in Bahrajnu, zlasti resolucije o razmerah v Siriji, Bahrajnu in Jemnu z dne 7. aprila 2011 (1), ter resolucije o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na položaj v arabskem svetu in Severni Afriki z dne 7. julija 2011 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 (3) o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 (3) o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu,

| — | ob upoštevanju izjave svojega predsednika z dne 12. aprila 2011 o smrti dveh bahrajnskih civilnih aktivistov ter izjave z dne 28. aprila 2011, v kateri je obsodil smrtno obsodbo, izrečeno štirim bahrajnskim državljanom zaradi udeležbe v miroljubnih demonstracijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave svojega predsednika z dne 12. aprila 2011 o smrti dveh bahrajnskih civilnih aktivistov ter izjave z dne 28. aprila 2011, v kateri je obsodil smrtno obsodbo, izrečeno štirim bahrajnskim državljanom zaradi udeležbe v miroljubnih demonstracijah,

| — | ob upoštevanju predstavitve o Bahrajnu v pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice dne 3. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve o Bahrajnu v pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice dne 3. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije o Bahrajnu 10., 12. in 18. marca 2011, 3. maja in 1. julija 2011, 31. avgusta 2011 ter 8. in 30. septembra 2011, ter izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije o razmerah v Egiptu, Siriji, Jemnu in Bahrajnu v Evropskem parlamentu z dne 12. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije o Bahrajnu 10., 12. in 18. marca 2011, 3. maja in 1. julija 2011, 31. avgusta 2011 ter 8. in 30. septembra 2011, ter izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije o razmerah v Egiptu, Siriji, Jemnu in Bahrajnu v Evropskem parlamentu z dne 12. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Bahrajnu z dne 23. maja, 12. aprila in 21. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Bahrajnu z dne 23. maja, 12. aprila in 21. marca 2011,

| — | ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 23. junija in 30. septembra 2011 o kaznih, izrečenih 21 bahrajnskim političnim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in opozicijskim voditeljem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 23. junija in 30. septembra 2011 o kaznih, izrečenih 21 bahrajnskim političnim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in opozicijskim voditeljem,

| — | ob upoštevanju izjave z generalne skupščine Združenih narodov o Bahrajnu z dne 29. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z generalne skupščine Združenih narodov o Bahrajnu z dne 29. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjave za tisk ministrstva za zunanje zadeve Kraljevine Bahrajn z dne 5. oktobra 2011 in izjave bahrajnskega ministrstva za zdravje o obsodbah zdravnikov, medicinskih sester in reševalcev z dne 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za tisk ministrstva za zunanje zadeve Kraljevine Bahrajn z dne 5. oktobra 2011 in izjave bahrajnskega ministrstva za zdravje o obsodbah zdravnikov, medicinskih sester in reševalcev z dne 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjave bahrajnskega državnega tožilca o obnovah sodnih postopkov zoper zdravnike, ki so bili sojeni na vojaških sodiščih, z dne 23. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave bahrajnskega državnega tožilca o obnovah sodnih postopkov zoper zdravnike, ki so bili sojeni na vojaških sodiščih, z dne 23. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Kraljevina Bahrajn, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Kraljevina Bahrajn,

| — | ob upoštevanju člena 19 (d) bahrajnske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 (d) bahrajnske ustave,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju poročila Human Rights Watch, ki je izšlo februarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Human Rights Watch, ki je izšlo februarja 2010,

| — | ob upoštevanju obvestila za javnost, ki so ga izdali zdravniki, o ohromljenih zdravstvenih službah in represalijah bahrajnskih vojakov nad bolniki iz aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila za javnost, ki so ga izdali zdravniki, o ohromljenih zdravstvenih službah in represalijah bahrajnskih vojakov nad bolniki iz aprila 2011,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker so prodemokratični miroljubni protesti v Bahrajnu po zgledu ljudskih gibanj v Severni Afriki in na Bližnjem redno potekali od februarja in pozivali k institucionalnim, političnim, gospodarskim in socialnim reformam, s katerimi bi dosegli resnično demokracijo, se borili proti korupciji in nepotizmu, zagotovili spoštovanje načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zmanjšali družbeno neenakost in ustvarili boljše gospodarske in socialne razmere; ker so bahrajnski organi miroljubne demonstracije zatrli s pretirano uporabo sile in pri tem ubili na desetine demonstrantov, in ker je bil odziv mednarodne skupnosti prepočasen in šibek; |
| --- | --- |

A.

ker so prodemokratični miroljubni protesti v Bahrajnu po zgledu ljudskih gibanj v Severni Afriki in na Bližnjem redno potekali od februarja in pozivali k institucionalnim, političnim, gospodarskim in socialnim reformam, s katerimi bi dosegli resnično demokracijo, se borili proti korupciji in nepotizmu, zagotovili spoštovanje načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zmanjšali družbeno neenakost in ustvarili boljše gospodarske in socialne razmere; ker so bahrajnski organi miroljubne demonstracije zatrli s pretirano uporabo sile in pri tem ubili na desetine demonstrantov, in ker je bil odziv mednarodne skupnosti prepočasen in šibek;

| B. | ker so bili na zahtevo bahrajnske vlade v to državo pod zastavo Sveta za sodelovanje v Zalivu napoteni na tisoči tujih vojakov iz Saudske Arabije in Združenih arabskih emiratov; |
| --- | --- |

B.

ker so bili na zahtevo bahrajnske vlade v to državo pod zastavo Sveta za sodelovanje v Zalivu napoteni na tisoči tujih vojakov iz Saudske Arabije in Združenih arabskih emiratov;

| C. | ker je vojaško sodišče 29. septembra 2011 ponovno potrdilo vsaj 20 obsodb zdravnikov in reševalcev na pet do petnajst let zaporne kazni zaradi domnevnih protivladnih dejavnosti, ko so na začetku tega leta med opravljanjem svoje poklicne dolžnosti in v skladu z etičnim kodeksom enako in brez razlikovanja obravnavali ranjene demonstrante; ker je zaradi mednarodnih pritiskov bahrajnski državni tožilec Ali Alboainajn v sredo, 5. oktobra 2011, naznanil, da bodo dvajseterici ponovno sodili na civilnih sodiščih, 23. oktobra 2011 pa so se ponovna sojenja tudi začela; |
| --- | --- |

C.

ker je vojaško sodišče 29. septembra 2011 ponovno potrdilo vsaj 20 obsodb zdravnikov in reševalcev na pet do petnajst let zaporne kazni zaradi domnevnih protivladnih dejavnosti, ko so na začetku tega leta med opravljanjem svoje poklicne dolžnosti in v skladu z etičnim kodeksom enako in brez razlikovanja obravnavali ranjene demonstrante; ker je zaradi mednarodnih pritiskov bahrajnski državni tožilec Ali Alboainajn v sredo, 5. oktobra 2011, naznanil, da bodo dvajseterici ponovno sodili na civilnih sodiščih, 23. oktobra 2011 pa so se ponovna sojenja tudi začela;

| D. | ker se je veliko obsojenih zdravnikov šolalo v državah članicah EU, so včlanjeni v zdravniške organizacije s sedežem v EU ter uživajo ugled med mednarodnimi kolegi; |
| --- | --- |

D.

ker se je veliko obsojenih zdravnikov šolalo v državah članicah EU, so včlanjeni v zdravniške organizacije s sedežem v EU ter uživajo ugled med mednarodnimi kolegi;

| E. | ker je to ciljno usmerjeno zatrtje zdravnikov in reševalcev resno vplivalo na delo mednarodnih humanitarnih organizacij; ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice varnostnim enotam očitala prevzem zdravstvenih prostorov, samovoljna prijetja in slabo ravnanje z medicinskim osebjem kot šokantna in nezakonita dejanja; |
| --- | --- |

E.

ker je to ciljno usmerjeno zatrtje zdravnikov in reševalcev resno vplivalo na delo mednarodnih humanitarnih organizacij; ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice varnostnim enotam očitala prevzem zdravstvenih prostorov, samovoljna prijetja in slabo ravnanje z medicinskim osebjem kot šokantna in nezakonita dejanja;

| F. | ker je vojaško pritožbeno sodišče za nacionalno varnost 6. septembra 2011 potrdilo sodbe zoper vsaj 21 uglednih bahrajnskih borcev za človekove pravice in nasprotnikov režima, med katerimi sta tudi borec za človekove pravice dr. Abduldžalil Al Singase in bloger Abdulhadi Al Khavadža, sicer pa sami civilisti, domnevno zaradi vpletenosti v zaroto za strmoglavljenje vlade; ker so letos na sodiščih za nacionalno varnost potekala sojenja proti približno 60 civilistom; |
| --- | --- |

F.

ker je vojaško pritožbeno sodišče za nacionalno varnost 6. septembra 2011 potrdilo sodbe zoper vsaj 21 uglednih bahrajnskih borcev za človekove pravice in nasprotnikov režima, med katerimi sta tudi borec za človekove pravice dr. Abduldžalil Al Singase in bloger Abdulhadi Al Khavadža, sicer pa sami civilisti, domnevno zaradi vpletenosti v zaroto za strmoglavljenje vlade; ker so letos na sodiščih za nacionalno varnost potekala sojenja proti približno 60 civilistom;

| G. | ker so bili med nedavnimi demonstracijami za reforme priprti mnogi drugi politični aktivisti, borci za človekove pravice in novinarji; ker so jih po poročanju organizacij za človekove pravice mučili, z njimi slabo ravnali in jih nadlegovali; |
| --- | --- |

G.

ker so bili med nedavnimi demonstracijami za reforme priprti mnogi drugi politični aktivisti, borci za človekove pravice in novinarji; ker so jih po poročanju organizacij za človekove pravice mučili, z njimi slabo ravnali in jih nadlegovali;

| H. | ker so namestniku generalnega sekretarja Mednarodne federacije za človekove pravice in predsedniku bahrajnskega centra za človekove pravice Nabilu Radžabu preprečili, da bi zapustil državo, varnostne sile pa mu še naprej grozijo ter ga nadlegujejo; |
| --- | --- |

H.

ker so namestniku generalnega sekretarja Mednarodne federacije za človekove pravice in predsedniku bahrajnskega centra za človekove pravice Nabilu Radžabu preprečili, da bi zapustil državo, varnostne sile pa mu še naprej grozijo ter ga nadlegujejo;

| I. | ker je bila nekdanja podpredsednica bahrajnskega učiteljskega združenja Džalila Al Salman na njenem domu 18. oktobra 2011 že drugič prijeta; ker je bilo 23. septembra 2011 zaradi obtožbe nedovoljenega javnega zbiranja, izgredov in ščuvanja k sovraštvu do režima prijetih 16 žensk in 4 dekleta; |
| --- | --- |

I.

ker je bila nekdanja podpredsednica bahrajnskega učiteljskega združenja Džalila Al Salman na njenem domu 18. oktobra 2011 že drugič prijeta; ker je bilo 23. septembra 2011 zaradi obtožbe nedovoljenega javnega zbiranja, izgredov in ščuvanja k sovraštvu do režima prijetih 16 žensk in 4 dekleta;

| J. | ker je 22. maja 2011 pritožbeno sodišče za nacionalno varnost potrdilo smrtno obsodbo za Alija Abdulaha Hasana Al Sankisa in Abdulaziza Abdulrido Ibrahima Huseina zaradi uboja dveh policistov med protivladnimi demonstracijami v Bahrajnu; ker je bila zadeva predana bahrajnskemu kasacijskemu sodišču, ki naj bi sodbo izdalo 28. novembra 2011; |
| --- | --- |

J.

ker je 22. maja 2011 pritožbeno sodišče za nacionalno varnost potrdilo smrtno obsodbo za Alija Abdulaha Hasana Al Sankisa in Abdulaziza Abdulrido Ibrahima Huseina zaradi uboja dveh policistov med protivladnimi demonstracijami v Bahrajnu; ker je bila zadeva predana bahrajnskemu kasacijskemu sodišču, ki naj bi sodbo izdalo 28. novembra 2011;

| K. | ker je bilo na stotine ljudi, vključno z učitelji in zdravniki, po demonstracijah odpuščenih, prijetih ali obtoženih izmišljenih prekrškov na množičnih sojenjih pred vojaškimi sodišči, mnogi med njimi pa se niso vrnili na delovno mesto, saj so bili odpuščeni zaradi podpore demonstracijam, čeprav se je kralj zavezal, da bo se bo večina vrnila; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo na stotine ljudi, vključno z učitelji in zdravniki, po demonstracijah odpuščenih, prijetih ali obtoženih izmišljenih prekrškov na množičnih sojenjih pred vojaškimi sodišči, mnogi med njimi pa se niso vrnili na delovno mesto, saj so bili odpuščeni zaradi podpore demonstracijam, čeprav se je kralj zavezal, da bo se bo večina vrnila;

| L. | ker je bilo od začetka demonstracij proti vladi do sedaj ubitih več kot 40 ljudi, med njimi tudi Ahmed Al Džaber Al Katan, ki je bil domnevno ustreljen med udeležbo na protivladnih demonstracijah 6. oktobra 2011 v bližini glavnega mesta Manama, o tem pa se je že začela preiskava; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo od začetka demonstracij proti vladi do sedaj ubitih več kot 40 ljudi, med njimi tudi Ahmed Al Džaber Al Katan, ki je bil domnevno ustreljen med udeležbo na protivladnih demonstracijah 6. oktobra 2011 v bližini glavnega mesta Manama, o tem pa se je že začela preiskava;

| M. | ker so bile nacionalne izredne varnostne razmere v Bahrajnu odpravljene 1. junija 2011, 2. julija 2011 pa je kralj Hamad Bin Isa Al Khalifa začel nacionalni dialog, da bi se odzval na zaskrbljenost bahrajnskih državljanov po nedavnih dogodkih; ker so bila priporočila, ki so bila izluščena med dialogom, predana kralju, |
| --- | --- |

M.

ker so bile nacionalne izredne varnostne razmere v Bahrajnu odpravljene 1. junija 2011, 2. julija 2011 pa je kralj Hamad Bin Isa Al Khalifa začel nacionalni dialog, da bi se odzval na zaskrbljenost bahrajnskih državljanov po nedavnih dogodkih; ker so bila priporočila, ki so bila izluščena med dialogom, predana kralju,

| N. | ker je kralj Hamad Bin Isa Al Khalifa 29. junija 2011 ustanovil neodvisno preiskovalno komisijo z mednarodnim neodvisnim elementom, da bi preiskala kršitve človekovih pravic med nedavnim vladnim zatiranjem demonstrantov, ki so zahtevali reforme; komisija bo svoje ugotovitve sporočila 23. novembra 2011; |
| --- | --- |

N.

ker je kralj Hamad Bin Isa Al Khalifa 29. junija 2011 ustanovil neodvisno preiskovalno komisijo z mednarodnim neodvisnim elementom, da bi preiskala kršitve človekovih pravic med nedavnim vladnim zatiranjem demonstrantov, ki so zahtevali reforme; komisija bo svoje ugotovitve sporočila 23. novembra 2011;

| O. | ker so bile 24. septembra 2011 volitve v spodnji dom parlamenta, da bi zapolnili 18 sedežev, ki so jih izpraznili pripadniki opozicijske stranke Al Vefak; ti so v tej bližnjevzhodni državi odstopili sredi zakonodajnega obdobja, da bi protestirali zoper ravnanje z demonstranti med nemiri v začetnih mesecih tega leta; |
| --- | --- |

O.

ker so bile 24. septembra 2011 volitve v spodnji dom parlamenta, da bi zapolnili 18 sedežev, ki so jih izpraznili pripadniki opozicijske stranke Al Vefak; ti so v tej bližnjevzhodni državi odstopili sredi zakonodajnega obdobja, da bi protestirali zoper ravnanje z demonstranti med nemiri v začetnih mesecih tega leta;

| 1. | obsoja represijo nad bahrajnskim prebivalstvom, ki je zahtevala že več deset mrtvih in ranjenih, ter zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh miroljubnih demonstrantov, političnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic, zdravnikov in reševalcev, blogerjev in novinarjev, ter izraža solidarnost z družinami žrtev; |
| --- | --- |

1.

obsoja represijo nad bahrajnskim prebivalstvom, ki je zahtevala že več deset mrtvih in ranjenih, ter zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh miroljubnih demonstrantov, političnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic, zdravnikov in reševalcev, blogerjev in novinarjev, ter izraža solidarnost z družinami žrtev;

| 2. | poziva bahrajnske varnostne sile in oblasti, naj ustavijo nasilje, zatiranje in aretacije miroljubnih demonstrantov ter naj bodo skrajno zadržane pri poskusih nadzora nad protesti; poziva tamkajšnje oblasti, naj ukrepajo strogo v skladu z njihovo zakonodajo in mednarodnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

2.

poziva bahrajnske varnostne sile in oblasti, naj ustavijo nasilje, zatiranje in aretacije miroljubnih demonstrantov ter naj bodo skrajno zadržane pri poskusih nadzora nad protesti; poziva tamkajšnje oblasti, naj ukrepajo strogo v skladu z njihovo zakonodajo in mednarodnimi obveznostmi;

| 3. | ponovno izraža stališče, da demonstranti izražajo legitimne demokratične težnje, in bahrajnsko vlado poziva, naj brez dodatnega zavlačevanja ali novih pogojev začne resničen, vsebinski in konstruktiven dialog z opozicijo, ki bi privedel do potrebnih reform, spodbudil narodno spravo in v državo ponovno prinesel soglasje; |
| --- | --- |

3.

ponovno izraža stališče, da demonstranti izražajo legitimne demokratične težnje, in bahrajnsko vlado poziva, naj brez dodatnega zavlačevanja ali novih pogojev začne resničen, vsebinski in konstruktiven dialog z opozicijo, ki bi privedel do potrebnih reform, spodbudil narodno spravo in v državo ponovno prinesel soglasje;

| 4. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi navzočnosti tujih enot v Bahrajnu pod okriljem Sveta za sodelovanje v Zalivu in poziva k njihovemu takojšnjemu umiku; na Svet za sodelovanje v Zalivu ponovno naslavlja poziv h konstruktivnemu prispevku in posredovanju v prid miroljubnim reformam v Bahrajnu; |
| --- | --- |

4.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi navzočnosti tujih enot v Bahrajnu pod okriljem Sveta za sodelovanje v Zalivu in poziva k njihovemu takojšnjemu umiku; na Svet za sodelovanje v Zalivu ponovno naslavlja poziv h konstruktivnemu prispevku in posredovanju v prid miroljubnim reformam v Bahrajnu;

| 5. | obsoja, da posebna vojaška sodišča sodijo civilistom, saj je to kršitev mednarodnih standardov poštenega sojenja, in poudarja, da morajo civilistom soditi civilna sodišča, vsaka priprta oseba pa si zasluži pošteno sojenje, pri čemer ji mora biti omogočen ustrezen dostop do zagovornika in ustrezen čas za pripravo obrambe; poziva k takojšnjemu prenehanju masovnih sojenj civilistom pred vojaškim sodiščem, svetom za nacionalno varnost; |
| --- | --- |

5.

obsoja, da posebna vojaška sodišča sodijo civilistom, saj je to kršitev mednarodnih standardov poštenega sojenja, in poudarja, da morajo civilistom soditi civilna sodišča, vsaka priprta oseba pa si zasluži pošteno sojenje, pri čemer ji mora biti omogočen ustrezen dostop do zagovornika in ustrezen čas za pripravo obrambe; poziva k takojšnjemu prenehanju masovnih sojenj civilistom pred vojaškim sodiščem, svetom za nacionalno varnost;

| 6. | pozdravlja odločitev o ponovnem sojenju zdravnikom in medicinskim sestram pred civilnimi sodišči, vendar meni, da bi bilo treba proti njim umakniti vse obtožbe; poziva civilna sodišča, naj zdravnike in medicinsko osebje oprostijo brezpogojno in takoj, saj so ravnali v skladu s svojo poklicno dolžnostjo, zdaj pa so obtoženi nudenja medicinske pomoči nasprotnikom režima, pa tudi hujših kaznivih dejanj, ki so verjetno politične narave, saj ostajajo brez verodostojnih dokazov; zaradi arbitrarne narave obtožb in celega postopka poziva k izpustitvi vseh drugih političnih aktivistov, novinarjev, učiteljev, blogerjev in zagovornikov človekovih pravic; je močno zaskrbljen zaradi obsodbe na dosmrtno zaporno kazen osmih opozicijskih aktivistov in zaradi obsodbe vsaj trinajstih drugih oseb na 15-letno zaporno kazen; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odločitev o ponovnem sojenju zdravnikom in medicinskim sestram pred civilnimi sodišči, vendar meni, da bi bilo treba proti njim umakniti vse obtožbe; poziva civilna sodišča, naj zdravnike in medicinsko osebje oprostijo brezpogojno in takoj, saj so ravnali v skladu s svojo poklicno dolžnostjo, zdaj pa so obtoženi nudenja medicinske pomoči nasprotnikom režima, pa tudi hujših kaznivih dejanj, ki so verjetno politične narave, saj ostajajo brez verodostojnih dokazov; zaradi arbitrarne narave obtožb in celega postopka poziva k izpustitvi vseh drugih političnih aktivistov, novinarjev, učiteljev, blogerjev in zagovornikov človekovih pravic; je močno zaskrbljen zaradi obsodbe na dosmrtno zaporno kazen osmih opozicijskih aktivistov in zaradi obsodbe vsaj trinajstih drugih oseb na 15-letno zaporno kazen;

| 7. | poudarja, da je nepristransko ravnanje z ranjenci osnovna pravna dolžnost po humanitarnem pravu, in Bahrajn kot pogodbenico ženevske konvencije poziva, naj spoštuje svoje obveznosti glede nudenja zdravstvene nege bolnim in ranjenim; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je nepristransko ravnanje z ranjenci osnovna pravna dolžnost po humanitarnem pravu, in Bahrajn kot pogodbenico ženevske konvencije poziva, naj spoštuje svoje obveznosti glede nudenja zdravstvene nege bolnim in ranjenim;

| 8. | poziva Kraljevino Bahrajn, naj vsem zdravstvenim delavcem omogoči opravljanje njihovega dela ter njim in ekipam za njihovo obrambo omogoči dostop do zdravniških poročil neodvisnega bahrajnskega preiskovalnega odbora o aretiranih zdravnikih; |
| --- | --- |

8.

poziva Kraljevino Bahrajn, naj vsem zdravstvenim delavcem omogoči opravljanje njihovega dela ter njim in ekipam za njihovo obrambo omogoči dostop do zdravniških poročil neodvisnega bahrajnskega preiskovalnega odbora o aretiranih zdravnikih;

| 9. | svari pred kršitvami nacionalnih varnostnih predpisov; |
| --- | --- |

9.

svari pred kršitvami nacionalnih varnostnih predpisov;

| 10. | poziva oblasti, naj obnovijo in spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine, in sicer pluralizem spletnih in tradicionalnih medijev, svobodo izražanja in združevanja, svobodo veroizpovedi, pravice žensk in enakopravnost med spoloma in ukrepe proti diskriminaciji, ter naj odpravijo cenzuro; poziva bahrajnske oblasti, naj sprejmejo zaprošeni obisk visokega komisarja OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

10.

poziva oblasti, naj obnovijo in spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine, in sicer pluralizem spletnih in tradicionalnih medijev, svobodo izražanja in združevanja, svobodo veroizpovedi, pravice žensk in enakopravnost med spoloma in ukrepe proti diskriminaciji, ter naj odpravijo cenzuro; poziva bahrajnske oblasti, naj sprejmejo zaprošeni obisk visokega komisarja OZN za človekove pravice;

| 11. | ugotavlja, da so zelo številni zaposleni ostali brez službe, ker so sodelovali v miroljubnih protivladnih protestih; poziva nacionalne oblasti, pa tudi udeležena evropska podjetja, naj te osebe takoj sprejmejo nazaj na delo in zagotovijo, da bodo odškodovane za izgubljeni dohodek; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so zelo številni zaposleni ostali brez službe, ker so sodelovali v miroljubnih protivladnih protestih; poziva nacionalne oblasti, pa tudi udeležena evropska podjetja, naj te osebe takoj sprejmejo nazaj na delo in zagotovijo, da bodo odškodovane za izgubljeni dohodek;

| 12. | pozitivno sprejema odločitev kralja Hamada, da bo ustanovil neodvisen preiskovalni odbor z nalogo, da prouči kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešile varnostne sile med vladnim zatrtjem miroljubnih demonstracij, v katerih so protestniki zahtevali reforme; poziva k popolni nepristranskosti in preglednosti delovanja tega odbora in bahrajnsko vlado poziva, naj se ne vmešava v njegovo delo, ter naj zagotovi, da bodo storilci kaznivih dejanj in odgovorni za nasilno zatrtje za svoja dejanja odgovarjali pred sodiščem, kjer bo izvedeno ustrezno sojenje; |
| --- | --- |

12.

pozitivno sprejema odločitev kralja Hamada, da bo ustanovil neodvisen preiskovalni odbor z nalogo, da prouči kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešile varnostne sile med vladnim zatrtjem miroljubnih demonstracij, v katerih so protestniki zahtevali reforme; poziva k popolni nepristranskosti in preglednosti delovanja tega odbora in bahrajnsko vlado poziva, naj se ne vmešava v njegovo delo, ter naj zagotovi, da bodo storilci kaznivih dejanj in odgovorni za nasilno zatrtje za svoja dejanja odgovarjali pred sodiščem, kjer bo izvedeno ustrezno sojenje;

| 13. | pozdravlja oblikovanje ministrstva za človekove pravice in družbeni razvoj v Bahrajnu in ga poziva, naj deluje v skladu z mednarodnimi standardi in obveznostmi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja oblikovanje ministrstva za človekove pravice in družbeni razvoj v Bahrajnu in ga poziva, naj deluje v skladu z mednarodnimi standardi in obveznostmi na področju človekovih pravic;

| 14. | poziva, naj bo mednarodnim opazovalcem dovoljeno spremljanje sojenja političnim zapornikom, mednarodni opazovalci pa naj bodo vključeni tudi v delo neodvisnega preiskovalnega odbora o kršitvah človekovih pravic, s čimer bo zagotovljena objektivnost po mednarodnih standardih; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj bo mednarodnim opazovalcem dovoljeno spremljanje sojenja političnim zapornikom, mednarodni opazovalci pa naj bodo vključeni tudi v delo neodvisnega preiskovalnega odbora o kršitvah človekovih pravic, s čimer bo zagotovljena objektivnost po mednarodnih standardih;

| 15. | poziva bahrajnske oblasti in kralja, naj spremenijo smrtno obsodbo Alija Abdulaha Hasana Al Sankisa in Abdulaziza Abdulride Ibrahima Huseina; ponovno izraža ostro nasprotovanje uporabi smrtne kazni in bahrajnske oblasti poziva, naj takoj razglasijo moratorij; |
| --- | --- |

15.

poziva bahrajnske oblasti in kralja, naj spremenijo smrtno obsodbo Alija Abdulaha Hasana Al Sankisa in Abdulaziza Abdulride Ibrahima Huseina; ponovno izraža ostro nasprotovanje uporabi smrtne kazni in bahrajnske oblasti poziva, naj takoj razglasijo moratorij;

| 16. | meni, da mora biti začeta preiskava smrti 16-letnega Ahmeda Al Džaberja Al Qatana, ki je umrl med protivladnimi protesti, neodvisna, njene ugotovitve morajo biti objavljene, odgovorni pa morajo za svoje dejanje odgovarjati pred sodiščem; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora biti začeta preiskava smrti 16-letnega Ahmeda Al Džaberja Al Qatana, ki je umrl med protivladnimi protesti, neodvisna, njene ugotovitve morajo biti objavljene, odgovorni pa morajo za svoje dejanje odgovarjati pred sodiščem;

| 17. | poudarja pomen sprave kot osrednje sestavine za reforme in stabilnost v raznoliki družbi Bahrajna, kjer bi morale biti vsem državljanom zagotovljene pravice tako po zakonu, kot med dejanskim izvrševanjem predpisov; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen sprave kot osrednje sestavine za reforme in stabilnost v raznoliki družbi Bahrajna, kjer bi morale biti vsem državljanom zagotovljene pravice tako po zakonu, kot med dejanskim izvrševanjem predpisov;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0148.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0333.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0109.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/129

---

Četrtek, 27. oktober 2011Zadeva Rafe Načed v Siriji

P7_TA(2011)0476

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o zadevi Rafe Našed

2013/C 131 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in člena 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisala tudi Sirija; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in člena 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisala tudi Sirija;

| — | ob upoštevanju izjav tiskovnega predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 30. avgusta 2011 o slabšanju razmer na področju človekovih pravic v Siriji ter 23. septembra 2011 o zadevi Rafe Našed v Siriji; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovnega predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 30. avgusta 2011 o slabšanju razmer na področju človekovih pravic v Siriji ter 23. septembra 2011 o zadevi Rafe Našed v Siriji;

| — | ob upoštevanju izjav s pozivi za izpustitev Rafe Našed podpredsednikov Evropskega parlamenta Isabelle Durant in Liborja Roučka ter podpredsednice skupine S&D Veronique de Keyser na plenarnih zasedanjih 14., 15. in 29 septembra 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav s pozivi za izpustitev Rafe Našed podpredsednikov Evropskega parlamenta Isabelle Durant in Liborja Roučka ter podpredsednice skupine S&D Veronique de Keyser na plenarnih zasedanjih 14., 15. in 29 septembra 2011;

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. in 23. oktobra 2011 in sankcij, sprejetih 13. oktobra 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. in 23. oktobra 2011 in sankcij, sprejetih 13. oktobra 2011;

| — | ob upoštevanju resolucij Parlamenta z dne 7. aprila 2011 (1) in 7. julija 2011 (2) o razmerah v Siriji, Bahrajnu in Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Parlamenta z dne 7. aprila 2011 (1) in 7. julija 2011 (2) o razmerah v Siriji, Bahrajnu in Jemnu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 (3) o razmerah v Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 (3) o razmerah v Siriji,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je vodilno sirijsko psihoanalitičarko in ustanoviteljico damaščanske šole za psihoanalizo Rafo Našed 10. septembra 2011 tajna služba samovoljno aretirana na letališču v Damasku in jo pridržala; ker je Rafa Našed znana zaradi zdravljena psiholoških travm ter njenih prizadevanj za dialog med vsemi Sirci; |
| --- | --- |

A.

ker je vodilno sirijsko psihoanalitičarko in ustanoviteljico damaščanske šole za psihoanalizo Rafo Našed 10. septembra 2011 tajna služba samovoljno aretirana na letališču v Damasku in jo pridržala; ker je Rafa Našed znana zaradi zdravljena psiholoških travm ter njenih prizadevanj za dialog med vsemi Sirci;

| B. | ker je Rafa Našed stara 66 let in šibkega zdravja, saj ima težave s srcem, zdravi se za rakom, ima visok krvni pritisk ter mora redno jemati zdravila; ker se njeno zdravstveno stanje v zaporu slabša ter se njene težave s srcem povečujejo; |
| --- | --- |

B.

ker je Rafa Našed stara 66 let in šibkega zdravja, saj ima težave s srcem, zdravi se za rakom, ima visok krvni pritisk ter mora redno jemati zdravila; ker se njeno zdravstveno stanje v zaporu slabša ter se njene težave s srcem povečujejo;

| C. | ker je bila Rafa Našed zaprta brez obtožb, ko je potovala v Pariz k noseči hčerki, na začetku pa so njeno pridržanje prikrivali; |
| --- | --- |

C.

ker je bila Rafa Našed zaprta brez obtožb, ko je potovala v Pariz k noseči hčerki, na začetku pa so njeno pridržanje prikrivali;

| D. | ker je bila 14. septembra 2011 obdolžena delovanja za destabilizacijo države, sodnik pa je zavrnil njeno izpustitev na podlagi varščine; ker narava obtožb in paranoja sirskega režima v zadnjih šestih mesecih vzbujata strah, da bi njen zapor lahko trajal dlje časa, da bi to prestrašilo vso sirsko intelektualno skupnost; |
| --- | --- |

D.

ker je bila 14. septembra 2011 obdolžena delovanja za destabilizacijo države, sodnik pa je zavrnil njeno izpustitev na podlagi varščine; ker narava obtožb in paranoja sirskega režima v zadnjih šestih mesecih vzbujata strah, da bi njen zapor lahko trajal dlje časa, da bi to prestrašilo vso sirsko intelektualno skupnost;

| E. | ker je v nekaj urah prišlo do velike mednarodne kampanje, podpisana pa je bila tudi peticija za njeno takojšnjo in brezpogojno izpustitev; |
| --- | --- |

E.

ker je v nekaj urah prišlo do velike mednarodne kampanje, podpisana pa je bila tudi peticija za njeno takojšnjo in brezpogojno izpustitev;

| 1. | odločno obsoja dejstvo, da so sirske oblasti samovoljno aretirale in pridržale Rafo Našed; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja dejstvo, da so sirske oblasti samovoljno aretirale in pridržale Rafo Našed;

| 2. | glede na njeno šibko zdravje izraža globoko zaskrbljenost za njeno zdravstveno stanje; |
| --- | --- |

2.

glede na njeno šibko zdravje izraža globoko zaskrbljenost za njeno zdravstveno stanje;

| 3. | poziva sirske oblasti, naj na medicinski in humanitarni podlagi nemudoma in brezpogojno izpustijo Rafo Našed ter naj zagotovijo njeno fizično varnost in takojšnjo vrnitev k družini; |
| --- | --- |

3.

poziva sirske oblasti, naj na medicinski in humanitarni podlagi nemudoma in brezpogojno izpustijo Rafo Našed ter naj zagotovijo njeno fizično varnost in takojšnjo vrnitev k družini;

| 4. | poziva sirske oblasti, naj humanitarnim organizacijam in zdravnikom omogočijo zdravljenje žrtev nasilja ter dostop do vseh predelov države in opravljanje njihovega legitimnega in miroljubnega dela brez strahu pred povračilnimi ukrepi in brez omejitev, vključno s sodnim nadlegovanjem; poziva sirske oblasti, naj spoštujejo mednarodne standarde na področju človekovih pravic in mednarodne zaveze, ki zagotavljajo svobodo mnenja in izražanja; |
| --- | --- |

4.

poziva sirske oblasti, naj humanitarnim organizacijam in zdravnikom omogočijo zdravljenje žrtev nasilja ter dostop do vseh predelov države in opravljanje njihovega legitimnega in miroljubnega dela brez strahu pred povračilnimi ukrepi in brez omejitev, vključno s sodnim nadlegovanjem; poziva sirske oblasti, naj spoštujejo mednarodne standarde na področju človekovih pravic in mednarodne zaveze, ki zagotavljajo svobodo mnenja in izražanja;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Arabske lige ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Arabske lige ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0148.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0333.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0387.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 25. oktober 2011

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/131

---

Torek, 25. oktober 2011Predlog spremembe proračuna št. 5/2011 - oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov in oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje

P7_TA(2011)0445

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2011 za proračunsko leto 2011, Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov in Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

2013/C 131 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 navedene pogodbe, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a navedene pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 navedene pogodbe, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a navedene pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, kot je bil dokončno sprejet dne 15. decembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, kot je bil dokončno sprejet dne 15. decembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2011 za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predstavila 22. junija 2011 (KOM(2011)0374), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2011 za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predstavila 22. junija 2011 (KOM(2011)0374),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2011, ki ga je Svet sprejel dne 12. septembra 2011 (13991/2011 – C7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2011, ki ga je Svet sprejel dne 12. septembra 2011 (13991/2011 – C7-0244/2011),

| — | ob upoštevanju člena 75b Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0346/2011),

| A. | ker se predlog spremembe proračuna št. 5/2011 za splošni proračun za leto 2011 nanaša na spremembo kadrovskega načrta dveh institucij, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropske službe za zunanje delovanje, |
| --- | --- |

A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 5/2011 za splošni proračun za leto 2011 nanaša na spremembo kadrovskega načrta dveh institucij, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropske službe za zunanje delovanje,

| B. | ker sta ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2010 vodili načeli proračunske nevtralnosti ter dobrega in učinkovitega poslovodenja, ob popolnem upoštevanju vpliva gospodarske krize na javne finance in potrebe po proračunski strogosti, |
| --- | --- |

B.

ker sta ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2010 vodili načeli proračunske nevtralnosti ter dobrega in učinkovitega poslovodenja, ob popolnem upoštevanju vpliva gospodarske krize na javne finance in potrebe po proračunski strogosti,

| C. | ker je bilo že od začetka jasno, da bo vzpostavljanje te službe postopno in da bodo sredstva na voljo glede na napredek pri tem in trenutno sposobnost črpanja, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo že od začetka jasno, da bo vzpostavljanje te službe postopno in da bodo sredstva na voljo glede na napredek pri tem in trenutno sposobnost črpanja,

| D. | ker je Svet v stališču z dne 12. septembra 2011 potrdil zahtevo Komisije, |
| --- | --- |

D.

ker je Svet v stališču z dne 12. septembra 2011 potrdil zahtevo Komisije,

| 1. | je seznanjen s stališčem Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 5/2011; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s stališčem Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 5/2011;

| 2. | je sklenil, da bo spremenil stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2011, kakor je pojasnjeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

2.

je sklenil, da bo spremenil stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2011, kakor je pojasnjeno v nadaljevanju;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s spremembami Parlamenta, posreduje Svetu, Komisiji, drugim institucijam in organom, ki jih to zadeva, ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s spremembami Parlamenta, posreduje Svetu, Komisiji, drugim institucijam in organom, ki jih to zadeva, ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

ODDELEK IX:   Evropski nadzornik za varstvo podatkov

PRILOGA -   OSEBJE

| Funkcionalna skupina in razred | | 2011 |
| --- | --- | --- |
| Stališče Sveta (PSP 5/2011) | Sprememba Parlamenta |
| stalna delovna mesta | začasna delovna mesta | stalna delovna mesta | začasna delovna mesta |
| AD 16 | | | | |
| AD 15 | +1 | | -1 | |
| AD 14 | -1 | | +1 | |
| AD 13 | | | | |
| AD 12 | | | | |
| AD 11 | 3 | | 3 | |
| AD 10 | 1 | | 1 | |
| AD 9 | 5 | | 5 | |
| AD 8 | 7 | | 7 | |
| AD 7 | 3 | | 3 | |
| AD 6 | 5 | | 5 | |
| AD 5 | 1 | | 1 | |
| Skupaj AD | 26 | | 26 | |
| AST 11 | | | | |
| AST 10 | | | | |
| AST 9 | 1 | | 1 | |
| AST 8 | 1 | | 1 | |
| AST 7 | 1 | | 1 | |
| AST 6 | 1 | | 1 | |
| AST 5 | 3 | | 3 | |
| AST 4 | 2 | | 2 | |
| AST 3 | 3 | | 3 | |
| AST 2 | 3 | | 3 | |
| AST 1 | | | | |
| Skupaj AST | 15 | | 15 | |
| Skupna vsota | 41 | | 41 | |

Funkcionalna skupina in razred

2011

Stališče Sveta (PSP 5/2011)

Sprememba Parlamenta

stalna delovna mesta

začasna delovna mesta

stalna delovna mesta

začasna delovna mesta

AD 16

AD 15

+1

-1

AD 14

-1

+1

AD 13

AD 12

AD 11

3

3

AD 10

1

1

AD 9

5

5

AD 8

7

7

AD 7

3

3

AD 6

5

5

AD 5

1

1

Skupaj AD

26

26

AST 11

AST 10

AST 9

1

1

AST 8

1

1

AST 7

1

1

AST 6

1

1

AST 5

3

3

AST 4

2

2

AST 3

3

3

AST 2

3

3

AST 1

Skupaj AST

15

15

Skupna vsota

41

41

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/133

---

Torek, 25. oktober 2011Pnevmatike za motorna vozila in priklopnike ***I

P7_TA(2011)0448

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (kodificirano besedilo) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

2013/C 131 E/19

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0120), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0120),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0071/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0071/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0349/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 248, 25.8.11, str. 153.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Torek, 25. oktober 2011P7_TC1-COD(2011)0053

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske Komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 92/23/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, kakor so določene v Direktivi Sveta 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (okvirna direktiva) (5) in določa tehnična določila, ki jih morajo izpolnjevati motorna vozila in njihovi priklopniki, ki se nanašajo med drugim tudi na pnevmatike. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka homologacije ES iz Direktive 2007/46/ES za vsako vrsto motornega ali priklopnega vozila. Zato se določbe Direktive 2007/46/ES o motornih in priklopnih vozilih in o sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil uporabljajo za to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 92/23/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, kakor so določene v Direktivi Sveta 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (okvirna direktiva) (5) in določa tehnična določila, ki jih morajo izpolnjevati motorna vozila in njihovi priklopniki, ki se nanašajo med drugim tudi na pnevmatike. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka homologacije ES iz Direktive 2007/46/ES za vsako vrsto motornega ali priklopnega vozila. Zato se določbe Direktive 2007/46/ES o motornih in priklopnih vozilih in o sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil uporabljajo za to direktivo.

| (3) | S predpisi o pnevmatikah bi bilo treba določiti enotne zahteve ne le glede njihovih značilnosti, temveč tudi glede opreme vozil in njihovih priklopnikov. |
| --- | --- |

(3)

S predpisi o pnevmatikah bi bilo treba določiti enotne zahteve ne le glede njihovih značilnosti, temveč tudi glede opreme vozil in njihovih priklopnikov.

| (4) | Zaželeno je upoštevati tehnične zahteve, ki jih je sprejela Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo v dopolnjenem Pravilniku ECE R 30 (Enotne določbe glede homologacije pnevmatik za motorna vozila in njihove priklopnike) (6), Pravilniku ECE R 54 (Enotne določbe glede homologacije pnevmatik za gospodarska vozila in njihove priklopnike) (7), dopolnjenem Pravilniku ECE R 64 (Enotne določbe glede homologacije vozil, opremljenih z zasilnimi rezervnimi pnevmatikami) (8) in dopolnjenem (9) Pravilniku št. 117 (Enotni predpisi o homologaciji pnevmatik v zvezi z emisijami hrupa pnevmatik pri kotaljenju in z oprijemljivostjo na mokrih površinah), ki so priložene Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidiran sporazum iz leta 1958) (10). |
| --- | --- |

(4)

Zaželeno je upoštevati tehnične zahteve, ki jih je sprejela Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo v dopolnjenem Pravilniku ECE R 30 (Enotne določbe glede homologacije pnevmatik za motorna vozila in njihove priklopnike) (6), Pravilniku ECE R 54 (Enotne določbe glede homologacije pnevmatik za gospodarska vozila in njihove priklopnike) (7), dopolnjenem Pravilniku ECE R 64 (Enotne določbe glede homologacije vozil, opremljenih z zasilnimi rezervnimi pnevmatikami) (8) in dopolnjenem (9) Pravilniku št. 117 (Enotni predpisi o homologaciji pnevmatik v zvezi z emisijami hrupa pnevmatik pri kotaljenju in z oprijemljivostjo na mokrih površinah), ki so priložene Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidiran sporazum iz leta 1958) (10).

| (5) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in začetkom uporabe direktiv, navedenimi v delu B Priloge VII – |
| --- | --- |

(5)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in začetkom uporabe direktiv, navedenimi v delu B Priloge VII –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „pnevmatika“ pomeni vsako novo pnevmatiko, vključno z zimsko pnevmatiko z luknjami za žeblje, kot novo ali nadomestno opremo, načrtovano za opremo vozil, za katera se uporablja Direktiva 2007/46/ES. Ta opredelitev ne vključuje zimskih pnevmatik z žeblji; |
| --- | --- |

(a)

„pnevmatika“ pomeni vsako novo pnevmatiko, vključno z zimsko pnevmatiko z luknjami za žeblje, kot novo ali nadomestno opremo, načrtovano za opremo vozil, za katera se uporablja Direktiva 2007/46/ES. Ta opredelitev ne vključuje zimskih pnevmatik z žeblji;

| (b) | „vozilo“ pomeni vsako vozilo, na katero se nanaša Direktiva 2007/46/ES; |
| --- | --- |

(b)

„vozilo“ pomeni vsako vozilo, na katero se nanaša Direktiva 2007/46/ES;

| (c) | „proizvajalec“ pomeni imetnika blagovne znamke ali oznake vozil ali pnevmatik. |
| --- | --- |

(c)

„proizvajalec“ pomeni imetnika blagovne znamke ali oznake vozil ali pnevmatik.

Člen 2

1.   Zahteve iz Priloge V se uporabljajo za pnevmatike, namenjene za vgradnjo na vozila, ki so bila prvič uporabljena 1. oktobra 1980 ali po tem datumu.

2.   Zahteve iz Priloge V se ne uporabljajo za:

| (a) | pnevmatike s kategorijo hitrosti manjšo od 80 km/h; |
| --- | --- |

(a)

pnevmatike s kategorijo hitrosti manjšo od 80 km/h;

| (b) | pnevmatike z nazivnim premerom platišča, ki ne presega 254 mm (oziroma koda 10) ali znaša 635 mm ali več (koda 25); |
| --- | --- |

(b)

pnevmatike z nazivnim premerom platišča, ki ne presega 254 mm (oziroma koda 10) ali znaša 635 mm ali več (koda 25);

| (c) | rezervne pnevmatike tipa T za začasno uporabo, kakor so opredeljene v točki 2.3.6 Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

rezervne pnevmatike tipa T za začasno uporabo, kakor so opredeljene v točki 2.3.6 Priloge II;

| (d) | pnevmatike, izdelane samo za vgradnjo na vozila, ki so bila prvič registrirana pred 1. oktobrom 1980. |
| --- | --- |

(d)

pnevmatike, izdelane samo za vgradnjo na vozila, ki so bila prvič registrirana pred 1. oktobrom 1980.

Člen 3

1.   Države članice podelijo ES-homologacijo po pogojih, določenih v Prilogi I, za vse tipe pnevmatik, ki izpolnjujejo zahteve Priloge II, in jim podelijo številko homologacije, kakor je določeno v Prilogi I.

2.   Države članice podelijo ES-homologacijo po pogojih, določenih v Prilogi I, za vse tipe pnevmatik, ki izpolnjujejo zahteve Priloge V, in jim podelijo številko homologacije, kakor je določeno v Prilogi I.

3.   Države članice podelijo ES-homologacijo za vsa vozila glede na njihove pnevmatike pod pogoji, določenimi v Prilogi III, če te pnevmatike (vključno z rezervnimi pnevmatikami, če pride v poštev) izpolnjujejo zahteve Priloge II in zahteve v zvezi z vozili, določene v Prilogi IV, ter tem vozilom podelijo številko homologacije, kakor je določeno v Prilogi III.

Člen 4

Homologacijski organ države članice pošlje drugim državam članicam v enem mesecu po podelitvi ali zavrnitvi ES-homologacije za sestavni del (pnevmatik) ali vozila kopijo ustreznega certifikata, katerega vzorci so prikazani v dodatkih k prilogama I in III, ter na zahtevo, poročilo o preskusu vsakega ES-homologiranega tipa pnevmatike.

Člen 5

Nobena država članica ne sme prepovedati ali omejiti dajanja pnevmatik z oznako ES-homologacije v promet.

Člen 6

Nobena država članica ne sme zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije vozila na podlagi njegovih pnevmatik, če imajo te pnevmatike oznako ES-homologacija in so vgrajene v skladu z zahtevami iz Priloge IV.

Člen 7

Nobena država članica ne sme prepovedati uporabe vozila na podlagi njegovih pnevmatik, če imajo te pnevmatike oznako ES-homologacija in so vgrajene v skladu z zahtevami iz Priloge IV.

Člen 8

1.   Če na podlagi utemeljenega razloga država članica meni, da je tip pnevmatike ali vozila nevaren, čeprav izpolnjuje zahteve te direktive, lahko na svojem ozemlju začasno prepove prodajo tega izdelka ali zanj uvede posebne pogoje. O tem takoj obvesti druge države članice in Komisijo ter navede razloge za svojo odločitev.

2.   Komisija se v šestih tednih posvetuje z zadevnimi državami članicami ter nato brez odloga izrazi svoje mnenje in ustrezno ukrepa.

3.   Če Komisija meni, da so potrebne tehnične prilagoditve te direktive, take prilagoditve sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 11. V tem primeru lahko država članica, ki je sprejela varnostne ukrepe, te obdrži do uveljavitve prilagoditev.

Člen 9

1.   Država članica, ki je podelila ES-homologacijo za sestavni del (pnevmatik) ali vozila, stori vse potrebno, če je potrebno v sodelovanju z organi v drugih državah članicah, da preveri, ali so proizvodni vzorci skladni s homologiranim tipom. Zato lahko omenjena država članica kadar koli preveri skladnost pnevmatik ali vozil z zahtevami te direktive. To preverjanje je omejeno na pregled naključno izbranega vzorca.

2.   Če omenjena država članica iz odstavka 1 ugotovi, da določeno število pnevmatik ali vozil z isto oznako ni skladno s homologiranim tipom, stori vse potrebno za zagotovitev skladnosti proizvodov. Če gre za stalno neskladnost, lahko ti ukrepi vključujejo tudi preklic ES-homologacije. Organi ukrepajo enako, če jih o takih neskladnostih obvestijo homologacijski organi druge države članice.

3.   Homologacijski organi držav članic se o vsakem preklicu ES-homologacije in vzrokih za tak ukrep medsebojno obvestijo v enem mesecu tako, kakor je prikazano v dodatkih k Prilogi I in Prilogi III.

Člen 10

Vsako odločitev, ki je sprejeta v skladu s predpisi, sprejetimi ob izvajanju te direktive, o zavrnitvi ali preklicu podelitve ES-homologacije (pnevmatike) ali vozila glede vgradnje njegovih pnevmatik, in zaradi katere se prepove prodaja ali uporaba, je treba podrobno utemeljiti. O njej je treba uradno obvestiti zadevno stran ob navajanju pravnih sredstev na podlagi veljavne zakonodaje v državah članicah in o rokih za uveljavljanje teh pravnih sredstev.

Člen 11

Vse spremembe, potrebne za prilagoditev zahtev prilog I do VI tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom, iz člena 40(2) Direktive 2007/46/ES.

Člen 12

1.   Države članice ne smejo:

| (a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za tip vozila ali tip pnevmatike ali |
| --- | --- |

(a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za tip vozila ali tip pnevmatike ali

| (b) | zavrniti registracije ali prepovedati prodaje ali začetka uporabe vozil ter prodaje ali začetka uporabe pnevmatik |
| --- | --- |

(b)

zavrniti registracije ali prepovedati prodaje ali začetka uporabe vozil ter prodaje ali začetka uporabe pnevmatik

zaradi razlogov v zvezi s pnevmatikami in njihovo vgradnjo na nova vozila, če ta vozila ali pnevmatike izpolnjujejo zahteve, določene v tej direktivi.

2.   Države članice ne smejo podeljevati ES-homologacije in morajo zavrniti podelitev nacionalne homologacije za tipe pnevmatik, ki sodijo v področje uporabe te direktive in ne izpolnjujejo zahtev te direktive.

3.   Države članice ne smejo podeljevati ES-homologacije ali nacionalne homologacije za tip vozila zaradi razlogov v zvezi z njegovimi pnevmatikami ali njihovo vgradnjo, če niso izpolnjene zahteve te direktive.

4.   Države članice:

| (a) | štejejo potrdila o skladnosti, priložena novim vozilom skladno z določbami Direktive 2007/46/ES, za neveljavna za namene člena 26(1) navedene direktive, če niso izpolnjene zahteve te direktive; in |
| --- | --- |

(a)

štejejo potrdila o skladnosti, priložena novim vozilom skladno z določbami Direktive 2007/46/ES, za neveljavna za namene člena 26(1) navedene direktive, če niso izpolnjene zahteve te direktive; in

| (b) | zavrnejo registracijo ali prepovedo prodajo ali začetek uporabe novih vozil, ki ne izpolnjujejo zahtev te direktive. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo registracijo ali prepovedo prodajo ali začetek uporabe novih vozil, ki ne izpolnjujejo zahtev te direktive.

5.   Se uporabljajo določbe te direktive za namene člena 28 Direktive 2007/46/ES za vse pnevmatike, ki sodijo v področje uporabe te direktive, razen pnevmatik razreda C1e, za katere veljajo od 1. oktobra 2011.

Člen 13

Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 14

Direktiva 92/23/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivami, navedenimi v Prilogi VII, Del A je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi VII, Del B.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VIII.

Člen 15

Ta Direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 16

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 248, 25.8.2011, str. 153.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011.

2

(3)  UL L 129, 14.5.1992, str. 95.

3

(4)  Glej Prilogo VII, del A.

4

(5)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

5

(6)  Dokument Gospodarske komisije za Evropo E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 29, 1.4.1975, z dopolniloma 01 in 02 ter dodatki.

6

(7)  Dokument Gospodarske komisije za Evropo E/ECE/324 (E/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 53 in dodatki.

7

(8)  Dokument Gospodarske komisije za Evropo E/ECE/324 (E/ECE/TRANS/505) REV 1 – ADD 63 in dodatki.

8

(9)  Dokument Gospodarske komisije za Evropo E/ECE/324 (E/ECE/TRANS/505) REV 2 – ADD 116 s spremembo 01 in dodatki.

9

(10)  Objavljeno kot Priloga I k Direktivi Sveta 97/836/ES (UL L 346, 17.12.1997, str. 78).

10

---

Torek, 25. oktober 2011SEZNAM PRILOG

| PRILOGA I | Upravne določbe za ES-homologacijo pnevmatik |
| --- | --- |
| Dodatek 1 | Opisni list za ES-homologacijo za tip pnevmatike |
| Dodatek 2 | Certifikat o ES-homologaciji (pnevmatike) |
| Dodatek 3 | Opisni list za ES-homologacijo tipa pnevmatike glede na hrup pri kotaljenju |
| Dodatek 4 | Certifikat o ES-homologaciji (hrup pri kotaljenju) |
| PRILOGA II (1) | Zahteve za pnevmatike |
| Dodatek 1 | Pojasnjevalna risba |
| Dodatek 2 | Seznam simbolov indeksov nosilnosti in ustrezne največje mase, ki se lahko prevažajo |
| Dodatek 3 | Razporeditev oznak za pnevmatike |
| Dodatek 4 | Razmerje med tlačnim indeksom in enotami tlaka |
| Dodatek 5 | Merilno platišče, zunanji premer in širina preseka pnevmatik določenih oznak velikosti |
| Dodatek 6 | Metoda merjenja velikosti pnevmatik |
| Dodatek 7 | Postopek preskusa zmogljivosti (obremenitev/hitrost) |
| Dodatek 8 | Spreminjanje nosilnosti glede na hitrost; radialne in diagonalne pnevmatike za gospodarska vozila |
| PRILOGA III | Upravne določbe za ES-homologacijo vozil glede na vgradnjo njihovih pnevmatik |
| Dodatek 1 | Opisni list za vozilo |
| Dodatek 2 | Certifikat o ES-homologaciji vozila |
| PRILOGA IV | Zahteve za vozila glede na vgradnjo njihovih pnevmatik |
| PRILOGA V | Hrup, ki nastaja pri kotaljenju pnevmatik |
| Dodatek 1 | Postopek merjenje hrupa, ki nastaja pri kotaljenju pnevmatik; postopek z vožnjo mimo v prostem teku |
| Dodatek 2 | Poročilo o preskusu |
| PRILOGA VI | Zahteve za preskusni poligon |
| PRILOGA VII | Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb/Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe |
| PRILOGA VIII | Korelacijska tabela |

PRILOGA I

Upravne določbe za ES-homologacijo pnevmatik

Dodatek 1

Opisni list za ES-homologacijo za tip pnevmatike

Dodatek 2

Certifikat o ES-homologaciji (pnevmatike)

Dodatek 3

Opisni list za ES-homologacijo tipa pnevmatike glede na hrup pri kotaljenju

Dodatek 4

Certifikat o ES-homologaciji (hrup pri kotaljenju)

PRILOGA II (1)

Zahteve za pnevmatike

Dodatek 1

Pojasnjevalna risba

Dodatek 2

Seznam simbolov indeksov nosilnosti in ustrezne največje mase, ki se lahko prevažajo

Dodatek 3

Razporeditev oznak za pnevmatike

Dodatek 4

Razmerje med tlačnim indeksom in enotami tlaka

Dodatek 5

Merilno platišče, zunanji premer in širina preseka pnevmatik določenih oznak velikosti

Dodatek 6

Metoda merjenja velikosti pnevmatik

Dodatek 7

Postopek preskusa zmogljivosti (obremenitev/hitrost)

Dodatek 8

Spreminjanje nosilnosti glede na hitrost; radialne in diagonalne pnevmatike za gospodarska vozila

PRILOGA III

Upravne določbe za ES-homologacijo vozil glede na vgradnjo njihovih pnevmatik

Dodatek 1

Opisni list za vozilo

Dodatek 2

Certifikat o ES-homologaciji vozila

PRILOGA IV

Zahteve za vozila glede na vgradnjo njihovih pnevmatik

PRILOGA V

Hrup, ki nastaja pri kotaljenju pnevmatik

Dodatek 1

Postopek merjenje hrupa, ki nastaja pri kotaljenju pnevmatik; postopek z vožnjo mimo v prostem teku

Dodatek 2

Poročilo o preskusu

PRILOGA VI

Zahteve za preskusni poligon

PRILOGA VII

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb/Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

PRILOGA VIII

Korelacijska tabela

(Celotno besedilo Priloge zaradi svoje dolžine na tem mestu ni navedeno. To besedilo se nahaja v predlogu Komisije COM(2011)0120.)

---

(1)  Tehnične zahteve za pnevmatike so podobne zahtevam iz pravilnikov ECE R 30 in R 54 Gospodarske komisije ZN za Evropo.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/139

---

Torek, 25. oktober 2011Uporaba stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje ***I

P7_TA(2011)0451

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede uporabe stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

2013/C 131 E/20

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0001),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0018/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. septembra 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. septembra 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0282/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0282/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 53.

---

Torek, 25. oktober 2011P7_TC1-COD(2011)0002

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede uporabe stopenj emisij za ozkokolotečne traktorje(Besedilo velja za EGP)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/87/EU).

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/140

---

Torek, 25. oktober 2011Motorji, dani na trg v okviru sistema prožnosti ***I

P7_TA(2011)0452

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

2013/C 131 E/21

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0362), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0362),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0171/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0171/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0080/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0080/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 48, 15.2.2011, str. 134.

---

Torek, 25. oktober 2011P7_TC1-COD(2010)0195

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/88/EU).

---

Sreda, 26. oktober 2011

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/142

---

Sreda, 26. oktober 2011Stališče Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2012, kot ga je spremenil Svet - vsi oddelki

P7_TA(2011)0461

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kakor ga je spremenil Svet – vsi oddelki (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)), in pisnih predlogih sprememb št. 1/2012, (KOM(2011)0372 in 2/2012 (KOM(2011)0576) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012

2013/C 131 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2012 – oddelek I –Parlament (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2012 – oddelek I –Parlament (5),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija predložila 26. maja 2011 (KOM(2011)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija predložila 26. maja 2011 (KOM(2011)0300),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2012 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2012 (6),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki ga je Svet sprejel 25. julija 2011 (13110/2011 – C7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki ga je Svet sprejel 25. julija 2011 (13110/2011 – C7-0247/2011),

| — | ob upoštevanju pisnih predlogov spremembe št. 1/2012 in 2/2012 k splošnem proračunu Evropske unije za leto 2012, ki ju je Komisija predložila 17. junija 2011 in 16. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisnih predlogov spremembe št. 1/2012 in 2/2012 k splošnem proračunu Evropske unije za leto 2012, ki ju je Komisija predložila 17. junija 2011 in 16. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 75b Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0354/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0354/2011),

ODDELEK III

Splošne ugotovitve

| 1. | ponavlja, da je spodbujanje pametnega, trajnostnega in vključujočega gospodarstva, ki z uresničevanjem sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020 ustvarja delovna mesta in kakovostne zaposlitve, cilj, ki ga je soglasno potrdilo vseh 27 držav članic in institucije EU; opozarja, da bo uresničevanje te strategije zahtevalo ogromne v prihodnost usmerjene naložbe do leta 2020, katerih vrednost je Komisija v sporočilu z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna ocenila na nič manj kot 1.800 milijard EUR (KOM(2010)0700); zato poudarja, da so te naložbe – tako na ravni EU kot na ravni držav članic – potrebne zdaj in da z njimi ne kaže odlašati; |
| --- | --- |

1.

ponavlja, da je spodbujanje pametnega, trajnostnega in vključujočega gospodarstva, ki z uresničevanjem sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020 ustvarja delovna mesta in kakovostne zaposlitve, cilj, ki ga je soglasno potrdilo vseh 27 držav članic in institucije EU; opozarja, da bo uresničevanje te strategije zahtevalo ogromne v prihodnost usmerjene naložbe do leta 2020, katerih vrednost je Komisija v sporočilu z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna ocenila na nič manj kot 1.800 milijard EUR (KOM(2010)0700); zato poudarja, da so te naložbe – tako na ravni EU kot na ravni držav članic – potrebne zdaj in da z njimi ne kaže odlašati;

| 2. | opozarja, da mora biti strategija Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast v središču proračunske strategije EU za leto 2012, da bi pomagali Evropi, da okreva po socialni krizi in da bo ob izhodu iz nje močnejša; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da mora biti strategija Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast v središču proračunske strategije EU za leto 2012, da bi pomagali Evropi, da okreva po socialni krizi in da bo ob izhodu iz nje močnejša;

| 3. | glede na te okoliščine je globoko zaskrbljen, da so zaradi krize upadle javne naložbe v državah članicah na nekaterih od teh področij, saj so morale države članice prilagoditi svoje nacionalne proračune; zahteva, da se ta trend obrne, in je trdno prepričan, da je treba zagotoviti naložbe na ravni EU in na nacionalni ravni, če želimo, da Unija kot celota izpolni cilje strategije Evropa 2020; meni, da bi moral proračun EU odigrati pomembno vlogo finančnega vzvoda za politike okrevanja po krizi v državah članicah, tako da bi spodbujal in prispeval k nacionalnim naložbam za krepitev rasti in zaposlovanja, in bi ga morali tudi uporabiti v ta namen; poudarja, da je to povsem v skladu z dinamiko evropskega semestra, ki si kot nov mehanizem za boljše evropsko gospodarsko vodenje prizadeva povečati skladnost, medsebojne učinke in dopolnjevanje med proračunom EU in nacionalnimi proračuni pri uresničevanju dogovorjenih ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

3.

glede na te okoliščine je globoko zaskrbljen, da so zaradi krize upadle javne naložbe v državah članicah na nekaterih od teh področij, saj so morale države članice prilagoditi svoje nacionalne proračune; zahteva, da se ta trend obrne, in je trdno prepričan, da je treba zagotoviti naložbe na ravni EU in na nacionalni ravni, če želimo, da Unija kot celota izpolni cilje strategije Evropa 2020; meni, da bi moral proračun EU odigrati pomembno vlogo finančnega vzvoda za politike okrevanja po krizi v državah članicah, tako da bi spodbujal in prispeval k nacionalnim naložbam za krepitev rasti in zaposlovanja, in bi ga morali tudi uporabiti v ta namen; poudarja, da je to povsem v skladu z dinamiko evropskega semestra, ki si kot nov mehanizem za boljše evropsko gospodarsko vodenje prizadeva povečati skladnost, medsebojne učinke in dopolnjevanje med proračunom EU in nacionalnimi proračuni pri uresničevanju dogovorjenih ciljev strategije Evropa 2020;

| 4. | znova opozarja, da proračuna EU nikakor ne bi smeli razumeti in vrednotiti samo kot finančni element, ki je dodatno breme državnim proračunom, temveč bi ga morali dojemati kot priložnost za nadgradnjo tistih pobud in naložb, ki so v interesu celotne Unije in ji prinašajo dodano vrednost, pri čemer jih večino sprejmeta Parlament in Svet v postopku soodločanja in so zato upravičene tudi na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

4.

znova opozarja, da proračuna EU nikakor ne bi smeli razumeti in vrednotiti samo kot finančni element, ki je dodatno breme državnim proračunom, temveč bi ga morali dojemati kot priložnost za nadgradnjo tistih pobud in naložb, ki so v interesu celotne Unije in ji prinašajo dodano vrednost, pri čemer jih večino sprejmeta Parlament in Svet v postopku soodločanja in so zato upravičene tudi na nacionalni ravni;

| 5. | znova poudarja, da proračun EU dopolnjuje državne proračune in da jim daje zagon za spodbujanje rasti in zaposlovanja, ter opozarja, da ga glede na njegovo naravo in omejeno velikost, ne bi smeli omejevati s samovoljnim zmanjševanjem proračunskih sredstev, temveč bi bilo treba, ravno nasprotno, povečati sredstva za ciljna področja; |
| --- | --- |

5.

znova poudarja, da proračun EU dopolnjuje državne proračune in da jim daje zagon za spodbujanje rasti in zaposlovanja, ter opozarja, da ga glede na njegovo naravo in omejeno velikost, ne bi smeli omejevati s samovoljnim zmanjševanjem proračunskih sredstev, temveč bi bilo treba, ravno nasprotno, povečati sredstva za ciljna področja;

| 6. | priznava, da je pomanjkanje sredstev v EU hudo, tako na ravni držav članic kot na ravni Unije; poudarja, da bi morali z dejanskim upoštevanjem koncepta ekonomsko najugodnejše ponudbe temeljito analizirati izvedljivost, učinkovitost in uspešnost vseh programov in odhodkov; |
| --- | --- |

6.

priznava, da je pomanjkanje sredstev v EU hudo, tako na ravni držav članic kot na ravni Unije; poudarja, da bi morali z dejanskim upoštevanjem koncepta ekonomsko najugodnejše ponudbe temeljito analizirati izvedljivost, učinkovitost in uspešnost vseh programov in odhodkov;

| 7. | poudarja, da razlike do zgornjih meja v večletnem finančnem okviru ne omogočajo resničnega manevrskega prostora, zlasti v podrazdelku 1a in razdelku 4, in zmanjšujejo zmožnost Unije za odzivanje na spremembe politik in nepredvidene potrebe, ne da bi ogrozila svoje prednostne naloge; poudarja, da bi bila zaradi obsežnih izzivov, s katerimi se srečuje Unija, potrebna sredstva, ki bi precej presegala sedanje zgornje meje večletnega finančnega okvira; v zvezi s tem opozarja, da se zaradi različnih izzivov in novih prednostnih nalog, ki so se pojavili v tem letu, na primer arabske pomladi in potrebe po močnem zagonu pri izvajanju strategije Evropa 2020 kot usklajenega načina za boj proti trenutni gospodarski in socialni krizi, ne bo mogoče izogniti uporabi instrumentov, predvidenih v medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da razlike do zgornjih meja v večletnem finančnem okviru ne omogočajo resničnega manevrskega prostora, zlasti v podrazdelku 1a in razdelku 4, in zmanjšujejo zmožnost Unije za odzivanje na spremembe politik in nepredvidene potrebe, ne da bi ogrozila svoje prednostne naloge; poudarja, da bi bila zaradi obsežnih izzivov, s katerimi se srečuje Unija, potrebna sredstva, ki bi precej presegala sedanje zgornje meje večletnega finančnega okvira; v zvezi s tem opozarja, da se zaradi različnih izzivov in novih prednostnih nalog, ki so se pojavili v tem letu, na primer arabske pomladi in potrebe po močnem zagonu pri izvajanju strategije Evropa 2020 kot usklajenega načina za boj proti trenutni gospodarski in socialni krizi, ne bo mogoče izogniti uporabi instrumentov, predvidenih v medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju;

Stališče Sveta

| 8. | obžaluje, da je Svet predlog proračuna, ki ga je pripravila Komisija, zmanjšal za 1,59 milijarde EUR v sredstvih za prevzem obveznosti (– 1,08 %) in za 3,65 milijarde EUR v sredstvih za plačila (– 2,75 %), kar pomeni, da je skupaj na voljo 146,25 milijarde EUR za prevzem obveznosti (ali + 2,91 % v primerjavi s proračunom 2011 (7)) in 129,09 milijarde EUR za plačila (+ 2,02 %) – predlog proračuna Komisije je za primerjavo predvideval za 4,03 % večje obveznosti in za 4,91 % večja plačila kot lanski proračun (ob upoštevanju predloga spremembe št. 1/2012); |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da je Svet predlog proračuna, ki ga je pripravila Komisija, zmanjšal za 1,59 milijarde EUR v sredstvih za prevzem obveznosti (– 1,08 %) in za 3,65 milijarde EUR v sredstvih za plačila (– 2,75 %), kar pomeni, da je skupaj na voljo 146,25 milijarde EUR za prevzem obveznosti (ali + 2,91 % v primerjavi s proračunom 2011 (7)) in 129,09 milijarde EUR za plačila (+ 2,02 %) – predlog proračuna Komisije je za primerjavo predvideval za 4,03 % večje obveznosti in za 4,91 % večja plačila kot lanski proračun (ob upoštevanju predloga spremembe št. 1/2012);

| 9. | ugotavlja, da je Svet predlagal zmanjšanje več sto proračunskih vrstic, povečanja pa nobenega; poudarja, da so bili na tak način pavšalno zmanjšani vsi razdelki večletnega finančnega okvira, vendar ne v enakem obsegu; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je Svet predlagal zmanjšanje več sto proračunskih vrstic, povečanja pa nobenega; poudarja, da so bili na tak način pavšalno zmanjšani vsi razdelki večletnega finančnega okvira, vendar ne v enakem obsegu;

| 10. | opozarja na nekatere neskladnosti teh zmanjšanj s stališči, ki jih je pred kratkim zavzel Svet, na primer zmanjšanja v predlogu proračuna 2012 v proračunskih vrsticah novoustanovljenih agencij za finančni nadzor, za katerih ustanovitev se je sicer zavzemal, zdaj pa očitno ne želi zagotoviti potrebnih finančnih sredstev za njihovo ustrezno delovanje; |
| --- | --- |

10.

opozarja na nekatere neskladnosti teh zmanjšanj s stališči, ki jih je pred kratkim zavzel Svet, na primer zmanjšanja v predlogu proračuna 2012 v proračunskih vrsticah novoustanovljenih agencij za finančni nadzor, za katerih ustanovitev se je sicer zavzemal, zdaj pa očitno ne želi zagotoviti potrebnih finančnih sredstev za njihovo ustrezno delovanje;

| 11. | razume pomisleke Sveta glede gospodarskih in proračunskih omejitev na nacionalni ravni; meni, da bi morala Unija izkazati proračunsko odgovornost, vendar opozarja, da proračun EU po določbah Pogodbe ne sme imeti javnofinančnega primanjkljaja; poudarja še, da proračun EU predstavlja 2 % celotne javne porabe v Uniji; |
| --- | --- |

11.

razume pomisleke Sveta glede gospodarskih in proračunskih omejitev na nacionalni ravni; meni, da bi morala Unija izkazati proračunsko odgovornost, vendar opozarja, da proračun EU po določbah Pogodbe ne sme imeti javnofinančnega primanjkljaja; poudarja še, da proračun EU predstavlja 2 % celotne javne porabe v Uniji;

| 12. | obžaluje, da je Svet v teh okoliščinah in kljub vnaprejšnjim pozivom Parlamenta horizontalno zmanjšal proračun in se že vnaprej odločil o skupnem znesku proračunskih sredstev, ne da bi ustrezno upošteval natančno oceno dejanskih potreb za doseganje dogovorjenih ciljev in uresničevanje političnih zavez Unije, pa tudi ne prednostnih nalog Parlamenta, predstavljenih v omenjeni resoluciji z dne 23. junija 2011 o pooblastilu za trialog; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da je Svet v teh okoliščinah in kljub vnaprejšnjim pozivom Parlamenta horizontalno zmanjšal proračun in se že vnaprej odločil o skupnem znesku proračunskih sredstev, ne da bi ustrezno upošteval natančno oceno dejanskih potreb za doseganje dogovorjenih ciljev in uresničevanje političnih zavez Unije, pa tudi ne prednostnih nalog Parlamenta, predstavljenih v omenjeni resoluciji z dne 23. junija 2011 o pooblastilu za trialog;

| 13. | poudarja, da je preučevanje preteklih stopenj izvrševanja in stopenj povečanja v primerjavi s proračunom za prejšnje leto kot edina osnova za izbiro vrstic in zneskov, ki jih je treba zmanjšati, v preteklost usmerjen pristop, ki v okviru večletnega načrtovanja ne odraža ustrezno pospeševanja izvrševanja v obdobju več let; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je preučevanje preteklih stopenj izvrševanja in stopenj povečanja v primerjavi s proračunom za prejšnje leto kot edina osnova za izbiro vrstic in zneskov, ki jih je treba zmanjšati, v preteklost usmerjen pristop, ki v okviru večletnega načrtovanja ne odraža ustrezno pospeševanja izvrševanja v obdobju več let;

| 14. | ugotavlja, da bi nizka raven plačil, ki jo predlaga Svet, privedla do večjega odstopanja med plačili in prevzetimi obveznostmi, kar bo samodejno povzročilo povečanje neporavnanih obveznosti ob koncu leta, zlasti v podrazdelkih 1a in 1b; v zvezi s tem opozarja na že izredno visok znesek nabranih neporavnanih obveznosti tik pred iztekom tega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da bi nizka raven plačil, ki jo predlaga Svet, privedla do večjega odstopanja med plačili in prevzetimi obveznostmi, kar bo samodejno povzročilo povečanje neporavnanih obveznosti ob koncu leta, zlasti v podrazdelkih 1a in 1b; v zvezi s tem opozarja na že izredno visok znesek nabranih neporavnanih obveznosti tik pred iztekom tega večletnega finančnega okvira;

Predlog proračuna Parlamenta

| 15. | določa, da bo skupna raven proračunskih sredstev znašala 147 763,82 milijona EUR za prevzem obveznosti in 133 143,18 milijona EUR za plačila; |
| --- | --- |

15.

določa, da bo skupna raven proračunskih sredstev znašala 147 763,82 milijona EUR za prevzem obveznosti in 133 143,18 milijona EUR za plačila;

| 16. | opozarja, da so politike strategije Evropa 2020 po mnenju Parlamenta med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami (8) proračuna za leto 2012, saj so bistveni in nujni elementi strategije EU za oživitev gospodarstva; poudarja, da predlagano povečanje sredstev za izbrano število proračunskih postavk služi tako kratko- in dolgoročnim strategijam za prihodnost Unije; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da so politike strategije Evropa 2020 po mnenju Parlamenta med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami (8) proračuna za leto 2012, saj so bistveni in nujni elementi strategije EU za oživitev gospodarstva; poudarja, da predlagano povečanje sredstev za izbrano število proračunskih postavk služi tako kratko- in dolgoročnim strategijam za prihodnost Unije;

| 17. | meni, da je raven plačil, ki jo je predlagala Komisija, minimalen še sprejemljiv znesek, kar sta v več izjavah omenila tudi predsednik Barroso in komisar Lewandowski; ni prepričan, da je osnutek izjave Sveta št. 1 o sredstvih za plačila, katere namen je nasloviti vprašanje morebitnih potreb po dodatnih plačilih, ustrezna rešitev za ta problem, zlasti glede na izkušnje iz začetka leta 2011, ko Svet ni želel spoštovati podobne izjave, ki jo je podal v zvezi s proračunom za leto 2011; zato je sklenil obnoviti večino plačil na raven iz predloga proračuna, še posebej zato, ker zmanjšanje plačil, ki ga je predlagal Svet, zadeva tudi področja in proračunske vrstice, namenjene ciljem strategije Evropa 2020, zlasti v razdelkih 1a in 1b; |
| --- | --- |

17.

meni, da je raven plačil, ki jo je predlagala Komisija, minimalen še sprejemljiv znesek, kar sta v več izjavah omenila tudi predsednik Barroso in komisar Lewandowski; ni prepričan, da je osnutek izjave Sveta št. 1 o sredstvih za plačila, katere namen je nasloviti vprašanje morebitnih potreb po dodatnih plačilih, ustrezna rešitev za ta problem, zlasti glede na izkušnje iz začetka leta 2011, ko Svet ni želel spoštovati podobne izjave, ki jo je podal v zvezi s proračunom za leto 2011; zato je sklenil obnoviti večino plačil na raven iz predloga proračuna, še posebej zato, ker zmanjšanje plačil, ki ga je predlagal Svet, zadeva tudi področja in proračunske vrstice, namenjene ciljem strategije Evropa 2020, zlasti v razdelkih 1a in 1b;

Podrazdelek 1a

| 18. | opozarja, da je razdelek 1a ključni razdelek večletnega finančnega okvira 2007–2013 kar zadeva uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, in sicer zaradi posrednih ali neposrednih prispevkov k financiranju vseh petih osrednjih ciljev in sedmih vodilnih pobud te strategije; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je razdelek 1a ključni razdelek večletnega finančnega okvira 2007–2013 kar zadeva uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, in sicer zaradi posrednih ali neposrednih prispevkov k financiranju vseh petih osrednjih ciljev in sedmih vodilnih pobud te strategije;

| 19. | obžaluje, da Komisija in Svet na splošno ne predlagata povečanja prvotno načrtovane podpore za naložbe, nujno potrebne za izvajanje sedmih vodilnih pobud, in ugotavlja, da sta žal naklonjena odložitvi nujno potrebnega velikega koraka pri skupnem financiranju večletnega finančnega okvira po letu 2013; je prepričan, da bo takšno ravnanje resno ogrozilo doseganje osrednjih ciljev do leta 2020; zato za nekatera osrednja področja, zlasti konkurenčnost in podjetništvo, raziskave in inovacije ter izobraževanje in vseživljenjsko učenje, predlaga nekaj ciljnih povečanj glede na predlog proračuna Komisije; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da Komisija in Svet na splošno ne predlagata povečanja prvotno načrtovane podpore za naložbe, nujno potrebne za izvajanje sedmih vodilnih pobud, in ugotavlja, da sta žal naklonjena odložitvi nujno potrebnega velikega koraka pri skupnem financiranju večletnega finančnega okvira po letu 2013; je prepričan, da bo takšno ravnanje resno ogrozilo doseganje osrednjih ciljev do leta 2020; zato za nekatera osrednja področja, zlasti konkurenčnost in podjetništvo, raziskave in inovacije ter izobraževanje in vseživljenjsko učenje, predlaga nekaj ciljnih povečanj glede na predlog proračuna Komisije;

| 20. | znova opozarja, da se bo moral proračunski organ sporazumeti o reviziji večletnega finančnega okvira 2007–2013, da bo financiranje projekta ITER sploh mogoče; je seznanjen s predlogom Komisije z dne 20. aprila 2011 o financiranju manjkajočih 1,3 milijarde EUR za ITER v letih 2012 in 2013, vendar v skladu z odločitvijo Sveta, da dodatno financiranje tega projekta izključi iz svoje proračunske obravnave, vztraja, da je treba pogajanja o dodatnih stroških projekta ITER ločiti od proračunskega postopka za leto 2012; kljub temu izraža svojo pripravljenost, da se vprašanje dodatnega financiranja, potrebnega za ITER, reši do konca leta 2011, da ne bi zaradi neodločnosti oslabili obstoječih struktur EU za fuzijo; |
| --- | --- |

20.

znova opozarja, da se bo moral proračunski organ sporazumeti o reviziji večletnega finančnega okvira 2007–2013, da bo financiranje projekta ITER sploh mogoče; je seznanjen s predlogom Komisije z dne 20. aprila 2011 o financiranju manjkajočih 1,3 milijarde EUR za ITER v letih 2012 in 2013, vendar v skladu z odločitvijo Sveta, da dodatno financiranje tega projekta izključi iz svoje proračunske obravnave, vztraja, da je treba pogajanja o dodatnih stroških projekta ITER ločiti od proračunskega postopka za leto 2012; kljub temu izraža svojo pripravljenost, da se vprašanje dodatnega financiranja, potrebnega za ITER, reši do konca leta 2011, da ne bi zaradi neodločnosti oslabili obstoječih struktur EU za fuzijo;

| 21. | znova odločno nasprotuje vsem oblikam prerazporejanja sredstev iz proračuna za sedmi okvirni program, kot je predlagala Komisija v okviru paketa financiranja projekta ITER, saj bi to ogrozilo uspešno izvajanje sedmega okvirnega programa in občutno zmanjšalo njegov prispevek k uresničevanju osrednjih ciljev in vodilnih pobud strategije Evropa 2020; zato obnavlja zneske za sedmi okvirni program iz finančnega načrta, in sicer s povečanjem zadevnih proračunskih vrstic, ki jih je Komisija zmanjšala, za 100 milijonov EUR; obnavlja tudi večino zneskov za plačila v proračunskih vrsticah sedmega okvirnega programa, ki jih je zmanjšal Svet (492 milijona EUR), da bi preprečil vsakršno tveganje neizpolnjevanja obstoječih pravnih obveznosti, kar bi lahko povzročilo dodatne stroške zaradi plačila zamudnih obresti; |
| --- | --- |

21.

znova odločno nasprotuje vsem oblikam prerazporejanja sredstev iz proračuna za sedmi okvirni program, kot je predlagala Komisija v okviru paketa financiranja projekta ITER, saj bi to ogrozilo uspešno izvajanje sedmega okvirnega programa in občutno zmanjšalo njegov prispevek k uresničevanju osrednjih ciljev in vodilnih pobud strategije Evropa 2020; zato obnavlja zneske za sedmi okvirni program iz finančnega načrta, in sicer s povečanjem zadevnih proračunskih vrstic, ki jih je Komisija zmanjšala, za 100 milijonov EUR; obnavlja tudi večino zneskov za plačila v proračunskih vrsticah sedmega okvirnega programa, ki jih je zmanjšal Svet (492 milijona EUR), da bi preprečil vsakršno tveganje neizpolnjevanja obstoječih pravnih obveznosti, kar bi lahko povzročilo dodatne stroške zaradi plačila zamudnih obresti;

| 22. | je sklenil dodatno povečati raven sredstev za prevzem obveznosti v določenih vrsticah sedmega okvirnega programa (zmogljivosti – raziskave v korist MSP, sodelovanje – energija, zamisli, človeški viri, raziskave na področju energetike); meni, da so te vrstice izjemno pomembne za zagotavljanje rasti in naložb v osrednja področja, ki so v osrčju strategije Evropa 2020; meni, da se bo s sedanjo stopnjo izvajanja sedmega okvirnega programa zagotovilo, da bo mogoče dodatne zneske učinkovito vključiti v finančno načrtovanje teh programov; |
| --- | --- |

22.

je sklenil dodatno povečati raven sredstev za prevzem obveznosti v določenih vrsticah sedmega okvirnega programa (zmogljivosti – raziskave v korist MSP, sodelovanje – energija, zamisli, človeški viri, raziskave na področju energetike); meni, da so te vrstice izjemno pomembne za zagotavljanje rasti in naložb v osrednja področja, ki so v osrčju strategije Evropa 2020; meni, da se bo s sedanjo stopnjo izvajanja sedmega okvirnega programa zagotovilo, da bo mogoče dodatne zneske učinkovito vključiti v finančno načrtovanje teh programov;

| 23. | nadaljnje povečuje splošno raven sredstev za prevzem obveznosti za okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (vrstici "Inteligentna energija" in "Podjetništvo in inovativnost") v primerjavi z zneski, ki so bili prvotno predvideni, da bo mogoče uresničiti vodilne pobude strategije Evropa 2020; upa, da bo to povečanje prispevalo k večji dostopnosti tega programa za mala in srednje velika podjetja ter za razvoj posebnih programov in inovativnih mehanizmov financiranja; v zvezi s tem opozarja, da imajo mala in srednje velika podjetja bistveno vlogo pri spodbujanju gospodarstva EU, in meni, da sta predvsem programa za konkurenčnosti in inovativnost ter podjetništvo in inovativnost nepogrešljivo orodje za okrevanje po krizi; |
| --- | --- |

23.

nadaljnje povečuje splošno raven sredstev za prevzem obveznosti za okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (vrstici "Inteligentna energija" in "Podjetništvo in inovativnost") v primerjavi z zneski, ki so bili prvotno predvideni, da bo mogoče uresničiti vodilne pobude strategije Evropa 2020; upa, da bo to povečanje prispevalo k večji dostopnosti tega programa za mala in srednje velika podjetja ter za razvoj posebnih programov in inovativnih mehanizmov financiranja; v zvezi s tem opozarja, da imajo mala in srednje velika podjetja bistveno vlogo pri spodbujanju gospodarstva EU, in meni, da sta predvsem programa za konkurenčnosti in inovativnost ter podjetništvo in inovativnost nepogrešljivo orodje za okrevanje po krizi;

| 24. | je sklenil bistveno povečati sredstva za program vseživljenjskega učenja zaradi njegove velike evropske dodane vrednosti, pa tudi zaradi njegovega pomembnega prispevka k vodilnima pobudama "Mladi in mobilnost" in "Unija inovacij"; je prepričan, da so ta povečanja v celoti izvedljiva, saj so bila dodatno dodeljena finančna sredstva za ta program, ki jih je za proračun 2011 predlagal Parlament in sprejel proračunski organ, do tega dne uspešno izvršena, zaradi česar se je precej povečalo število njegovih udeležencev; ponovno izraža globoko predanost programom EU na področju mladine in izobraževanja, saj lahko prispevajo k zmanjšanju brezposelnosti mladih; prav tako predlaga, da se dodatno povečajo sredstva za prevzem obveznosti za program Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

24.

je sklenil bistveno povečati sredstva za program vseživljenjskega učenja zaradi njegove velike evropske dodane vrednosti, pa tudi zaradi njegovega pomembnega prispevka k vodilnima pobudama "Mladi in mobilnost" in "Unija inovacij"; je prepričan, da so ta povečanja v celoti izvedljiva, saj so bila dodatno dodeljena finančna sredstva za ta program, ki jih je za proračun 2011 predlagal Parlament in sprejel proračunski organ, do tega dne uspešno izvršena, zaradi česar se je precej povečalo število njegovih udeležencev; ponovno izraža globoko predanost programom EU na področju mladine in izobraževanja, saj lahko prispevajo k zmanjšanju brezposelnosti mladih; prav tako predlaga, da se dodatno povečajo sredstva za prevzem obveznosti za program Erasmus Mundus;

| 25. | je sklenil obnoviti plačila za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji na raven iz predloga proračuna in ponovno zahteva dodatne izboljšave postopka za izplačila iz tega sklada, da bi pospešili zagotavljanje pomoči na kraju samem; |
| --- | --- |

25.

je sklenil obnoviti plačila za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji na raven iz predloga proračuna in ponovno zahteva dodatne izboljšave postopka za izplačila iz tega sklada, da bi pospešili zagotavljanje pomoči na kraju samem;

| 26. | v zvezi s tem drugi veji proračunskega organa predlaga uporabo instrumenta prilagodljivosti v znesku 30,75 milijonov EUR v podrazdelku 1a; |
| --- | --- |

26.

v zvezi s tem drugi veji proračunskega organa predlaga uporabo instrumenta prilagodljivosti v znesku 30,75 milijonov EUR v podrazdelku 1a;

Podrazdelek 1b

| 27. | ugotavlja, da Svet v svojem stališču ni spremenil predloga Komisije, kar zadeva prevzem obveznosti, in poudarja, da je to v skladu s sredstvi, predvidenimi v večletnem finančnem okviru, ob upoštevanju tehničnega popravka finančnega okvira za leto 2012, kot predvideva točka 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da Svet v svojem stališču ni spremenil predloga Komisije, kar zadeva prevzem obveznosti, in poudarja, da je to v skladu s sredstvi, predvidenimi v večletnem finančnem okviru, ob upoštevanju tehničnega popravka finančnega okvira za leto 2012, kot predvideva točka 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

| 28. | opozarja na pomembno vlogo regionalne in kohezijske politike pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020 in gospodarskem okrevanju evropskih regij; obžaluje omejevalni pristop Sveta k plačilom, ki so bila zmanjšana za približno 1 300 milijonov EUR v primerjavi z napovedjo Komisije glede potreb po plačilih v letu 2012; ugotavlja, da je Svet pri zmanjševanju pustil nedotaknjene samo vrstice konvergenčnih ciljev in tehnične pomoči; opominja, da so bila zmanjšana proračunska sredstva, ki so bila že tako precej nižja od lastnih napovedi držav članic (61 milijard EUR za leto 2012 ali približno 50 % nad predlogom proračuna) in so že na splošno veljala za minimum, potreben za obravnavo prihodnjih zahtevkov za plačila in hitrejše izvrševanje ob koncu programskega obdobja; je prepričan, da je takšen odnos Sveta še toliko bolj nesprejemljiv, saj je Komisija pred kratkim podala nekaj konkretnih predlogov za pospeševanje izplačil iz strukturnih in kohezijskih skladov v državah, ki jih je najbolj prizadela sedanja finančna in gospodarska kriza; zahteva oceno izvajanja regionalne in kohezijske politike ter konkretne predloge za zmanjšanje neporavnanih obveznosti; |
| --- | --- |

28.

opozarja na pomembno vlogo regionalne in kohezijske politike pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020 in gospodarskem okrevanju evropskih regij; obžaluje omejevalni pristop Sveta k plačilom, ki so bila zmanjšana za približno 1 300 milijonov EUR v primerjavi z napovedjo Komisije glede potreb po plačilih v letu 2012; ugotavlja, da je Svet pri zmanjševanju pustil nedotaknjene samo vrstice konvergenčnih ciljev in tehnične pomoči; opominja, da so bila zmanjšana proračunska sredstva, ki so bila že tako precej nižja od lastnih napovedi držav članic (61 milijard EUR za leto 2012 ali približno 50 % nad predlogom proračuna) in so že na splošno veljala za minimum, potreben za obravnavo prihodnjih zahtevkov za plačila in hitrejše izvrševanje ob koncu programskega obdobja; je prepričan, da je takšen odnos Sveta še toliko bolj nesprejemljiv, saj je Komisija pred kratkim podala nekaj konkretnih predlogov za pospeševanje izplačil iz strukturnih in kohezijskih skladov v državah, ki jih je najbolj prizadela sedanja finančna in gospodarska kriza; zahteva oceno izvajanja regionalne in kohezijske politike ter konkretne predloge za zmanjšanje neporavnanih obveznosti;

| 29. | poziva Komisijo, naj prizna odločilno vlogo, ki jo imajo lokalni in regionalni akterji v boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj prizna odločilno vlogo, ki jo imajo lokalni in regionalni akterji v boju proti podnebnim spremembam;

| 30. | zato zneske za plačila, ki jih je Svet zmanjšal, obnavlja na raven iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

30.

zato zneske za plačila, ki jih je Svet zmanjšal, obnavlja na raven iz predloga proračuna;

Razdelek 2

| 31. | v splošnem obnavlja zneske v razdelku 2, ki jih je Svet zmanjšal, na raven 6 045 776 milijona EUR, kar je 3,07 % več kot v proračunu za leto 2011; meni, da je ocena proračunskih potreb, ki jo je pripravila Komisija, bolj stvarna kot predlogi Sveta, zlasti glede na trenutno veliko gospodarsko negotovost in nestabilnost trgov; |
| --- | --- |

31.

v splošnem obnavlja zneske v razdelku 2, ki jih je Svet zmanjšal, na raven 6 045 776 milijona EUR, kar je 3,07 % več kot v proračunu za leto 2011; meni, da je ocena proračunskih potreb, ki jo je pripravila Komisija, bolj stvarna kot predlogi Sveta, zlasti glede na trenutno veliko gospodarsko negotovost in nestabilnost trgov;

| 32. | poudarja, da bodo s tradicionalnim pisnim predlogom spremembe, ki bo predložen jeseni 2011, trenutne ocene odhodkov za kmetijstvo natančneje prilagojene dejanskim potrebam; glede na to opozarja na končno raven razpoložljivih namenskih prejemkov v letu 2012 (popravki zaradi potrditve skladnosti, nepravilnosti in dodatna dajatev za mleko), od česar bo nazadnje odvisen znesek dodatnih proračunskih sredstev, ki jih bo treba predvideti v proračunu za leto 2012; ocenjuje, da bi morala trenutna razlika do zgornje meje (352,24 milijona EUR) zadostovati za pokritje potreb v tem razdelku, če ne bo prišlo do nepredvidenih okoliščin; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bodo s tradicionalnim pisnim predlogom spremembe, ki bo predložen jeseni 2011, trenutne ocene odhodkov za kmetijstvo natančneje prilagojene dejanskim potrebam; glede na to opozarja na končno raven razpoložljivih namenskih prejemkov v letu 2012 (popravki zaradi potrditve skladnosti, nepravilnosti in dodatna dajatev za mleko), od česar bo nazadnje odvisen znesek dodatnih proračunskih sredstev, ki jih bo treba predvideti v proračunu za leto 2012; ocenjuje, da bi morala trenutna razlika do zgornje meje (352,24 milijona EUR) zadostovati za pokritje potreb v tem razdelku, če ne bo prišlo do nepredvidenih okoliščin;

| 33. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi v tem razdelku jasno opredelila prednostne naloge za trajnostne kmetijske sisteme, ki ohranjajo biotsko raznovrstnost, ščitijo vodne vire in rodovitnost prsti, spoštujejo dobro počutje živali in spodbujajo zaposlovanje; meni, da bi takšna politika lahko imela pozitivne stranske učinke, na primer preprečevanje kriz, kot je bila okužba z bakterijo E. coli; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi v tem razdelku jasno opredelila prednostne naloge za trajnostne kmetijske sisteme, ki ohranjajo biotsko raznovrstnost, ščitijo vodne vire in rodovitnost prsti, spoštujejo dobro počutje živali in spodbujajo zaposlovanje; meni, da bi takšna politika lahko imela pozitivne stranske učinke, na primer preprečevanje kriz, kot je bila okužba z bakterijo E. coli;

| 34. | zavrača povečanje v tako imenovani vrstici negativnih odhodkov (potrditev obračunov), ki je videti kot umetno zmanjšanje skupnih sredstev v razdelku 2; vseeno meni, da so morda države članice zmožne bolje oceniti učinkovitost in zanesljivost svojih nacionalnih sistemov za nadzorovanje in kontrolo na področju kmetijske politike, ki se zdi precenjena; |
| --- | --- |

34.

zavrača povečanje v tako imenovani vrstici negativnih odhodkov (potrditev obračunov), ki je videti kot umetno zmanjšanje skupnih sredstev v razdelku 2; vseeno meni, da so morda države članice zmožne bolje oceniti učinkovitost in zanesljivost svojih nacionalnih sistemov za nadzorovanje in kontrolo na področju kmetijske politike, ki se zdi precenjena;

| 35. | poudarja, da sta preprečevalni in odzivni mehanizem v povezavi s krizo v sektorju sadja in zelenjave očitno nezadostna in je zato treba najti takojšnjo rešitev, dokler ne bo uveljavljena nova skupna kmetijska politika; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži konkreten predlog za zagotovitev zadostnega povečanja prispevka Unije h kriznemu skladu v okviru operativnih skladov za organizacije proizvajalcev; poziva, naj bo to povečanje namenjeno specifičnim ukrepom za proizvajalce, ki jih je prizadela kriza zaradi bakterije E. coli ter prepreči naslednje krize; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da sta preprečevalni in odzivni mehanizem v povezavi s krizo v sektorju sadja in zelenjave očitno nezadostna in je zato treba najti takojšnjo rešitev, dokler ne bo uveljavljena nova skupna kmetijska politika; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži konkreten predlog za zagotovitev zadostnega povečanja prispevka Unije h kriznemu skladu v okviru operativnih skladov za organizacije proizvajalcev; poziva, naj bo to povečanje namenjeno specifičnim ukrepom za proizvajalce, ki jih je prizadela kriza zaradi bakterije E. coli ter prepreči naslednje krize;

| 36. | zagotavlja večjo podporo za program mleka v šolah in nadaljnjo podporo za program razdeljevanja sadja v šolah; |
| --- | --- |

36.

zagotavlja večjo podporo za program mleka v šolah in nadaljnjo podporo za program razdeljevanja sadja v šolah;

| 37. | ohranja dodeljena proračunska sredstva za program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, ki podpira 18 milijonov ljudi, ki jih pesti podhranjenost znotraj Unije; pozdravlja zadnja prizadevanja Komisije (glej spremenjeni predlog Komisije z dne 3. oktobra 2011 o ustrezni uredbi KOM(2011)0634), da bi našla politično in pravno rešitev za preprečitev drastičnih znižanj pri izvajanju programa 2012 in 2013; izrecno poziva Svet, naj nemudoma potrdi ta predlog, zlasti zaradi težkih socialnih razmer v številnih državah članicah, ki so posledica finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

37.

ohranja dodeljena proračunska sredstva za program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, ki podpira 18 milijonov ljudi, ki jih pesti podhranjenost znotraj Unije; pozdravlja zadnja prizadevanja Komisije (glej spremenjeni predlog Komisije z dne 3. oktobra 2011 o ustrezni uredbi KOM(2011)0634), da bi našla politično in pravno rešitev za preprečitev drastičnih znižanj pri izvajanju programa 2012 in 2013; izrecno poziva Svet, naj nemudoma potrdi ta predlog, zlasti zaradi težkih socialnih razmer v številnih državah članicah, ki so posledica finančne in gospodarske krize;

| 38. | na primerni ravni nadalje podpira program LIFE+, v katerem imajo prednost samo okoljski in podnebni projekti; znova opozarja, da okoljske težave in njihove rešitve ne poznajo nacionalnih meja, zato je samoumevno, da jih je treba reševati na ravni EU; v zvezi s tem poziva države članice, naj znatno izboljšajo svoje izvajanje okoljske zakonodaje EU; |
| --- | --- |

38.

na primerni ravni nadalje podpira program LIFE+, v katerem imajo prednost samo okoljski in podnebni projekti; znova opozarja, da okoljske težave in njihove rešitve ne poznajo nacionalnih meja, zato je samoumevno, da jih je treba reševati na ravni EU; v zvezi s tem poziva države članice, naj znatno izboljšajo svoje izvajanje okoljske zakonodaje EU;

| 39. | poudarja, da skupna ribiška politika ostaja pomembna politična prednostna naloga, zato v pričakovanju njene reforme ohranja finančna sredstva zanjo na ravni, predvideni v predlogu proračuna; meni, da financiranje celovite pomorske politike ne bi smelo potekati na račun drugih ribiških ukrepov ali programov v razdelku 2; meni, da je učinkovito upravljanje ribištva bistvenega pomena za ohranitev staleža rib in preprečevanje čezmernega ribolova; pozdravlja dodatno podporo za nove mednarodne ribiške organizacije; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da skupna ribiška politika ostaja pomembna politična prednostna naloga, zato v pričakovanju njene reforme ohranja finančna sredstva zanjo na ravni, predvideni v predlogu proračuna; meni, da financiranje celovite pomorske politike ne bi smelo potekati na račun drugih ribiških ukrepov ali programov v razdelku 2; meni, da je učinkovito upravljanje ribištva bistvenega pomena za ohranitev staleža rib in preprečevanje čezmernega ribolova; pozdravlja dodatno podporo za nove mednarodne ribiške organizacije;

Podrazdelek 3a

| 40. | znova odločno poziva k ustreznemu in uravnoteženemu odgovoru na trenutne izzive na področju migracij in solidarnosti, pri čemer je treba izboljšati upravljanje zakonitega priseljevanja in preprečevanje nezakonitega priseljevanja in boj proti njemu; zavedajoč se zaveze držav članic, da bodo spoštovale veljavno zakonodajo Unije, poudarja, da je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev in podpornih instrumentov za obravnavo izrednih razmer v duhu popolnega spoštovanja notranjih pravil zaščite in človekovih pravic ter solidarnosti med vsemi državami članicami; temu primerno poziva k uravnoteženemu povečanju proračunskih odobritev v predlogu proračuna za Frontex in Evropski urad za podporo azilu na eni strani, glede na njihove vedno številnejše naloge, ter za Evropski sklad za begunce na drugi strani; nadalje ponovno vzpostavlja raven obveznosti iz predloga proračuna tako za Evropski sklad za vračanje kot tudi Sklad za zunanje meje; je prepričan, da je treba te sklade nujno ustrezno denarno podpirati glede na sedanja dogajanja, zlasti v sredozemski regiji, in izzive, povezane z varnostjo zunanjih meja Unije, in upravljanje tokov priseljevanja; |
| --- | --- |

40.

znova odločno poziva k ustreznemu in uravnoteženemu odgovoru na trenutne izzive na področju migracij in solidarnosti, pri čemer je treba izboljšati upravljanje zakonitega priseljevanja in preprečevanje nezakonitega priseljevanja in boj proti njemu; zavedajoč se zaveze držav članic, da bodo spoštovale veljavno zakonodajo Unije, poudarja, da je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev in podpornih instrumentov za obravnavo izrednih razmer v duhu popolnega spoštovanja notranjih pravil zaščite in človekovih pravic ter solidarnosti med vsemi državami članicami; temu primerno poziva k uravnoteženemu povečanju proračunskih odobritev v predlogu proračuna za Frontex in Evropski urad za podporo azilu na eni strani, glede na njihove vedno številnejše naloge, ter za Evropski sklad za begunce na drugi strani; nadalje ponovno vzpostavlja raven obveznosti iz predloga proračuna tako za Evropski sklad za vračanje kot tudi Sklad za zunanje meje; je prepričan, da je treba te sklade nujno ustrezno denarno podpirati glede na sedanja dogajanja, zlasti v sredozemski regiji, in izzive, povezane z varnostjo zunanjih meja Unije, in upravljanje tokov priseljevanja;

| 41. | obžaluje bistvena zmanjšanja, ki jih je Svet uvedel za Frontex, Sklad za zunanje meje in Evropski sklad za vračanje; je trdno prepričan, da je treba te sklade nujno okrepiti glede na sedanja dogajanja, zlasti v sredozemski regiji, in izzive, povezane z varnostjo zunanjih meja Unije, in upravljanje tokov priseljevanja; |
| --- | --- |

41.

obžaluje bistvena zmanjšanja, ki jih je Svet uvedel za Frontex, Sklad za zunanje meje in Evropski sklad za vračanje; je trdno prepričan, da je treba te sklade nujno okrepiti glede na sedanja dogajanja, zlasti v sredozemski regiji, in izzive, povezane z varnostjo zunanjih meja Unije, in upravljanje tokov priseljevanja;

| 42. | namerava z obnovo zneskov iz predloga proračuna za preprečevanje kriminala in terorizma v skladu s finančnim načrtom, nadalje razviti vse bolj potrebno sodelovanje na področjih, kot sta evropska strategija za kibernetsko varnost in zaplemba premoženja kriminalnih združb; |
| --- | --- |

42.

namerava z obnovo zneskov iz predloga proračuna za preprečevanje kriminala in terorizma v skladu s finančnim načrtom, nadalje razviti vse bolj potrebno sodelovanje na področjih, kot sta evropska strategija za kibernetsko varnost in zaplemba premoženja kriminalnih združb;

| 43. | meni, da financiranje programa Daphne doslej ni bilo zadostno, in namerava zagotoviti ustrezna sredstva za zadostitev potrjenih potreb v boju proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

43.

meni, da financiranje programa Daphne doslej ni bilo zadostno, in namerava zagotoviti ustrezna sredstva za zadostitev potrjenih potreb v boju proti nasilju nad ženskami;

Podrazdelek 3b

| 44. | znova poudarja, da bi bilo treba povečati financiranje izobraževalnih programov, pobud in organov, saj prispevajo k uresničevanju vodilnih pobud strategije Evropa 2020, kot sta "Mladi in mobilnost" in "Unija inovacij"; namerava nadalje povečati zlasti finančna sredstva za program "Mladi v akciji"; |
| --- | --- |

44.

znova poudarja, da bi bilo treba povečati financiranje izobraževalnih programov, pobud in organov, saj prispevajo k uresničevanju vodilnih pobud strategije Evropa 2020, kot sta "Mladi in mobilnost" in "Unija inovacij"; namerava nadalje povečati zlasti finančna sredstva za program "Mladi v akciji";

| 45. | se zaveda pomena vključevanja državljanov v razvoj civilne družbe in politično življenje z evropsko perspektivo, in meni, da zmanjšanje proračunskih sredstev za državljanstvo, ki ga je opravil Svet, ni bilo primerno; |
| --- | --- |

45.

se zaveda pomena vključevanja državljanov v razvoj civilne družbe in politično življenje z evropsko perspektivo, in meni, da zmanjšanje proračunskih sredstev za državljanstvo, ki ga je opravil Svet, ni bilo primerno;

| 46. | zavrača vsakršno nadaljnje zmanjšanje sredstev za finančni instrument civilne zaščite, saj so zneski v predlogu proračuna že nižji kot v finančnem načrtu, civilna zaščita pa je nova pristojnost Unije; glede na to obnavlja zneske iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

46.

zavrača vsakršno nadaljnje zmanjšanje sredstev za finančni instrument civilne zaščite, saj so zneski v predlogu proračuna že nižji kot v finančnem načrtu, civilna zaščita pa je nova pristojnost Unije; glede na to obnavlja zneske iz predloga proračuna;

| 47. | v zvezi z evropskimi javnimi prostori meni, da je treba proračunskemu organu pravočasno predložiti poročilo z oceno in delovni program, da jih bo lahko upošteval v proračunskem postopku; je sklenil, da bo del sredstev za komuniciranje ostal v rezervi, dokler Komisija ne bo pokazala pripravljenosti za izboljšanje medinstitucionalnega sodelovanja na tem področju; |
| --- | --- |

47.

v zvezi z evropskimi javnimi prostori meni, da je treba proračunskemu organu pravočasno predložiti poročilo z oceno in delovni program, da jih bo lahko upošteval v proračunskem postopku; je sklenil, da bo del sredstev za komuniciranje ostal v rezervi, dokler Komisija ne bo pokazala pripravljenosti za izboljšanje medinstitucionalnega sodelovanja na tem področju;

| 48. | je oblikoval več rezerv, dokler ne bo prejel določenih poročil z oceno in uradne zaveze izboljšanemu medinstitucionalnemu sodelovanju; |
| --- | --- |

48.

je oblikoval več rezerv, dokler ne bo prejel določenih poročil z oceno in uradne zaveze izboljšanemu medinstitucionalnemu sodelovanju;

| 49. | pozdravlja kredite za programe javnega zdravja, ki dopolnjuje in dodaja vrednost ukrepom držav članic na področju spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni; podpira prizadevanja Komisije za nadaljevanje kampanje HELP za življenje brez tobaka v okviru programa za javno zdravje; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja kredite za programe javnega zdravja, ki dopolnjuje in dodaja vrednost ukrepom držav članic na področju spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni; podpira prizadevanja Komisije za nadaljevanje kampanje HELP za življenje brez tobaka v okviru programa za javno zdravje;

Razdelek 4

| 50. | ponavlja, da je letos še bolj kot v preteklosti za razdelek 4 proračuna EU za leto 2012 predvidenih premalo sredstev, rezerva do zgornje meje v tem razdelku pa je prenizka, da bi bila kos povečanim političnim izzivom v naši soseščini in po vsem svetu; |
| --- | --- |

50.

ponavlja, da je letos še bolj kot v preteklosti za razdelek 4 proračuna EU za leto 2012 predvidenih premalo sredstev, rezerva do zgornje meje v tem razdelku pa je prenizka, da bi bila kos povečanim političnim izzivom v naši soseščini in po vsem svetu;

| 51. | pozdravlja povečanje sredstev za instrument sosedstva, predlagano v pisnem predlogu spremembe proračuna št. 1/2012, saj je v skladu z njegovim zavzemanjem za jasen in dosleden odgovor EU na nedavne politične in družbene dogodke v južnem Sredozemlju in dodano vrednostjo zunanje razsežnosti politike Unije za notranje zadeve in makroregionalnih strategij; kljub temu znova jasno opozarja, da takšna finančna pomoč v nobenem pogledu ne sme škodovati obstoječim prednostnim nalogam; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja povečanje sredstev za instrument sosedstva, predlagano v pisnem predlogu spremembe proračuna št. 1/2012, saj je v skladu z njegovim zavzemanjem za jasen in dosleden odgovor EU na nedavne politične in družbene dogodke v južnem Sredozemlju in dodano vrednostjo zunanje razsežnosti politike Unije za notranje zadeve in makroregionalnih strategij; kljub temu znova jasno opozarja, da takšna finančna pomoč v nobenem pogledu ne sme škodovati obstoječim prednostnim nalogam;

| 52. | meni, da bi se bilo mogoče z namenom, da se omogoči sporazum v spravnem postopku z drugo vejo proračunskega organa, dogovoriti o zmanjšanju sredstev za prevzem obveznosti v več proračunskih postavkah, zlasti pa na področju skupne zunanje in varnostne politike; kar zadeva slednjo, meni, da je raven sredstev, potrjena v proračunu za leto 2011, ustrezna, zato je sklenil ustrezno spremeniti stališče Sveta; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi se bilo mogoče z namenom, da se omogoči sporazum v spravnem postopku z drugo vejo proračunskega organa, dogovoriti o zmanjšanju sredstev za prevzem obveznosti v več proračunskih postavkah, zlasti pa na področju skupne zunanje in varnostne politike; kar zadeva slednjo, meni, da je raven sredstev, potrjena v proračunu za leto 2011, ustrezna, zato je sklenil ustrezno spremeniti stališče Sveta;

| 53. | meni, da je povečanje sredstev za Palestino in UNRWA, ki ga je predlagal, ključnega pomena za varnost in preživetje beguncev ter obstoječa prizadevanja za uspešno palestinsko državo; ponovno zahteva jasno strategijo za Palestino, ki bi finančno pomoč Evropske unije vezala na večjo politično vlogo Unije v mirovnem procesu, povezano z obema sprtima stranema; |
| --- | --- |

53.

meni, da je povečanje sredstev za Palestino in UNRWA, ki ga je predlagal, ključnega pomena za varnost in preživetje beguncev ter obstoječa prizadevanja za uspešno palestinsko državo; ponovno zahteva jasno strategijo za Palestino, ki bi finančno pomoč Evropske unije vezala na večjo politično vlogo Unije v mirovnem procesu, povezano z obema sprtima stranema;

| 54. | opozarja, da mora proračun za leto 2012 potrditi naraščajoče potrebe po sodelovanju z Azijo in Latinsko Ameriko; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da mora proračun za leto 2012 potrditi naraščajoče potrebe po sodelovanju z Azijo in Latinsko Ameriko;

| 55. | obžaluje, da v sklopu zgornje meje razdelka 4 večletnega finančnega okvira ni bilo mogoče financirati vseh potreb in omejenih prednostnih nalog, ki so jih skrbno opredelili njegovi specializirani odbori, in meni, da je znesek, ki ga je predlagal, resnično najmanjši znesek, ki še omogoča verodostojno držo EU kot svetovnega akterja; |
| --- | --- |

55.

obžaluje, da v sklopu zgornje meje razdelka 4 večletnega finančnega okvira ni bilo mogoče financirati vseh potreb in omejenih prednostnih nalog, ki so jih skrbno opredelili njegovi specializirani odbori, in meni, da je znesek, ki ga je predlagal, resnično najmanjši znesek, ki še omogoča verodostojno držo EU kot svetovnega akterja;

| 56. | v zvezi s tem drugi veji proračunskega organa predlaga uporabo instrumenta prilagodljivosti v znesku 208,67 milijonov EUR v razdelku 4; |
| --- | --- |

56.

v zvezi s tem drugi veji proračunskega organa predlaga uporabo instrumenta prilagodljivosti v znesku 208,67 milijonov EUR v razdelku 4;

Razdelek 5

| 57. | zavrača splošno stališče Sveta o odhodkih v razdelku 5, in sicer splošno zmanjšanje za približno 74 milijonov EUR, od tega 33 milijonov EUR za Komisijo, ki je rezultat pavšalnega znižanja proračunov vseh institucij; |
| --- | --- |

57.

zavrača splošno stališče Sveta o odhodkih v razdelku 5, in sicer splošno zmanjšanje za približno 74 milijonov EUR, od tega 33 milijonov EUR za Komisijo, ki je rezultat pavšalnega znižanja proračunov vseh institucij;

| 58. | poudarja, da tako omejevalen pristop sicer lahko omogoči kratkoročne prihranke za proračun EU in države članice, vendar hkrati ogroža izvajanje politik in programov EU, v končni fazi na škodo državljanov in kasnejšim negativnim učinkom na nacionalne proračune; nadalje poudarja, da bi morale imeti Komisija in druge institucije zadostna sredstva za izvajanje svojih nalog, zlasti po začetku veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da tako omejevalen pristop sicer lahko omogoči kratkoročne prihranke za proračun EU in države članice, vendar hkrati ogroža izvajanje politik in programov EU, v končni fazi na škodo državljanov in kasnejšim negativnim učinkom na nacionalne proračune; nadalje poudarja, da bi morale imeti Komisija in druge institucije zadostna sredstva za izvajanje svojih nalog, zlasti po začetku veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 59. | ugotavlja, da je bilo to zmanjšanje možno doseči na račun povečanja tako imenovanega pavšalnega odbitka za zaposlene (nefinancirana delovna mesta), kar preprečuje izboljšave zasedenosti delovnih mest v kadrovskih načrtih, ki jih je proračunski organ že odobril (to bo neposredno vplivalo na zaposlovanje); v zvezi s tem se sprašuje, kako je lahko Svet morebitno število zaposlenih v službah Komisije ocenil bolj točno kot službe Komisije same; zavrača tudi zmanjšanje postavk odhodkov, za katere je Komisija že predlagala neto prihranke v predlogu proračuna (npr. urad za publikacije, študije in svetovanje, oprema in pohištvo); |
| --- | --- |

59.

ugotavlja, da je bilo to zmanjšanje možno doseči na račun povečanja tako imenovanega pavšalnega odbitka za zaposlene (nefinancirana delovna mesta), kar preprečuje izboljšave zasedenosti delovnih mest v kadrovskih načrtih, ki jih je proračunski organ že odobril (to bo neposredno vplivalo na zaposlovanje); v zvezi s tem se sprašuje, kako je lahko Svet morebitno število zaposlenih v službah Komisije ocenil bolj točno kot službe Komisije same; zavrača tudi zmanjšanje postavk odhodkov, za katere je Komisija že predlagala neto prihranke v predlogu proračuna (npr. urad za publikacije, študije in svetovanje, oprema in pohištvo);

| 60. | ker priznava odločna prizadevanja Komisije, da bi že v predlogu proračuna zmanjšala svoje upravne odhodke v nominalnem smislu, je sklenil obnoviti vse odhodke oddelka III v razdelku 5 na raven predloga proračuna; |
| --- | --- |

60.

ker priznava odločna prizadevanja Komisije, da bi že v predlogu proračuna zmanjšala svoje upravne odhodke v nominalnem smislu, je sklenil obnoviti vse odhodke oddelka III v razdelku 5 na raven predloga proračuna;

| 61. | je kljub temu oblikoval rezerve v nekaterih upravnih vrsticah, dokler ne bodo izvedeni določeni ukrepi, opravljeno spremljanje ali pripravljeni predlogi Komisije oziroma dokler ne bo prejel dodatnih informacij; |
| --- | --- |

61.

je kljub temu oblikoval rezerve v nekaterih upravnih vrsticah, dokler ne bodo izvedeni določeni ukrepi, opravljeno spremljanje ali pripravljeni predlogi Komisije oziroma dokler ne bo prejel dodatnih informacij;

Agencije

| 62. | v splošnem sprejema ocene proračunskih potreb agencij, ki jih je pripravila Komisija, in zavrača načela, na katerih temelji samovoljno in pavšalno zmanjšanje sredstev v primerjavi s proračunom za leto 2011, ki ga je izvedel Svet; |
| --- | --- |

62.

v splošnem sprejema ocene proračunskih potreb agencij, ki jih je pripravila Komisija, in zavrača načela, na katerih temelji samovoljno in pavšalno zmanjšanje sredstev v primerjavi s proračunom za leto 2011, ki ga je izvedel Svet;

| 63. | meni namreč, da mora biti vsakršno zmanjšanje proračunov agencij v proračunskem postopku tesneje povezano z načrtovanjem dela in nalogami agencij, razen če je mogoče jasno opredeliti možnosti za povečanje učinkovitosti; v zvezi s tem meni, da je zmanjšanje sredstev za Frontex, katerega mandat je bil pravkar revidiran, tipičen primer načina dela Sveta, ki pri dodeljevanju proračunskih sredstev ne upošteva nalog in dejavnosti agencij, opredeljenih v pravnih besedilih in zahtevah; |
| --- | --- |

63.

meni namreč, da mora biti vsakršno zmanjšanje proračunov agencij v proračunskem postopku tesneje povezano z načrtovanjem dela in nalogami agencij, razen če je mogoče jasno opredeliti možnosti za povečanje učinkovitosti; v zvezi s tem meni, da je zmanjšanje sredstev za Frontex, katerega mandat je bil pravkar revidiran, tipičen primer načina dela Sveta, ki pri dodeljevanju proračunskih sredstev ne upošteva nalog in dejavnosti agencij, opredeljenih v pravnih besedilih in zahtevah;

| 64. | se na splošno strinja, da bi bilo treba presežke agencij upoštevati pri oblikovanju predloga proračuna in predstaviti na jasen in pregleden način; vendar poudarja, da bi morali biti izvzeti presežki agencij, ki se delno same financirajo, da bi lahko zajeli nezanesljivost njihovega dohodka; |
| --- | --- |

64.

se na splošno strinja, da bi bilo treba presežke agencij upoštevati pri oblikovanju predloga proračuna in predstaviti na jasen in pregleden način; vendar poudarja, da bi morali biti izvzeti presežki agencij, ki se delno same financirajo, da bi lahko zajeli nezanesljivost njihovega dohodka;

| 65. | je sklenil povečati proračunska sredstva treh novih agencij za finančni nadzor za leto 2012, saj je to izjemno pomembno v trenutnih gospodarskih in finančnih razmerah in potrebno za vzpostavitev teh agencij; |
| --- | --- |

65.

je sklenil povečati proračunska sredstva treh novih agencij za finančni nadzor za leto 2012, saj je to izjemno pomembno v trenutnih gospodarskih in finančnih razmerah in potrebno za vzpostavitev teh agencij;

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 66. | poudarja, da je maloštevilne sprejete pilotne projekte in pripravljalne ukrepe temeljito preučil in ocenil, tudi ob upoštevanju prve ocene Komisije iz julija 2011, da bi se izognili podvajanju ukrepov, ki jih že vsebujejo obstoječi programi EU; opominja, da je namen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov oblikovati politične prednostne naloge in uvesti nove pobude, ki se utegnejo razviti v nove dejavnosti in programe EU; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je maloštevilne sprejete pilotne projekte in pripravljalne ukrepe temeljito preučil in ocenil, tudi ob upoštevanju prve ocene Komisije iz julija 2011, da bi se izognili podvajanju ukrepov, ki jih že vsebujejo obstoječi programi EU; opominja, da je namen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov oblikovati politične prednostne naloge in uvesti nove pobude, ki se utegnejo razviti v nove dejavnosti in programe EU;

ODDELKI I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Splošni okvir

| 67. | spominja na svoje stališče, sprejeto z zgoraj omenjeno resolucijo z dne 6. aprila 2011, namreč da bi morale vse institucije svoje proračune oblikovati na osnovi dobrega in učinkovitega poslovodenja ter iskati možnosti za prihranke, kjer je le mogoče, v skladu s pismom komisarja Lewandowskega z dne 3. februarja 2011, v katerem je vse institucije pozval, naj si čim bolj prizadevajo za omejevanje rasti odhodkov na manj kot 1 % v primerjavi z letom 2011; |
| --- | --- |

67.

spominja na svoje stališče, sprejeto z zgoraj omenjeno resolucijo z dne 6. aprila 2011, namreč da bi morale vse institucije svoje proračune oblikovati na osnovi dobrega in učinkovitega poslovodenja ter iskati možnosti za prihranke, kjer je le mogoče, v skladu s pismom komisarja Lewandowskega z dne 3. februarja 2011, v katerem je vse institucije pozval, naj si čim bolj prizadevajo za omejevanje rasti odhodkov na manj kot 1 % v primerjavi z letom 2011;

| 68. | priznava prizadevanja vseh institucij, ki so privedla do realnega zmanjšanja njihovih proračunov; ugotavlja, da je realna proračunska rast v vseh institucijah negativna kljub njihovim novim pristojnostim, novim delovnim mestom in dejavnostim, ki so posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

68.

priznava prizadevanja vseh institucij, ki so privedla do realnega zmanjšanja njihovih proračunov; ugotavlja, da je realna proračunska rast v vseh institucijah negativna kljub njihovim novim pristojnostim, novim delovnim mestom in dejavnostim, ki so posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| 69. | ugotavlja, da upravni odhodki in odhodki iz poslovanja vseh institucij predstavljajo 5,59 % celotnega proračuna EU, kjer razlika do zgornje meje razdelka 5 znaša 497,9 milijona EUR; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da upravni odhodki in odhodki iz poslovanja vseh institucij predstavljajo 5,59 % celotnega proračuna EU, kjer razlika do zgornje meje razdelka 5 znaša 497,9 milijona EUR;

| 70. | znova poudarja, da varčevalni ukrepi ne bi smeli ogroziti izplačila plač in pokojnin, vzdrževanja stavb in varnosti, saj morajo institucije imeti minimalna sredstva, potrebna za delovanje, da je treba pri zmanjšanju ustrezno upoštevati ustvarjene prihranke, tako da ne bodo kaznovane institucije, ki so bile najbolj varčne, ter da morajo biti prihranki zakoniti in učinkoviti tudi v letu 2012; |
| --- | --- |

70.

znova poudarja, da varčevalni ukrepi ne bi smeli ogroziti izplačila plač in pokojnin, vzdrževanja stavb in varnosti, saj morajo institucije imeti minimalna sredstva, potrebna za delovanje, da je treba pri zmanjšanju ustrezno upoštevati ustvarjene prihranke, tako da ne bodo kaznovane institucije, ki so bile najbolj varčne, ter da morajo biti prihranki zakoniti in učinkoviti tudi v letu 2012;

Oddelek I –
     
  Evropski parlament

Splošni okvir

| 71. | poudarja, da je trenutna izglasovana stopnja povečanja proračuna za leto 2012 v primerjavi z letom 2011 1,44 % (brez pisnega predloga spremembe proračuna o Hrvaški); saj se bo pisni predlog spremembe o Hrvaški obravnaval na spravnem odboru s Svetom, pričakuje, da se bodo dodali potrebni odhodki za Hrvaško; predvideva, da bo končno povečanje proračuna za leto 2012 po spravnem odboru zato 1,9 % (vključno s Hrvaško); pri čemer je 1,9 % povečanje najnižje v zadnjih dvanajstih letih, če od tega odštejemo stroške pristopa Hrvaške in 18 novih poslancev Evropskega parlamenta po Lizbonski pogodbi, dejansko povečanje znaša le 0,8 %; to pa je najnižje povečanje v zadnjih 15 letih; v zadnjih 15 letih je povprečna rast znašala 4,5 %; zaradi trenutne inflacije v višini 2,9 % je proračun za leto 2012 realno zmanjšan; kljub novim pristojnostim, novim delovnim mestom, ukrepom in aktivnostim, ki so posledice Lizbonske pogodbe, je Parlament v resnici dejansko privarčeval; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je trenutna izglasovana stopnja povečanja proračuna za leto 2012 v primerjavi z letom 2011 1,44 % (brez pisnega predloga spremembe proračuna o Hrvaški); saj se bo pisni predlog spremembe o Hrvaški obravnaval na spravnem odboru s Svetom, pričakuje, da se bodo dodali potrebni odhodki za Hrvaško; predvideva, da bo končno povečanje proračuna za leto 2012 po spravnem odboru zato 1,9 % (vključno s Hrvaško); pri čemer je 1,9 % povečanje najnižje v zadnjih dvanajstih letih, če od tega odštejemo stroške pristopa Hrvaške in 18 novih poslancev Evropskega parlamenta po Lizbonski pogodbi, dejansko povečanje znaša le 0,8 %; to pa je najnižje povečanje v zadnjih 15 letih; v zadnjih 15 letih je povprečna rast znašala 4,5 %; zaradi trenutne inflacije v višini 2,9 % je proračun za leto 2012 realno zmanjšan; kljub novim pristojnostim, novim delovnim mestom, ukrepom in aktivnostim, ki so posledice Lizbonske pogodbe, je Parlament v resnici dejansko privarčeval;

| 72. | poudarja, da je splošna raven njegovega proračuna za leto 2012 1 710,1 milijona EUR (vključno z 18 poslanci po Lizbonski pogodbi); to pomeni neto znižanje v višini 14,5 milijona EUR v primerjavi z ocenami in 74,085 milijona EUR manj od začetnega predloga proračuna, pred posvetovanjem s predsedstvom; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je splošna raven njegovega proračuna za leto 2012 1 710,1 milijona EUR (vključno z 18 poslanci po Lizbonski pogodbi); to pomeni neto znižanje v višini 14,5 milijona EUR v primerjavi z ocenami in 74,085 milijona EUR manj od začetnega predloga proračuna, pred posvetovanjem s predsedstvom;

| 73. | poudarja, da je proračun za leto 2012 proračun konsolidacije, pri čem je Parlament storil vse, kar je v njegovi moči, da bi privarčeval, a da hkrati ne bi ogrozil kakovosti dela in zakonodajne odličnosti; ta proračun za leto 2012 in naslednji proračun za leto 2013 sta referenca za naslednji večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je proračun za leto 2012 proračun konsolidacije, pri čem je Parlament storil vse, kar je v njegovi moči, da bi privarčeval, a da hkrati ne bi ogrozil kakovosti dela in zakonodajne odličnosti; ta proračun za leto 2012 in naslednji proračun za leto 2013 sta referenca za naslednji večletni finančni okvir;

| 74. | ponovno poudarja, da pričakovani prihranki iz proračunske postavke za prevajanje in tolmačenje ne smejo ogrožati načela večjezičnosti v Parlamentu in v dialogih z drugimi institucijami; ponovno poudarja, da bo varčevanje zagotovljeno ne da bi ogrozilo pravico vsakega poslanca, da med plenarnimi zasedanji, v odborih, med koordinacijskimi srečanji ter trialogi govori v svojem jeziku; prav tako bi morali poslanci ohraniti pravico do pisanja in branja v lastnem jeziku; |
| --- | --- |

74.

ponovno poudarja, da pričakovani prihranki iz proračunske postavke za prevajanje in tolmačenje ne smejo ogrožati načela večjezičnosti v Parlamentu in v dialogih z drugimi institucijami; ponovno poudarja, da bo varčevanje zagotovljeno ne da bi ogrozilo pravico vsakega poslanca, da med plenarnimi zasedanji, v odborih, med koordinacijskimi srečanji ter trialogi govori v svojem jeziku; prav tako bi morali poslanci ohraniti pravico do pisanja in branja v lastnem jeziku;

| 75. | meni, da bi moral Parlament v času vedno večjih finančnih težav za številne Evropejce in potekajočih politik varčevanja dati zgled varčnosti z zmanjšanjem potnih stroškov; poziva predsedstvo, naj omogoči pogoje za 5-odstotno zmanjšanje vseh vrst potnih stroškov, vključno z delegacijami odborov in medparlamentarnimi delegacijami, ob polnem spoštovanju statuta poslancev in pripadajočih izvedbenih ukrepov; meni, da bi zmanjšanje števila letalskih potovanj evropskih poslancev v poslovnem razredu prispevalo k tem prihrankom; zahteva, da se petnajst odstotkov nadomestil za potne stroške uvrsti med rezerve, dokler generalni sekretar EP predsedstvu in Odboru za proračun ne posreduje poročila do 31. marca 2012; poziva, naj se v tem poročilu preuči izvedljivost ukrepov za zagotovitev kar največje učinkovitosti službenih potovanj poslancev z namenom oblikovanja priporočil za morebitne proračunske prihranke ob upoštevanju vseh predlogov in resolucij, ki jih je Parlament že sprejel glede tega vprašanja, in sicer s predlogi za zmanjšanje števila letalskih potovanj v poslovnem razredu, spodbujanjem nakupov vozovnic v ekonomskem in prilagodljivem ekonomskem razredu, ustreznim ravnanjem s točkami za pogoste letalske potnike in revizijo pravil o odpiralnem času registracijske pisarne za poslance, zlasti ob petkih; pričakuje, da se bodo sredstva za potovanja leta 2012 in v prihodnjih letih zmanjšala do konca zakonodajnega obdobja; predlaga, da ima pri prihrankih glede institucionalnih obiskov pri določanju sestave delegacij pluralizem prednost pred sorazmernostjo; |
| --- | --- |

75.

meni, da bi moral Parlament v času vedno večjih finančnih težav za številne Evropejce in potekajočih politik varčevanja dati zgled varčnosti z zmanjšanjem potnih stroškov; poziva predsedstvo, naj omogoči pogoje za 5-odstotno zmanjšanje vseh vrst potnih stroškov, vključno z delegacijami odborov in medparlamentarnimi delegacijami, ob polnem spoštovanju statuta poslancev in pripadajočih izvedbenih ukrepov; meni, da bi zmanjšanje števila letalskih potovanj evropskih poslancev v poslovnem razredu prispevalo k tem prihrankom; zahteva, da se petnajst odstotkov nadomestil za potne stroške uvrsti med rezerve, dokler generalni sekretar EP predsedstvu in Odboru za proračun ne posreduje poročila do 31. marca 2012; poziva, naj se v tem poročilu preuči izvedljivost ukrepov za zagotovitev kar največje učinkovitosti službenih potovanj poslancev z namenom oblikovanja priporočil za morebitne proračunske prihranke ob upoštevanju vseh predlogov in resolucij, ki jih je Parlament že sprejel glede tega vprašanja, in sicer s predlogi za zmanjšanje števila letalskih potovanj v poslovnem razredu, spodbujanjem nakupov vozovnic v ekonomskem in prilagodljivem ekonomskem razredu, ustreznim ravnanjem s točkami za pogoste letalske potnike in revizijo pravil o odpiralnem času registracijske pisarne za poslance, zlasti ob petkih; pričakuje, da se bodo sredstva za potovanja leta 2012 in v prihodnjih letih zmanjšala do konca zakonodajnega obdobja; predlaga, da ima pri prihrankih glede institucionalnih obiskov pri določanju sestave delegacij pluralizem prednost pred sorazmernostjo;

| 76. | poudarja, da proračun za leto 2012 vključuje odhodke, potrebne za dodatnih 18 poslancev zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe (10,6 milijona EUR); |
| --- | --- |

76.

poudarja, da proračun za leto 2012 vključuje odhodke, potrebne za dodatnih 18 poslancev zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe (10,6 milijona EUR);

| 77. | vztraja pri stališču, da sta iskanje prihrankov, kjer so le mogoči, ter stalno prizadevanje za reorganizacijo in prerazporeditev obstoječih virov v vsakem primeru ključna elementa njegove proračunske politike, zlasti v obdobju gospodarske krize; meni, da bi bilo treba tovrstne prihranke v proračunu za leto 2012 narediti v širšem kontekstu strukturnih sprememb, ki bodo imele bolj dolgoročne učinke; varčevalni ukrepi, ki jih je sprejel Parlament, bodo spodbudili strukturne spremembe, kar pa ne sme ogroziti zakonodajne odličnosti Parlamenta; meni da je cilj parlamenta osredotočiti se na osnovno dejavnost; meni, da varčevanje pri tolmačenju in prevajanju ne ogroža načela večjezičnosti, saj je uresničeno na podlagi inovacij, reorganizacije in novih metod dela; |
| --- | --- |

77.

vztraja pri stališču, da sta iskanje prihrankov, kjer so le mogoči, ter stalno prizadevanje za reorganizacijo in prerazporeditev obstoječih virov v vsakem primeru ključna elementa njegove proračunske politike, zlasti v obdobju gospodarske krize; meni, da bi bilo treba tovrstne prihranke v proračunu za leto 2012 narediti v širšem kontekstu strukturnih sprememb, ki bodo imele bolj dolgoročne učinke; varčevalni ukrepi, ki jih je sprejel Parlament, bodo spodbudili strukturne spremembe, kar pa ne sme ogroziti zakonodajne odličnosti Parlamenta; meni da je cilj parlamenta osredotočiti se na osnovno dejavnost; meni, da varčevanje pri tolmačenju in prevajanju ne ogroža načela večjezičnosti, saj je uresničeno na podlagi inovacij, reorganizacije in novih metod dela;

| 78. | pozdravlja dobro sodelovanje Odbora za proračun s predsedstvom na podlagi medsebojnega zaupanja in spoštovanja; meni, da dogovor, dosežen med posvetovanjem 22. septembra 2011 ter v okviru priprave načrta odhodkov (njegova resolucija z dne 6. aprila 2011, sprejeta na plenarnem zasedanju s 479 glasovi za), ne bi smel biti postavljen pod vprašaj in da ne bi smeli znova načenjati razprave o nobenem od teh elementov, če od takrat niso nastale nove okoliščine; |
| --- | --- |

78.

pozdravlja dobro sodelovanje Odbora za proračun s predsedstvom na podlagi medsebojnega zaupanja in spoštovanja; meni, da dogovor, dosežen med posvetovanjem 22. septembra 2011 ter v okviru priprave načrta odhodkov (njegova resolucija z dne 6. aprila 2011, sprejeta na plenarnem zasedanju s 479 glasovi za), ne bi smel biti postavljen pod vprašaj in da ne bi smeli znova načenjati razprave o nobenem od teh elementov, če od takrat niso nastale nove okoliščine;

| 79. | ugotavlja, da so nadomestila splošnih stroškov zamrznjena na ravni iz leta 2011; poziva predsedstvo, naj ne indeksira nobenih nadomestil poslancev (vključno z dnevnicami); |
| --- | --- |

79.

ugotavlja, da so nadomestila splošnih stroškov zamrznjena na ravni iz leta 2011; poziva predsedstvo, naj ne indeksira nobenih nadomestil poslancev (vključno z dnevnicami);

| 80. | poudarja, da je bilo med proračunskimi pogajanji Parlamenta predlaganih mnogo rezerv; ne glede na spravni kompromis med Odborom za proračun in predsedstvom poziva, naj se na osnovna vprašanja o teh rezervah glede proračuna Parlamenta odgovori in jih predstavi na pregleden način, z zagotovitvijo jasnih informacij o potrebah po prevajanju in tolmačenju, gostinskih storitvah, čiščenju in vzdrževanju kot tudi o prevoznih storitvah in pripomočkih, drugih zunanjih storitvah in cenovni strukturi ali drugih subvencijah, ki se uporabljajo za te storitve; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da je bilo med proračunskimi pogajanji Parlamenta predlaganih mnogo rezerv; ne glede na spravni kompromis med Odborom za proračun in predsedstvom poziva, naj se na osnovna vprašanja o teh rezervah glede proračuna Parlamenta odgovori in jih predstavi na pregleden način, z zagotovitvijo jasnih informacij o potrebah po prevajanju in tolmačenju, gostinskih storitvah, čiščenju in vzdrževanju kot tudi o prevoznih storitvah in pripomočkih, drugih zunanjih storitvah in cenovni strukturi ali drugih subvencijah, ki se uporabljajo za te storitve;

Človeški viri

| 81. | potrjuje naslednje spremembe kadrovskega načrta:






  — | pretvorbo dveh začasnih delovnih mest AST 3 v dve stalni mesti AST 1 v zdravstveni službi; |
| --- | --- | --- |

81.

potrjuje naslednje spremembe kadrovskega načrta:

—

pretvorbo dveh začasnih delovnih mest AST 3 v dve stalni mesti AST 1 v zdravstveni službi;

| — | povišanje 30 delovnih mest AD 5 v mesta AD 7 zaradi rezultatov internega natečaja za razred AD 7; |
| --- | --- |

—

povišanje 30 delovnih mest AD 5 v mesta AD 7 zaradi rezultatov internega natečaja za razred AD 7;

| — | pretvorbo 15 delovnih mest AST (petih AST 3, petih AST 5 in petih AST 7) v mesta AD 5; |
| --- | --- |

—

pretvorbo 15 delovnih mest AST (petih AST 3, petih AST 5 in petih AST 7) v mesta AD 5;

| 82. | je sklenil odobriti internalizacijo varnostne službe, kot je predlagano v pisnem predlogu spremembe, in kot posledico v kadrovskem načrtu ustvariti 29 novih delovnih mest (26 AST 1 in 3 AD 5); |
| --- | --- |

82.

je sklenil odobriti internalizacijo varnostne službe, kot je predlagano v pisnem predlogu spremembe, in kot posledico v kadrovskem načrtu ustvariti 29 novih delovnih mest (26 AST 1 in 3 AD 5);

| 83. | odobri naslednje ukrepe iz pisnega predloga spremembe proračuna, ki so bili uravnoteženi z drugimi prihranki:






  — | sprostitev sredstev iz rezerve za novo varnostno politiko; |
| --- | --- | --- |

83.

odobri naslednje ukrepe iz pisnega predloga spremembe proračuna, ki so bili uravnoteženi z drugimi prihranki:

—

sprostitev sredstev iz rezerve za novo varnostno politiko;

| — | izravnavanje izpustov CO2, nastalih pri upravnih dejavnostih; |
| --- | --- |

—

izravnavanje izpustov CO2, nastalih pri upravnih dejavnostih;

| — | povečanje sredstev za pogodbene uslužbence v podporo izvajanju nepremičninske politike Parlamenta; |
| --- | --- |

—

povečanje sredstev za pogodbene uslužbence v podporo izvajanju nepremičninske politike Parlamenta;

| — | povečanje letne subvencije za EPA; |
| --- | --- |

—

povečanje letne subvencije za EPA;

Nepremičninska, komunikacijska in informacijska politika

| 84. | meni, da nepremičninska politika Parlamenta zahteva natančno analizo, in da bi morala uprava še naprej razvijati to politiko v sodelovanju z Odborom za proračun; zato zahteva, da se ga redno obvešča o novostih v zvezi z gradbenimi projekti, ki imajo velik finančni vpliv na proračun, kot je na primer stavba Konrada Adenauerja, hiša evropske zgodovine in stavbe/projekti za pridobitev nepremičnin v krajih dela Parlamenta; želi, da se ga obvešča o oblikovanju vseh novih postavk, ki se nanašajo na triletni načrt GD INLO, preden jih uprava potrdi; poziva upravo, naj s Komisijo, in katero koli drugo institucijo, ki bi želela uporabljati hišo evropske zgodovine, sklene storitveno pogodbo o deljenih stroških za tekoče stroške; poziva institucije EU, naj bolje uskladijo svoje programe za obiskovalce, da bi izkoristile medsebojne učinke, povečale zadovoljstvo obiskovalcev in si delile stroške; poziva upravo, naj izboljša upravljanje medinstitucionalnih projektov; |
| --- | --- |

84.

meni, da nepremičninska politika Parlamenta zahteva natančno analizo, in da bi morala uprava še naprej razvijati to politiko v sodelovanju z Odborom za proračun; zato zahteva, da se ga redno obvešča o novostih v zvezi z gradbenimi projekti, ki imajo velik finančni vpliv na proračun, kot je na primer stavba Konrada Adenauerja, hiša evropske zgodovine in stavbe/projekti za pridobitev nepremičnin v krajih dela Parlamenta; želi, da se ga obvešča o oblikovanju vseh novih postavk, ki se nanašajo na triletni načrt GD INLO, preden jih uprava potrdi; poziva upravo, naj s Komisijo, in katero koli drugo institucijo, ki bi želela uporabljati hišo evropske zgodovine, sklene storitveno pogodbo o deljenih stroških za tekoče stroške; poziva institucije EU, naj bolje uskladijo svoje programe za obiskovalce, da bi izkoristile medsebojne učinke, povečale zadovoljstvo obiskovalcev in si delile stroške; poziva upravo, naj izboljša upravljanje medinstitucionalnih projektov;

| 85. | poudarja, da je treba v prihodnjih proračunskih letih na pregleden način zagotoviti financiranje novih pogodbenih uslužbencev za izvajanje nepremičninske politike Parlamenta; poziva tudi, da se ga obvešča o morebitnih namerah glede ustvarjanja novih delovnih mest in morebitnem povečanju sredstev za politike GD INLO, še preden jih potrdi uprava; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je treba v prihodnjih proračunskih letih na pregleden način zagotoviti financiranje novih pogodbenih uslužbencev za izvajanje nepremičninske politike Parlamenta; poziva tudi, da se ga obvešča o morebitnih namerah glede ustvarjanja novih delovnih mest in morebitnem povečanju sredstev za politike GD INLO, še preden jih potrdi uprava;

| 86. | meni, da projekt hiše evropske zgodovine zahteva aktivno sodelovanje in finančni prispevek drugih institucij; pozdravlja zavezo predsednika Komisije, ki je bila izražena v njegovem pismu z dne 28. septembra 2011, da se znatno prispeva k projektu in zagotovi podporo za delovanje hiše evropske zgodovine; opozarja na svojo resolucijo z dne 6. aprila 2011, v kateri zahteva poslovni načrt, v katerem bo opredeljena dolgoročna poslovna strategija hiše evropske zgodovine, in ugotavlja, da je uprava priskrbela zahtevane informacije; ponavlja, da morajo biti odločitve v zvezi s projektom v skladu z odprto razpravo in plodnim dialogom ter bi morale zagotoviti pregleden postopek odločanja; zahteva, da se ga čim prej obvesti o nepremičninskem projektu v skladu s členom 179(3) finančne uredbe; poziva predsedstvo, naj zagotovi, da se natančno upošteva stroškovni načrt iz poslovnega načrta; |
| --- | --- |

86.

meni, da projekt hiše evropske zgodovine zahteva aktivno sodelovanje in finančni prispevek drugih institucij; pozdravlja zavezo predsednika Komisije, ki je bila izražena v njegovem pismu z dne 28. septembra 2011, da se znatno prispeva k projektu in zagotovi podporo za delovanje hiše evropske zgodovine; opozarja na svojo resolucijo z dne 6. aprila 2011, v kateri zahteva poslovni načrt, v katerem bo opredeljena dolgoročna poslovna strategija hiše evropske zgodovine, in ugotavlja, da je uprava priskrbela zahtevane informacije; ponavlja, da morajo biti odločitve v zvezi s projektom v skladu z odprto razpravo in plodnim dialogom ter bi morale zagotoviti pregleden postopek odločanja; zahteva, da se ga čim prej obvesti o nepremičninskem projektu v skladu s členom 179(3) finančne uredbe; poziva predsedstvo, naj zagotovi, da se natančno upošteva stroškovni načrt iz poslovnega načrta;

| 87. | meni, da je treba proračun Parlamenta primerjati s proračuni reprezentativnega vzorca držav članic in s proračunom kongresa ZDA, da bo mogoče ustvariti dolgoročne prihranke ter modernizirati organizacijo in jo narediti bolj učinkovito; |
| --- | --- |

87.

meni, da je treba proračun Parlamenta primerjati s proračuni reprezentativnega vzorca držav članic in s proračunom kongresa ZDA, da bo mogoče ustvariti dolgoročne prihranke ter modernizirati organizacijo in jo narediti bolj učinkovito;

Vprašanja, povezana z okoljem

| 88. | pozdravlja uvedbo konkretnih spodbud za uporabo prevoznih sredstev, ki manj onesnažujejo okolje, med drugim uvedbo sistema 50-odstotne uporabe brezplačnih vozovnic za javni promet v Bruslju; poudarja, da je rezerva v različnih vrsticah za stroške potovanj odvisna tudi od rezultatov poročila o izvedljivosti ukrepov za zagotavljanje čim večje učinkovitosti potnih stroškov in priprave priporočil za proračunske prihranke, ki ga je zahtevalo predsedstvo; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja uvedbo konkretnih spodbud za uporabo prevoznih sredstev, ki manj onesnažujejo okolje, med drugim uvedbo sistema 50-odstotne uporabe brezplačnih vozovnic za javni promet v Bruslju; poudarja, da je rezerva v različnih vrsticah za stroške potovanj odvisna tudi od rezultatov poročila o izvedljivosti ukrepov za zagotavljanje čim večje učinkovitosti potnih stroškov in priprave priporočil za proračunske prihranke, ki ga je zahtevalo predsedstvo;

| 89. | poziva, naj se sprejmejo dodatni ukrepi za zmanjšanje porabe energije, vode in papirja, da se tako dosežejo prihranki v proračunu Parlamenta; |
| --- | --- |

89.

poziva, naj se sprejmejo dodatni ukrepi za zmanjšanje porabe energije, vode in papirja, da se tako dosežejo prihranki v proračunu Parlamenta;

Oddelek IV –
     
  Sodišče

| 90. | poudarja, da bi se lahko Sodišče zaradi zmanjšanj, ki jih je opravil Svet, znašlo v položaju, ko ne bi moglo primerno izvajati osrednjih nalog zaradi vedno večjega obsega sodniškega dela; je sklenil, da delno ponovno vzpostavi predlog proračuna, ki zadeva zlasti sredstva za poslance, osebje in IT; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da bi se lahko Sodišče zaradi zmanjšanj, ki jih je opravil Svet, znašlo v položaju, ko ne bi moglo primerno izvajati osrednjih nalog zaradi vedno večjega obsega sodniškega dela; je sklenil, da delno ponovno vzpostavi predlog proračuna, ki zadeva zlasti sredstva za poslance, osebje in IT;

Oddelek V –
     
  Računsko sodišče

| 91. | ugotavlja, da si je Sodišče izredno prizadevalo za prerazporeditev osebja iz podpornih služb k revizijskim dejavnostim, da bi zadovoljilo vedno večje povpraševanje po instituciji, kot tudi, da bi našlo zadostne prihranke v svojih upravnih odhodkih; ugotavlja, da je Svet zmanjšal sredstva za plače na podlagi nizke stopnje izvrševanja v letu 2010; pričakuje, da bo izvrševanje v letu 2011 boljše, zato je sklenil delno obnoviti zneske iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

91.

ugotavlja, da si je Sodišče izredno prizadevalo za prerazporeditev osebja iz podpornih služb k revizijskim dejavnostim, da bi zadovoljilo vedno večje povpraševanje po instituciji, kot tudi, da bi našlo zadostne prihranke v svojih upravnih odhodkih; ugotavlja, da je Svet zmanjšal sredstva za plače na podlagi nizke stopnje izvrševanja v letu 2010; pričakuje, da bo izvrševanje v letu 2011 boljše, zato je sklenil delno obnoviti zneske iz predloga proračuna;

Oddelek VI –
     
  Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 92. | poudarja, da bi nekatera zmanjšanja, ki jih je uvedel Svet, lahko ogrozila glavne funkcije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in postavila pod vprašaj njegove sposobnosti za izpolnjevanje pravnih obveznosti do osebja; zato je sklenil ponovno vzpostaviti predlog proračuna za zneske, ki so na voljo članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za izvajanje osrednje dejavnosti institucije, torej omogočiti organizacijam civilne družbe iz držav članic, da izrazijo svoje mnenje na ravni EU, kar, glede na razumne napovedi inflacije pravzaprav v realnem smislu zamrzuje sredstva; sklenil je tudi delno ponovno vzpostaviti predlog proračuna za plače in nadomestila za osebje, da bi se omogočilo, da Evropski ekonomsko-socialni odbor izpolni svoje obveze do osebja, in delno ponovno vzpostaviti predlog proračuna za tolmačenje, da se ponovno vzpostavi raven iz leta 2009, kar bi, glede na povečane tarife za tolmačenje, pomenilo zmanjšanje v realnem smislu; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da bi nekatera zmanjšanja, ki jih je uvedel Svet, lahko ogrozila glavne funkcije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in postavila pod vprašaj njegove sposobnosti za izpolnjevanje pravnih obveznosti do osebja; zato je sklenil ponovno vzpostaviti predlog proračuna za zneske, ki so na voljo članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za izvajanje osrednje dejavnosti institucije, torej omogočiti organizacijam civilne družbe iz držav članic, da izrazijo svoje mnenje na ravni EU, kar, glede na razumne napovedi inflacije pravzaprav v realnem smislu zamrzuje sredstva; sklenil je tudi delno ponovno vzpostaviti predlog proračuna za plače in nadomestila za osebje, da bi se omogočilo, da Evropski ekonomsko-socialni odbor izpolni svoje obveze do osebja, in delno ponovno vzpostaviti predlog proračuna za tolmačenje, da se ponovno vzpostavi raven iz leta 2009, kar bi, glede na povečane tarife za tolmačenje, pomenilo zmanjšanje v realnem smislu;

Oddelek VII –
     
  Odbor regij

| 93. | delno zavrača zmanjšanje, ki ga je izvedel Svet; je sklenil povečati večino zadevnih postavk, saj je Svet sredstva znižal precej pod stopnjo izvrševanja v letih 2010 in 2011; zato namerava obnoviti zneske iz predloga proračuna, da bo lahko institucija ohranila raven političnih dejavnosti iz leta 2011; |
| --- | --- |

93.

delno zavrača zmanjšanje, ki ga je izvedel Svet; je sklenil povečati večino zadevnih postavk, saj je Svet sredstva znižal precej pod stopnjo izvrševanja v letih 2010 in 2011; zato namerava obnoviti zneske iz predloga proračuna, da bo lahko institucija ohranila raven političnih dejavnosti iz leta 2011;

Oddelek VIII –
     
  Evropski varuh človekovih pravic

| 94. | meni, da so bila sredstva za to institucijo korenito zmanjšana že v zadnjih dveh letih; zato v večini vrstic obnavlja zneske iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

94.

meni, da so bila sredstva za to institucijo korenito zmanjšana že v zadnjih dveh letih; zato v večini vrstic obnavlja zneske iz predloga proračuna;

Oddelek IX –
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 95. | je sprejel drugačno stališče od Sveta in odobril oblikovanje dveh dodatnih stalnih delovnih mest (1 AD 9 in 1 AD 6) v kadrovskem načrtu Evropskega nadzornika za varstvo podatkov zaradi novih nalog te institucije dobila na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, nadzora in zagotavljanja, da vse institucije in organi EU spoštujejo temeljne pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov; zaradi upoštevanja pravnih obveznosti potrjuje povišanje direktorja te institucije iz razreda AD 14 v AD 15, čeprav ima institucija samo 43 zaposlenih; |
| --- | --- |

95.

je sprejel drugačno stališče od Sveta in odobril oblikovanje dveh dodatnih stalnih delovnih mest (1 AD 9 in 1 AD 6) v kadrovskem načrtu Evropskega nadzornika za varstvo podatkov zaradi novih nalog te institucije dobila na podlagi člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, nadzora in zagotavljanja, da vse institucije in organi EU spoštujejo temeljne pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov; zaradi upoštevanja pravnih obveznosti potrjuje povišanje direktorja te institucije iz razreda AD 14 v AD 15, čeprav ima institucija samo 43 zaposlenih;

| 96. | zaradi tega je sklenil obnoviti zneske v drugih vrsticah na raven iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

96.

zaradi tega je sklenil obnoviti zneske v drugih vrsticah na raven iz predloga proračuna;

Oddelek X –
     
  Evropska služba za zunanje delovanje

| 97. | je seznanjen s tem, da Evropska služba za zunanje delovanje, kot nova organizacija, ki zastopa največje evropske ambicije, potrebuje zadostna sredstva; glede na to, morajo sredstva za plače osebja za leto 2012 upoštevati trenutno stopnjo prostih delovnih mest jeseni leta 2011; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj omejuje prihodnje ustvarjanje delovnih mest v najvišjih razredih; meni, da bi lahko bil način za doseganje tega postopna zamenjava delovnih mest za napotene nacionalne strokovnjake s stalnimi delovnimi mesti za javne uslužbence iz držav članic; je seznanjen, da se napoteni nacionalni strokovnjaki ne štejejo pri tretjini osebja Evropske službe za zunanje delovanje na ravni AD; vendar pa opozarja na sklep Sveta, ki določa ureditev in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje, ki navaja, da se "ob poteku pogodbe napotenega nacionalnega strokovnjaka, ki je bil v skladu s členom 7 premeščen v Evropsko službo za zunanje delovanje, funkcija spremeni v mesto začasnega uslužbenca, če napoteni nacionalni strokovnjak opravlja funkcijo, ki ustreza funkciji, ki jo običajno opravlja osebje na ravni AD, pod pogojem, da je v organizacijski shemi predvideno ustrezno mesto". Poleg tega poudarja, da je treba financirati operativne zahteve za vzpostavljanje Evropske službe za zunanje zadeve s svojim lastnim sistemom informacijske tehnologije v novi stavbi; |
| --- | --- |

97.

je seznanjen s tem, da Evropska služba za zunanje delovanje, kot nova organizacija, ki zastopa največje evropske ambicije, potrebuje zadostna sredstva; glede na to, morajo sredstva za plače osebja za leto 2012 upoštevati trenutno stopnjo prostih delovnih mest jeseni leta 2011; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj omejuje prihodnje ustvarjanje delovnih mest v najvišjih razredih; meni, da bi lahko bil način za doseganje tega postopna zamenjava delovnih mest za napotene nacionalne strokovnjake s stalnimi delovnimi mesti za javne uslužbence iz držav članic; je seznanjen, da se napoteni nacionalni strokovnjaki ne štejejo pri tretjini osebja Evropske službe za zunanje delovanje na ravni AD; vendar pa opozarja na sklep Sveta, ki določa ureditev in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje, ki navaja, da se "ob poteku pogodbe napotenega nacionalnega strokovnjaka, ki je bil v skladu s členom 7 premeščen v Evropsko službo za zunanje delovanje, funkcija spremeni v mesto začasnega uslužbenca, če napoteni nacionalni strokovnjak opravlja funkcijo, ki ustreza funkciji, ki jo običajno opravlja osebje na ravni AD, pod pogojem, da je v organizacijski shemi predvideno ustrezno mesto". Poleg tega poudarja, da je treba financirati operativne zahteve za vzpostavljanje Evropske službe za zunanje zadeve s svojim lastnim sistemom informacijske tehnologije v novi stavbi;

| 98. | upošteva obrazložitve, ki jih je Evropska služba za zunanje delovanje posredovala v pismu predsedniku Odbora za proračun 30. septembra 2011 glede deleža uradnikov EU v kadrovskem načrtu, v skladu z obvezo, ki jo je sprejela visoka predstavnica/podpredsednica; zato je sklenil obnoviti kadrovski načrt te službe, kot ga je predlagala Komisija v predlogu proračuna, in meni, da bi bilo treba sprostiti vse rezerve, povezane z zaposlovanjem in vzpostavitvijo delegacije EU v Združenih arabskih emiratih; |
| --- | --- |

98.

upošteva obrazložitve, ki jih je Evropska služba za zunanje delovanje posredovala v pismu predsedniku Odbora za proračun 30. septembra 2011 glede deleža uradnikov EU v kadrovskem načrtu, v skladu z obvezo, ki jo je sprejela visoka predstavnica/podpredsednica; zato je sklenil obnoviti kadrovski načrt te službe, kot ga je predlagala Komisija v predlogu proračuna, in meni, da bi bilo treba sprostiti vse rezerve, povezane z zaposlovanjem in vzpostavitvijo delegacije EU v Združenih arabskih emiratih;

| 99. | je zaskrbljen zaradi stališča Sveta, ki je zmanjšal osnutek proračuna Evropske službe za zunanje delovanje za leto 2012 na + 2,25 %; tudi sam ima previden pristop glede povečanj zaradi celotnega finančnega okvira in samo delno sprejema zahteve Evropske službe za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

99.

je zaskrbljen zaradi stališča Sveta, ki je zmanjšal osnutek proračuna Evropske službe za zunanje delovanje za leto 2012 na + 2,25 %; tudi sam ima previden pristop glede povečanj zaradi celotnega finančnega okvira in samo delno sprejema zahteve Evropske službe za zunanje delovanje;

| 100. | sprejema zahtevane sprememb h kadrovskemu načrtu Evropske službe za zunanje delovanje, zlasti zaradi krepitve delegacij; bo še vedno pozoren na sestavo osebja Evropske službe za zunanje delovanje in na upoštevanje zakonske obveznosti, da uradniki EU predstavljajo najmanj 60 % osebja na ravni AD Evropske službe za zunanje delovanje; zahteva, da Evropska služba za zunanje delovanje pripravlja redna poročila na to temo; ugotavlja, da je povečanje proračunskih potreb Evropske službe za zunanje delovanje rezultat prerazporejanja pristojnosti, ki sta jih predhodno imela Svet in Komisija, in razvoja podcenjenih potreb kot so zagonski stroški, nove obveznosti in naloge, ki jih trenutno izvajata Svet in Komisija; |
| --- | --- |

100.

sprejema zahtevane sprememb h kadrovskemu načrtu Evropske službe za zunanje delovanje, zlasti zaradi krepitve delegacij; bo še vedno pozoren na sestavo osebja Evropske službe za zunanje delovanje in na upoštevanje zakonske obveznosti, da uradniki EU predstavljajo najmanj 60 % osebja na ravni AD Evropske službe za zunanje delovanje; zahteva, da Evropska služba za zunanje delovanje pripravlja redna poročila na to temo; ugotavlja, da je povečanje proračunskih potreb Evropske službe za zunanje delovanje rezultat prerazporejanja pristojnosti, ki sta jih predhodno imela Svet in Komisija, in razvoja podcenjenih potreb kot so zagonski stroški, nove obveznosti in naloge, ki jih trenutno izvajata Svet in Komisija;

*

* *

| 101. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom. |
| --- | --- |

101.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom.

---

(1)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0114.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0140.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0296.

(7)  Vključno s spremembami proračuna št. 1, 2 in 3/2011.

(8)  Gl. resolucijo Parlamenta o pooblastilu za trialog, kot je bila sprejeta 23. junija 2011.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/155

---

Sreda, 26. oktober 2011Sklenitev in začasna uporaba sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije ***

P7_TA(2011)0462

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

2013/C 131 E/23

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11114/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11114/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije (06647/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije (06647/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 171 in 172 ter točko a drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 171 in 172 ter točko a drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0184/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0316/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0316/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Norveške.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/156

---

Sreda, 26. oktober 2011Sporazum ZDA-ES o spodbujanju, zagotavljanju in uporabi satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS ***

P7_TA(2011)0463

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o spodbujanju, zagotavljanju in uporabi satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS ter podobnih aplikacij med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi državami Amerike na drugi strani (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

2013/C 131 E/24

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11117/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11117/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o spodbujanju, zagotavljanju in uporabi satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS ter podobnih aplikacij med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi državami Amerike na drugi strani (11575/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o spodbujanju, zagotavljanju in uporabi satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in GPS ter podobnih aplikacij med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi državami Amerike na drugi strani (11575/2011),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 171 in 172 ter točko a drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0185/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 171 in 172 ter točko a drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0185/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0332/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0332/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/156

---

Sreda, 26. oktober 2011Sistem obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic *

P7_TA(2011)0464

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2011 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (prenovitev) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

2013/C 131 E/25

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0784), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0784),

| — | ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0030/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 25. marca 2011, naslovljenega na Odbor za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 87(3) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 25. marca 2011, naslovljenega na Odbor za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 87(3) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0314/2011),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vključuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vključuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 9 |
| (9) | Glede na obravnavo stalnih poslovnih enot bi države članice morale določiti pogoje in pravne instrumente za zaščito nacionalnih davčnih prihodkov in preprečitev izogibanja nacionalne zakonodaje, skladno z načeli Pogodbe in ob upoštevanju mednarodno sprejetih davčnih predpisov. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

(9)

Glede na obravnavo stalnih poslovnih enot bi države članice morale določiti pogoje in pravne instrumente za zaščito nacionalnih davčnih prihodkov in preprečitev izogibanja nacionalne zakonodaje, skladno z načeli Pogodbe in ob upoštevanju mednarodno sprejetih davčnih predpisov.

| (9) | Glede na obravnavo stalnih poslovnih enot bi države članice morale določiti pogoje in pravne instrumente za zaščito nacionalnih davčnih prihodkov in preprečitev izogibanja nacionalne zakonodaje
  ter izogibanje ekstremnih oblik premajhne obdavčitve ali neobdavčitve
  , skladno z načeli Pogodbe in ob upoštevanju mednarodno sprejetih davčnih predpisov. |
| --- | --- |

(9)

Glede na obravnavo stalnih poslovnih enot bi države članice morale določiti pogoje in pravne instrumente za zaščito nacionalnih davčnih prihodkov in preprečitev izogibanja nacionalne zakonodaje
  ter izogibanje ekstremnih oblik premajhne obdavčitve ali neobdavčitve
  , skladno z načeli Pogodbe in ob upoštevanju mednarodno sprejetih davčnih predpisov.

Sprememba 2

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| (a) | se bodisi vzdrži obdavčevanja takšnega dobička; bodisi |
| --- | --- |

(a)

se bodisi vzdrži obdavčevanja takšnega dobička; bodisi

| (a) | se bodisi vzdrži obdavčevanja takšnega dobička,
  če je obdavčen v državi odvisne družbe, v kateri je zakonska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb nižja od 70 % povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah
  ; bodisi |
| --- | --- |

(a)

se bodisi vzdrži obdavčevanja takšnega dobička,
  če je obdavčen v državi odvisne družbe, v kateri je zakonska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb nižja od 70 % povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah
  ; bodisi

Sprememba 3

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| (b) | ta dobiček obdavči in hkrati matični družbi in stalni poslovni enoti dovoli, da od zneska izračunanega davka odbije del davka od dobička pravnih oseb, ki se nanaša na ta dobiček in ki ga je izplačala odvisna družba in katerakoli odvisna družba nižjega ranga, ob upoštevanju pogoja, da vsak del družbe in njene odvisne družbe nižjega ranga spada pod opredelitev iz člena 2 in da izpolnjuje zahteve iz člena 3, do višine zneska ustrezno izračunanega davka. |
| --- | --- |

(b)

ta dobiček obdavči in hkrati matični družbi in stalni poslovni enoti dovoli, da od zneska izračunanega davka odbije del davka od dobička pravnih oseb, ki se nanaša na ta dobiček in ki ga je izplačala odvisna družba in katerakoli odvisna družba nižjega ranga, ob upoštevanju pogoja, da vsak del družbe in njene odvisne družbe nižjega ranga spada pod opredelitev iz člena 2 in da izpolnjuje zahteve iz člena 3, do višine zneska ustrezno izračunanega davka.

| (b) | ta dobiček obdavči
  po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki ni nižja od 70 % povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah,
  in hkrati matični družbi in stalni poslovni enoti dovoli, da od zneska izračunanega davka odbije del davka od dobička pravnih oseb, ki se nanaša na ta dobiček in ki ga je izplačala odvisna družba in katerakoli odvisna družba nižjega ranga, ob upoštevanju pogoja, da vsak del družbe in njene odvisne družbe nižjega ranga spada pod opredelitev iz člena 2 in da izpolnjuje zahteve iz člena 3, do višine zneska ustrezno izračunanega davka. |
| --- | --- |

(b)

ta dobiček obdavči
  po zakonski stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki ni nižja od 70 % povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah,
  in hkrati matični družbi in stalni poslovni enoti dovoli, da od zneska izračunanega davka odbije del davka od dobička pravnih oseb, ki se nanaša na ta dobiček in ki ga je izplačala odvisna družba in katerakoli odvisna družba nižjega ranga, ob upoštevanju pogoja, da vsak del družbe in njene odvisne družbe nižjega ranga spada pod opredelitev iz člena 2 in da izpolnjuje zahteve iz člena 3, do višine zneska ustrezno izračunanega davka.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/158

---

Sreda, 26. oktober 2011Finančna pravila, ki se uporabljajo za letni proračun Unije ***I

P7_TA(2011)0465

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) (1)

2013/C 131 E/26

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, med drugim zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, bi bilo zaradi jasnosti treba Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 nadomestiti s to uredbo. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

(1)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, med drugim zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, bi bilo zaradi jasnosti treba Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 nadomestiti s to uredbo.

| (1) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, med drugim zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, bi bilo zaradi jasnosti treba Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 nadomestiti s to uredbo,
  v skladu z Lizbonsko pogodbo, ki sta jo skupaj sprejela Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, med drugim zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, bi bilo zaradi jasnosti treba Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 nadomestiti s to uredbo,
  v skladu z Lizbonsko pogodbo, ki sta jo skupaj sprejela Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| (2) | Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je določila proračunska načela in finančna pravila, ki jih morajo vse institucije upoštevati v vseh zakonodajnih aktih. Treba bi bilo ohraniti temeljna načela, zasnovo in zgradbo navedene uredbe ter osnovna pravila upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. Odstopanja od navedenih temeljnih načel bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer je treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za letni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun) in kakšno breme nalagajo zainteresiranim stranem. Treba je ohraniti in okrepiti ključne elemente finančne reforme – vlogo finančnih udeležencev, združevanje kontrol v operativnih službah, notranje revizorje, oblikovanje proračuna po dejavnostih, posodobitev računovodskih načel in pravil ter osnovna načela za donacije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je določila proračunska načela in finančna pravila, ki jih morajo vse institucije upoštevati v vseh zakonodajnih aktih. Treba bi bilo ohraniti temeljna načela, zasnovo in zgradbo navedene uredbe ter osnovna pravila upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. Odstopanja od navedenih temeljnih načel bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer je treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za letni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun) in kakšno breme nalagajo zainteresiranim stranem. Treba je ohraniti in okrepiti ključne elemente finančne reforme – vlogo finančnih udeležencev, združevanje kontrol v operativnih službah, notranje revizorje, oblikovanje proračuna po dejavnostih, posodobitev računovodskih načel in pravil ter osnovna načela za donacije.

| (2) | Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je določila proračunska načela in finančna pravila
  , ki urejajo določitev in izvrševanje splošnega proračuna, ki zagotavljajo dobro in učinkovito upravljanje, nadzor in zaščito finančnih interesov Unije ter večjo preglednost
  , ki jih morajo vse institucije upoštevati v vseh zakonodajnih aktih. Treba bi bilo ohraniti temeljna načela, zasnovo in zgradbo navedene uredbe ter osnovna pravila upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. Odstopanja od navedenih temeljnih načel bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer je treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za letni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun) in kakšno breme nalagajo zainteresiranim stranem. Treba je ohraniti in okrepiti ključne elemente finančne reforme – vlogo finančnih udeležencev, združevanje kontrol v operativnih službah, notranje revizorje, oblikovanje proračuna po dejavnostih, posodobitev računovodskih načel in pravil ter osnovna načela za donacije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je določila proračunska načela in finančna pravila
  , ki urejajo določitev in izvrševanje splošnega proračuna, ki zagotavljajo dobro in učinkovito upravljanje, nadzor in zaščito finančnih interesov Unije ter večjo preglednost
  , ki jih morajo vse institucije upoštevati v vseh zakonodajnih aktih. Treba bi bilo ohraniti temeljna načela, zasnovo in zgradbo navedene uredbe ter osnovna pravila upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. Odstopanja od navedenih temeljnih načel bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer je treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za letni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun) in kakšno breme nalagajo zainteresiranim stranem. Treba je ohraniti in okrepiti ključne elemente finančne reforme – vlogo finančnih udeležencev, združevanje kontrol v operativnih službah, notranje revizorje, oblikovanje proračuna po dejavnostih, posodobitev računovodskih načel in pravil ter osnovna načela za donacije.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

SPREMEMBA

| (4a) | Kar zadeva raziskovalne okvirne programe Unije, bi bilo treba poskrbeti za nadaljnjo poenostavitev in uskladitev pravil in postopkov, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (2) in v končnem poročilu strokovne skupine za vmesno oceno sedmega okvirnega programa, objavljenem 12. novembra 2010 na podlagi člena 7(2) Sklepa št. 1982/2006/ES. |
| --- | --- |

(4a)

Kar zadeva raziskovalne okvirne programe Unije, bi bilo treba poskrbeti za nadaljnjo poenostavitev in uskladitev pravil in postopkov, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (2) in v končnem poročilu strokovne skupine za vmesno oceno sedmega okvirnega programa, objavljenem 12. novembra 2010 na podlagi člena 7(2) Sklepa št. 1982/2006/ES.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je bila omejena na določitev splošnih načel in temeljnih pravil za celotni proračunski sektor, ki ga zajemata Pogodbi, izvedbena pravila pa so bila določena v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) se lahko
  Komisija pooblasti
  za sprejemanje aktov, ki
  se splošno uporabljajo in
  dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnih aktov. Zato bi bilo treba nekatere določbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 vključiti v to uredbo.
  Podrobna pravila za uporabo te uredbe, ki jih sprejme Komisija, bi morala biti omejena na tehnične podrobnosti in izvedbene postopke. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je bila omejena na določitev splošnih načel in temeljnih pravil za celotni proračunski sektor, ki ga zajemata Pogodbi, izvedbena pravila pa so bila določena v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) se lahko
  Komisija pooblasti
  za sprejemanje aktov, ki
  se splošno uporabljajo in
  dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnih aktov. Zato bi bilo treba nekatere določbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 vključiti v to uredbo.
  Podrobna pravila za uporabo te uredbe, ki jih sprejme Komisija, bi morala biti omejena na tehnične podrobnosti in izvedbene postopke.

| (5) | Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je bila omejena na določitev splošnih načel in temeljnih pravil za celotni proračunski sektor, ki ga zajemata Pogodbi, izvedbena pravila pa so bila določena v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Na podlagi
  člena 290
  Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) se lahko
  z zakonodajnim aktom na Komisijo prenese pristojnost
  za sprejemanje
  nezakonodajnih
  aktov, ki
  samo
  dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta. Zato bi bilo treba nekatere določbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je bila omejena na določitev splošnih načel in temeljnih pravil za celotni proračunski sektor, ki ga zajemata Pogodbi, izvedbena pravila pa so bila določena v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Na podlagi
  člena 290
  Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) se lahko
  z zakonodajnim aktom na Komisijo prenese pristojnost
  za sprejemanje
  nezakonodajnih
  aktov, ki
  samo
  dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta. Zato bi bilo treba nekatere določbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 vključiti v to uredbo.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Pravila, ki se nanašajo na obresti iz predhodnega financiranja, bi bilo treba poenostaviti, ker povzročajo pretirano upravno breme tako za prejemnike sredstev Unije kot tudi za službe Komisije, poleg tega pa povzročajo nesporazume med službami Komisije ter subjekti in partnerji. Zaradi poenostavitve, zlasti v zvezi s prejemniki donacij, ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba odpraviti obveznost ustvarjanja obresti iz predhodnega financiranja in izterjave teh obresti. Vendar pa bi bilo treba ohraniti možnost, da se ta obveznost vključi v sporazum o prenosu pooblastil, da se omogoči ponovna uporaba obresti iz predhodnega financiranja za programe, ki jih upravljajo nekateri pooblaščeni subjekti, oziroma njihova izterjava. |
| --- | --- |

(8)

Pravila, ki se nanašajo na obresti iz predhodnega financiranja, bi bilo treba poenostaviti, ker povzročajo pretirano upravno breme tako za prejemnike sredstev Unije kot tudi za službe Komisije, poleg tega pa povzročajo nesporazume med službami Komisije ter subjekti in partnerji. Zaradi poenostavitve, zlasti v zvezi s prejemniki donacij, ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba odpraviti obveznost ustvarjanja obresti iz predhodnega financiranja in izterjave teh obresti. Vendar pa bi bilo treba ohraniti možnost, da se ta obveznost vključi v sporazum o prenosu pooblastil, da se omogoči ponovna uporaba obresti iz predhodnega financiranja za programe, ki jih upravljajo nekateri pooblaščeni subjekti, oziroma njihova izterjava.

| (8) | Pravila, ki se nanašajo na obresti iz predhodnega financiranja, bi bilo treba poenostaviti, ker povzročajo pretirano upravno breme tako za prejemnike sredstev Unije kot tudi za službe Komisije, poleg tega pa povzročajo nesporazume med službami Komisije ter subjekti in partnerji. Zaradi poenostavitve, zlasti v zvezi s prejemniki donacij, ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba
  takoj
  odpraviti obveznost ustvarjanja obresti iz predhodnega financiranja in izterjave teh obresti. Vendar pa bi bilo treba ohraniti možnost, da se ta obveznost vključi v sporazum o prenosu pooblastil, da se omogoči ponovna uporaba obresti iz predhodnega financiranja za programe, ki jih upravljajo nekateri pooblaščeni subjekti, oziroma njihova izterjava. |
| --- | --- |

(8)

Pravila, ki se nanašajo na obresti iz predhodnega financiranja, bi bilo treba poenostaviti, ker povzročajo pretirano upravno breme tako za prejemnike sredstev Unije kot tudi za službe Komisije, poleg tega pa povzročajo nesporazume med službami Komisije ter subjekti in partnerji. Zaradi poenostavitve, zlasti v zvezi s prejemniki donacij, ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba
  takoj
  odpraviti obveznost ustvarjanja obresti iz predhodnega financiranja in izterjave teh obresti. Vendar pa bi bilo treba ohraniti možnost, da se ta obveznost vključi v sporazum o prenosu pooblastil, da se omogoči ponovna uporaba obresti iz predhodnega financiranja za programe, ki jih upravljajo nekateri pooblaščeni subjekti, oziroma njihova izterjava.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| (11) | Pogodba zahteva, da je treba
  večletni finančni okvir
  določiti
  v obliki uredbe.
  Zato je treba
  nekatere določbe
  večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013
  vključiti v to uredbo. Zlasti je treba vzpostaviti povezavo med večletnim finančnim okvirom in letnim proračunskim postopkom zaradi zagotavljanja proračunske discipline. Vključiti je treba tudi določbe o zavezanosti Evropskega parlamenta in Sveta k spoštovanju dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti, določenih v temeljnih aktih za strukturne ukrepe, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo. |
| --- | --- |

(11)

Pogodba zahteva, da je treba
  večletni finančni okvir
  določiti
  v obliki uredbe.
  Zato je treba
  nekatere določbe
  večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013
  vključiti v to uredbo. Zlasti je treba vzpostaviti povezavo med večletnim finančnim okvirom in letnim proračunskim postopkom zaradi zagotavljanja proračunske discipline. Vključiti je treba tudi določbe o zavezanosti Evropskega parlamenta in Sveta k spoštovanju dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti, določenih v temeljnih aktih za strukturne ukrepe, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo.

| (11) | Ker bo v skladu s Pogodbo
  večletni finančni okvir v prihodnosti določen v obliki uredbe
  in ker je medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju v skladu s tem treba spremeniti, je logično
  nekatere določbe
  medinstitucionalnega sporazuma
  vključiti v to uredbo. Zlasti je treba vzpostaviti povezavo med večletnim finančnim okvirom in letnim proračunskim postopkom zaradi zagotavljanja proračunske discipline. Vključiti je treba tudi določbe o zavezanosti Evropskega parlamenta in Sveta k spoštovanju dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti, določenih v temeljnih aktih za strukturne ukrepe, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo. |
| --- | --- |

(11)

Ker bo v skladu s Pogodbo
  večletni finančni okvir v prihodnosti določen v obliki uredbe
  in ker je medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju v skladu s tem treba spremeniti, je logično
  nekatere določbe
  medinstitucionalnega sporazuma
  vključiti v to uredbo. Zlasti je treba vzpostaviti povezavo med večletnim finančnim okvirom in letnim proračunskim postopkom zaradi zagotavljanja proračunske discipline. Vključiti je treba tudi določbe o zavezanosti Evropskega parlamenta in Sveta k spoštovanju dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti, določenih v temeljnih aktih za strukturne ukrepe, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Prihodke, ki so jih nedržavne tretje strani prejele za uresničevanje legitimnih ciljev Unije, kot je boj proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret (npr. sporazum "Phillip Morris"), bi bilo treba obravnavati kot namenske prejemke, zlasti ko ti izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v postopku alternativnega reševanja sporov. |
| --- | --- |

(13a)

Prihodke, ki so jih nedržavne tretje strani prejele za uresničevanje legitimnih ciljev Unije, kot je boj proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret (npr. sporazum "Phillip Morris"), bi bilo treba obravnavati kot namenske prejemke, zlasti ko ti izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v postopku alternativnega reševanja sporov.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| (16) | V zvezi z določbami o sorazmernosti bi bilo treba v okviru ocene tveganja, ki jo opravlja odredbodajalec, uvesti pojem dopustnega tveganja napake. Institucije bi morale imeti možnost odstopanja od splošnega 2-odstotnega praga pomembnosti, ki ga uporablja Računsko sodišče pri presojanju zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Raven dopustnega tveganja je ustreznejša podlaga za organ, ki da razrešnico, pri presojanju kakovosti obvladovanja tveganja s strani Komisije. Evropski parlament in Svet bi morala zato določiti raven dopustnega tveganja napake po področjih politik ter pri tem upoštevati stroške in koristi kontrol. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi z določbami o sorazmernosti bi bilo treba v okviru ocene tveganja, ki jo opravlja odredbodajalec, uvesti pojem dopustnega tveganja napake. Institucije bi morale imeti možnost odstopanja od splošnega 2-odstotnega praga pomembnosti, ki ga uporablja Računsko sodišče pri presojanju zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Raven dopustnega tveganja je ustreznejša podlaga za organ, ki da razrešnico, pri presojanju kakovosti obvladovanja tveganja s strani Komisije. Evropski parlament in Svet bi morala zato določiti raven dopustnega tveganja napake po področjih politik ter pri tem upoštevati stroške in koristi kontrol.

| (16) | Da bi ocenili tveganje napake, ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja in ustreznega nadzora, ter primerno ukrepali, bi bilo treba uporabiti upravljalsko orodje za predstavitev tveganja napake. |
| --- | --- |

(16)

Da bi ocenili tveganje napake, ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja in ustreznega nadzora, ter primerno ukrepali, bi bilo treba uporabiti upravljalsko orodje za predstavitev tveganja napake.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| (16a) | Načelo preglednosti iz člena 15 PDEU, ki od institucij zahteva, da delujejo čim bolj odprto, za področje izvrševanja proračuna Unije zahteva, da morajo državljani imeti možnost, da so seznanjeni s tem, kako in v katere namene Unija porablja sredstva. Ti podatki spodbujajo demokratično razpravo, prispevajo k sodelovanju državljanov v postopku sprejemanja odločitev Unije in krepijo institucionalni nadzor in pregled nad izdatki Unije. Ta cilj bi morali izpolnjevati z objavo, če je le mogoče, s pomočjo sodobnih komunikacijskih orodij, ustreznih podatkov o končnih izvajalcih in končnih upravičencih sredstev Unije, ob upoštevanju njihovih legitimnih interesov zaupnosti in varnosti, v primeru fizičnih oseb pa pravice do spoštovanja njihovega zasebnega življenja in varstva njihovih osebnih podatkov. V skladu z načelom proporcionalnosti bi morale institucije zato ubrati selektivni pristop. Odločitve o objavi bi morale temeljiti na ustreznih merilih, da bi bile podane informacije smiselne. |
| --- | --- |

(16a)

Načelo preglednosti iz člena 15 PDEU, ki od institucij zahteva, da delujejo čim bolj odprto, za področje izvrševanja proračuna Unije zahteva, da morajo državljani imeti možnost, da so seznanjeni s tem, kako in v katere namene Unija porablja sredstva. Ti podatki spodbujajo demokratično razpravo, prispevajo k sodelovanju državljanov v postopku sprejemanja odločitev Unije in krepijo institucionalni nadzor in pregled nad izdatki Unije. Ta cilj bi morali izpolnjevati z objavo, če je le mogoče, s pomočjo sodobnih komunikacijskih orodij, ustreznih podatkov o končnih izvajalcih in končnih upravičencih sredstev Unije, ob upoštevanju njihovih legitimnih interesov zaupnosti in varnosti, v primeru fizičnih oseb pa pravice do spoštovanja njihovega zasebnega življenja in varstva njihovih osebnih podatkov. V skladu z načelom proporcionalnosti bi morale institucije zato ubrati selektivni pristop. Odločitve o objavi bi morale temeljiti na ustreznih merilih, da bi bile podane informacije smiselne.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| (23a) | Za donacije zelo nizkih in nizkih vrednosti se lahko uporabljajo poenostavljeni postopki na področju računovodstva in odobritev, da bi vzpostavili pristop, v središču katerega je upravičenec. |
| --- | --- |

(23a)

Za donacije zelo nizkih in nizkih vrednosti se lahko uporabljajo poenostavljeni postopki na področju računovodstva in odobritev, da bi vzpostavili pristop, v središču katerega je upravičenec.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

| (23b) | Donacije se lahko odobrijo tudi na področju osnovnih raziskav, kjer na podlagi raziskovalne dejavnosti ni mogoče predstaviti nobenega izida ali rezultata. |
| --- | --- |

(23b)

Donacije se lahko odobrijo tudi na področju osnovnih raziskav, kjer na podlagi raziskovalne dejavnosti ni mogoče predstaviti nobenega izida ali rezultata.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| (24) | Izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi, ki so v členu 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 institucionalizirana kot organi Unije, kažejo, da bi bilo treba uvesti dodatne možnosti, da bi povečali izbiro instrumentov, tako da bodo vključevali organe, katerih pravila bodo za zasebne partnerje prožnejša in dostopnejša od pravil, ki se uporabljajo za institucije Unije. Taki organi bi morali delovati v okviru posrednega upravljanja. Ustanovljeni bi morali biti s temeljnim aktom, njihovo delovanje pa bi morala urejati finančna pravila, ki bi upoštevala načela, potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije. Ta načela bi bilo treba sprejeti v delegirani uredbi in bi morala temeljiti na načelih, ki jih morajo spoštovati tretje osebe, ki so pooblaščene za opravljanje nalog izvrševanja proračuna.
  Po drugi možnosti bi lahko javno-zasebna partnerstva izvajali organi, katerih delovanje ureja zasebno pravo države članice. |
| --- | --- |

(24)

Izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi, ki so v členu 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 institucionalizirana kot organi Unije, kažejo, da bi bilo treba uvesti dodatne možnosti, da bi povečali izbiro instrumentov, tako da bodo vključevali organe, katerih pravila bodo za zasebne partnerje prožnejša in dostopnejša od pravil, ki se uporabljajo za institucije Unije. Taki organi bi morali delovati v okviru posrednega upravljanja. Ustanovljeni bi morali biti s temeljnim aktom, njihovo delovanje pa bi morala urejati finančna pravila, ki bi upoštevala načela, potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije. Ta načela bi bilo treba sprejeti v delegirani uredbi in bi morala temeljiti na načelih, ki jih morajo spoštovati tretje osebe, ki so pooblaščene za opravljanje nalog izvrševanja proračuna.
  Po drugi možnosti bi lahko javno-zasebna partnerstva izvajali organi, katerih delovanje ureja zasebno pravo države članice.

| (24) | Izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi, ki so v členu 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 institucionalizirana kot organi Unije, kažejo, da bi bilo treba uvesti dodatne možnosti, da bi povečali izbiro instrumentov, tako da bodo vključevali organe, katerih pravila bodo za zasebne partnerje prožnejša in dostopnejša od pravil, ki se uporabljajo za institucije Unije. Taki organi bi morali delovati v okviru posrednega upravljanja. Ustanovljeni bi morali biti s temeljnim aktom, njihovo delovanje pa bi morala urejati finančna pravila, ki bi upoštevala načela, potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije. Ta načela bi bilo treba sprejeti v delegirani uredbi,
  glede katere se je treba posvetovati z Evropskim računskim sodiščem
  , in bi morala temeljiti na načelih, ki jih morajo spoštovati tretje osebe, ki so pooblaščene za opravljanje nalog izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

(24)

Izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi, ki so v členu 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 institucionalizirana kot organi Unije, kažejo, da bi bilo treba uvesti dodatne možnosti, da bi povečali izbiro instrumentov, tako da bodo vključevali organe, katerih pravila bodo za zasebne partnerje prožnejša in dostopnejša od pravil, ki se uporabljajo za institucije Unije. Taki organi bi morali delovati v okviru posrednega upravljanja. Ustanovljeni bi morali biti s temeljnim aktom, njihovo delovanje pa bi morala urejati finančna pravila, ki bi upoštevala načela, potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije. Ta načela bi bilo treba sprejeti v delegirani uredbi,
  glede katere se je treba posvetovati z Evropskim računskim sodiščem
  , in bi morala temeljiti na načelih, ki jih morajo spoštovati tretje osebe, ki so pooblaščene za opravljanje nalog izvrševanja proračuna.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| (25) | V to uredbo bi bilo zaradi
  člena
  317 PDEU treba vključiti osnovne obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in revizijo, kadar posredno izvršujejo proračun v okviru deljenega upravljanja, ki so trenutno določene samo v predpisih posameznih sektorjev. Zato je treba vključiti določbe, ki bodo sestavljale skladen okvir za vsa zadevna področja o usklajeni upravni strukturi na nacionalni ravni,
  skupnih
  obveznostih upravljanja in kontrole za navedene strukture,
  letni upravni izjavi
  o zanesljivosti z neodvisnim revizijskim mnenjem o njej in letno izjavo držav članic, s katero prevzamejo odgovornost za upravljanje sredstev Unije, za katera so pooblaščene, ter
  mehanizmih
  finančne potrditve, odložitve in popravkov, ki jih izvaja Komisija. Podrobne določbe bi morale ostati v predpisih posameznih sektorjev. |
| --- | --- |

(25)

V to uredbo bi bilo zaradi
  člena
  317 PDEU treba vključiti osnovne obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in revizijo, kadar posredno izvršujejo proračun v okviru deljenega upravljanja, ki so trenutno določene samo v predpisih posameznih sektorjev. Zato je treba vključiti določbe, ki bodo sestavljale skladen okvir za vsa zadevna področja o usklajeni upravni strukturi na nacionalni ravni,
  skupnih
  obveznostih upravljanja in kontrole za navedene strukture,
  letni upravni izjavi
  o zanesljivosti z neodvisnim revizijskim mnenjem o njej in letno izjavo držav članic, s katero prevzamejo odgovornost za upravljanje sredstev Unije, za katera so pooblaščene, ter
  mehanizmih
  finančne potrditve, odložitve in popravkov, ki jih izvaja Komisija. Podrobne določbe bi morale ostati v predpisih posameznih sektorjev.

| (25) | V to uredbo bi bilo zaradi
  členov
  317
  in 290
  PDEU treba vključiti osnovne obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in revizijo, kadar posredno izvršujejo proračun v okviru deljenega upravljanja, ki so trenutno določene samo v predpisih posameznih sektorjev. Zato je treba vključiti določbe, ki bodo sestavljale skladen okvir za vsa zadevna področja o usklajeni upravni strukturi na nacionalni ravni,
  kar ne ustvarja dodatnih nadzornih struktur, temveč omogoča državam članicam, da akreditirajo organe, pristojne za izvrševanje sredstev Unije
  .
  Države članice bi morale imeti pristojnost, da določijo subjekt ali organizacijo, ki izvaja funkcije akreditacijskega organa, ki je lahko na isti upravni ravni kot akreditirani organ ali ki je že pristojen za nadzor drugih organov; to ne bi smelo pomeniti, da države članice ne smejo izbrati druge strukture, če je ta v skladu z določbami te uredbe. Poleg tega bi bilo
  treba
  v to uredbo vključiti skupne
  obveznosti upravljanja in nadzora za navedene strukture,
  letne upravne izjave
  o zanesljivosti z neodvisnim revizijskim mnenjem o njej in letno izjavo držav članic, s katero prevzamejo odgovornost za upravljanje sredstev Unije, za katera so pooblaščene, ter
  mehanizme
  finančne potrditve, odložitve in popravkov, ki jih izvaja Komisija,
  da bi ustvarili usklajen zakonodajni okvir, ki bi tudi izboljšal splošno pravno varnost ter učinkovitost nadzora in popravnih ukrepov ter zaščito finančnih interesov Unije
  . Podrobne določbe bi morale ostati v predpisih posameznih sektorjev. |
| --- | --- |

(25)

V to uredbo bi bilo zaradi
  členov
  317
  in 290
  PDEU treba vključiti osnovne obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in revizijo, kadar posredno izvršujejo proračun v okviru deljenega upravljanja, ki so trenutno določene samo v predpisih posameznih sektorjev. Zato je treba vključiti določbe, ki bodo sestavljale skladen okvir za vsa zadevna področja o usklajeni upravni strukturi na nacionalni ravni,
  kar ne ustvarja dodatnih nadzornih struktur, temveč omogoča državam članicam, da akreditirajo organe, pristojne za izvrševanje sredstev Unije
  .
  Države članice bi morale imeti pristojnost, da določijo subjekt ali organizacijo, ki izvaja funkcije akreditacijskega organa, ki je lahko na isti upravni ravni kot akreditirani organ ali ki je že pristojen za nadzor drugih organov; to ne bi smelo pomeniti, da države članice ne smejo izbrati druge strukture, če je ta v skladu z določbami te uredbe. Poleg tega bi bilo
  treba
  v to uredbo vključiti skupne
  obveznosti upravljanja in nadzora za navedene strukture,
  letne upravne izjave
  o zanesljivosti z neodvisnim revizijskim mnenjem o njej in letno izjavo držav članic, s katero prevzamejo odgovornost za upravljanje sredstev Unije, za katera so pooblaščene, ter
  mehanizme
  finančne potrditve, odložitve in popravkov, ki jih izvaja Komisija,
  da bi ustvarili usklajen zakonodajni okvir, ki bi tudi izboljšal splošno pravno varnost ter učinkovitost nadzora in popravnih ukrepov ter zaščito finančnih interesov Unije
  . Podrobne določbe bi morale ostati v predpisih posameznih sektorjev.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

| (33a) | Vsi osnutki predlogov, predloženi zakonodajnemu organu, bi morali biti primerni za uporabo uporabnikom prijaznih informacijskih tehnologij ("e-vlada"), zagotovljena pa bi morala biti interoperabilnost obdelanih podatkov pri upravljanju proračuna, kar bi moralo izboljšati učinkovitost. Predvideti bi bilo treba enotne standarde za prenos podatkov, ki so na razpolago v elektronski obliki. Za uresničitev teh ciljev bi bilo treba zagotoviti prehodno obdobje dveh let od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(33a)

Vsi osnutki predlogov, predloženi zakonodajnemu organu, bi morali biti primerni za uporabo uporabnikom prijaznih informacijskih tehnologij ("e-vlada"), zagotovljena pa bi morala biti interoperabilnost obdelanih podatkov pri upravljanju proračuna, kar bi moralo izboljšati učinkovitost. Predvideti bi bilo treba enotne standarde za prenos podatkov, ki so na razpolago v elektronski obliki. Za uresničitev teh ciljev bi bilo treba zagotoviti prehodno obdobje dveh let od začetka veljavnosti te uredbe.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 a (novo)

| (38a) | Pavšalne zneske in plačila s pavšalno stopnjo bi bilo treba uporabljati prostovoljno in samo kadar je to primerno. Pojasniti bi bilo treba terminologijo, ki se uporablja za plačila s pavšalno stopnjo in pavšalne zneske. |
| --- | --- |

(38a)

Pavšalne zneske in plačila s pavšalno stopnjo bi bilo treba uporabljati prostovoljno in samo kadar je to primerno. Pojasniti bi bilo treba terminologijo, ki se uporablja za plačila s pavšalno stopnjo in pavšalne zneske.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 b (novo)

| (38b) | Predložiti bi bilo treba nadaljnje pojasnilo ali utemeljeno opredelitev upravičenih stroškov, saj bi to povečalo skladnost z načelom celotnih stroškov, in sicer s posrednimi in neposrednimi stroški ter predhodno in nadaljnjo raziskavo. |
| --- | --- |

(38b)

Predložiti bi bilo treba nadaljnje pojasnilo ali utemeljeno opredelitev upravičenih stroškov, saj bi to povečalo skladnost z načelom celotnih stroškov, in sicer s posrednimi in neposrednimi stroški ter predhodno in nadaljnjo raziskavo.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43 a (novo)

| (43a) | Da bi revidiranim subjektom omogočili dovolj časa za obravnavo zaključkov Računskega sodišča, ki bi lahko vplivali na zaključne račune revidiranih subjektov ali na zakonitost in/ali pravilnost z izkazi povezanih transakcij, Računsko sodišče zagotovi, da se vsi ti zaključki pravočasno posredujejo zadevni instituciji ali organu. |
| --- | --- |

(43a)

Da bi revidiranim subjektom omogočili dovolj časa za obravnavo zaključkov Računskega sodišča, ki bi lahko vplivali na zaključne račune revidiranih subjektov ali na zakonitost in/ali pravilnost z izkazi povezanih transakcij, Računsko sodišče zagotovi, da se vsi ti zaključki pravočasno posredujejo zadevni instituciji ali organu.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| (44) | Določbe v zvezi z začasnimi zaključnimi računi in končnim zaključnim računom bi bilo treba posodobiti, in sicer bi bilo treba določiti informacije, ki jih je treba priložiti zaključnim računom, poslanim računovodji Komisije za namen konsolidacije. Treba bi bilo vključiti tudi sklicevanje na spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki ga institucije in organi, ki se financirajo iz proračuna, priložijo zaključnim računom, ki jih pošljejo Računskemu sodišču, ter spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki se priloži ob predložitvi končnega konsolidiranega zaključnega računa Unije. Poleg tega bi bilo treba določiti krajši rok za predložitev opažanj Računskega sodišča na začasne zaključne račune drugih institucij (razen Komisije) in organov, ki se financirajo iz proračuna, da se jim omogoči priprava zaključnih računov ob upoštevanju pripomb Računskega sodišča. |
| --- | --- |

(44)

Določbe v zvezi z začasnimi zaključnimi računi in končnim zaključnim računom bi bilo treba posodobiti, in sicer bi bilo treba določiti informacije, ki jih je treba priložiti zaključnim računom, poslanim računovodji Komisije za namen konsolidacije. Treba bi bilo vključiti tudi sklicevanje na spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki ga institucije in organi, ki se financirajo iz proračuna, priložijo zaključnim računom, ki jih pošljejo Računskemu sodišču, ter spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki se priloži ob predložitvi končnega konsolidiranega zaključnega računa Unije. Poleg tega bi bilo treba določiti krajši rok za predložitev opažanj Računskega sodišča na začasne zaključne račune drugih institucij (razen Komisije) in organov, ki se financirajo iz proračuna, da se jim omogoči priprava zaključnih računov ob upoštevanju pripomb Računskega sodišča.

| (44) | Določbe v zvezi z začasnimi zaključnimi računi in končnim zaključnim računom bi bilo treba posodobiti, in sicer bi bilo treba določiti informacije, ki jih je treba priložiti zaključnim računom, poslanim računovodji Komisije za namen konsolidacije. Treba bi bilo vključiti tudi sklicevanje na spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki ga institucije in organi, ki se financirajo iz proračuna, priložijo zaključnim računom, ki jih pošljejo Računskemu sodišču, ter spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki se priloži ob predložitvi končnega konsolidiranega zaključnega računa Unije. Poleg tega bi bilo treba določiti krajši rok za predložitev opažanj Računskega sodišča na začasne zaključne račune drugih institucij (razen Komisije) in organov, ki se financirajo iz proračuna, da se jim omogoči priprava zaključnih računov ob upoštevanju pripomb Računskega sodišča.
  Dabi se postopek razrešnice lahko končal v letu, ki sledi tistemu, ki se pregleduje, bo ustanovljena delovna skupina, ki bo izdelala predloge za skrajšanje trajanja tega postopka. |
| --- | --- |

(44)

Določbe v zvezi z začasnimi zaključnimi računi in končnim zaključnim računom bi bilo treba posodobiti, in sicer bi bilo treba določiti informacije, ki jih je treba priložiti zaključnim računom, poslanim računovodji Komisije za namen konsolidacije. Treba bi bilo vključiti tudi sklicevanje na spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki ga institucije in organi, ki se financirajo iz proračuna, priložijo zaključnim računom, ki jih pošljejo Računskemu sodišču, ter spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki se priloži ob predložitvi končnega konsolidiranega zaključnega računa Unije. Poleg tega bi bilo treba določiti krajši rok za predložitev opažanj Računskega sodišča na začasne zaključne račune drugih institucij (razen Komisije) in organov, ki se financirajo iz proračuna, da se jim omogoči priprava zaključnih računov ob upoštevanju pripomb Računskega sodišča.
  Dabi se postopek razrešnice lahko končal v letu, ki sledi tistemu, ki se pregleduje, bo ustanovljena delovna skupina, ki bo izdelala predloge za skrajšanje trajanja tega postopka.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

| (45) | Kar zadeva podatke, ki jih mora Komisija predložiti v okviru razrešnice, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 318 PDEU predložiti zlasti finančno poročilo Unije na podlagi doseženih rezultatov. Zato je v to uredbo treba vključiti ustrezne določbe v zvezi z navedenim poročilom v razmerju do drugih obstoječih obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

(45)

Kar zadeva podatke, ki jih mora Komisija predložiti v okviru razrešnice, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 318 PDEU predložiti zlasti finančno poročilo Unije na podlagi doseženih rezultatov. Zato je v to uredbo treba vključiti ustrezne določbe v zvezi z navedenim poročilom v razmerju do drugih obstoječih obveznosti poročanja.

| (45) | Kar zadeva podatke, ki jih mora Komisija predložiti v okviru razrešnice, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 318 PDEU predložiti zlasti finančno poročilo Unije na podlagi doseženih rezultatov. Zato bi bilo v to uredbo treba vključiti ustrezne določbe v zvezi z navedenim poročilom v razmerju do drugih obstoječih obveznosti poročanja.
  Poročilo bi moralo zlasti vključevati dele o dosežkih kadrovske politike na področju vidikov enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

(45)

Kar zadeva podatke, ki jih mora Komisija predložiti v okviru razrešnice, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 318 PDEU predložiti zlasti finančno poročilo Unije na podlagi doseženih rezultatov. Zato bi bilo v to uredbo treba vključiti ustrezne določbe v zvezi z navedenim poročilom v razmerju do drugih obstoječih obveznosti poročanja.
  Poročilo bi moralo zlasti vključevati dele o dosežkih kadrovske politike na področju vidikov enakosti med spoloma.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| (48) | Posebne določbe glede izvajanja zunanjih ukrepov je treba prilagoditi predlaganim spremembam glede načinov izvajanja. |
| --- | --- |

(48)

Posebne določbe glede izvajanja zunanjih ukrepov je treba prilagoditi predlaganim spremembam glede načinov izvajanja.

| (48) | Posebne določbe glede izvajanja zunanjih ukrepov je treba prilagoditi predlaganim spremembam glede načinov izvajanja
  ter predlagati diferenciran pristop, ko se mora Evropska unija odzvati na izredne humanitarne razmere, mednarodne krize ali razmere v tretjih državah v postopku prehoda na demokracijo. |
| --- | --- |

(48)

Posebne določbe glede izvajanja zunanjih ukrepov je treba prilagoditi predlaganim spremembam glede načinov izvajanja
  ter predlagati diferenciran pristop, ko se mora Evropska unija odzvati na izredne humanitarne razmere, mednarodne krize ali razmere v tretjih državah v postopku prehoda na demokracijo.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54 a (novo)

| (54a) | Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom za delegirane akte ustrezno posvetuje, med drugim tudi na ravni strokovnjakov.




  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(54a)

Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom za delegirane akte ustrezno posvetuje, med drugim tudi na ravni strokovnjakov.

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55

| (55) | Pregled te uredbe bi bilo treba opraviti le, kadar je potrebno. Prepogosti pregledi finančne uredbe ustvarjajo nesorazmerne stroške zaradi prilagajanja upravnih struktur in postopkov novim pravilom. Poleg tega se lahko zgodi, da za tehtne ugotovitve na podlagi uporabe veljavnih pravil ni na voljo dovolj časa. |
| --- | --- |

(55)

Pregled te uredbe bi bilo treba opraviti le, kadar je potrebno. Prepogosti pregledi finančne uredbe ustvarjajo nesorazmerne stroške zaradi prilagajanja upravnih struktur in postopkov novim pravilom. Poleg tega se lahko zgodi, da za tehtne ugotovitve na podlagi uporabe veljavnih pravil ni na voljo dovolj časa.

črtano

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56 a (novo)

| (56a) | Berljivost te uredbe bi morali izboljšati tako, da bi ji dodali prilogo, ki bi vključevala tudi imena posameznih členov in glosar finančnih izrazov, |
| --- | --- |

(56a)

Berljivost te uredbe bi morali izboljšati tako, da bi ji dodali prilogo, ki bi vključevala tudi imena posameznih členov in glosar finančnih izrazov,

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 1

Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje
  letnega
  proračuna
  Unije
  (
  v nadaljnjem besedilu
  : proračun) ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

1.
     Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje
  splošnega
  proračuna
  Evropske unije
  ("proračun") ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

2.
     
  Za namene te uredbe:

| — | se izraz "institucija" nanaša na Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Evropsko komisijo, Sodišče Evropske unije in Evropsko računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD); |
| --- | --- |

—

se izraz "institucija" nanaša na Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Evropsko komisijo, Sodišče Evropske unije in Evropsko računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD);

| — | Evropska centralna banka se ne šteje za institucijo Unije. |
| --- | --- |

—

Evropska centralna banka se ne šteje za institucijo Unije.

Vsako navajanje "Unije" se razlaga kot sklicevanje na Evropsko unijo in Evropsko skupnost za atomsko energijo.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 2

Vsaka določba o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna, ki jo vsebuje drug zakonodajni akt, mora biti v skladu s
  proračunskimi načeli iz naslova II.

Vsaka določba o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna, ki jo vsebuje drug zakonodajni akt, mora biti v skladu s
  to uredbo in podrobnimi pravili za uporabo te uredbe v skladu z delegirano uredbo iz člena 199.

Ta uredba se uporablja za Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Evropsko komisijo, Sodišče Evropske unije in Evropsko računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropsko službo za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: institucija/institucije).

V vsakem predlogu ali spremembi k predlogu, ki se predloži zakonodajnemu organu, se jasno navedejo določbe, ki vsebujejo odstopanja od te uredbe ali od delegiranih uredb, sprejetih v skladu s to uredbo, v posameznem obrazložitvenem memorandumu vsakega predloga pa navede posebne razloge, ki utemeljujejo takšna odstopanja.

Ta uredba se ne uporablja za Evropsko centralno banko.

Ta uredba se uporablja za izvrševanje upravnih odhodkov v zvezi s proračunskimi sredstvi, zagotovljenimi v proračunu za Agencijo za oskrbo Euratom.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

Člen 2a

Varstvo osebnih podatkov

Ta uredba ne posega v zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov niti Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

1.   
  Proračun je instrument
  ,
  s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi
  prihodki in odhodki, ki se štejejo za potrebne za Unijo
  in Evropsko skupnost za atomsko energijo
  .

1.   
  Vsi prihodki in odhodki morajo biti vključeni v proračun in njegove priloge
  ,
  vključno z napovedmi in vsemi odobrenimi
  prihodki in odhodki, ki se štejejo za potrebne za Unijo,
  za vsako proračunsko leto
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

2.   Prihodki in odhodki Unije obsegajo:

2.   Prihodki in odhodki Unije obsegajo:

| (a) | prihodke in odhodke Unije
  , vključno z upravnimi odhodki, ki nastanejo za institucije na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun; |
| --- | --- |

(a)

prihodke in odhodke Unije
  , vključno z upravnimi odhodki, ki nastanejo za institucije na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun;

| (a) | prihodke in odhodke Unije
  ; |
| --- | --- |

(a)

prihodke in odhodke Unije
  ;

| (b) | odhodke in prihodke Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(b)

odhodke in prihodke Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (b) | prihodke in odhodke, ki nastanejo v zvezi z izvajanjem zadevnega evropskega razvojnega sklada. |
| --- | --- |

(b)

prihodke in odhodke, ki nastanejo v zvezi z izvajanjem zadevnega evropskega razvojnega sklada.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Odhodki Unije iz odstavka 2 vključujejo:

| (a) | upravne odhodke, vključno z odhodki, ki nastanejo v zvezi z institucijami na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun; in |
| --- | --- |

(a)

upravne odhodke, vključno z odhodki, ki nastanejo v zvezi z institucijami na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun; in

| (b) | odhodke iz poslovanja, ki nastanejo v zvezi z izvajanjem navedenih določb, ko to bremeni proračun, vključno s povezanimi podpornimi odhodki. |
| --- | --- |

(b)

odhodke iz poslovanja, ki nastanejo v zvezi z izvajanjem navedenih določb, ko to bremeni proračun, vključno s povezanimi podpornimi odhodki.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  Proračun evidentira jamstvo za najeta in dana posojila Unije pri upravljanju Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo ter plačila v Jamstveni sklad za zunanje ukrepe.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

4.   Obresti iz sredstev, ki so last Unije, se ne izplačajo Uniji, če ni v sporazumih, sklenjenih s pooblaščenimi subjekti iz točk (ii) do (viii) člena 55(1)(b),
  in v sklepih o donacijah ali sporazumih, sklenjenih z upravičenci
  , drugače določeno. V teh primerih se obresti ponovno uporabijo za ustrezen program
  ali se
  izterjajo.

4.   Obresti iz sredstev, ki so last Unije, se ne izplačajo Uniji, če ni v sporazumih, sklenjenih s pooblaščenimi subjekti iz točk (ii) do (viii) člena 55(1)(b) drugače določeno. V teh primerih se obresti ponovno uporabijo za ustrezen program
  in se poravnajo z upravičenji zadevnega prejemnika ali se v primeru, da bi bilo to nemogoče, nepraktično ali neučinkovito
  , izterjajo.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 5 a (novo)

Člen 5a

Potek roka

1.
     
  Rok, izražen v dnevih, poteče s koncem zadnjega dneva obdobja.

2.
     
  Rok, izražen v tednih, mesecih ali z obdobjem več kot enega meseca (eno leto, pol leta, četrtletje), poteče s koncem dneva zadnjega tedna ali zadnjega meseca, ki po svoji navedbi ali številki ustreza dnevu dogodka ali trenutka.

3.
     
  Če v primeru obdobja, izraženega v mesecih, dneva, na katerega bi moral rok poteči, ni v zadnjem mesecu, se obdobje konča z iztekom zadnjega dneva tega meseca.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 5 b (novo)

Člen 5b

Podaljšanje obdobja

Če se rok podaljša, se novi rok izračuna od poteka prejšnjega roka.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 5 c (novo)

Člen 5c

Nedelje in prazniki; sobote

Če je dejanje predvideno za določen dan ali v nekem roku in če je ta dan ali zadnji dan roka nedelja, splošni in uradno priznani praznik ali sobota, namesto tega dneva velja naslednji delovni dan.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| (aa) | ali v ustrezno utemeljenih primerih, zneski za gradbene projekte v smislu člena 195(3), ki še niso zaključeni, če pripravljalne faze postopka za prevzem obveznosti še niso končane do 31. decembra ter so zneski potrebni zato, da se lahko pospeši napredovanje dela ali da se dolg poplača predčasno; za te zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. decembra naslednjega leta; ter |
| --- | --- |

(aa)

ali v ustrezno utemeljenih primerih, zneski za gradbene projekte v smislu člena 195(3), ki še niso zaključeni, če pripravljalne faze postopka za prevzem obveznosti še niso končane do 31. decembra ter so zneski potrebni zato, da se lahko pospeši napredovanje dela ali da se dolg poplača predčasno; za te zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. decembra naslednjega leta; ter

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| (ba) | zneski iz sistema lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(ba)

zneski iz sistema lastnih sredstev.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

4.   Nediferencirana sredstva proračuna v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob zaključku proračunskega leta, se avtomatsko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

4.   Nediferencirana sredstva proračuna v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob zaključku proračunskega leta, se avtomatsko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.
  To velja tudi za sproščena in neporabljena sredstva (obveznosti in plačila), ki jih ne krijeta odstavka 2 in 3, ter za razpoložljive, neporabljene rezerve pod splošno zgornjo mejo večletnega finančnega okvira za vsak razdelek, kar predstavlja "skupno rezervo večletnega finančnega okvira" in je dodeljeno različnim razdelkom v naslednjem proračunskem letu glede na njihove potrebe.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 6

6.   Brez poseganja v člen 10 se sredstva proračuna, ki se razporedijo v rezervo, in sredstva za plače ne smejo prenašati v naslednje obdobje.

6.   Brez poseganja v člen 10 se sredstva proračuna, ki se razporedijo v rezervo, in sredstva za plače ne smejo prenašati v naslednje obdobje.
  Za namen tega člena sredstva za plače obsegajo plače in nadomestila poslancev in osebja institucij, za katere veljajo kadrovski predpisi.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9a

Neporabljena sredstva za obveznosti in plačila ter sproščena proračunska sredstva iz leta N se lahko s sklepom proračunskega organa prenesejo v proračun N+1 ali v enega od prihodnjih proračunov v okviru letnega proračunskega postopka.

Komisija pred 1. oktobrom leta N proračunskemu organu predloži svojo napoved za neporabljena in sproščena sredstva iz leta N, tako za obveznosti kot za plačila.

Obe veji proračunskega organa na koncu navedeta, kako dodeliti neporabljena sredstva v proračun N+1 ali celo v kasnejša leta.

Odločitev skupaj sprejmeta veji proračunskega organa po postopku iz člena 314 PDEU.

Neporabljena in sproščena sredstva se vključijo v enega izmed proračunov nad zgornje meje večletnega finančnega okvira.

Neporabljena in sproščena sredstva se lahko namenijo posebnemu programu ali pa se vključijo v začasno poglavje. V tem primeru bodo sredstva iz držav članic zahtevana le po sklepu proračunskega organa o posebni destinaciji.

Če so po sprejetju letnega proračuna pod vsako zgornjo mejo finančnega okvira ostale rezerve, lahko proračunski organ pred koncem izvajanja sklene, da bo prenesel neporabljene rezerve katere koli zgornje meje v eno od naslednjih let večletnega finančnega okvira. Skupni znesek večletnega finančnega okvira ostane nespremenjen.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

3.   Če je to potrebno zaradi neprekinjenega delovanja Unije in za potrebe upravljanja, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije poleg zneskov, ki so avtomatsko na voljo v skladu z odstavkoma 1 in 2, odobri
  dve ali več začasnih dvanajstin
  za prevzem obveznosti in za plačila. Sklep o odobritvi nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu.

3.   Če je to potrebno zaradi neprekinjenega delovanja Unije in za potrebe upravljanja, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije poleg zneskov, ki so avtomatsko na voljo v skladu z odstavkoma 1 in 2, odobri
  odhodke, ki presegajo eno začasno dvanajstino, vendar niso višji od skupnega zneska dveh začasnih dvanajstin
  za prevzem obveznosti in za plačila. Sklep o odobritvi nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu.

Sklep začne veljati trideset dni po sprejetju, razen če se Evropski parlament z večino svojih članov
  v teh tridesetih dneh
  odloči zmanjšati navedene odhodke.

Sklep začne veljati trideset dni po sprejetju, razen če se Evropski parlament z večino svojih članov
  v tem omejenem obdobju
  odloči zmanjšati navedene odhodke.

Če se Evropski parlament odloči zmanjšati navedene odhodke,
  Svet revidira sklep o odobritvi ter pri tem upošteva znesek, ki ga je odobril Evropski parlament
  .

Če se Evropski parlament odloči zmanjšati navedene odhodke,
  velja ta zmanjšani znesek.

Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive.

Če za dano poglavje znesek dveh začasnih dvanajstin, določenih v skladu s prvim pododstavkom, ne zadostuje za kritje izdatkov, potrebnih za preprečitev prekinitve neprekinjenega delovanja Unije na področju, ki ga pokriva zadevno poglavje, se lahko izjemoma dovoli prekoračitev zneska sredstev, odobrenih za ustrezno poglavje proračuna preteklega proračunskega leta. Proračunski organ ukrepa po postopkih iz tega odstavka. V nobenem primeru pa se ne sme prekoračiti razpoložljivega skupnega zneska odobrenih sredstev v proračunu za preteklo proračunsko leto.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 15

Bilanca proračunskega leta

Prenos proračunske bilance

1.   Bilanca vsakega proračunskega leta se v primeru presežka vnese v proračun za naslednje proračunsko leto kot prihodek ali v primeru primanjkljaja kot odobritev plačil.

1.   Bilanca vsakega proračunskega leta
  po prenosih v skladu s členoma 9 in 10
  se v primeru presežka vnese v proračun za naslednje proračunsko leto kot
  dodatni
  prihodek ali
  le
  v primeru primanjkljaja kot odobritev plačil,
  strogo v skladu s členom 7 Sklepa Sveta o lastnih sredstvih, kar ne vključuje skoraj samodejne prilagoditve prispevkov držav članic v proračun Unije
  .

2.   Ocene takšnih prihodkov ali odobritev plačil se vnesejo v proračun v proračunskem postopku in v dopolnilno pismo k predlogu proračuna, ki se predloži v skladu s členom 35.
  Pripravijo se v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Unije.

2.   Ocene takšnih prihodkov ali odobritev plačil se vnesejo v proračun v proračunskem postopku in v dopolnilno pismo k predlogu proračuna, ki se predloži v skladu s členom 35.

3.   Po pripravi zaključnega računa za proračunsko leto se vsa odstopanja od ocen vključijo v proračun za naslednje proračunsko leto s spremembo proračuna, ki se pripravi
  samo
  zaradi te razlike.
  V takem primeru mora Komisija v 15
  dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa predložiti Sprememba proračuna.

3.   Po pripravi zaključnega računa za proračunsko leto se vsa odstopanja od ocen vključijo v proračun za naslednje proračunsko leto s spremembo proračuna, ki se pripravi zaradi te razlike,
  v primeru presežka pa zaradi ustreznih dodatnih odobritev. Komisija mora v 45
  dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa predložiti Sprememba proračuna.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 15 a (novo)

Člen 15a

Rezerva za plačila in obveznosti

Presežek in neporabljena sredstva preteklih proračunskih let tekočega večletnega finančnega okvira ter sproščena sredstva se vnesejo v rezerve za plačila in obveznosti.

Ta rezerva se uporabi predvsem za vse morebitne dodatne in/ali nepredvidene potrebe ter za nadomestilo morebitnih negativnih rezerv. Postopek za to je določen v členu 44.

Odločitev o uporabi sredstev na podlagi predloga Komisije skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 16

Večletni finančni okvir in proračun se pripravita in izvršujeta v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi.

Večletni finančni okvir in proračun se pripravita in izvršujeta v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi.

Toda za namene denarnega toka iz člena 65 lahko računovodja in, v primeru računov izločenih sredstev, skrbnik računov izločenih sredstev in, za potrebe upravnega poslovodenja Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje
  (v nadaljnjem besedilu: ESZD)
  , odgovorni odredbodajalec izvaja posle v nacionalnih valutah, kakor določa delegirana uredba iz člena 199.

Toda za namene denarnega toka iz člena 65 lahko računovodja in, v primeru računov izločenih sredstev, skrbnik računov izločenih sredstev in, za potrebe upravnega poslovodenja Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje, odgovorni odredbodajalec izvaja posle v nacionalnih valutah, kakor določa delegirana uredba iz člena 199.

Rezultati poslovanja v teh valutah so navedeni pod ločenim naslovom računov posamezne institucije; to se smiselno uporablja za organe iz člena 196b.

Komisija na ustrezen način zagotovi, da je nihanje valut pri plačah in vračilu stroškov osebja Unije izravnano vsaj enkrat na mesec, da bi zagotovili enako obravnavo poslovanj v eurih ter plač, ki morajo biti izplačane v drugih valutah. Izračun temelji na tečaju InforEURuro.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| (ea) | denarne kazni, izrečene na področju konkurence, druge denarne kazni in terjatve, ki so posledica izvensodnih poravnav, dogovorov ali drugih podobnih sporazumov, sklenjenih z nedržavnimi tretjimi stranmi ali izrednih plačil, ki so jih te plačale; |
| --- | --- |

(ea)

denarne kazni, izrečene na področju konkurence, druge denarne kazni in terjatve, ki so posledica izvensodnih poravnav, dogovorov ali drugih podobnih sporazumov, sklenjenih z nedržavnimi tretjimi stranmi ali izrednih plačil, ki so jih te plačale;

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – pododstavek 2 (novo)

Vendar so lahko v primeru iz točke (b) odobritve za prevzem obveznosti na voljo, če država članica podpiše sporazum o prispevku, izraženem v eurih. To ne velja za primere iz člena 173(2) in 175(2).

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

3.   Notranji namenski prejemki so:

3.   Notranji namenski prejemki so:

| (a) | prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo; |
| --- | --- |

(a)

prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo;

| (a) | prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo; |
| --- | --- |

(a)

prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo;

| (b) | prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana; |
| --- | --- |

(b)

prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

| (b) | prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana; |
| --- | --- |

(b)

prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

| (c) | prihodki od vračil nepravilno plačanih zneskov; |
| --- | --- |

(c)

prihodki od vračil nepravilno plačanih zneskov;

| (c) | prihodki od vračil nepravilno plačanih zneskov
  v skladu s členom 77
  ; |
| --- | --- |

(c)

prihodki od vračil nepravilno plačanih zneskov
  v skladu s členom 77
  ;

| (ca) | prihodki od obresti iz predhodnega financiranja v skladu s členom 5
  ; |
| --- | --- |

(ca)

prihodki od obresti iz predhodnega financiranja v skladu s členom 5
  ;

| (d) | prihodek od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov; |
| --- | --- |

(d)

prihodek od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov;

| (d) | prihodki od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov; |
| --- | --- |

(d)

prihodki od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov;

| (e) | prejete zavarovalnine; |
| --- | --- |

(e)

prejete zavarovalnine;

| (e) | prejete zavarovalnine; |
| --- | --- |

(e)

prejete zavarovalnine;

| (f) | prihodki od prodaje, dajanja v najem ali kakršnih koli drugih pogodb, ki zadevajo pravice, povezane z nepremičninami; |
| --- | --- |

(f)

prihodki od prodaje, dajanja v najem ali kakršnih koli drugih pogodb, ki zadevajo pravice, povezane z nepremičninami;

| (f) | prihodki od prodaje, dajanja v najem,
  povračil stroškov
  ali kakršnih koli drugih pogodb, ki zadevajo pravice, povezane z nepremičninami; |
| --- | --- |

(f)

prihodki od prodaje, dajanja v najem,
  povračil stroškov
  ali kakršnih koli drugih pogodb, ki zadevajo pravice, povezane z nepremičninami;

| (g) | prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih. |
| --- | --- |

(g)

prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih.

| (g) | prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih. |
| --- | --- |

(g)

prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Vse posamezne donacije Komisiji, ki presegajo 999 EUR, ali skupek donacij enega donatorja, ki presega ta znesek v enem letu, bodo sledljive na posebnem spletnem mestu.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

1.   
  V delegirani uredbi iz člena 199 lahko se določijo primeri, ko se lahko nekateri prihodki odštejejo od zahtevkov za plačilo, ki se nato predložijo za izplačilo v neto znesku.

1.   
  Od zahtevkov za plačilo, ki se nato posredujejo v izplačilo neto zneska, se lahko odštejejo:

| (a) | kazni, izrečene strankam pogodb o javnih naročilih ali upravičencem donacij; |
| --- | --- |

(a)

kazni, izrečene strankam pogodb o javnih naročilih ali upravičencem donacij;

| (b) | popusti, povračila in znižanja na posameznih računih in izkazih stroškov; |
| --- | --- |

(b)

popusti, povračila in znižanja na posameznih računih in izkazih stroškov;

| (c) | obresti iz predhodnega financiranja; |
| --- | --- |

(c)

obresti iz predhodnega financiranja;

| (d) | popravki za neustrezno plačane zneske. |
| --- | --- |

(d)

popravki za neustrezno plačane zneske.

Popravki iz točke (d) prvega pododstavka so lahko izvedeni tako, da se neposredno odbijejo od novega plačila iste vrste istemu prejemniku po poglavju, členu in v proračunskem letu, za katero je bilo izvršeno previsoko plačilo, in ki povzročijo vmesna plačila ali plačila razlik.

Za postavke iz točk (c) in (d) prvega pododstavka se uporabljajo računovodska pravila Unije.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

1.   Proračunska sredstva se določijo za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja se naprej delijo na člene in postavke.

1.   Proračunska sredstva se določijo za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja se naprej delijo na člene in postavke.
  Predstavljena so ločeno za poslovanje in za naložbe.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

2.   Komisija lahko v svojem oddelku proračuna
  samostojno
  prerazporedi proračunska sredstva v skladu s členom 23, v primerih, navedenih v členu 24, pa zaprosi proračunski organ za odobritev prerazporeditve proračunskih sredstev.

2.   Komisija lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi proračunska sredstva v skladu s členom 23; v primerih, navedenih v členu 24, pa
  lahko Komisija ali druge institucije zaprosijo
  proračunski organ za odobritev prerazporeditve proračunskih sredstev.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3

3.
     
  Proračunska sredstva se lahko prerazporedijo samo v proračunske vrstice, za katere so v proračunu odobrena sredstva ali imajo zaznamek „pro memoria“ (p.m.).

črtano

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 4

4.
     
  Odobrena sredstva v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni.

črtano

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3

3.   Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna proračunskemu organu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo
  10
  % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere naj bi se sredstva prerazporedila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 24.

3.   Katera koli institucija, razen Komisije, lahko v svojem oddelku proračuna proračunskemu organu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo
  15
  % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere naj bi se sredstva prerazporedila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 24.

Spremembe 54, 262, 267 in 268

Predlog uredbe

Člen 23

1.   Komisija lahko v svojem oddelku proračuna
  samostojno
  :

1.   Komisija lahko v svojem delu proračuna:

| (a) | prerazporedi odobritve za prevzem obveznosti znotraj posameznega poglavja; |
| --- | --- |

(a)

prerazporedi odobritve za prevzem obveznosti znotraj posameznega poglavja;

| (a) | prerazporedi odobritve za prevzem obveznosti znotraj posameznega poglavja; |
| --- | --- |

(a)

prerazporedi odobritve za prevzem obveznosti znotraj posameznega poglavja;

| (b) | prerazporedi odobritve plačil znotraj posameznega naslova; |
| --- | --- |

(b)

prerazporedi odobritve plačil znotraj posameznega naslova;

| (b) | prerazporedi odobritve plačil znotraj posameznega naslova
  po predhodni uradni obvestitvi Parlamenta in Sveta, če v treh tednih nobeden od njiju ne nasprotuje prerazporeditvi; |
| --- | --- |

(b)

prerazporedi odobritve plačil znotraj posameznega naslova
  po predhodni uradni obvestitvi Parlamenta in Sveta, če v treh tednih nobeden od njiju ne nasprotuje prerazporeditvi;

| (c) | v zvezi z izdatki za plače in upravo,
  ki so skupni več naslovom
  , prerazporedi odobrena sredstva z enega naslova na drugega; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z izdatki za plače in upravo,
  ki so skupni več naslovom
  , prerazporedi odobrena sredstva z enega naslova na drugega;

| (c) | v zvezi z izdatki za plače in upravo prerazporedi odobrena sredstva z enega naslova na drugega
  do največ 15 % odobrenih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo, in do največ 30 % odobrenih sredstev za leto za vrstico, v katero se sredstva prerazporedijo
  ; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z izdatki za plače in upravo prerazporedi odobrena sredstva z enega naslova na drugega
  do največ 15 % odobrenih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo, in do največ 30 % odobrenih sredstev za leto za vrstico, v katero se sredstva prerazporedijo
  ;

| (d) | v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ
  10
  % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo. |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ
  10
  % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo.

| (d) | v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ
  15
  % proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo; |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ
  15
  % proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo;

Komisija tri tedne pred prerazporeditvijo iz točke (b) prvega pododstavka o svoji nameri, da to stori, obvesti proračunski organ. Če katera koli veja proračunskega organa v tem tritedenskem obdobju iz ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 24.

2.   Komisija lahko v okviru svojega oddelka proračuna odloča o
  naslednjih
  prerazporeditvah
  proračunskih sredstev z enega naslova na drugega
  , pod pogojem, da o svoji odločitvi nemudoma obvesti proračunski organ
  :

2.   Komisija lahko v okviru svojega oddelka proračuna odloča o prerazporeditvah iz enega naslova v drugega:

| (a) | prerazporeditev
  proračunskih sredstev z naslova „rezervacije“ iz člena 43, pri čemer je edini pogoj za sprostitev sredstev iz rezerve sprejetje temeljnega akta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 PDEU
  ; |
| --- | --- |

(a)

prerazporeditev
  proračunskih sredstev z naslova „rezervacije“ iz člena 43, pri čemer je edini pogoj za sprostitev sredstev iz rezerve sprejetje temeljnega akta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 PDEU
  ;

proračunskih sredstev iz naslova rezervacij iz člena 43, pri čemer je edini pogoj za sprostitev sredstev iz rezerve sprejetje temeljnega akta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 PDEU
  , pod pogojem, da o svoji nameri, da to stori, nemudoma obvesti proračunski organ.

| (b) | v
  ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodnih humanitarnih nesreč in kriz, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so v tekočem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, na ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči. |
| --- | --- |

(b)

v
  ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodnih humanitarnih nesreč in kriz, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so v tekočem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, na ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči.

2a.
     
  V
  ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodnih humanitarnih nesreč in kriz, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so v tekočem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, v ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči.

Komisija po takih prerazporeditvah ali takšni uporabi proračunskih sredstev za naslednje leto nemudoma obvesti obe veji proračunskega organa.

2b.
     
  Komisija lahko v obliki delovnega dokumenta svojih služb poda informacije, ki upravičujejo to prerazporeditev.

2c.
     
  Komisija lahko v okviru svojega dela proračuna proračunskemu organu poleg prerazporeditev iz odstavka 1 predlaga še druge prerazporeditve.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 24 – naslov

Prerazporeditve, ki jih
  Komisija predlaga
  proračunskemu organu

Prerazporeditve, ki jih
  institucije predlagajo
  proračunskemu organu

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

1.   
  Komisija svoj predlog prerazporeditev pošlje
  hkrati
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  .

1.   
  Institucije svoje predloge pošljejo
  hkrati
  obema vejama proračunskega organa
  .

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2

2.   Proračunski organ sprejme odločitev o prerazporeditvah sredstev, kakor je določeno v odstavkih 3
  do 6
  , če ni v naslovu I drugega dela drugače določeno.

2.   Proračunski organ sprejme odločitve o prerazporeditvah sredstev, kakor je določeno v odstavkih 3,
  4 in 6
  , če ni v naslovu I drugega dela drugače določeno.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 3

3.   Razen v nujnih okoliščinah Svet (s kvalificirano večino) in Evropski parlament odločita o predlogu
  Komisije
  v šestih tednih od datuma, ko sta obe instituciji prejeli predlog za zadevno prerazporeditev.

3.   Razen v
  ustrezno utemeljenih
  nujnih okoliščinah Svet (s kvalificirano večino) in Evropski parlament odločita o predlogu
  institucije
  v šestih tednih od datuma, ko sta obe instituciji prejeli predlog za zadevno prerazporeditev.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 4

4.   Predlog prerazporeditve se odobri, če v navedenih šestih tednih
  velja eden od naslednjih primerov:

4.   Predlog prerazporeditve se odobri, če v navedenih šestih tednih:

| (a) | predlog odobrita
  Evropski parlament in Svet
  ; |
| --- | --- |

(a)

predlog odobrita
  Evropski parlament in Svet
  ;

| — | predlog odobrita
  obe veji proračunskega organa; |
| --- | --- |

—

predlog odobrita
  obe veji proračunskega organa;

| (b) | predlog odobri
  bodisi Evropski parlament ali Sve
  t, medtem ko druga
  institucija
  ne sprejme odločitve v zvezi z njim; |
| --- | --- |

(b)

predlog odobri
  bodisi Evropski parlament ali Sve
  t, medtem ko druga
  institucija
  ne sprejme odločitve v zvezi z njim;

| — | predlog odobri
  ena veja proračunskega organa
  , medtem ko druga ne sprejme odločitve v zvezi z njim; |
| --- | --- |

—

predlog odobri
  ena veja proračunskega organa
  , medtem ko druga ne sprejme odločitve v zvezi z njim;

| (c) | niti Evropski parlament niti Svet
  ne
  sprejmeta
  odločitve oziroma ne
  sprejmeta
  negativne odločitve v zvezi s predlogom
  Komisije
  . |
| --- | --- |

(c)

niti Evropski parlament niti Svet
  ne
  sprejmeta
  odločitve oziroma ne
  sprejmeta
  negativne odločitve v zvezi s predlogom
  Komisije
  .

| — | nobena veja proračunskega organa
  ne
  sprejme
  odločitve oziroma ne
  sprejme
  negativne odločitve v zvezi s predlogom
  prerazporeditve
  . |
| --- | --- |

—

nobena veja proračunskega organa
  ne
  sprejme
  odločitve oziroma ne
  sprejme
  negativne odločitve v zvezi s predlogom
  prerazporeditve
  .

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 5

5.
     
  V naslednjih primerih se obdobje šestih tednov iz točke 4 skrajša na tri tedne, razen če Evropski parlament ali Svet zahtevata drugače:

| (a) | prerazporeditev pomeni manj kot 10 % odobrenih sredstev v vrstici, iz katere se prerazporejajo sredstva, in ne presega 5 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(a)

prerazporeditev pomeni manj kot 10 % odobrenih sredstev v vrstici, iz katere se prerazporejajo sredstva, in ne presega 5 milijonov EUR;

| (b) | prerazporeditev zadeva samo odobritve plačil in skupni znesek prerazporeditve ne presega 100 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

prerazporeditev zadeva samo odobritve plačil in skupni znesek prerazporeditve ne presega 100 milijonov EUR.

črtano

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 6

6.   Če ena od
  institucij
  spremeni prerazporeditev, medtem ko jo druga
  institucija
  odobri ali ne sprejme odločitve v zvezi z njo, ali če prerazporeditev spremenita
  obe instituciji
  , se za odobrenega šteje nižji od zneskov, ki ju odobrita Evropski parlament ali Svet, razen če
  Komisija
  umakne predlog.

6.   Če ena od
  obeh vej proračunskega organa
  spremeni prerazporeditev, medtem ko jo druga odobri ali ne sprejme odločitve v zvezi z njo, ali če prerazporeditev spremenita
  obe veji
  , se za odobrenega šteje nižji od zneskov, ki ju odobrita Evropski parlament ali Svet, razen če
  institucija
  umakne predlog.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 24 a (novo)

Člen 24a

Posebna pravila za prerazporeditve

1.
     
  Proračunska sredstva se lahko prerazporedijo samo v proračunske vrstice, za katere so v proračunu odobrena sredstva ali imajo zaznamek „pro memoria“.

2.
     
  Odobrena sredstva v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

2.   Odločitve o prerazporeditvah, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za nujno pomoč, sprejme proračunski organ na predlog Komisije
  ali Komisija za največ 10 % proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo
  .

2.   Odločitve o prerazporeditvah, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za nujno pomoč, sprejme proračunski organ na predlog Komisije.
  Za vsako posamično prerazporeditev sredstev je treba predložiti poseben predlog.

Uporablja se postopek iz člena 24(3) in (4). Če nobena od vej ne soglaša s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve,
  Evropski parlament in Svet
  ne
  sprejmeta
  odločitve o predlogu Komisije
  o prerazporeditvi
  .

Uporablja se postopek iz člena 24(3) in (4). Če nobena od vej
  proračunskega organa
  ne soglaša s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve,
  nobena od njiju
  ne
  sprejme
  odločitve o predlogu Komisije
  za prerazporeditev
  .

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3

3.   Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti, proračunski uporabnik pa mora proračunskemu organu zagotoviti ustrezne informacije. Te informacije se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predlogu proračuna.

3.   Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti, proračunski uporabnik pa mora proračunskemu organu zagotoviti ustrezne informacije. Te informacije
  iz člena 34(2a)(d)
  se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predlogu proračuna

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Med proračunskim postopkom Komisija zagotavlja potrebne informacije za primerjavo sprememb zahtevanih proračunskih sredstev in začetnih napovedi v finančnih izkazih. Te informacije vključujejo opis napredka in faze, ki jo je zakonodajni organ dosegel pri obravnavanju predloženih predlogov. Zahtevana proračunska sredstva se lahko po potrebi pregledajo glede na napredek pri obravnavi temeljnega akta.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

2.   Za zmanjšanje tveganja goljufij in nepravilnosti so v oceni finančnih posledic iz odstavka 1 navedene informacije o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole, oceni tveganja ter obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih.

2.   Za zmanjšanje tveganja goljufij in nepravilnosti so v finančnih izkazih iz odstavka 1 navedene informacije o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole,
  ocenah stroškov in koristi kontrol, ki bi nastali zaradi takšnih sistemov, in o
  oceni tveganja ter obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| (aa) | jasnih, doslednih in preglednih pravil za nadzor ob upoštevanju pravic udeleženih strani; |
| --- | --- |

(aa)

jasnih, doslednih in preglednih pravil za nadzor ob upoštevanju pravic udeleženih strani;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 – točka d

| (d) | preprečevanja, odkrivanja ter odprave goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(d)

preprečevanja, odkrivanja ter odprave goljufij in nepravilnosti;

| (d) | preprečevanja, odkrivanja
  ter spremljanje odprav
  goljufij in nepravilnosti
  ne glede na odgovornosti finančnih udeležencev iz poglavja 3
  ; |
| --- | --- |

(d)

preprečevanja, odkrivanja
  ter spremljanje odprav
  goljufij in nepravilnosti
  ne glede na odgovornosti finančnih udeležencev iz poglavja 3
  ;

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Uspešna notranja kontrola temelji na najboljših mednarodnih praksah in vključuje zlasti naslednje:

| (a) | ločevanje nalog; |
| --- | --- |

(a)

ločevanje nalog;

| (b) | ustrezno strategijo obvladovanja tveganja in kontrole, ki vključuje kontrolo na ravni upravičenca; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno strategijo obvladovanja tveganja in kontrole, ki vključuje kontrolo na ravni upravičenca;

| (c) | izogibanje navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

(c)

izogibanje navzkrižju interesov;

| (d) | ustrezne revizijske sledi in celovitost podatkov v podatkovnih sistemih; |
| --- | --- |

(d)

ustrezne revizijske sledi in celovitost podatkov v podatkovnih sistemih;

| (e) | postopke za spremljanje delovanja in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih in izjemah notranje kontrole; |
| --- | --- |

(e)

postopke za spremljanje delovanja in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih in izjemah notranje kontrole;

| (f) | redno oceno dobrega delovanja sistema notranje kontrole. |
| --- | --- |

(f)

redno oceno dobrega delovanja sistema notranje kontrole.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  Učinkovita notranja kontrola temelji na naslednjih elementih:

| (a) | na izvajanju ustrezne strategije obvladovanja tveganja in kontrole, o kateri je bilo doseženo soglasje med zadevnimi udeleženci v verigi kontrol; |
| --- | --- |

(a)

na izvajanju ustrezne strategije obvladovanja tveganja in kontrole, o kateri je bilo doseženo soglasje med zadevnimi udeleženci v verigi kontrol;

| (b) | na dostopnosti rezultatov kontrol za vse zadevne udeležence v verigi kontrol; |
| --- | --- |

(b)

na dostopnosti rezultatov kontrol za vse zadevne udeležence v verigi kontrol;

| (c) | kjer je to primerno, na zanašanju na izjave o upravljanju izvedbenih partnerjev in na neodvisna revizijska mnenja, če je kakovost v zvezi s tem opravljenega dela ustrezna in sprejemljiva ter je bilo delo opravljeno v skladu z dogovorjenimi standardi; |
| --- | --- |

(c)

kjer je to primerno, na zanašanju na izjave o upravljanju izvedbenih partnerjev in na neodvisna revizijska mnenja, če je kakovost v zvezi s tem opravljenega dela ustrezna in sprejemljiva ter je bilo delo opravljeno v skladu z dogovorjenimi standardi;

| (d) | na pravočasni uporabi popravnih ukrepov, ki po potrebi vključujejo odvračilne kazni; |
| --- | --- |

(d)

na pravočasni uporabi popravnih ukrepov, ki po potrebi vključujejo odvračilne kazni;

| (e) | na jasni in nedvoumni zakonodaji, na kateri temeljijo politike; |
| --- | --- |

(e)

na jasni in nedvoumni zakonodaji, na kateri temeljijo politike;

| (f) | na odpravi večkratnih kontrol; |
| --- | --- |

(f)

na odpravi večkratnih kontrol;

| (g) | na načelu izboljšanja razmerja med stroški in koristmi kontrol, ob upoštevanju tveganja napake iz člena 29. |
| --- | --- |

(g)

na načelu izboljšanja razmerja med stroški in koristmi kontrol, ob upoštevanju tveganja napake iz člena 29.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 29

Dopustno
  tveganje napake

Tveganje napake

Zakonodajni organ v skladu s postopkom iz člena 322 PDEU odloči o ravni dopustnega tveganja napake za ustrezna področja politik v proračunu. Navedena odločitev se upošteva v letnem postopku razrešnice v skladu s členom 157(2).

Ko Komisija predloži revidirane ali nove predloge za porabo sredstev, predvidi stroške upravnih in kontrolnih sistemov ter raven tveganja napak v predlagani zakonodaji za posamezen sklad in državo članico.

Raven dopustnega tveganja napake temelji na analizi stroškov in koristi kontrol. Države članice ter subjekti in osebe iz člena 55(1)(b) na zahtevo poročajo Komisiji o stroških kontrol, ki jih krijejo, ter o številu in obsegu dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna.

Če je med izvajanjem programa raven napak nenehno visoka, Komisija identificira hibe v kontrolnih sistemih, preuči stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov in ustrezno ukrepa, na primer s poenostavitvijo veljavnih določb, preoblikovanjem programa, strožjo kontrolo, ali po potrebi predlaga prekinitev dejavnosti.

Raven dopustnega tveganja napake se natančno spremlja in se v primeru večjih sprememb kontrolnega okolja revidira.

Del celotne učinkovitosti nacionalnih sistemov upravljanja in kontrol so izjave o zanesljivosti upravljanja teh sistemov, ki jih predložijo organi, ki jih akreditirajo države članice.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 29 a (novo)

Člen 29a

Ločitev nalog

Naloge računovodje in plačnika so ločene.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – pododstavek 3

Konsolidirani letni zaključni računi ter poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Konsolidirani letni zaključni računi in poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se
  takoj po sprejetju
  objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 280

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2

2.   Komisija na ustrezen način omogoči dostop do informacij, ki zadevajo prejemnike sredstev, ki izhajajo iz proračuna,
  kadar se proračun izvršuje centralizirano in neposredno s strani svojih služb ali delegacij Unije v skladu z drugim odstavkom člena 53
  , ter informacij, ki zadevajo prejemnike sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja.

2.   Komisija na ustrezen način omogoči dostop do informacij, ki zadevajo
  izvajalce in upravičence
  sredstev
  ter natančen značaj in namen ukrepa, ki se financira
  iz proračuna, kadar se proračun izvršuje centralizirano, ter informacij, ki zadevajo
  izvajalce in upravičence
  sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja.

Ta obveznost velja tudi za preostale institucije v zvezi z njihovimi izvajalci in, kadar je to primerno, njihovimi upravičenci.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 3

3.   Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti,
  zlasti
  varstva osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta
  ter varnostnih zahtev ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov upravljanja iz člena 53 ter po potrebi v skladu z ustreznimi pravili posameznih sektorjev.

3.   Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti
  in varnosti, v primeru fizičnih oseb pa pravice do spoštovanja zasebnega življenja in pravice do
  varstva osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta.

V primeru fizičnih oseb se objavi samo ime izvajalca ali upravičenca, njegova lokacija, dodeljen znesek in namen dodelitve, razkritje teh podatkov pa temelji na ustreznih merilih, kot je pogostost dodelitve, ali vrsta ali pomen dodelitve. Kako podrobni bodo podatki in katera bodo merila za razkritje, je odvisno od posebnosti sektorja in posameznih načinov upravljanja iz člena 55; kako podrobni bodo podatki in merila, se določi s pomočjo delegirane direktive iz člena 199 in, kjer je primerno, s pomočjo zadevnih predpisov, ki veljajo za posamezni sektor.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1

Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Sodišče Evropske unije, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, varuh človekovih pravic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in ESZD pripravijo ocene svojih prihodkov in odhodkov ter jih pošljejo Komisiji vsako leto do 1. julija.

Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Sodišče Evropske unije, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Varuh človekovih pravic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in ESZD pripravijo ocene svojih prihodkov in odhodkov ter jih pošljejo Komisiji
  in hkrati v vednost proračunskemu organu
  vsako leto do 1. julija.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 3

Navedene institucije vsako leto najpozneje do 1. julija pošljejo te ocene v vednost tudi proračunskemu organu.
  Komisija pripravi svoje lastne ocene, ki jih
  do istega datuma
  prav tako pošlje proračunskemu organu.

Komisija pripravi svoje lastne ocene, ki jih
  takoj po sprejetju
  prav tako pošlje proračunskemu organu.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 33

Vsak organ iz člena 200 v skladu z aktom o ustanovitvi pošlje Komisiji in proračunskemu organu vsako leto do 31. marca oceno svojih prihodkov in odhodkov, skupaj s kadrovskim načrtom in osnutkom programa dela.

Vsak organ iz člena 200 v skladu z aktom o ustanovitvi pošlje Komisiji in
  hkrati
  proračunskemu organu vsako leto
  najkasneje
  do 31. marca oceno svojih prihodkov in odhodkov, skupaj s kadrovskim načrtom in osnutkom programa dela.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1 – pododstavek 2

Predlog proračuna vsebuje povzetek splošnega izkaza odhodkov in prihodkov Unije in konsolidirane ocene iz člena 32.

Predlog proračuna vsebuje povzetek splošnega izkaza odhodkov in prihodkov Unije,
  vključno s povzetkom splošnega izkaza rezerve za plačila in obveznosti
  , in konsolidirane ocene iz člena 32.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   Komisija predlogu proračuna
  po potrebi
  priloži finančno načrtovanje za naslednja leta.

2.   Komisija predlogu proračuna priloži finančno načrtovanje za naslednja leta.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Komisija k predlogu proračuna priloži tudi:

| (a) | analizo finančnega poslovodenja v preteklem letu in neporavnane prevzete obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

analizo finančnega poslovodenja v preteklem letu in neporavnane prevzete obveznosti;

| (b) | po potrebi mnenje o ocenah drugih institucij, ki lahko vsebujejo drugačne ocene in obrazložitev zanje; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi mnenje o ocenah drugih institucij, ki lahko vsebujejo drugačne ocene in obrazložitev zanje;

| (c) | vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi s kadrovskimi načrti institucij in donacijami, ki jih Komisija odobri organom iz člena 196b in evropskim šolam. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo:










  (i) | vse zaposlene Unije, vključno z njenimi pravno ločenimi subjekti, prikazane glede na vrsto pogodbe, |
| --- | --- | --- |

(c)

vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi s kadrovskimi načrti institucij in donacijami, ki jih Komisija odobri organom iz člena 196b in evropskim šolam. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo:

(i)

vse zaposlene Unije, vključno z njenimi pravno ločenimi subjekti, prikazane glede na vrsto pogodbe,

| (ii) | izjavo o politiki delovnih mest in zunanjega osebja ter o uravnoteženi zastopanosti obeh spolov, |
| --- | --- |

(ii)

izjavo o politiki delovnih mest in zunanjega osebja ter o uravnoteženi zastopanosti obeh spolov,

| (iii) | število delovnih mest, dejansko zapolnjenih na začetku leta, v katerem je bil predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po plačilnih razredih in upravnih enotah, |
| --- | --- |

(iii)

število delovnih mest, dejansko zapolnjenih na začetku leta, v katerem je bil predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po plačilnih razredih in upravnih enotah,

| (iv) | seznam delovnih mest, razčlenjen po političnih področjih; |
| --- | --- |

(iv)

seznam delovnih mest, razčlenjen po političnih področjih;

| (v) | za vsako kategorijo zunanjih sodelavcev prvotno predvideno število ekvivalenta polne zaposlitve na podlagi odobrenih proračunskih sredstev ter število oseb, ki so dejansko zaposlene na začetku leta, v katerem je predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po funkcionalnih skupinah in po potrebi po razredih in |
| --- | --- |

(v)

za vsako kategorijo zunanjih sodelavcev prvotno predvideno število ekvivalenta polne zaposlitve na podlagi odobrenih proračunskih sredstev ter število oseb, ki so dejansko zaposlene na začetku leta, v katerem je predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po funkcionalnih skupinah in po potrebi po razredih in

| (d) | poročila o dejavnostih, ki vključujejo:










  (i) | informacije o uresničevanju vseh predhodno določenih specifičnih, merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno opredeljenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljih, merjenih s kazalniki, |
| --- | --- | --- |

(d)

poročila o dejavnostih, ki vključujejo:

(i)

informacije o uresničevanju vseh predhodno določenih specifičnih, merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno opredeljenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljih, merjenih s kazalniki,

| (ii) | popolno utemeljitev predlaganih sprememb višine odobrenih proračunskih sredstev in analiza stroškov in koristi teh sprememb, |
| --- | --- |

(ii)

popolno utemeljitev predlaganih sprememb višine odobrenih proračunskih sredstev in analiza stroškov in koristi teh sprememb,

| (iii) | jasno utemeljitev, zakaj je potrebno posredovanje na ravni Unije, med drugim ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

(iii)

jasno utemeljitev, zakaj je potrebno posredovanje na ravni Unije, med drugim ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

| (iv) | informacije o obsegu izvajanja dejavnosti prejšnjega leta in obsegu izvajanja v tekočem letu. |
| --- | --- |

(iv)

informacije o obsegu izvajanja dejavnosti prejšnjega leta in obsegu izvajanja v tekočem letu.

Rezultati ocen se upoštevajo in navajajo kot dokaz o verjetnih koristih predlagane spremembe proračuna.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  Ko Komisija izvrševanje proračuna zaupa javno-zasebnemu partnerstvu, predlogu proračuna doda delovni dokument, ki navaja:

| (a) | letno poročilo o uspešnosti obstoječih javno-zasebnih partnerstev v preteklem letu; |
| --- | --- |

(a)

letno poročilo o uspešnosti obstoječih javno-zasebnih partnerstev v preteklem letu;

| (b) | cilje za leto, na katerega se nanaša predlog proračuna, z navedbo vseh posebnih proračunskih zahtev, namenjenih uresničevanju tega cilja; |
| --- | --- |

(b)

cilje za leto, na katerega se nanaša predlog proračuna, z navedbo vseh posebnih proračunskih zahtev, namenjenih uresničevanju tega cilja;

| (c) | upravne stroške in proračunsko izvrševanje v celoti in za posamezno vrsto, kot je opredeljeno v členu 196a, ter za posamezno javno-zasebno partnerstvo v preteklem letu; |
| --- | --- |

(c)

upravne stroške in proračunsko izvrševanje v celoti in za posamezno vrsto, kot je opredeljeno v členu 196a, ter za posamezno javno-zasebno partnerstvo v preteklem letu;

| (d) | vsoto finančnih prispevkov iz proračuna Unije in vrednost prispevkov v naravi drugih partnerjev za vsako javno-zasebno partnerstvo; |
| --- | --- |

(d)

vsoto finančnih prispevkov iz proračuna Unije in vrednost prispevkov v naravi drugih partnerjev za vsako javno-zasebno partnerstvo;

| (e) | pri smiselni uporabi odstavka (2a)(c) tabele zaposlenih takšnih javno-zasebnih partnerstev, ko je osebje plačano ali delno plačano s sredstvi Unije; te tabele zaposlenih se upoštevajo pri pripravi delovnega dokumenta iz odstavka (2a)(c). |
| --- | --- |

(e)

pri smiselni uporabi odstavka (2a)(c) tabele zaposlenih takšnih javno-zasebnih partnerstev, ko je osebje plačano ali delno plačano s sredstvi Unije; te tabele zaposlenih se upoštevajo pri pripravi delovnega dokumenta iz odstavka (2a)(c).

Ko javno-zasebna partnerstva uporabljajo finančne instrumente, morajo biti v delovnem dokumentu navedeni podatki v skladu z odstavkom 2c in ne glede na njega, in sicer za vsako javno-zasebno partnerstvo in za vsak finančni instrument.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 c (novo)

2c.
     
  Ko Komisija uporablja finančne instrumente, predlogu proračuna doda delovni dokument, ki navaja:

| (a) | kapital, izdan v obliki finančnih instrumentov in financiran iz proračuna Unije, ter skupni kapital, ki ga vloži za vsak finančni instrument, vključno s tretjimi osebami, v celoti in kot stopnja finančnega vzvoda na finančni instrument, vrednost udeležbe pri naložbah lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

(a)

kapital, izdan v obliki finančnih instrumentov in financiran iz proračuna Unije, ter skupni kapital, ki ga vloži za vsak finančni instrument, vključno s tretjimi osebami, v celoti in kot stopnja finančnega vzvoda na finančni instrument, vrednost udeležbe pri naložbah lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala;

| (b) | prihodke in povračila, prejeta v preteklem letu, ter napoved za leto, na katerega se nanaša predlog proračuna; |
| --- | --- |

(b)

prihodke in povračila, prejeta v preteklem letu, ter napoved za leto, na katerega se nanaša predlog proračuna;

| (c) | skupno vsoto pogojnih in obstoječih obveznosti Unije, ki izhajajo iz izvajanja finančnih instrumentov v preteklem letu, ter vsoto, razčlenjeno predvsem na:










  (i) | vse morebitne obveznosti do tretjih oseb, ki izhajajo iz jamstev, |
| --- | --- | --- |

(c)

skupno vsoto pogojnih in obstoječih obveznosti Unije, ki izhajajo iz izvajanja finančnih instrumentov v preteklem letu, ter vsoto, razčlenjeno predvsem na:

(i)

vse morebitne obveznosti do tretjih oseb, ki izhajajo iz jamstev,

| (ii) | vse morebitne obveznosti, ki izhajajo iz maksimalnega črpanja kreditnih linij, podeljenih tretjim osebam, |
| --- | --- |

(ii)

vse morebitne obveznosti, ki izhajajo iz maksimalnega črpanja kreditnih linij, podeljenih tretjim osebam,

| (iii) | vse morebitne skupne izgube nezavarovanih dolgov ali udeležb v lastniškem ali navideznem lastniškem kapitalu. |
| --- | --- |

(iii)

vse morebitne skupne izgube nezavarovanih dolgov ali udeležb v lastniškem ali navideznem lastniškem kapitalu.

| (iv) | vse druge morebitne ali pogojne obveznosti ter informacije, pomembne ali potencialno pomembne za ocenjevanje tveganj; |
| --- | --- |

(iv)

vse druge morebitne ali pogojne obveznosti ter informacije, pomembne ali potencialno pomembne za ocenjevanje tveganj;

| (d) | finančne določbe v proračunu za predvidena tveganja ter nepredvidena tveganja v celoti in za posamezen finančni instrument; |
| --- | --- |

(d)

finančne določbe v proračunu za predvidena tveganja ter nepredvidena tveganja v celoti in za posamezen finančni instrument;

| (e) | odstotek in absolutno število primerov, pri katerih se je koristilo jamstva ali so se izgubili nezavarovani dolgovi ali udeležbe v lastniškem ali navideznem lastniškem kapitalu zaradi oslabitev sredstev ali stečaja, v celoti in za posamezni finančni instrument za preteklo leto ter za celotno obdobje delovanja zadevnega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(e)

odstotek in absolutno število primerov, pri katerih se je koristilo jamstva ali so se izgubili nezavarovani dolgovi ali udeležbe v lastniškem ali navideznem lastniškem kapitalu zaradi oslabitev sredstev ali stečaja, v celoti in za posamezni finančni instrument za preteklo leto ter za celotno obdobje delovanja zadevnega finančnega instrumenta;

| (f) | povprečno obdobje med plačilom finančnih instrumentov v obliki kapitala nezavarovanega dolga (dolžniško-lastniški dolg) upravičencem in črpanjem tega kapitala; če to obdobje presega tri leta, Komisija zagotovi akcijski načrt za zmanjšanje trajanja v okviru letnega postopka za razrešnice; |
| --- | --- |

(f)

povprečno obdobje med plačilom finančnih instrumentov v obliki kapitala nezavarovanega dolga (dolžniško-lastniški dolg) upravičencem in črpanjem tega kapitala; če to obdobje presega tri leta, Komisija zagotovi akcijski načrt za zmanjšanje trajanja v okviru letnega postopka za razrešnice;

| (g) | geografsko razporeditev uporabe (koriščenja) finančnih instrumentov na posamezno državo članico in posamezni finančni instrument; |
| --- | --- |

(g)

geografsko razporeditev uporabe (koriščenja) finančnih instrumentov na posamezno državo članico in posamezni finančni instrument;

| (h) | upravne izdatke zaradi provizij za upravljanje, povračil ali drugih plačil za upravljanje finančnih instrumentov, kjer je bilo to zaupano tretjim osebam, v celoti in na posameznega upravljavca in upravljani finančni instrument; |
| --- | --- |

(h)

upravne izdatke zaradi provizij za upravljanje, povračil ali drugih plačil za upravljanje finančnih instrumentov, kjer je bilo to zaupano tretjim osebam, v celoti in na posameznega upravljavca in upravljani finančni instrument;

| (i) | pri smiselni uporabi odstavka (2a)(c) tabele zaposlenih, ko je osebje plačano ali delno plačano s sredstvi Unije; te tabele zaposlenih se upoštevajo pri pripravi delovnega dokumenta iz odstavka (2a)(c); |
| --- | --- |

(i)

pri smiselni uporabi odstavka (2a)(c) tabele zaposlenih, ko je osebje plačano ali delno plačano s sredstvi Unije; te tabele zaposlenih se upoštevajo pri pripravi delovnega dokumenta iz odstavka (2a)(c);

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 3

3.   Komisija k predlogu proračuna priloži tudi vse delovne dokumente, ki se ji zdijo koristni za utemeljitev njenih proračunskih zahtev.

3.   Komisija k predlogu proračuna priloži tudi vse
  dodatne
  delovne dokumente, ki se ji zdijo koristni za utemeljitev njenih proračunskih zahtev.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4 – pododstavek 2 – točka d

| (d) | zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih, posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije uslužbencev z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za osebje, ki ga je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih, posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije uslužbencev z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za osebje, ki ga je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih proračunskih sredstev.

| (d) | zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih,
  spolu
  , posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije uslužbencev, z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za osebje, ki ga je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih,
  spolu
  , posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije uslužbencev, z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za osebje, ki ga je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih proračunskih sredstev.

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Komisija predlogu proračuna doda predlog za uporabo rezerve za plačila in obveznosti za vse nastale potrebe, ki prvotno niso bile predvidene v letnem proračunu ali uredbi o večletnem finančnem okviru.

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4 b (novo)

4b.
     
  Poleg tega Komisija Evropskemu Parlamentu in Svetu skupaj s predlogom proračuna predloži delovni dokument o nepremičninski politiki, ki so ga pripravile posamezne institucije in organi v smislu člena 196b, ki zajema naslednje podatke:

| (a) | za vsako stavbo stroške in področja, ki jih zajemajo odobritve v ustreznih proračunskih vrsticah; |
| --- | --- |

(a)

za vsako stavbo stroške in področja, ki jih zajemajo odobritve v ustreznih proračunskih vrsticah;

| (b) | predviden razvoj globalnega načrtovanja za območja in lokacije v naslednjih letih, z opisom gradbenih projektov v načrtovalni fazi iz člena 195(3), ki so že opredeljeni; |
| --- | --- |

(b)

predviden razvoj globalnega načrtovanja za območja in lokacije v naslednjih letih, z opisom gradbenih projektov v načrtovalni fazi iz člena 195(3), ki so že opredeljeni;

| (c) | končne pogoje in stroške ter zadevne podatke o izvajanju novih nepremičninskih projektov, ki so že bili predloženi proračunskemu organu v skladu s postopkom iz člena 195(3) in niso bili vključeni v delovne dokumente iz prejšnjih let; |
| --- | --- |

(c)

končne pogoje in stroške ter zadevne podatke o izvajanju novih nepremičninskih projektov, ki so že bili predloženi proračunskemu organu v skladu s postopkom iz člena 195(3) in niso bili vključeni v delovne dokumente iz prejšnjih let;

| (d) | končne pogoje in stroške v zvezi s podaljšanji pogodb, za katere ne velja postopek iz člena 195(3), vendar presegajo letni znesek 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

končne pogoje in stroške v zvezi s podaljšanji pogodb, za katere ne velja postopek iz člena 195(3), vendar presegajo letni znesek 500 000 EUR.

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 35

Dokler ni sklican spravni odbor iz člena 314 PDEU, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo drugih institucij v zvezi z njihovim oddelkom proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži dopolnilno pismo k predlogu proračuna
  na podlagi novih informacij, ki niso bile na voljo v času priprave predloga
  ,
  vključno z dopolnilnim pismom
  o posodobitvi ocenjenih odhodkov za kmetijstvo.

Na podlagi novih informacij, ki niso bile na voljo v času priprave predloga proračuna
  , lahko Komisija
  pravočasno
  na lastno pobudo ali na zahtevo drugih institucij v zvezi z njihovim oddelkom proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži dopolnilno pismo k predlogu proračuna,
  preden je sklican spravni odbor iz člena 314 PDEU
  .
  To lahko vključuje dopolnilno pismo
  o posodobitvi ocenjenih odhodkov za kmetijstvo

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 36

Potrditev skupnega predloga spravnega odbora

črtano

Potem ko je spravni odbor dosegel dogovor o skupnem besedilu, si Evropski parlament in Svet v skladu s členom 314(6) PDEU ter svojima poslovnikoma prizadevata za čimprejšnjo potrditev skupnega predloga spravnega odbora.

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 38

1.   
  Komisija predloži predloge spremembe proračuna za uporabo Evropskega solidarnostnega sklada in Sprememba proračuna za posamezne spodaj naštete namene:

| (a) | presežek, |
| --- | --- |

(a)

presežek,

| (b) | pregled napovedi tradicionalnih lastnih sredstev in davka na dodano vrednost ter osnov bruto nacionalnega dohodka, |
| --- | --- |

(b)

pregled napovedi tradicionalnih lastnih sredstev in davka na dodano vrednost ter osnov bruto nacionalnega dohodka,

| (c) | povečanje napovedi prihodkov in zmanjšanje odobritev plačil, |
| --- | --- |

(c)

povečanje napovedi prihodkov in zmanjšanje odobritev plačil,

1.   Komisija lahko predloži
  predloge
  za spremembo proračuna, če obstajajo neodložljive, izjemne ali nepredvidene okoliščine.

Komisija lahko
  na leto
  predloži
  dva dodatna predloga
  za spremembo proračuna, če obstajajo neizogibne, izjemne ali nepredvidene okoliščine.

Institucije, razen Komisije, v istih okoliščinah, kot so navedene v predhodnem odstavku, zahteve za spremembo proračuna pošljejo Komisiji.

Institucije, razen Komisije, v istih okoliščinah, kot so navedene v predhodnem odstavku, zahteve za spremembo proračuna pošljejo Komisiji.

Pred predstavitvijo predloga za spremembo proračuna Komisija in druge institucije preučijo možnosti za prerazporeditev ustreznih odobrenih proračunskih sredstev ob upoštevanju vseh pričakovanih neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev.

Pred predstavitvijo predloga za spremembo proračuna Komisija in druge institucije preučijo možnosti za prerazporeditev ustreznih odobrenih proračunskih sredstev ob upoštevanju vseh pričakovanih neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev.

2.   Razen
  v izjemnih primerih
  Komisija predloži
  Sprememba
  proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati
  vsako leto najpozneje do 1. septembra
  . Zahtevam za spremembo proračuna drugih institucij lahko priloži svoje mnenje.

2.   Razen
  v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah ali v primeru uporabe Evropskega solidarnostnega sklada, za katerega se lahko Sprememba proračuna predloži kadarkoli v letu
  , Komisija predloži
  svoje predloge
  spremembe proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati,
  in sicer aprila in/ali avgusta
  . Zahtevam za spremembo proračuna drugih institucij lahko priloži svoje mnenje.

3.   Evropski parlament in Svet jih obravnavata ob upoštevanju nujnosti zadeve.

3.   Evropski parlament in Svet jih obravnavata ob upoštevanju nujnosti zadeve.

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 1 – točka a

| (a) | splošni izkaz prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

(a)

splošni izkaz prihodkov in odhodkov;

| (a) | splošni izkaz prihodkov in odhodkov
  z razlikovanjem med poslovanjem in naložbami; |
| --- | --- |

(a)

splošni izkaz prihodkov in odhodkov
  z razlikovanjem med poslovanjem in naložbami;

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Upravni odhodki so razvrščeni, kakor sledi:

| (a) | odhodki za plače, odobreni v načrtu delovnih mest: navesti je treba znesek proračunskih sredstev in število delovnih mest v kadrovskem načrtu, ki ustrezajo tem odhodkom; |
| --- | --- |

(a)

odhodki za plače, odobreni v načrtu delovnih mest: navesti je treba znesek proračunskih sredstev in število delovnih mest v kadrovskem načrtu, ki ustrezajo tem odhodkom;

| (b) | odhodki za zunanje osebje ter drugi odhodki iz točke (c) člena 23(1) in financirani iz razdelka Uprava večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

(b)

odhodki za zunanje osebje ter drugi odhodki iz točke (c) člena 23(1) in financirani iz razdelka Uprava večletnega finančnega okvira;

| (c) | odhodki za zgradbe in drugi s tem povezani odhodki, vključno s čiščenjem in vzdrževanjem, najemom, telekomunikacijami, vodo, plinom in električno energijo; |
| --- | --- |

(c)

odhodki za zgradbe in drugi s tem povezani odhodki, vključno s čiščenjem in vzdrževanjem, najemom, telekomunikacijami, vodo, plinom in električno energijo;

| (d) | zunanje osebje in tehnična pomoč, neposredno povezana z izvajanjem programov. |
| --- | --- |

(d)

zunanje osebje in tehnična pomoč, neposredno povezana z izvajanjem programov.

Upravni odhodki Komisije, ki so skupni za več področij porabe, se navedejo v ločenem zbirnem poročilu, razvrščeni po vrstah odhodkov.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  Kadar je mogoče in primerno, členi in postavke ustrezajo posameznim poslom, izvedenim v okviru določenih posameznih dejavnosti. Delegirana uredba iz člena 199 opredeljuje smernice za klasifikacijo členov in postavk, namenjenih čim večji preglednosti in jedrnatosti proračuna.

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2

To rezervo je treba črpati pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov 21 in 23.

To rezervo je treba črpati
  takoj, ko je to mogoče, in
  pred koncem proračunskega leta,
  predvsem z rezervo za plačila in obveznosti, kot je določeno v členu 15(3a), ali
  s prerazporeditvijo po postopku iz členov 21 in 23.

Spremembi 95 in 287

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 1

1.   Proračun prikazuje:

1.   Proračun prikazuje:

| (a) | v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov: |
| --- | --- |

(a)

v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov:

| (a) | v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov: |
| --- | --- |

(a)

v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov:

| (i) | oceno prihodkov Unije za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- |

(i)

oceno prihodkov Unije za zadevno proračunsko leto;

| (i) | oceno prihodkov Unije za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- |

(i)

oceno prihodkov Unije za zadevno proračunsko leto;

| (ii) | oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto n–2; |
| --- | --- |

(ii)

oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto n–2;

| (ii) | oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto n–2; |
| --- | --- |

(ii)

oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto n–2;

| (iii) | odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- |

(iii)

odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto;

| (iii) | odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- |

(iii)

odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto;

| (iv) | odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto; |
| --- | --- |

(iv)

odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto;

| (iv) | odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto; |
| --- | --- |

(iv)

odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto;

| (v) | prevzete odhodke in plačane odhodke v letu n–2; |
| --- | --- |

(v)

prevzete odhodke in plačane odhodke v letu n–2;

| (v) | prevzete odhodke in plačane odhodke v letu n–2
  , slednji pa morajo biti izraženi tudi kot odstotek proračuna
  ; |
| --- | --- |

(v)

prevzete odhodke in plačane odhodke v letu n–2
  , slednji pa morajo biti izraženi tudi kot odstotek proračuna
  ;

| (vi) | ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1); |
| --- | --- |

(vi)

ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1);

| (vi) | ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1); |
| --- | --- |

(vi)

ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1);

| (b) | v oddelku proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

v oddelku proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (a);

| (b) | v oddelku proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

v oddelku proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (a);

| (c) | v zvezi z osebjem: |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z osebjem:

| (c) | v zvezi z osebjem: |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z osebjem:

| (i) | za vsak oddelek proračuna kadrovski načrt, ki prikazuje število delovnih mest za vsak plačni razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobrenih proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

(i)

za vsak oddelek proračuna kadrovski načrt, ki prikazuje število delovnih mest za vsak plačni razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobrenih proračunskih sredstev;

| (i) | za vsak oddelek proračuna kadrovski načrt, ki
  celovito predstavlja vse človeške vire in
  prikazuje število delovnih mest za vsak plačni razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobrenih proračunskih sredstev,
  skupaj z dokumentom o ekvivalentu polnega delovnega časa pogodbenih delavcev in lokalnega osebja
  ; |
| --- | --- |

(i)

za vsak oddelek proračuna kadrovski načrt, ki
  celovito predstavlja vse človeške vire in
  prikazuje število delovnih mest za vsak plačni razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobrenih proračunskih sredstev,
  skupaj z dokumentom o ekvivalentu polnega delovnega časa pogodbenih delavcev in lokalnega osebja
  ;

| (ii) | kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz proračunskih sredstev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz istih sredstev za posredne ukrepe; kadrovski načrt se razčleni po kategorijah in plačnih razredih ter razlikuje med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

(ii)

kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz proračunskih sredstev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz istih sredstev za posredne ukrepe; kadrovski načrt se razčleni po kategorijah in plačnih razredih ter razlikuje med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg proračunskih sredstev;

| (ii) | kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz proračunskih sredstev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz istih sredstev za posredne ukrepe; kadrovski načrt se razčleni po kategorijah in plačnih razredih ter razlikuje med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

(ii)

kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz proračunskih sredstev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz istih sredstev za posredne ukrepe; kadrovski načrt se razčleni po kategorijah in plačnih razredih ter razlikuje med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg proračunskih sredstev;

| (iii) | pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; kadrovski načrt mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti; |
| --- | --- |

(iii)

pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; kadrovski načrt mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti;

| (iii) | pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačilnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; kadrovski načrt mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti; |
| --- | --- |

(iii)

pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačilnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; kadrovski načrt mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti;

| (iv) | kadrovski načrt, ki določa število delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena, ki prejema donacije v breme proračuna. Kadrovski načrt poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo proračunsko leto; |
| --- | --- |

(iv)

kadrovski načrt, ki določa število delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena, ki prejema donacije v breme proračuna. Kadrovski načrt poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo proračunsko leto;

| (iv) | kadrovski načrt, ki določa število delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena
  196b,
  ki prejema donacije v breme proračuna. Kadrovski načrt poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo proračunsko leto; |
| --- | --- |

(iv)

kadrovski načrt, ki določa število delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena
  196b,
  ki prejema donacije v breme proračuna. Kadrovski načrt poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo proračunsko leto;

| (ca) | glede financiranja mednarodnih organizacij v dokumentu, priloženem oddelku Komisije: |
| --- | --- |

(ca)

glede financiranja mednarodnih organizacij v dokumentu, priloženem oddelku Komisije:

| (i) | povzetek vseh teh prispevkov z razčlenitvijo po programu/skladu Unije in mednarodni organizaciji, |
| --- | --- |

(i)

povzetek vseh teh prispevkov z razčlenitvijo po programu/skladu Unije in mednarodni organizaciji,

| (ii) | obrazložitev, zakaj je bilo za Unijo učinkoviteje financirati te mednarodne organizacije kakor ukrepati neposredno. |
| --- | --- |

(ii)

obrazložitev, zakaj je bilo za Unijo učinkoviteje financirati te mednarodne organizacije kakor ukrepati neposredno.

| (d) | v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil: |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil:

| (d) | v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil: |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil:

| (i) | v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov se proračunske vrstice, ki se nanašajo na te posle in so namenjene za evidentiranje povračil upravičencev, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za dobro izvedbo obveznosti. Te vrstice imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe; |
| --- | --- |

(i)

v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov se proračunske vrstice, ki se nanašajo na te posle in so namenjene za evidentiranje povračil upravičencev, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za dobro izvedbo obveznosti. Te vrstice imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe;

| (i) | v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov se proračunske vrstice, ki se nanašajo na te posle,
  zlasti izvajanje finančnih instrumentov (člena 130, 131),
  in so namenjene za evidentiranje povračil upravičencev, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za dobro izvedbo obveznosti,
  ter vseh prihodkov iz izvajanja finančnih instrumentov.
  Te vrstice imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe; |
| --- | --- |

(i)

v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov se proračunske vrstice, ki se nanašajo na te posle,
  zlasti izvajanje finančnih instrumentov (člena 130, 131),
  in so namenjene za evidentiranje povračil upravičencev, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za dobro izvedbo obveznosti,
  ter vseh prihodkov iz izvajanja finančnih instrumentov.
  Te vrstice imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe;

| (ii) | v oddelku za Komisijo: |
| --- | --- |

(ii)

v oddelku za Komisijo:

| (ii) | v oddelku za Komisijo: |
| --- | --- |

(ii)

v oddelku za Komisijo:

| — | proračunske vrstice, ki vsebujejo jamstvo Unije za dobro izvedbo obveznosti v zvezi z zadevnimi posli. Na teh vrsticah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev; |
| --- | --- |

—

proračunske vrstice, ki vsebujejo jamstvo Unije za dobro izvedbo obveznosti v zvezi z zadevnimi posli. Na teh vrsticah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev;

| — | proračunske vrstice, ki vsebujejo jamstvo Unije za dobro izvedbo obveznosti
  in finančne instrumente
  v zvezi z zadevnimi posli. Na teh vrsticah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev; |
| --- | --- |

—

proračunske vrstice, ki vsebujejo jamstvo Unije za dobro izvedbo obveznosti
  in finančne instrumente
  v zvezi z zadevnimi posli. Na teh vrsticah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev;

| — | pojasnila, v katerih so navedeni temelji akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva, ki jih je dala Unija za te posle; |
| --- | --- |

—

pojasnila, v katerih so navedeni temelji akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva, ki jih je dala Unija za te posle;

| — | pojasnila, v katerih so navedeni temeljni akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva
  ali drugi izvedeni finančni instrumenti,
  ki jih je dala Unija za te posle; |
| --- | --- |

—

pojasnila, v katerih so navedeni temeljni akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva
  ali drugi izvedeni finančni instrumenti,
  ki jih je dala Unija za te posle;

| — | celovit izračun deleža skupnih sredstev, namenjenih finančnim instrumentom, glede na proračun Unije; |
| --- | --- |

—

celovit izračun deleža skupnih sredstev, namenjenih finančnim instrumentom, glede na proračun Unije;

| (iii) | v dokumentu v prilogi oddelka proračuna za Komisijo kot kazalec: |
| --- | --- |

(iii)

v dokumentu v prilogi oddelka proračuna za Komisijo kot kazalec:

| (iii) | v dokumentu v prilogi oddelka proračuna za Komisijo kot kazalnik: |
| --- | --- |

(iii)

v dokumentu v prilogi oddelka proračuna za Komisijo kot kazalnik:

| — | vse kapitalske naložbe s finančnimi instrumenti ali javno-zasebnim partnerstvom s posebnimi opombami o njihovem delovanju; |
| --- | --- |

—

vse kapitalske naložbe s finančnimi instrumenti ali javno-zasebnim partnerstvom s posebnimi opombami o njihovem delovanju;

| — | kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov; |
| --- | --- |

—

kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov;

| — | kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov; |
| --- | --- |

—

kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov;

| — | kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- |

—

kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno proračunsko leto;

| — | kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- |

—

kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno proračunsko leto;

| (e) | skupni znesek odhodkov za SZVP se vključi v eno proračunsko poglavje o SZVP s posebnimi proračunskimi členi. Ti členi zajemajo odhodke za SZVP in vsebujejo
  posebne proračunske vrstice, v katerih so navedene vsaj posamezne večje misije. |
| --- | --- |

(e)

skupni znesek odhodkov za SZVP se vključi v eno proračunsko poglavje o SZVP s posebnimi proračunskimi členi. Ti členi zajemajo odhodke za SZVP in vsebujejo
  posebne proračunske vrstice, v katerih so navedene vsaj posamezne večje misije.

| (e) | skupni znesek odhodkov za SZVP se vključi v eno proračunsko poglavje o SZVP s posebnimi proračunskimi členi. Ti členi zajemajo odhodke za SZVP in vsebujejo
  posebno proračunsko vrstico za posamezno misijo; |
| --- | --- |

(e)

skupni znesek odhodkov za SZVP se vključi v eno proračunsko poglavje o SZVP s posebnimi proračunskimi členi. Ti členi zajemajo odhodke za SZVP in vsebujejo
  posebno proračunsko vrstico za posamezno misijo;

| (ea) | vsi prihodki in odhodki v okviru zadevnega evropskega razvojnega sklada, ki se vnesejo v posebno proračunsko postavko znotraj oddelka za Komisijo
  . |
| --- | --- |

(ea)

vsi prihodki in odhodki v okviru zadevnega evropskega razvojnega sklada, ki se vnesejo v posebno proračunsko postavko znotraj oddelka za Komisijo
  .

Sprememba 281

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| (b) | da
  ni prekoračena omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih z vsakim kadrovskim načrtom
  . |
| --- | --- |

(b)

da
  ni prekoračena omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih z vsakim kadrovskim načrtom
  .

| (b) | da
  institucija ali organ sodelujeta pri primerjalni analizi z drugimi organi Unije in drugimi institucijami, kot je to uvedla Komisija z analizo kadrovskih potreb
  . |
| --- | --- |

(b)

da
  institucija ali organ sodelujeta pri primerjalni analizi z drugimi organi Unije in drugimi institucijami, kot je to uvedla Komisija z analizo kadrovskih potreb
  .

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 49

Člen 49

Kadar bi bili razpoložljiva odobrena sredstva v proračunu ali razpoložljive dodelitve v večletnem finančnem okviru z izvajanjem kakega akta Unije preseženi, se zadevni akt finančno lahko izvrši šele po spremembi proračuna in, če je potrebno, po ustreznem pregledu finančnega okvira.

Člen 49

Kadar bi bili razpoložljiva odobrena sredstva v proračunu ali razpoložljive dodelitve v večletnem finančnem okviru z izvajanjem kakega akta Unije preseženi, se zadevni akt finančno lahko izvrši šele po spremembi proračuna in, če je potrebno, po ustreznem pregledu finančnega okvira.
  Za namene tega člena in ne glede na člen 4(2) se šteje, da akt Unije obstaja, če posli najemanja in dajanja posojil vplivajo na skupno rezervo večletnega finančnega okvira (člen 9(4)) tekočega leta ali prihodnjih let, za katera ta okvir velja.

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 2

2.   Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

2.   Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja,
  ter izvajajo svoje obveznosti glede kontrole in revizije v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – pododstavek 2

Temeljni akt je zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago.

Temeljni akt je zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago.
  Uporablja se člen 2.

Sprememba 99

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 3

3.   Na področju uporabe naslova V Pogodbe o Evropski uniji ima lahko temeljni akt eno od oblik
  iz člena 26(2), člena 28(1), člena 29, člena 31(2) ter členov 33 in 37 Pogodbe o Evropski uniji.

3.   Na področju uporabe naslova V Pogodbe o Evropski uniji (
  v nadaljnjem besedilu: PEU
  ) ima lahko temeljni akt eno od
  naslednjih
  oblik:

| — | sklep Sveta, potreben za opredelitev in izvajanje skupne zunanje in varnostne politike (člen 26(2) PEU); |
| --- | --- |

—

sklep Sveta, potreben za opredelitev in izvajanje skupne zunanje in varnostne politike (člen 26(2) PEU);

| — | sklep Sveta o operativnem ukrepanju, ki ga zahtevajo mednarodne razmere (člen 28(1) PEU); |
| --- | --- |

—

sklep Sveta o operativnem ukrepanju, ki ga zahtevajo mednarodne razmere (člen 28(1) PEU);

| — | sklep Sveta za opredelitev pristopa Unije do posameznega geografskega ali tematskega vprašanja (člen 29 PEU); |
| --- | --- |

—

sklep Sveta za opredelitev pristopa Unije do posameznega geografskega ali tematskega vprašanja (člen 29 PEU);

| — | sklepi Sveta za opredelitev ukrepanja ali stališča Unije ali izvajanja tega ukrepanja ali stališča (alinee 1 do 3 člena 31(2) PEU) ali o imenovanju posebnega predstavnika (alinea 4 člena 31(2), člen 33 PEU); |
| --- | --- |

—

sklepi Sveta za opredelitev ukrepanja ali stališča Unije ali izvajanja tega ukrepanja ali stališča (alinee 1 do 3 člena 31(2) PEU) ali o imenovanju posebnega predstavnika (alinea 4 člena 31(2), člen 33 PEU);

| — | sklenitev dogovorov z eno ali več državami ali mednarodnimi organizacijami (člen 37 PEU). |
| --- | --- |

—

sklenitev dogovorov z eno ali več državami ali mednarodnimi organizacijami (člen 37 PEU).

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 5 – točka b – pododstavka 2 a in 2 b (novo)

Skupni znesek proračunskih sredstev za pilotne projekte iz točke (a) ne sme presegati 40 milijonov EUR v katerem koli proračunskem letu.

Skupni znesek proračunskih sredstev za nove pripravljalne ukrepe iz prvega pododstavka te točke ne sme presegati 50 milijonov EUR v katerem koli proračunskem letu, skupni znesek proračunskih sredstev, dejansko dodeljenih za pripravljalne ukrepe, pa ne sme presegati 100 milijonov EUR;

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 5 – točka c

| (c) | odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V Pogodbe o Evropski uniji. Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Unije, katerih cilj je uresničitev ciljev SZVP in sprejetje potrebnih pravnih instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V Pogodbe o Evropski uniji. Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Unije, katerih cilj je uresničitev ciljev SZVP in sprejetje potrebnih pravnih instrumentov.

| (c) | odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V Pogodbe o Evropski uniji
  (glede Splošnih določb o zunanjepolitičnem delovanju Unije in posebnih določb o skupni zunanji in varnostni politiki).
  Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Evropske unije, katerih cilj je uresničitev ciljev SZVP, in sprejetju potrebnih pravnih instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V Pogodbe o Evropski uniji
  (glede Splošnih določb o zunanjepolitičnem delovanju Unije in posebnih določb o skupni zunanji in varnostni politiki).
  Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Evropske unije, katerih cilj je uresničitev ciljev SZVP, in sprejetju potrebnih pravnih instrumentov.

V primeru operacij Unije za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitre začetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju samem, da se lahko operacija začne izvajati.

V primeru operacij Unije za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitre začetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju samem, da se lahko operacija začne izvajati.

Pripravljalne ukrepe sprejme Svet
  na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Pripravljalne ukrepe sprejme Svet
  ob polnem sodelovanju Komisije, z Evropskim parlamentom pa se pravočasno vnaprej posvetuje in se ga podrobno obvešča o pripravljalnih ukrepih, zlasti tistih v zvezi s SZVP ter ukrepih skupne varnostne in obrambne politike.

Da bi zagotovil hitro izvajanje pripravljalnih ukrepov, visoki predstavnik čim prej obvesti Komisijo, da namerava Svet začeti izvajati pripravljalni ukrep in zlasti o oceni sredstev, potrebnih za ta namen. Komisija v skladu s to uredbo sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev hitrega izplačila sredstev;

Da bi zagotovil hitro izvajanje pripravljalnih ukrepov, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko čim prej obvesti
  Evropski parlament
  in Komisijo, da namerava Svet začeti izvajati pripravljalni ukrep in zlasti o oceni sredstev, potrebnih za ta namen. Komisija v skladu z določbami te uredbe sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev hitrega izplačila sredstev;

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 1

1.   Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali notranji kontroli proračuna, je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Unije. Če bi do tega prišlo, se mora zadevna oseba vzdržati teh dejavnosti in zadevo prepustiti
  pristojnemu organu
  .

1.   Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju in upravljanju, reviziji ali notranji kontroli proračuna,
  vključno z njihovimi pripravljalnimi dejanji
  , je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Unije. Če bi do tega prišlo, se mora zadevna oseba vzdržati teh dejavnosti in zadevo prepustiti
  svojemu hierarhično nadrejenemu, ki pisno potrdi, ali obstaja navzkrižje interesov. Če navzkrižje interesov obstaja, zadevna oseba preneha z vsemi svojimi dejavnosti v tej zadevi. Hierarhično nadrejeni osebno sprejme dodatne primerne ukrepe.

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 2

2.   Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.

2.   Navzkrižje interesov obstaja, kadar je
  ali kadar javnost dojema, da je
  ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.

Dejanja, ki lahko pomenijo navzkrižje interesov, imajo med drugim lahko eno od naslednjih oblik:

| (a) | odobritev neupravičenih neposrednih ali posrednih ugodnosti samemu sebi ali tretjim osebam, ki so s to osebo v sorodstveni ali drugi posebni zvezi; |
| --- | --- |

(a)

odobritev neupravičenih neposrednih ali posrednih ugodnosti samemu sebi ali tretjim osebam, ki so s to osebo v sorodstveni ali drugi posebni zvezi;

| (b) | zavrnitev morebitnemu upravičencu, prejemniku, kandidatu ali ponudniku odobritev pravic ali ugodnosti, do katerih je ta upravičen, ali prekoračitev teh odobritev; |
| --- | --- |

(b)

zavrnitev morebitnemu upravičencu, prejemniku, kandidatu ali ponudniku odobritev pravic ali ugodnosti, do katerih je ta upravičen, ali prekoračitev teh odobritev;

| (c) | storitev neupravičenega ali nezakonitega dejanja ali opustitev obveznega dejanja. |
| --- | --- |

(c)

storitev neupravičenega ali nezakonitega dejanja ali opustitev obveznega dejanja.

Navzkrižje interesov obstaja, če je morebitni upravičenec, prosilec, kandidat ali ponudnik član osebja, za katerega veljajo kadrovski predpisi, pogodbeni uslužbenec, lokalni uslužbenec ali napoteni nacionalni strokovnjak.

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – točka a

| (a) | z lastnimi službami,
  delegacijami
  Unije v skladu z drugim odstavkom člena 53 ali prek izvajalskih agencij iz člena 59; |
| --- | --- |

(a)

z lastnimi službami,
  delegacijami
  Unije v skladu z drugim odstavkom člena 53 ali prek izvajalskih agencij iz člena 59;

| (a) | z lastnimi službami,
  osebjem v delegacijah
  Unije
  pod nadzorom zadevnega vodja delegacije
  v skladu z drugim odstavkom člena 53 ali prek izvajalskih agencij iz člena 59; |
| --- | --- |

(a)

z lastnimi službami,
  osebjem v delegacijah
  Unije
  pod nadzorom zadevnega vodja delegacije
  v skladu z drugim odstavkom člena 53 ali prek izvajalskih agencij iz člena 59;

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – točka b

| (b) | posredno, z deljenim upravljanjem z državami članicami ali s prenosom nalog izvrševanja proračuna na: |
| --- | --- |

(b)

posredno, z deljenim upravljanjem z državami članicami ali s prenosom nalog izvrševanja proračuna na:

| (b) | posredno, z deljenim upravljanjem z državami članicami
  ali skladno s posebno določbo v temeljnem aktu, ki tudi opredeljuje, poleg primerov iz točk (i) in (iv), vrsto izvedbenih partnerjev in poslov
  , s prenosom
  nekaterih posebnih
  nalog izvrševanja proračuna na: |
| --- | --- |

(b)

posredno, z deljenim upravljanjem z državami članicami
  ali skladno s posebno določbo v temeljnem aktu, ki tudi opredeljuje, poleg primerov iz točk (i) in (iv), vrsto izvedbenih partnerjev in poslov
  , s prenosom
  nekaterih posebnih
  nalog izvrševanja proračuna na:

| (i) | tretje države ali organe, ki jih te imenujejo; |
| --- | --- |

(i)

tretje države ali organe, ki jih te imenujejo;

| (i) | tretje države ali organe, ki jih te imenujejo; |
| --- | --- |

(i)

tretje države ali organe, ki jih te imenujejo;

| (ii) | mednarodne organizacije in njihove agencije; |
| --- | --- |

(ii)

mednarodne organizacije in njihove agencije;

| (ii) | mednarodne organizacije in njihove agencije; |
| --- | --- |

(ii)

mednarodne organizacije in njihove agencije;

| (iii) | finančne institucije, pooblaščene za izvrševanje finančnih instrumentov v skladu z naslovom VIII; |
| --- | --- |

(iii)

finančne institucije, pooblaščene za izvrševanje finančnih instrumentov v skladu z naslovom VIII;

| (iv) | Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad
  ali katero koli drugo hčerinsko družbo te banke
  ; |
| --- | --- |

(iv)

Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad
  ali katero koli drugo hčerinsko družbo te banke
  ;

| (iv) | Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad; |
| --- | --- |

(iv)

Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad;

| (v) | organe iz členov
  200 in 201
  ; |
| --- | --- |

(v)

organe iz členov
  200 in 201
  ;

| (v) | organe iz členov
  196b in 196c; |
| --- | --- |

(v)

organe iz členov
  196b in 196c;

| (vi) | osebe javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; |
| --- | --- |

(vi)

osebe javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

| (vi) | osebe javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; |
| --- | --- |

(vi)

osebe javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

| (vii) | osebe zasebnega prava države članice, pooblaščene za izvajanje javno-zasebnih partnerstev, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; |
| --- | --- |

(vii)

osebe zasebnega prava države članice, pooblaščene za izvajanje javno-zasebnih partnerstev, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

| (viii) | osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 51 te uredbe. |
| --- | --- |

(viii)

osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 51 te uredbe.

| (viii) | osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov
  skupne zunanje in varnostne politike
  v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 51 te uredbe. |
| --- | --- |

(viii)

osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov
  skupne zunanje in varnostne politike
  v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 51 te uredbe.

Komisija je še vedno pristojna za izvrševanje proračuna (člen 317 PDEU) in Evropski parlament obvesti o dejavnostih, ki jih izvajajo subjekti iz točk (i) do (viii). Finančno poročilo (člen 27) vsebuje celotno utemeljitev izbire določenega subjekta iz točk (i) do (viii).

Sprememba 106

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Sklep o financiranju, ki je priložen letnemu poročilu o dejavnostih (člen 63(9)), opredeljuje zastavljeni cilj, pričakovane rezultate, metodo izvajanja in celotni znesek finančnega načrta. Vsebuje tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, in navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, ter okvirni časovni razpored izvajanja.

V primeru posrednega upravljanja opredeljuje tudi izbranega izvajalskega partnerja, uporabljena merila in zaupane naloge.

Sprememba 107

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 b (novo)

1b.
     
  Subjekti in osebe iz točk (i) do (viii) odstavka 1(b) v celoti sodelujejo pri zaščiti finančnih interesov Evropske unije. Evropsko računsko sodišče in urad OLAF morata imeti v vseh primerih pravico do popolnega izvajanja svojih pristojnosti iz PDEU pri reviziji tako upravljanih sredstev.

Komisija za naloge izvrševanja pooblasti pod pogojem, da obstajajo pregledni, nediskriminatorni, učinkoviti in uspešni sodni postopki nadzora glede dejanskega izvajanja teh nalog ali akcijskega načrta za okrepitev teh postopkov.

Računovodja hrani seznam subjektov in oseb, ki so bili pooblaščeni za določene posebne naloge izvrševanja, seznam pa je tudi dodan letnim računovodskim izkazom. Vsi sporazumi, sklenjeni s temi subjekti ali osebami, so na zahtevo na voljo proračunskemu organu.

Subjekti in osebe iz točk (i) do (viii) odstavka 1(b), na katere se prenesejo naloge izvrševanja, v skladu s členom 31(2) zagotovijo primerne naknadne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna. Komisija je obveščena o sprejetih ukrepih.

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1

Pristojnosti za izvrševanje proračuna pri deljenem upravljanju

1.   Države članice pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. V ta namen države članice izpolnjujejo obveznosti v zvezi z revizijo in nadzorom ter prevzamejo nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev
  lahko
  vključujejo dopolnilne določbe.

1.   
  Kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, so naloge izvrševanja prenesene na države članice.
  Države članice pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. V ta namen
  Komisija in
  države članice izpolnjujejo
  vsaka svoje
  obveznosti v zvezi z revizijo in nadzorom ter prevzamejo nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev vključujejo dopolnilne določbe.

Sprememba 109

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 2

Posebne naloge držav članic

2.   Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna
  , preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije
  .
  V ta namen izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede na kraju samem, s čimer zagotavljajo, da se ukrepi, ki se financirajo iz proračuna, izvajajo učinkovito in pravilno, izterjajo nepravilno plačane zneske in po potrebi začnejo pravni postopek.

2.   Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna
  sprejmejo vse zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti:

| (a) | se prepričajo, da so ukrepi, financirani iz proračuna, dejansko izvedeni, in zagotovijo, da so izvedeni pravilno ter v ta namen akreditirajo organe, pristojne za upravljanje in nadzor sredstev Unije; |
| --- | --- |

(a)

se prepričajo, da so ukrepi, financirani iz proračuna, dejansko izvedeni, in zagotovijo, da so izvedeni pravilno ter v ta namen akreditirajo organe, pristojne za upravljanje in nadzor sredstev Unije;

| (b) | preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije. |
| --- | --- |

(b)

preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije.

V ta namen v skladu z načelom sorazmernosti in z odstavki 2(a), 3 do 5 ter v skladu s pravili posameznih sektorjev, izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede na kraju samem, za reprezentativne vzorce transakcij. Poleg tega izterjajo nepravilno plačane zneske in po potrebi začnejo pravni postopek. Komisija lahko oceni sisteme, ki so jih vzpostavile države članice za lastne ocene tveganja ali pri izvajanju pravil posameznih sektorjev.

Če države članice o napakah in/ali nepravilnostih, ki jih odkrijejo, nemudoma obvestijo Komisijo in jih odpravijo, in sicer z izterjavo vseh neustrezno plačanih zneskov, so izvzete iz finančnih popravkov v zvezi s temi napakami in/ali nepravilnostmi.

Države članice prejemnikom naložijo učinkovite, odvračilne in sorazmerne denarne kazni,
  kot
  določajo pravila posameznih sektorjev in
  nacionalna zakonodaja.

Države članice prejemnikom naložijo učinkovite, odvračilne in sorazmerne denarne kazni,
  če to
  določajo pravila posameznih sektorjev in
  posebne določbe nacionalne zakonodaje
  .

Sprememba 110

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 3

Vloga in pristojnosti akreditacijskih organov

3.   V skladu
  s pravili
  posameznih sektorjev države članice akreditirajo
  enega ali več organov javnega sektorja
  , ki so
  edini
  pristojni za
  pravilno
  upravljanje in kontrolo sredstev, za katera je bila akreditacija izdana. Ne glede na to pa lahko ti organi opravljajo naloge, ki niso povezane z upravljanjem sredstev Unije, ali prenesejo nekatere od svojih nalog na druge organe.

3.   V skladu
  z merili in postopki iz pravil
  posameznih sektorjev države članice akreditirajo organe, ki so pristojni za upravljanje in
  notranjo
  kontrolo sredstev
  Unije
  , za katera je bil akreditacija izdana. Ne glede na to pa lahko ti organi opravljajo naloge, ki niso povezane z upravljanjem sredstev Unije, ali prenesejo nekatere od svojih nalog na druge organe.
  Akreditacijski organ je pristojen tudi za to, da na podlagi obstoječih revizij in rezultatov kontrol spremlja, ali akreditirani organi spoštujejo akreditacijska merila. Sprejme vse potrebne ukrepe, potrebne za odpravo pomanjkljivosti v izvajanju nalog organov, ki jih je akreditiral, vključno z začasnim mirovanjem ali odvzemom akreditacije. Vloga Komisije v procesu akreditacije, za katerega velja odstavek 2, se dodatno opredeli v pravilih posameznih sektorjev ob upoštevanju tveganja na zadevnem političnem področju.

Akreditacijo izda organ države članice v skladu s pravili posameznih sektorjev, ki zagotavljajo, da je organ sposoben pravilno upravljati sredstva. Pravila posameznih sektorjev lahko določijo tudi vlogo Komisije v postopku akreditacije.

Akreditacijski organ je pristojen za nadzor zadevnega organa in sprejemanje vseh potrebnih ukrepov za odpravo morebitnih pomanjkljivosti v njegovem delovanju, vključno z začasnim mirovanjem ali odvzemom akreditacije.

Sprememba 111

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 4

Vloga in pristojnosti akreditiranih organov

4.   
  Akreditirani organi iz odstavka
  3 tega člena:

4.   
  Države članice na ustrezni ravni z organi, akreditiranimi v skladu z odstavkom
  3 tega člena:

| (a) | vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje;

| (a) | vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje;

| (b) | uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije;

| (b) | uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive
  letne
  informacije; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive
  letne
  informacije;

| (c) | so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od akreditiranega organa; |
| --- | --- |

(c)

so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od akreditiranega organa;

| (c) | zagotavljajo zahtevane podatke in informacije v skladu z odstavkom 5; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo zahtevane podatke in informacije v skladu z odstavkom 5;

| (d) | v skladu s členom 31(2)
  zagotavljajo
  letno
  naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije; |
| --- | --- |

(d)

v skladu s členom 31(2)
  zagotavljajo
  letno
  naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije;

| (d) | zagotavljajo naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije
  v skladu s členom 31(2); vsaka obdelava osebnih podatkov mora biti v skladu z nacionalnimi izvedbenimi določbami Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljajo naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije
  v skladu s členom 31(2); vsaka obdelava osebnih podatkov mora biti v skladu z nacionalnimi izvedbenimi določbami Direktive 95/46/ES.

| (f) | zagotavljajo varstvo osebnih podatkov, ki ustreza načelom iz Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo varstvo osebnih podatkov, ki ustreza načelom iz Direktive 95/46/ES.

Sprememba 112

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 5

Vsebina, časovni razpored in pregled podatkov, ki so jih posredovali akreditirani organi

5.   Organi, akreditirani v skladu z odstavkom 3
  tega člena
  , Komisiji do 1.
  februarja
  naslednjega proračunskega leta predložijo:

5.   Organi, akreditirani v skladu z odstavkom 3, Komisiji do 1.
  marca
  naslednjega proračunskega leta predložijo:

| (a) | svoj zaključni račun o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni; |
| --- | --- |

(a)

svoj zaključni račun o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni;

| (a) | letne računovodske izkaze akreditiranih organov o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni in ki so predloženi Komisiji za povračilo, vključno z izplačili na računu in zneski, za katere postopki izterjave še potekajo ali pa so se zaključili. Tem informacijam je priložena izjava o odgovornostih za upravljanje, v kateri je po mnenju tistih, ki so pristojni za upravljanje sredstev, potrjeno, da: |
| --- | --- |

(a)

letne računovodske izkaze akreditiranih organov o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni in ki so predloženi Komisiji za povračilo, vključno z izplačili na računu in zneski, za katere postopki izterjave še potekajo ali pa so se zaključili. Tem informacijam je priložena izjava o odgovornostih za upravljanje, v kateri je po mnenju tistih, ki so pristojni za upravljanje sredstev, potrjeno, da:

| — | so te informacije ustrezno prikazane, popolne in točne; |
| --- | --- |

—

so te informacije ustrezno prikazane, popolne in točne;

| — | so izdatki bili uporabljeni za predvideni namen, opredeljen v pravilih posameznih sektorjev; |
| --- | --- |

—

so izdatki bili uporabljeni za predvideni namen, opredeljen v pravilih posameznih sektorjev;

| — | vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij; v prilogi k izjavi je predstavljena stopnja napake za posamezen sklad, analiza napak, pa tudi morebitni zadržki; |
| --- | --- |

—

vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij; v prilogi k izjavi je predstavljena stopnja napake za posamezen sklad, analiza napak, pa tudi morebitni zadržki;

| (b) | povzetek
  rezultatov vseh razpoložljivih
  izvedenih
  revizij
  in kontrol, vključno z analizo
  sistematičnih ali
  ponavljajočih se slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov
  ; |
| --- | --- |

(b)

povzetek
  rezultatov vseh razpoložljivih
  izvedenih
  revizij
  in kontrol, vključno z analizo
  sistematičnih ali
  ponavljajočih se slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov
  ;

| (b) | povzetek
  končnih revizijskih poročil in povzetek
  izvedenih kontrol, vključno z analizo ponavljajočih se
  ali sistematičnih
  slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov
  in njihovih rezultatov
  . |
| --- | --- |

(b)

povzetek
  končnih revizijskih poročil in povzetek
  izvedenih kontrol, vključno z analizo ponavljajočih se
  ali sistematičnih
  slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov
  in njihovih rezultatov
  .

| (c) | izjavo o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti zaključnega računa, pravilnega delovanja sistemov notranje kontrole, kakor tudi glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij ter spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

(c)

izjavo o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti zaključnega računa, pravilnega delovanja sistemov notranje kontrole, kakor tudi glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij ter spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja;

Letnim računovodskim izkazom iz točke (a) in povzetkom iz točke (b) je priloženo mnenje neodvisnega revizorskega organa, pripravljeno v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, o tem, ali so računovodske informacije resnična in poštena slika dejanskega stanja, in ali so odhodki, za katere se je od Komisije zahtevalo povračilo, zakoniti in pravilni, kot tudi o pravilnem delovanju vzpostavljenih kontrolnih postopkov. V tem mnenju je navedeno, ali pregled vzbuja dvome o trditvah v izjavi o odgovornosti za upravljanje. V prilogi k mnenju je predstavljena stopnja napake za posamezen sklad, analiza napak, pa tudi morebitni zadržki.

| (d) | mnenje neodvisnega revizijskega organa o izjavi o zanesljivosti upravljanja iz točke (c) tega odstavka v zvezi z vsemi njenimi elementi. |
| --- | --- |

(d)

mnenje neodvisnega revizijskega organa o izjavi o zanesljivosti upravljanja iz točke (c) tega odstavka v zvezi z vsemi njenimi elementi.

Če država članica akreditira več kot en organ za posamezno področje, do 15.
  februarja
  naslednjega proračunskega leta Komisiji predloži zbirno poročilo, ki vsebuje pregled vseh izjav o zanesljivosti upravljanja na nacionalni ravni in ustreznih neodvisnih revizijskih mnenj, pripravljenih za posamezno področje.

Če država članica akreditira več kot en organ,
  odgovoren za upravljanje sredstev
  za posamezno področje, do 15.
  marca
  naslednjega proračunskega leta Komisiji predloži zbirno poročilo, ki vsebuje pregled vseh izjav o zanesljivosti upravljanja na nacionalni ravni in ustreznih neodvisnih revizijskih mnenj, pripravljenih za posamezno področje.

Države članice na ustrezni ravni te informacije objavijo najpozneje šest mesecev po tem, ko je Komisiji predložila te dokumente.

Sprememba 113

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 6

Posebne obveznosti Komisije

6.   Komisija:

6.   
  Da bi zagotovila porabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili,
  Komisija:

| (a) | spremlja, kako države članice izpolnjujejo svoje obveznosti, zlasti z opravljanjem revizij med izvajanjem programa; |
| --- | --- |

(a)

spremlja, kako države članice izpolnjujejo svoje obveznosti, zlasti z opravljanjem revizij med izvajanjem programa;

| (a) | uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov akreditiranih organov,
  s čimer zagotavlja, da je zaključni račun popoln, točen in verodostojen
  , ter omogoča pravočasno odpravo nepravilnosti; |
| --- | --- |

(a)

uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov akreditiranih organov,
  s čimer zagotavlja, da je zaključni račun popoln, točen in verodostojen
  , ter omogoča pravočasno odpravo nepravilnosti;

| (a) | uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov akreditiranih organov,
  pri čemer ugotavlja, ali so ti zaključni računi popolni, točni in verodostojni; |
| --- | --- |

(a)

uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov akreditiranih organov,
  pri čemer ugotavlja, ali so ti zaključni računi popolni, točni in verodostojni;

| (b) | iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z zakonodajo Unije
  . |
| --- | --- |

(b)

iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z zakonodajo Unije
  .

| (b) | iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z zakonodajo Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z zakonodajo Unije
  ;

| (ba) | prekine roke za plačila ali začasno ustavi plačila v primeru pomembnih pomanjkljivosti pri spremljanju države članice ali pri delovanju organa, akreditiranega v skladu z odstavkom 3, če se takoj ne sprejmejo potrebni ukrepi. |
| --- | --- |

(ba)

prekine roke za plačila ali začasno ustavi plačila v primeru pomembnih pomanjkljivosti pri spremljanju države članice ali pri delovanju organa, akreditiranega v skladu z odstavkom 3, če se takoj ne sprejmejo potrebni ukrepi.

Pravila posameznih sektorjev urejajo pogoje, pod katerimi lahko Komisija začasno ustavi plačila državam članicam oziroma jih lahko prekine odredbodajalec na podlagi prenosa.

Potem ko država članica predstavi svoje ugotovitve, lahko Komisija v celoti ali delno prekliče prekinitev ali začasno ustavitev plačil. Letno poročilo o dejavnostih pristojnega odredbodajalca Komisije na podlagi prenosa poroča o vseh obveznostih v tem odstavku.

Sprememba 114

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 6 a (novo)

Posebne določbe za evropsko teritorialno sodelovanje

6a.
     
  Pravila posameznih sektorjev upoštevajo potrebe evropskih programov teritorialnega sodelovanja, zlasti glede vsebine letnih izjav o upravljanju, postopku akreditacije in funkcije revizije.

Sprememba 115

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 6 b (novo)

Nacionalne izjave o zanesljivosti

6b.
     
  Država članica pripravi nacionalno izjavo o odhodkih, nastalih po metodi deljenega upravljanja. Ta izjava se podpiše na primerni politični ravni in temelji na informacijah iz odstavka 5(c), zajema pa vsaj uspešno delovanje vzpostavljenih sistemov notranje kontrole ter zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij. O izjavi poda svoje mnenje neodvisni revizijski organ, nato pa se do 15. marca naslednjega proračunskega leta predloži Komisiji.

O smernicah za vzpostavitev takšnih nacionalnih izjav se posvetuje z Računskim sodiščem, in odborom za stike vrhovnih revizijskih institucij Evropske unije.

Če država članica nacionalno izjavo pripravi skladno z zgornjimi določbami, se to upošteva pri določanju revizorskih in kontrolnih strategij Komisije iz odstavka 6 tega člena in določanju tveganja napak na ravni države članice skladno s členom 29; posreduje se proračunskemu organu, pri čemer se smiselno uporablja člen 63(9).

Sprememba 116

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 1

1.   Subjekti in osebe, pooblaščeni za opravljanje nalog izvrševanja proračuna v skladu s členom 55(1)(b), pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. Pri upravljanju sredstev Unije zagotavljajo raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v tej uredbi, pri čemer ustrezno upoštevajo:

1.   Subjekti in osebe,
  ki niso države članice,
  pooblaščeni za opravljanje nalog izvrševanja proračuna v skladu s členom 55(1)(b), pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. Pri upravljanju sredstev Unije zagotavljajo raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v tej uredbi, pri čemer ustrezno upoštevajo:

| (a) | naravo nalog, za katere so pooblaščeni, in zadevne zneske, |
| --- | --- |

(a)

naravo nalog, za katere so pooblaščeni, in zadevne zneske,

| (a) | naravo nalog, za katere so pooblaščeni, in zadevne zneske, |
| --- | --- |

(a)

naravo nalog, za katere so pooblaščeni, in zadevne zneske,

| (b) | finančna tveganja, |
| --- | --- |

(b)

finančna tveganja,

| (b) | finančna tveganja, |
| --- | --- |

(b)

finančna tveganja,

| (c) | raven zanesljivosti, ki izhaja iz njihovih sistemov, pravil in postopkov, skupaj z ukrepi, ki jih Komisija sprejme za nadzor in podporo opravljanja nalog, za katere so pooblaščeni. |
| --- | --- |

(c)

raven zanesljivosti, ki izhaja iz njihovih sistemov, pravil in postopkov, skupaj z ukrepi, ki jih Komisija sprejme za nadzor in podporo opravljanja nalog, za katere so pooblaščeni.

| (c) | raven zanesljivosti, ki izhaja iz njihovih sistemov, pravil in postopkov, skupaj z ukrepi, ki jih Komisija sprejme za nadzor in podporo opravljanja nalog, za katere so pooblaščeni. |
| --- | --- |

(c)

raven zanesljivosti, ki izhaja iz njihovih sistemov, pravil in postopkov, skupaj z ukrepi, ki jih Komisija sprejme za nadzor in podporo opravljanja nalog, za katere so pooblaščeni.

Spremembi 117 in 282

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 2

2.   V ta namen subjekti in osebe iz odstavka 1:

2.   V ta namen subjekti in osebe iz odstavka 1,
  v skladu s standardi, ki ustrezajo tistim, ki običajno veljajo v Uniji, oziroma, če ti standardi ne obstajajo, standardi, ki so mednarodno sprejeti in opredeljeni v sporazumu, ki nalaga nekatere posebne naloge izvajanja
  :

| (a) | vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje;

| (a) | vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje;

| (b) | uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije;

| (b) | uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije;

| (c) | so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od zadevnega subjekta ali osebe; |
| --- | --- |

(c)

so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od zadevnega subjekta ali osebe;

| (c) | so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od zadevnega subjekta ali osebe; |
| --- | --- |

(c)

so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od zadevnega subjekta ali osebe;

| (d) | uporabljajo ustrezna pravila in postopke za zagotavljanje financiranja iz sredstev Unije prek donacij, javnih naročil in finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(d)

uporabljajo ustrezna pravila in postopke za zagotavljanje financiranja iz sredstev Unije prek donacij, javnih naročil in finančnih instrumentov;

| (d) | uporabljajo ustrezna pravila in postopke za zagotavljanje financiranja iz sredstev Unije prek donacij, javnih naročil in finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(d)

uporabljajo ustrezna pravila in postopke za zagotavljanje financiranja iz sredstev Unije prek donacij, javnih naročil in finančnih instrumentov;

| (e) | v skladu s členom 31(2)
  zagotavljajo
  letno
  naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije
  ; |
| --- | --- |

(e)

v skladu s členom 31(2)
  zagotavljajo
  letno
  naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije
  ;

| (e) | zagotavljajo naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije
  v skladu s členom 31(2) in varstvo osebnih podatkov, ki ustreza načelom iz Direktive 95/46/ES; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljajo naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije
  v skladu s členom 31(2) in varstvo osebnih podatkov, ki ustreza načelom iz Direktive 95/46/ES;

| (f) | zagotavljajo primerno varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo primerno varstvo osebnih podatkov.

| (f) | zagotavljajo primerno varstvo osebnih podatkov
  kot določata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001
  . |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo primerno varstvo osebnih podatkov
  kot določata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001
  .

Osebe iz točke (viii) člena 55(1)(b) lahko
  te
  zahteve izpolnijo postopoma.
  Svoja finančna pravila sprejmejo s predhodnim soglasjem Komisije.

Ne glede na člen 196b in 196c svoja finančna pravila sprejmejo s predhodnim soglasjem Komisije.
  Osebe iz točke (viii) člena 55(1)(b) lahko zahteve
  iz točk (a) do (e) tega odstavka
  izpolnijo postopoma
  v prvih šestih mesecih svojega mandata
  .

Sprememba 300

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

Za zagotovitev pravne varnosti se strožja pravila udeležbe ne uporabljajo retroaktivno, od upravičenca pa se ne zahteva ponovni izračun finančnih izkazov, ki jih je Komisija že potrdila.

Sprememba 288

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Institucije in organi Unije dejavno spodbujajo poročanje o sumu nepravilnosti pri porabi sredstev Unije v državah članicah.

Sprememba 118

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 4 – pododstavek 2

Odredbodajalec
  na podlagi prenosa lahko v celoti ali delno prekine plačila tem subjektom ali osebam zaradi nadaljnjih preverjanj, če je prekinitev potrebna, da se prepreči znatna škoda za finančne interese Unije, in sicer kadar dobi informacije, ki kažejo na pomembno pomanjkljivost v delovanju njihovega sistema notranje kontrole, ali informacije, da so izdatki, ki jih je potrdil zadevni subjekt ali oseba, povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.

Ne glede na člen 89
  odredbodajalec na podlagi prenosa lahko v celoti ali delno prekine plačila tem subjektom ali osebam zaradi nadaljnjih preverjanj, če je prekinitev potrebna, da se prepreči znatna škoda za finančne interese Unije, in sicer kadar dobi informacije, ki kažejo na pomembno pomanjkljivost v delovanju njihovega sistema notranje kontrole, ali informacije, da so izdatki, ki jih je potrdil zadevni subjekt ali oseba, povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.

Sprememba 119

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 5

5.   Subjekti in osebe iz odstavka 1 Komisiji predložijo:

5.   Subjekti in osebe iz odstavka 1 Komisiji predložijo:

| (a) | poročilo o izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni; |
| --- | --- |

(a)

poročilo o izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni;

| (a) | poročilo o izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni; |
| --- | --- |

(a)

poročilo o izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni;

| (b) | svoj zaključni račun o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni; |
| --- | --- |

(b)

svoj zaključni račun o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni;

| (b) | svoj zaključni račun o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni; |
| --- | --- |

(b)

svoj zaključni račun o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni;

| (c) | povzetek rezultatov vseh razpoložljivih izvedenih revizij in kontrol, vključno z analizo sistematičnih ali ponavljajočih se slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

povzetek rezultatov vseh razpoložljivih izvedenih revizij in kontrol, vključno z analizo sistematičnih ali ponavljajočih se slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov;

| (c) | povzetek rezultatov vseh razpoložljivih izvedenih revizij in kontrol, vključno z analizo sistematičnih ali ponavljajočih se slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

povzetek rezultatov vseh razpoložljivih izvedenih revizij in kontrol, vključno z analizo sistematičnih ali ponavljajočih se slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov;

| (d) | izjavo o
  zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti zaključnega računa, pravilnega delovanja sistemov notranje kontrole, kakor tudi glede zakonitosti
  in
  pravilnosti z izkazi povezanih transakcij ter spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

(d)

izjavo o
  zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti zaključnega računa, pravilnega delovanja sistemov notranje kontrole, kakor tudi glede zakonitosti
  in
  pravilnosti z izkazi povezanih transakcij ter spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja;

| (d) | izjavo o
  upravljanju z razumnim zagotovilom, da: |
| --- | --- |

(d)

izjavo o
  upravljanju z razumnim zagotovilom, da:

| (i) | so informacije v poročilu resnična in poštena slika dejanskega stanja; |
| --- | --- |

(i)

so informacije v poročilu resnična in poštena slika dejanskega stanja;

| (ii) | so bili odhodki, predstavljeni v računovodskih izkazih, porabljeni za predvideni namen in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

(ii)

so bili odhodki, predstavljeni v računovodskih izkazih, porabljeni za predvideni namen in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja;

| (iii) | vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij.

| (e) | mnenje neodvisnega revizijskega organa
  o izjavi o zanesljivosti upravljanja iz točke (d) tega odstavka v zvezi z vsemi njenimi elementi. |
| --- | --- |

(e)

mnenje neodvisnega revizijskega organa
  o izjavi o zanesljivosti upravljanja iz točke (d) tega odstavka v zvezi z vsemi njenimi elementi.

| (e) | Tem dokumentom je priloženo
  mnenje neodvisnega revizorskega organa
  , pripravljeno v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, o popolnosti, točnosti in verodostojnosti računovodskih izkazov, pravilnem delovanju vzpostavljenih kontrolnih postopkov ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Če se pri pregledu pojavi dvom o resničnosti navedb v izjavi o upravljanju, revizijski organ poroča o tem. |
| --- | --- |

(e)

Tem dokumentom je priloženo
  mnenje neodvisnega revizorskega organa
  , pripravljeno v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, o popolnosti, točnosti in verodostojnosti računovodskih izkazov, pravilnem delovanju vzpostavljenih kontrolnih postopkov ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Če se pri pregledu pojavi dvom o resničnosti navedb v izjavi o upravljanju, revizijski organ poroča o tem.

Te dokumente, razen revizijskega poročila iz točke (e), predložijo Komisiji do 1. februarja naslednjega proračunskega leta. Revizijsko poročilo predložijo najpozneje do 15. marca.

Te dokumente, razen revizijskega poročila iz točke (e), predložijo Komisiji do 1. februarja naslednjega proračunskega leta. Revizijsko poročilo predložijo najpozneje do 15. marca.

Te obveznosti ne posegajo v določbe v sporazumih, sklenjenih z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami. Te določbe za navedene subjekte določajo najmanj obveznost, da Komisiji vsako leto predložijo izjavo, s katero potrdijo, da je bil v zadevnem proračunskem letu prispevek Unije porabljen in obračunan v skladu z zahtevami iz odstavka 2 tega člena ter z obveznostmi, določenimi v sporazumu, sklenjenem z ustreznimi mednarodnimi organizacijami ali tretjo državo.

Te obveznosti ne posegajo v določbe v sporazumih, sklenjenih z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami. Te določbe za navedene subjekte določajo najmanj obveznost, da Komisiji vsako leto predložijo izjavo,
  ki jo je pregledala pristojna vrhovna revizorska institucija
  , s katero potrdijo, da je bil v zadevnem proračunskem letu prispevek Unije porabljen in obračunan v skladu z zahtevami iz odstavka 2 tega člena ter z obveznostmi, določenimi v sporazumu, sklenjenem z ustreznimi mednarodnimi organizacijami ali tretjo državo.
  Rezultati pregledov so na voljo organu, ki podeli razrešnico. To ne izključuje pristojnosti za preiskave Evropskega računskega sodišča in urada OLAF.

Sprememba 120

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 6

6.   Komisija:

6.   Komisija:

| (a) | zagotavlja nadziranje in ocenjevanje izvajanja prenesenih nalog; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja nadziranje in ocenjevanje izvajanja prenesenih nalog;

| (a) | nadzira, ali ti subjekti opravljajo svoje obveznosti, zlasti z opravljanjem revizij in ocen med izvajanjem programa; |
| --- | --- |

(a)

nadzira, ali ti subjekti opravljajo svoje obveznosti, zlasti z opravljanjem revizij in ocen med izvajanjem programa;

| (b) | uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov
  pooblaščenih
  subjektov
  in oseb, s čimer zagotavlja
  , da je zaključni račun popoln, točen in verodostojen ter omogoča pravočasno odpravo nepravilnosti; |
| --- | --- |

(b)

uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov
  pooblaščenih
  subjektov
  in oseb, s čimer zagotavlja
  , da je zaključni račun popoln, točen in verodostojen ter omogoča pravočasno odpravo nepravilnosti;

| (b) | uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov subjektov,
  s čimer ugotavlja, ali
  je zaključni račun popoln, točen in verodostojen, ter omogoča pravočasno odpravo nepravilnosti; |
| --- | --- |

(b)

uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov subjektov,
  s čimer ugotavlja, ali
  je zaključni račun popoln, točen in verodostojen, ter omogoča pravočasno odpravo nepravilnosti;

| (c) | iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z
  veljavnimi pravili
  . |
| --- | --- |

(c)

iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z
  veljavnimi pravili
  .

| (c) | iz odhodkov Unije za financiranje izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z
  zakonodajo Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

iz odhodkov Unije za financiranje izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z
  zakonodajo Unije
  ;

Sprememba 121

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 7

7.   Odstavka 5 in 6 tega člena se ne uporabljata za subjekte
  in osebe
  , za katere se uporablja ločen postopek
  razrešnice, ki ga izvaja proračunski organ.

7.   Odstavka 5 in 6 tega člena se ne uporabljata za subjekte
  Unije
  , za katere se uporablja ločen postopek razrešnice,
  ko ti subjekti izvršujejo proračun Unije.

Sprememba 122

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 7 a (novo)

7a.
     
  Odstavki 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo za posredno upravljanje sredstev, ki jih Evropski parlament dodeli svojim političnim skupinam. Evropski parlament v zvezi s tem sprejme izvedbene ukrepe, ki upoštevajo posebne zahteve političnih skupin.

Sprememba 123

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 6 a (novo)

6a.
     
  Odgovornemu odredbodajalcu lahko pri izvajanju nalog pomagajo osebe v okviru osebja v njegovi pristojnosti, in ki so jim bile dodeljene določene naloge, potrebne za izvrševanje proračuna in pripravo finančnih in poslovodnih informacij. Za preprečitev kakršnega koli navzkrižja interesov za osebje, ki pomaga odredbodajalcem na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa, veljajo obveznosti iz člena 54.

Sprememba 124

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 6 b (novo)

6b.
     
  Vsaka institucija obvesti proračunski organ vedno, ko odredbodajalec na podlagi prenosa začne opravljati svoje naloge, prevzame nove ali preneha opravljati naloge.

Sprememba 125

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 6 c (novo)

6c.
     
  Vsaka institucija v svojih notranjih pravilih določi ukrepe za upravljanje proračunskih sredstev, za katere meni, da so potrebni za pravilno izvedbo njenega dela proračuna. Evropski parlament se obvesti o teh notranjih pravilih med postopkom razrešnice.

Sprememba 126

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 6 – pododstavek 2

Naknadnih kontrol ne sme opravljati osebje, ki je odgovorno za predhodne kontrole. Osebje, odgovorno za naknadne kontrole, ne sme biti podrejeno osebju, odgovornemu za predhodne kontrole.

Predhodnih kontrol ne sme opravljati osebje, odgovorno za naknadne kontrole. Osebje, odgovorno za naknadne kontrole, ne sme biti podrejeno osebju, odgovornemu za predhodne kontrole,
  in obratno.

Sprememba 127

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 8

8.   Vsak zaposleni, ki sodeluje pri finančnem poslovodenju in kontroli transakcij ter meni, da je odločitev, ki jo mora na zahtevo nadrejenega izvesti ali potrditi, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja ali strokovnimi pravili, ki jih mora upoštevati, mora o tem pisno obvestiti odredbodajalca na podlagi prenosa, in če ta ne ukrepa, komisijo iz člena 70(6). V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki bi lahko škodovali interesom Unije, obvesti organe in telesa, imenovane na podlagi ustrezne zakonodaje.

8.   Vsak zaposleni, ki sodeluje pri finančnem poslovodenju in kontroli transakcij ter meni, da je odločitev, ki jo mora na zahtevo nadrejenega izvesti ali potrditi, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja ali strokovnimi pravili, ki jih mora upoštevati, mora o tem pisno obvestiti odredbodajalca na podlagi prenosa, in če ta ne ukrepa, komisijo iz člena 70(6).

V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki bi lahko škodovali interesom Unije
  , tak zaposleni
  obvesti organe in telesa, imenovane na podlagi ustrezne zakonodaje.
  Ta obveznost v primeru goljufije velja tudi za neodvisne revizorje, ki izvajajo postopke v povezavi s finančnim upravljanjem Unije. Pri takem razkritju ne prevzamejo odgovornosti.

V namene tega odstavka ima zadevni zaposleni koristi od ustreznih določb kadrovskih predpisov.

Sprememba 128

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 7 a (novo)

7a.
     
  Računovodja Komisije določi pravila za vodenje fiduciarnih računov in njihovo uporabo.

Sprememba 129

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 2

2.   Vsak odredbodajalec, računovodja ali skrbnik računa izločenih sredstev je disciplinsko in odškodninsko odgovoren v skladu s kadrovskimi predpisi, brez poseganja v člene 70, 71 in 72. V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki lahko škoduje interesom Unije, se zadeva predloži organom in telesom, imenovanim na podlagi ustrezne zakonodaje.

2.   Vsak odredbodajalec, računovodja ali skrbnik računa izločenih sredstev je disciplinsko in odškodninsko odgovoren v skladu s kadrovskimi predpisi, brez poseganja v člene 70, 71 in 72. V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki lahko škoduje interesom Unije, se zadeva predloži organom in telesom, imenovanim na podlagi veljavne zakonodaje,
  zlasti uradu OLAF
  .

Sprememba 130

Predlog uredbe

Oddelek 4 – naslov

Sprememba 131

Predlog uredbe

Člen -76 (novo)

Člen -76

Opredelitve

Za namene tega oddelka so:

| (a) | izterjave instrument, ki se uporablja za popravo v primeru prejema nepravilnega odhodka; nepravilno prejete zneske načeloma povrnejo tisti, ki so jih prejeli. Kadar je nemogoče določiti dejanski znesek zadevnega stroška, se lahko znesek, ki ga je treba izterjati, določi z drugimi znanstvenimi sredstvi. Slednja bi načeloma morali določiti še pred nastankom odhodka; |
| --- | --- |

(a)

izterjave instrument, ki se uporablja za popravo v primeru prejema nepravilnega odhodka; nepravilno prejete zneske načeloma povrnejo tisti, ki so jih prejeli. Kadar je nemogoče določiti dejanski znesek zadevnega stroška, se lahko znesek, ki ga je treba izterjati, določi z drugimi znanstvenimi sredstvi. Slednja bi načeloma morali določiti še pred nastankom odhodka;

| (b) | finančni popravki so instrumenti, ki so predvsem namenjeni reševanju slabosti sistemov upravljanja. Z njimi se ukine financiranje držav članic ali tretjih držav ali drugih, ki ne zagotovijo pravilne uporabe pravil Unije. Uporabljajo se lahko tudi za spodbuditev izvajanja politik Unije, določenih s pravno podlago za zadevni prispevek Unije. |
| --- | --- |

(b)

finančni popravki so instrumenti, ki so predvsem namenjeni reševanju slabosti sistemov upravljanja. Z njimi se ukine financiranje držav članic ali tretjih držav ali drugih, ki ne zagotovijo pravilne uporabe pravil Unije. Uporabljajo se lahko tudi za spodbuditev izvajanja politik Unije, določenih s pravno podlago za zadevni prispevek Unije.

Vsi potrjeni finančni popravki ter popravki, ki še niso bili potrjeni za posamezne sklade in državo članico, se v skladu s členom 132 evidentirajo v obračunih.

Sprememba 132

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Opomin, ki ustreza nalogu za izterjavo, se vroči dolžniku, njegova vsebina pa je zavezujoča za Komisijo od trenutka vročitve.

Sprememba 133

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 2

2.   
  Institucija
  lahko s sklepom, ki je izvršljiv v smislu člena 299 PDEU, formalno ugotovi terjatev do oseb, ki niso države članice.

2.   
  Svet, Komisija ali Evropska centralna banka
  lahko s sklepom, ki je izvršljiv v smislu člena 299 PDEU, formalno ugotovi terjatev do oseb, ki niso države članice.
  Kar zadeva preostale institucije, Komisija lahko v svojem imenu sprejme tak izvršljiv sklep v smislu člena 299 PDEU, pod pogoji, ki jih določa delegirana uredba iz člena 199.

Sprememba 134

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1 – pododstavek 2

Računovodja izterja zneske s pobotom z enakimi zahtevki, kot jih ima Unija do dolžnika, ki ima sam zahtevek do Unije,
  ki je nedvoumen,
  v fiksnem znesku
  in zapadel.

Računovodja izterja zneske s pobotom z enakimi zahtevki, kot jih ima Unija do dolžnika, ki ima sam zahtevek do Unije.
  Zahtevki za pobot morajo biti nedvoumni,
  v fiksnem znesku
  in zapadli.

Sprememba 135

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2

2.   Kadar se namerava
  odgovorni
  odredbodajalec na podlagi prenosa odpovedati ali delno odpovedati izterjavi ugotovljene terjatve, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti
  v skladu s postopki in merili iz delegirane uredbe iz člena 199.
  Odločitev o odpovedi izterjave mora biti utemeljena. Odredbodajalec lahko pooblastilo za tako odločitev
  prenese samo v skladu z delegirano uredbo iz člena 199.

2.   Kadar se namerava
  pristojni
  odredbodajalec na podlagi prenosa odpovedati ali delno odpovedati izterjavi ugotovljene terjatve, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti. Odločitev o odpovedi izterjave mora biti utemeljena
  in evidentirana v poročilih o letnih dejavnostih iz člena 63(9).
  Odredbodajalec lahko
  prenese
  pooblastilo za tako odločitev.

Odgovorni
  odredbodajalec lahko v celoti ali delno razveljavi ugotovljeno terjatev
  v skladu s pogoji iz delegirane uredbe iz člena 199
  . Delna razveljavitev ugotovljene terjatve ne pomeni, da se Unija odpoveduje ugotovljeni upravičenosti.

Pristojni
  odredbodajalec lahko v celoti ali delno razveljavi ugotovljeno terjatev. Delna razveljavitev ugotovljene terjatve ne pomeni, da se Unija odpoveduje ugotovljeni upravičenosti.

Poslovnik in merila za odločitev o odpovedi izterjatve ter njen prenos s strani odredbodajalca in ukinitev ugotovljenega zneska se določi v delegirani uredbi iz člena 199.

Sprememba 136

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Zneski, ki jih izterjajo države članice zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, in pripadajoče obresti, se nakažejo organu upravljanja, ki jih vknjižijo kot prihodke, za mesec, ko je bil denar dejansko prejet.

Sprememba 137

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  Ob nakazovanju v proračun Unije lahko država članica za pavšalno povračilo stroškov izterjave zadrži 20 % ustreznega zneska, razen zneskov, ki se izterjajo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti upravnih organov ali drugih uradnih organov.

Sprememba 138

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2 c (novo)

2c.
     
  V utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da ne bodo izvajale postopka izterjave. Ta odločitev se lahko sprejme le v naslednjih primerih:

| (a) | če je skupna vsota že obstoječih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave; |
| --- | --- |

(a)

če je skupna vsota že obstoječih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave;

| (b) | če izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so sodno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(b)

če izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so sodno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice.

Sprememba 139

Predlog uredbe

Člen 77 a (novo)

Člen 77a

Finančni popravki držav članic v sistemu skupnega upravljanja iz naslova II dela 2

1.
     
  Države članice so predvsem odgovorne za preiskovanje nepravilnosti na podlagi dokazov o večji spremembi, ki vpliva na naravo ali okoliščine izvajanja ali nadzor poslovanja ali operativnih programov iz naslova II dela 2, in izvedbo potrebnih finančnih popravkov v skladu z odstavki 2 do 4.

Poleg tega izterjajo sredstva, na katera vplivajo nepravilnosti v odhodkih, nastale po naslovu I dela 2.

2.
     
  Država članica izvede potrebne finančne popravke v povezavi s posameznimi ali sistemskimi nepravilnostmi, odkritimi v poslovanju ali operativnih programih. Popravki države članice obsegajo preklic celote ali dela javnega prispevka iz operativnega programa. Država upošteva naravo in resnost nepravilnosti ter finančno izgubo sklada.

Če tako določa ustrezna pravna podlaga, lahko država članica sredstva iz skladov, ki so bila sproščena na ta način, ponovno porabi za dejavnosti v okviru zadevnega operativnega programa (nadomestno financiranje).

3.
     
  Prispevek, preklican v skladu z odstavkom 2, se ne sme ponovno porabiti za:

| (a) | posel ali posle, ki so bili predmet popravka, niti |
| --- | --- |

(a)

posel ali posle, ki so bili predmet popravka, niti

| (b) | kadar je bil finančni popravek izveden zaradi sistemske nepravilnosti za obstoječe posle v okviru celote ali dela prednostne osi, kjer je do te sistemske napake prišlo, niti |
| --- | --- |

(b)

kadar je bil finančni popravek izveden zaradi sistemske nepravilnosti za obstoječe posle v okviru celote ali dela prednostne osi, kjer je do te sistemske napake prišlo, niti

| (c) | kadar se finančni popravek izvede v nadomestnem financiranju. |
| --- | --- |

(c)

kadar se finančni popravek izvede v nadomestnem financiranju.

4.
     
  V primeru sistemskih nepravilnosti država članica razširi svojo preiskavo na vse posle, ki bi lahko bili prizadeti.

Sprememba 140

Predlog uredbe

Člen 77 b (novo)

Člen 77b

Merila za finančne popravke Komisije

1.
     
  Komisija izvede finančne popravke, tako da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Unije operativnemu programu, če po ustrezni preučitvi ugotovi, da:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in kontrole programa, kar ogroža prispevek Unije, ki je programu že bil izplačan; |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in kontrole programa, kar ogroža prispevek Unije, ki je programu že bil izplačan;

| (b) | je odhodek v potrjenem izkazu o odhodkih nepravilen in ga država članica pred začetkom sanacijskega postopka iz tega odstavka ni popravila; |
| --- | --- |

(b)

je odhodek v potrjenem izkazu o odhodkih nepravilen in ga država članica pred začetkom sanacijskega postopka iz tega odstavka ni popravila;

| (c) | država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 77a pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 77a pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka.

2.
     
  Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo nepravilnosti, da ugotovi, ali je treba uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek.

Pavšalni popravki se uporabljajo samo takrat, kadar je zaradi narave primera nemogoče določiti obseg in znesek ugotovljene nepravilnosti ali ekstrapolirati zneska, ki ga je treba popraviti.

3.
     
  Komisija pri odločanju o višini popravka upošteva naravo in resnost nepravilnosti ter obseg in finančne posledice ugotovljenih pomanjkljivosti v zadevnem operativnem programu. Če ni drugače določeno v veljavni zakonodaji, veljajo naslednje stopnje popravkov:

| (a) | 100 % popravek



  Stopnja popravka se lahko določi na 100 %, kadar so pomanjkljivosti v sistemu države članice za upravljanje in kontrolo ali posamezne kršitve tako resne, da predstavljajo popolno nezmožnost izpolnjevanja pravil Skupnosti, tako da so vsa plačila nepravilna; |
| --- | --- |

(a)

100 % popravek

| (b) | 25 % popravek



  Kadar je uporaba sistema države članice za upravljanje in kontrolo hudo pomanjkljiva in obstajajo dokazi o obsežnih nepravilnostih in malomarnosti pri odpravljanju nepravilnosti ali sleparski praksi, je utemeljen 25 % popravek, saj se lahko upravičeno domneva, da bo svoboda predložitve nepravilnih zahtevkov brez kazni povzročila izjemno velike izgube za sklad. Popravek te stopnje je ustrezen tudi za nepravilnosti v posameznem primeru, ki so resne, vendar ne razveljavijo celotne operacije; |
| --- | --- |

(b)

25 % popravek

| (c) | 10 % popravek



  Kadar ena ali več ključnih sestavin sistema ne deluje ali pa delujejo tako slabo ali neredno, da so povsem neučinkovite za določanje upravičenosti zahtevka ali preprečevanje nepravilnosti, je utemeljen 10 % popravek, saj lahko razumno sklepamo, da obstaja veliko tveganje obsežne izgube za sklad. Ta stopnja popravka je ustrezna tudi za posamezne nepravilnosti zmerne resnosti glede na ključne sestavine sistema. |
| --- | --- |

(c)

10 % popravek

| (d) | 5 % popravek



  Kadar vse ključne sestavine sistema delujejo, vendar ne tako dosledno, pogosto ali poglobljeno, kakor zahtevajo predpisi, je utemeljen 5 % popravek, saj lahko razumno sklepamo, da ne zagotavljajo zadostne stopnje pravilnosti zahtevkov in obstaja znatno tveganje za sklade. 5 % popravek je lahko ustrezen tudi za manj resne nepravilnosti v posameznih operacijah glede na ključne sestavine.


  Dejstvo, da je mogoče način, kako sistem deluje, izpopolniti, samo po sebi ni zadosten razlog za finančni popravek. Obstajati mora resna pomanjkljivost skladnosti z izrecnimi pravili Unije ali standardi dobre prakse, pomanjkljivost pa mora pomeniti resno tveganje izgube ali nepravilnosti za strukturni sklad. |
| --- | --- |

(d)

5 % popravek

| (e) | 2 % popravek



  Kadar je izvajanje ustrezno glede na ključne sestavine sistema, vendar povsem odpove pri delovanju ene ali več pomožnih sestavin, je utemeljen 2 % popravek glede na manjše tveganje izgube za sklad in manjšo resnost kršitve.


  2 % popravek se poveča na 5 %, če se po datumu uvedbe prvega popravka ugotovi ista pomanjkljivost v zvezi z izdatki in država članica po prvem popravku ne sprejme ustreznih korektivnih ukrepov za del sistema z napako.


  2 % popravek je utemeljen tudi, kadar Komisija obvesti državo članico, ne da bi uvedla kak popravek, da je treba izboljšati pomožne sestavine sistema, ki so uvedene, vendar ne delujejo zadovoljivo, država članica pa ne sprejme potrebnih ukrepov. |
| --- | --- |

(e)

2 % popravek

Popravki se naložijo samo za pomanjkljivosti v pomožnih sestavinah sistemov za upravljanje in kontrolo, kadar niso ugotovljene pomanjkljivosti pri ključnih sestavinah. Če obstajajo pomanjkljivosti v zvezi s pomožnimi, pa tudi ključnimi sestavinami, se popravki naredijo samo po stopnji, ki se uporablja za ključne sestavine.

4.
     
  Če država članica ne spoštuje svojih obveznosti iz veljavne zakonodaje, lahko Komisija izvede finančni popravek, glede na stopnjo nespoštovanja teh obveznosti, z ukinitvijo dela ali celotnega prispevka zadevni državi članici.

Če ni drugače določeno v veljavni zakonodaji, so finančni popravki, ki veljajo za:

| (a) | neupoštevanje predpisov za javna naročila, in |
| --- | --- |

(a)

neupoštevanje predpisov za javna naročila, in

| (b) | pomanjkljivosti med dogovorjenimi in doseženimi cilji ter |
| --- | --- |

(b)

pomanjkljivosti med dogovorjenimi in doseženimi cilji ter

| (c) | katere koli druge obveznosti, ki izhajajo neposredno iz uporabe pravne podlage ali, kadar je to določeno v sporazumu o financiranju, in kadar kršitev teh obveznosti v celoti ali delno ovira politiko Unijo, na kateri temelji financiranje, ali kadar je to potrebno za zaščito finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

(c)

katere koli druge obveznosti, ki izhajajo neposredno iz uporabe pravne podlage ali, kadar je to določeno v sporazumu o financiranju, in kadar kršitev teh obveznosti v celoti ali delno ovira politiko Unijo, na kateri temelji financiranje, ali kadar je to potrebno za zaščito finančnih interesov Unije;

tisti popravki, ki jih določa delegirana uredba iz člena 199.

5.
     
  Če Komisija svoje stališče utemeljuje na podlagi dejstev, ki so jih ugotovili revizorji zunaj njenih služb, izpelje lastne zaključke glede finančnih posledic po pregledu ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država članica v skladu s členom 77a, poročil, predloženih v skladu s členom 56, in vseh odgovorov države članice.

Sprememba 141

Predlog uredbe

Člen 77 c (novo)

Člen 77c

Zmanjšanje finančnih popravkov

1.
     
  Če organ upravljanja poda resnično in zanesljivo izjavo o upravljanju, se višina finančnega popravka za vsak posamezni sklad v dani državi članici, za katero velja tak popravek, zmanjša:

| (a) | za 10 %, če Komisija ugotovi, da je ta država članica v zadnjih dveh zaporednih letih dosegala stopnjo napak pod 2 %; |
| --- | --- |

(a)

za 10 %, če Komisija ugotovi, da je ta država članica v zadnjih dveh zaporednih letih dosegala stopnjo napak pod 2 %;

| (b) | za 20 %, če Komisija ugotovi, da je ta država članica v zadnjih petih zaporednih letih dosegala stopnjo napak pod 2 %; |
| --- | --- |

(b)

za 20 %, če Komisija ugotovi, da je ta država članica v zadnjih petih zaporednih letih dosegala stopnjo napak pod 2 %;

| (c) | za 50 %, če Komisija ugotovi, da je ta država članica v zadnjih desetih zaporednih letih dosegala stopnjo napak pod 2 %, |
| --- | --- |

(c)

za 50 %, če Komisija ugotovi, da je ta država članica v zadnjih desetih zaporednih letih dosegala stopnjo napak pod 2 %,

razen če je bil sam izračun stopnje napak izveden z goljufijo ali s kakšno drugo kršitvijo, povzročeno namenoma ali iz hude malomarnosti.

2.
     
  Finančni popravek se zmanjša za petnajst odstotkov na sklad, če država članica predloži nacionalno izjavo o odhodkih, ki jih je imela po sistemu deljenega upravljanja v skladu s členom 56(6b).

3.
     
  Ne glede na druge ukrepe, ki jih sprejme Komisija, se organ upravljanja, ki je predložil lažno izjavo o upravljanju, izključi iz zmanjšanja v skladu s tem členom.

Sprememba 142

Predlog uredbe

Člen 77 d (novo)

Člen 77d

Kontradiktorni postopek

1.
     
  Preden Komisija sprejme odločitev o finančnem popravku, uvede kontradiktorni postopek, tako da državo članico seznani s svojimi začasnimi sklepi.

Država članica v dveh mesecih po prejemu začasnih sklepov:

| (a) | potrdi prejem teh sklepov in soglaša z njimi; ali |
| --- | --- |

(a)

potrdi prejem teh sklepov in soglaša z njimi; ali

| (b) | dobi možnost, da s pregledom ustrezne dokumentacije dokaže, da je bil obseg nepravilnosti manjši, kot je ocenila Komisija, če ta predlaga finančni popravek na osnovi ekstrapolacije ali pavšala.



  V soglasju s Komisijo lahko država članica omeji obseg tega pregleda na ustrezen delež ali vzorec zadevne dokumentacije. ali |
| --- | --- |

(b)

dobi možnost, da s pregledom ustrezne dokumentacije dokaže, da je bil obseg nepravilnosti manjši, kot je ocenila Komisija, če ta predlaga finančni popravek na osnovi ekstrapolacije ali pavšala.

| (c) | jo Komisija povabi na zaslišanje, ki ga vodi komisija, sestavljena iz vnaprej izbranih izvedencev iz držav članic in Komisije, pri katerem si obe strani na partnerski osnovi prizadevata doseči dogovor o ugotovitvah in potrebnih zaključkih. |
| --- | --- |

(c)

jo Komisija povabi na zaslišanje, ki ga vodi komisija, sestavljena iz vnaprej izbranih izvedencev iz držav članic in Komisije, pri katerem si obe strani na partnerski osnovi prizadevata doseči dogovor o ugotovitvah in potrebnih zaključkih.

Razpoložljivi čas za postopke v točkah (a) in (b) se za vsako stran podaljša samo enkrat za največ dva meseca, potem ko zadevna stran drugo o tem na utemeljen način obvesti.

Razpoložljivi čas za postopke v točki (c) ne sme presegati štirih mesecev, razen če komisija izvedencev z večino svojih ustanovnih članov dovoli podaljšanje za največ 6 mesecev od dneva zaslišanja, na katerem se sklene podaljšanje.

2.
     
  Komisija upošteva vse dokaze, ki jih država članica predloži v rokih iz odstavka 1. Če ne pride do dogovora, Komisija sprejme odločitev o finančnem popravku v treh mesecih od zadnjega dneva pregleda ali zaslišanja in pri tem upošteva vse informacije in ugotovitve, ki so ji bile predložene med postopkom.

3.
     
  V primeru dogovora lahko država članica ponovno uporabi zadevna sredstva Unije v skladu z drugim pododstavkom člena 77a(2).

Sprememba 143

Predlog uredbe

Člen 77 e (novo)

Člen 77e

Vračilo

1.
     
  Vsako vračilo v splošni proračun Evropske unije se opravi pred dnem zapadlosti, navedenim v nalogu za izterjavo, ki je pripravljen v skladu s členom 76. Dan zapadlosti je zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga.

2.
     
  Za vse zamude pri vračilu se zaračunavajo zamudne obresti za čas od dneva zapadlosti do datuma dejanskega plačila. Obrestna mera je eno in pol odstotne točke nad obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja na prvi delovni dan v mesecu dneva zapadlosti pri svojih glavnih operacijah refinanciranja.

Sprememba 144

Predlog uredbe

Člen 81 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  V sklepu o financiranju so opredeljeni zasledovani cilj, pričakovani rezultati, način izvajanja in celotni znesek načrta financiranja. Vsebuje tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, in navedbo zneska, dodeljenega za posamezni ukrep, ter okviren časovni razpored izvedbe.

V primeru posrednega upravljanja so v sklepu določeni tudi izbrani izvajalski partner, uporabljena merila in partnerju zaupane naloge.

Sprememba 145

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 1

1.   Za vsak ukrep, ki lahko povzroči odhodek v breme proračuna,
  mora odgovorni odredbodajalec
  najprej prevzeti proračunsko obveznost, preden prevzame pravno obveznost do tretjih oseb ali prerazporedi sredstva v skrbniški sklad na podlagi člena 178.

1.   
  Ne glede na člen 82(3) mora odgovorni odredbodajalec
  za vsak ukrep, ki lahko povzroči odhodek v breme proračuna, najprej prevzeti proračunsko obveznost, preden prevzame pravno obveznost do tretjih oseb ali prerazporedi sredstva v skrbniški sklad na podlagi člena 178.

Vendar se lahko v primeru operacij humanitarne pomoči, civilne zaščite, pomoči za krizno upravljanje in če to zahtevajo nujni primeri zunaj Unije, proračunske obveznosti prevzamejo takoj po prevzemu pravne obveznosti do tretjih strani, če je to nujno za učinkovito izvedbo intervencij Unije.

Sprememba 146

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 3 – pododstavek 4

Znesek vsake posamezne pravne obveznosti, prevzete na podlagi celotnih obveznosti, odgovorni odredbodajalec pred podpisom evidentira v proračunskem računovodstvu in knjiži na celotne obveznosti.
  Pri ukrepih v okviru humanitarne pomoči in civilne zaščite ter pomoči za krizno upravljanje ter kadar je to upravičeno zaradi nujnosti ukrepa, se zneski lahko evidentirajo takoj po podpisu ustrezne posamezne pravne obveznosti.

Znesek vsake posamezne pravne obveznosti, prevzete na podlagi celotnih obveznosti, odgovorni odredbodajalec pred podpisom evidentira v proračunskem računovodstvu in knjiži na celotne obveznosti.

Sprememba 147

Predlog uredbe

Člen 87 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Plačila se izvršujejo z bančnim nakazilom, čekom ali debetno kartico.

Sprememba 148

Predlog uredbe

Člen 87 – odstavek 4

4.   Odgovorni odredbodajalec redno obračunava plačila predhodnega financiranja. V ta namen se v pogodbe, sklepe in sporazume o donacijah ter sporazume o prenosu pooblastil, s katerimi se naloge izvrševanja prenesejo na subjekte in osebe iz člena 55(1)(b), vključijo ustrezne določbe.

4.   Odgovorni odredbodajalec redno obračunava plačila predhodnega financiranja
  v skladu z ekonomsko vsebino in časovnim razporedom zadevnega projekta
  .
  Zneski predhodnega financiranja v vrednosti nad 2 milijona EUR, ki obsegajo več kot 50 % celotne operacije, ki se financira, se ves čas trajanja operacije vsaj enkrat na leto naknadno preverjajo.
  V ta namen se v pogodbe, sklepe in sporazume o donacijah ter sporazume o prenosu pooblastil, s katerimi se naloge izvrševanja prenesejo na subjekte in osebe iz člena 55(1)(b), vključijo ustrezne določbe.

Sprememba 149

Predlog uredbe

Člen 89

Potrjevanje, odobravanje in plačilo odhodkov morajo biti izvedeni v rokih iz delegirane uredbe iz člena 199, v kateri se določijo tudi okoliščine, ko so upniki, ki prejmejo plačilo z zamudo, upravičeni do zamudnih obresti v breme proračunske vrstice, iz katere je bila plačana glavnica.

1.
     
  Predvideni roki za izvedbo plačil so:

| (a) | 90 koledarskih dni za pogodbe, sporazume in sklepe o donacijah, ki zajemajo tehnične storitve, ali ukrepe, katerih ocena je posebej zapletena in katerih plačila so odvisna od odobritve poročila ali potrdila; |
| --- | --- |

(a)

90 koledarskih dni za pogodbe, sporazume in sklepe o donacijah, ki zajemajo tehnične storitve, ali ukrepe, katerih ocena je posebej zapletena in katerih plačila so odvisna od odobritve poročila ali potrdila;

| (b) | 60 koledarskih dni za vse druge pogodbe, sporazume in sklepe o donacijah, katerih plačila so odvisna od odobritve poročila ali potrdila; |
| --- | --- |

(b)

60 koledarskih dni za vse druge pogodbe, sporazume in sklepe o donacijah, katerih plačila so odvisna od odobritve poročila ali potrdila;

| (c) | 30 koledarskih dni v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

(c)

30 koledarskih dni v vseh drugih primerih.

Ti roki se ne uporabljajo za plačila v okviru deljenega upravljanja.

2.
     
  Pristojni odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa lahko odloži rok za plačilo tako, da upnike kadar koli obvesti o tem, da ni mogoče poravnati zahtevka za plačilo, bodisi ker znesek še ni zapadel, bodisi ker niso bila predložena ustrezna dokazila. Če pristojni odredbodajalec pridobi informacije, zaradi katerih nastane sum o upravičenosti izdatka, za katerega je bil dan zahtevek za plačilo, lahko rok za plačilo odloži in zadevo dodatno razišče, tudi s pregledom na kraju samem, da se pred plačilom prepriča o upravičenosti izdatka.

Zadevne upnike se pisno obvesti o razlogu za odlog plačila.

Če odlog presega obdobje dveh mesecev, pristojni odbor za usklajevanje na podlagi vloge upnika sprejme sklep o nadaljevanju odloga.

Po preteku rokov iz odstavka 1 je upnik upravičen do obresti.

Sprememba 150

Predlog uredbe

Poglavje 7 – naslov

Sprememba 151

Predlog uredbe

Člen 91

Na podlagi predhodnega dogovora med zadevnimi institucijami se dokumenti med
  institucijami
  lahko pošiljajo po elektronski poti.

Na podlagi predhodnega dogovora med zadevnimi institucijami
  in državami članicami
  se dokumenti med
  njimi
  lahko pošiljajo po elektronski poti.

Sprememba 152

Predlog uredbe

Člen 91 a (novo)

Člen 91a

Elektronska uprava (e-uprava)

Vsi osnutki predlogov, predloženi zakonodajnemu organu, morajo biti primerni za uporabo uporabnikom prijaznih informacijskih tehnologij na vseh ravneh, zlasti na ravni končnih prejemnikov sredstev.

Če se sredstva upravljajo v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 56, Komisija in države članice zagotovijo medoperabilnost zbranih ali pri upravljanju proračuna kako drugače prejetih in posredovanih podatkov.

Če so podatki na voljo v elektronski obliki, je treba predvideti njihov prenos v taki obliki. Države članice in Komisija se po potrebi sporazumejo za enotne standarde za prenos podatkov.

Direktorati Komisije in izvajalske agencije ter subjekti iz člena 200 uporabljajo enotne standarde za elektronske podatke, ki se posredujejo tretjim stranem v postopku javnih naročil in postopkih za dodelitev donacij. Oblikujejo in uporabljajo čim bolj enotne standarde za predložitev, hranjenje in obdelavo predloženih podatkov v postopkih za dodelitev donacij in postopkih javnih naročil in v ta namen določijo enotno področje izmenjave elektronskih podatkov za potencialne upravičence, upravičence ali kandidate in ponudnike.

Komisija imenuje vodilnega obveščevalnega uradnika, ki nadzoruje izvajanje te določbe in redno poroča o dosežkih proračunskega organa v okviru izvrševanja proračuna.

Sprememba 153

Predlog uredbe

Poglavje 7 a (novo)

POGLAVJE 7A

NAČELA UPRAVLJANJA

Člen 91b

Pravica do dobrega upravljanja

Če zaradi očitne napake pri pisanju vlagatelja ali ponudnika, ki je ravnal v dobri veri, niso bili vloženi dokazi, podane izjave, izpolnjene vloge ali upoštevani postopkovni koraki, pristojni uradnik vlagatelja ali ponudnika pozove, naj ustrezno ukrepa, da odpravi napako. Po potrebi se vlagatelja ali ponudnika pouči o njegovih postopkovnih pravicah ali obveznostih.

Potreba po vložitvi dokazil in/ali dokumentacije ter njihova oblika in predpisana vsebina se čim prej napovejo in obravnavajo s potencialnimi vlagatelji in ponudniki.

Ponudniki in vlagatelji se po potrebi takoj po prejemu vloge ali ponudbe obvestijo o tem, koliko časa je potrebnega za obdelavo in prehodni zaključek postopka, ter o tem, ali je vložena vloga ali ponudba popolna.

Člen 91c

Navedba pravnih sredstev

Če so zaradi postopkovnega akta odredbodajalca okrnjene pravice vlagatelja, upravičenca ali pogodbenika, ta akt vsebuje navedbo razpoložljivih sredstev za varstvo v upravnih in/ali sodnih zadevah, s katerimi se lahko ta akt izpodbija.

Navedena je zlasti vrsta pravnega sredstva, organ ali organi, pri katerih ga je mogoče vložiti, ter roki za vložitev.

Če ni drugače določeno, je rok za vložitev pravnega sredstva dva meseca od dneva, ko je vlagatelj ali ponudnik v celoti in natančno obveščen o razpoložljivih pravnih sredstvih.

Sprememba 291

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Kontaktni podatki notranjega revizorja so na razpolago vsaki fizični ali pravni osebi, ki sodeluje pri odhodkih, da lahko na zaupen način vstopi v stik z notranjim revizorjem.

Notranji revizor ali vsaka fizična ali pravna oseba, ki mu posreduje informacije, ne sme zaradi tega utrpeti negativnih posledic.

Notranji revizor ne sme razkriti identitete svojih obveščevalcev.

Notranji revizor vsake institucije ima pravico, da obvesti organ, ki da razrešnico, če meni, da je to koristno.

Sprememba 154

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 4

4.   Institucija vsako leto organu, ki da razrešnico, pošlje poročilo s povzetkom, v katerem navede število in vrsto opravljenih notranjih revizij, dana priporočila ter sprejete ukrepe na podlagi teh priporočil.

4.   
  Vsa revizijska poročila so takoj po izdelavi na voljo organu, ki da razrešnico.
  Institucija vsako leto organu, ki da razrešnico, pošlje poročilo s povzetkom, v katerem navede število in vrsto opravljenih notranjih revizij, dana priporočila ter sprejete ukrepe na podlagi teh priporočil.

S povzetkom poročila se organ, ki da razrešnico, seznani z vsemi pregledi, pri katerih se priporočajo spremembe večjih projektov nakupa ali donacij ali večji proračunski prihranki.

Če obstaja odbor za spremljanje poteka revizij, ta v posebni izjavi poroča o učinku ukrepov, sprejetih na podlagi priporočil, na institucijo ter o morebitnih nadaljnjih izboljšavah.

Sprememba 269

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Poročila in ugotovitve notranjega revizorja, pa tudi poročila institucije postanejo dostopna javnosti šele po tem, ko notranji revizor potrdi ukrepe, uvedene za njihovo izvajanje.

Sprememba 155

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 3

3.   Ta naslov
  se
  ne uporablja za donacije
  , brez poseganja v člene 100 do 103, ali naročila storitev, sklenjena med Komisijo na eni strani ter Evropsko investicijsko banko, Evropskim investicijskim skladom ali katero koli drugo hčerinsko družbo Evropske investicijske banke na drugi strani
  .

3.   
  Brez poseganja v člene od 100 do 103 se
  ta naslov ne uporablja za donacije.

Sprememba 156

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1

1.   Komisija vzpostavi in vodi centralno bazo podatkov v skladu s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov. Baza podatkov vsebuje podatke o kandidatih in ponudnikih, ki so v kateri od situacij iz člena 100 ter člena 103(1)(b) in (2)(a). Baza podatkov je skupna za institucije, izvajalske agencije in organe iz
  člena 200
  .

1.   Komisija vzpostavi in vodi centralno bazo podatkov v skladu s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov. Zbirka podatkov vsebuje podatke o kandidatih in ponudnikih, ki so v kateri od situacij iz
  člena
  100
  , člena 101
  ter točke (b) člena 103(1) in točke (a) člena 103(2). Baza podatkov je skupna za institucije, izvajalske agencije in organe iz
  člena 196b in je javno dostopna
  .
  Organ, ki da razrešnico, je obveščen o številu primerov, ki jih je treba vpisati, in o številu dejansko v zbirko podatkov vpisanih primerov, če se slednje od prvega razlikuje.

Sprememba 157

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Dostop se organom iz tretjih držav odobri le, če so pravila iz člena 9 Uredbe (ES) št. 45/2001 izpolnjena in potem, ko se oceni vsak posamezni primer.

Sprememba 158

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 3

3.   
  Institucija lahko objavi sklep ali njegov povzetek, v katerem navede naziv gospodarskega subjekta, kratek opis dejstev ter trajanje izključitve ali znesek denarnih kazni.

3.   
  Zaradi boljše zaščite finančnih interesov Unije se lahko institucije v skladu z načelom sorazmernosti odločijo za objavo sklepov, s katerimi nalagajo upravne ali denarne kazni iz odstavka 1, potem ko je bil v celoti upoštevan postopek iz odstavka 1.

Pri odločitvi o objavi sklepa, s katerim se nalagajo upravne ali denarne kazni iz prvega pododstavka, se upošteva zlasti stopnja resnosti kršitve, vključno z njenim vplivom na finančne interese Unije in njeno podobo, ter čas, ki je pretekel od kršitve, trajanje in ponovitev kršitve, namen ali stopnjo malomarnosti zadevnega subjekta ter ukrepe, ki jih je zadevni subjekt sprejel za odpravo te situacije.

Sklep o objavi se vključi v sklep, s katerim se nalagajo upravne ali denarne kazni, in je v njem izrecno določena objava sklepa, s katerim se nalagajo kazni, ali njegovega povzetka na internetni strani instituciji.

Za odvračilni učinek objavljeni povzetek vključuje ime osebe, ki je odgovorna za kršitev, kratek opis kršitve, zadevni program in trajanje izključitve in/ali znesek denarnih kazni.

Sklep se objavi, potem ko so bila izčrpana pravna sredstva zoper njega ali po preteku rokov za njihovo vložitev, objava pa ostane na internetni strani do konca izključitvenega obdobja ali do preteka 6 mesecev od plačila denarnih kazni, če so te edini ukrep, ki je bil sklenjen.

Pri fizičnih osebah se pri objavi sklepa dosledno upošteva pravica do zasebnosti in spoštujejo pravice iz Uredbe (ES) št. 45/2001.

Sprememba 159

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Komisija s primernimi sredstvi in ob uporabi člena 91a zagotovi, da ponudniki lahko vnesejo vsebino ponudb in vsa ustrezna dokazila v elektronski obliki (e-javna naročila), če to želijo, in lahko, s privolitvijo ponudnika, shranijo takšna dokazila za vodenje prihodnjih postopkov v okviru e-javnih naročil v centralno bazo podatkov, ki je skupna vsem institucijam in subjektom, za katere velja ta uredba. Podatki se po šestmesečnem obdobju zbrišejo, razen če ponudnik ne zahteva trajnega shranjevanja. Ponudnik je odgovoren za ohranjanje in posodabljanje shranjenih podatkov.

Komisija v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato redno poroča Parlamentu in Svetu o napredku pri izvajanju te določbe.

Sprememba 160

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   Naročnik uradno obvesti vse kandidate ali ponudnike, katerih vloge ali ponudbe so bile zavrnjene, o razlogih za zavrnitev in vse ponudnike, ki izpolnjujejo merila za izključitev in izbor ter pošljejo tako pisno zahtevo, o značilnostih in relativnih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu ponudnika, ki mu je bilo naročilo oddano.

2.   Naročnik uradno obvesti vse kandidate ali ponudnike, katerih vloge ali ponudbe so bile zavrnjene, o razlogih za zavrnitev
  ter dnevu, ko poteče obdobje mirovanja iz člena 112(2),
  in vse ponudnike, ki izpolnjujejo merila za izključitev in izbor ter pošljejo tako pisno zahtevo, o značilnostih in relativnih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu ponudnika, ki mu je bilo naročilo oddano.

Sprememba 161

Predlog uredbe

Člen 109 – odstavek 1

1.
     
  Naročnik zahteva, da izvajalci vnaprej zagotovijo jamstvo v primerih, ki so določeni v delegirani uredbi iz člena 199.

črtano

Sprememba 162

Predlog uredbe

Člen 109 – odstavek 2

2.   Naročnik lahko, kadar meni, da je to ustrezno in sorazmerno, zahteva, da izvajalci zagotovijo
  tako
  jamstvo, da se:

2.
     
  Razen v primeru pogodb zelo nizke vrednosti, lahko
  naročnik, kadar meni, da je to ustrezno in sorazmerno
  za vsak primer posebej in ob upoštevanju analize tveganja
  , zahteva, da izvajalci zagotovijo jamstvo, da se:

| (a) | zagotovi celovita izvedba pogodbe ali |
| --- | --- |

(a)

zagotovi celovita izvedba pogodbe ali

| (a) | zagotovi celovita izvedba pogodbe ali |
| --- | --- |

(a)

zagotovi celovita izvedba pogodbe ali

| (b) | zmanjša finančno tveganje, povezano s predhodnim financiranjem. |
| --- | --- |

(b)

zmanjša finančno tveganje, povezano s predhodnim financiranjem.

| (b) | zmanjša finančno tveganje, povezano s predhodnim financiranjem. |
| --- | --- |

(b)

zmanjša finančno tveganje, povezano s predhodnim financiranjem.

Komisija lahko merila za analizo tveganja določi v delegirani uredbi iz člena 199.

Sprememba 163

Predlog uredbe

Člen 113

V razpisnih postopkih lahko pod enakimi pogoji sodelujejo vse fizične in pravne osebe, ki spadajo na področje uporabe Pogodb, ter vse fizične in pravne osebe iz tretjih držav, ki so z Unijo sklenile poseben sporazum na področju javnih naročil, pod pogoji, določenimi v navedenem sporazumu.

V razpisnih postopkih lahko pod enakimi pogoji sodelujejo vse fizične in pravne osebe, ki spadajo na področje uporabe Pogodb, ter vse fizične in pravne osebe iz tretjih držav, ki so z Unijo sklenile poseben sporazum na področju javnih naročil, pod pogoji, določenimi v navedenem sporazumu
  in če so v njem izrecno določene nadzorne pristojnosti, enake standardom Evropske unije, zlasti da imata Evropsko računsko sodišče in OLAF pravico dostopa do vseh zadevnih dokumentov in vpogleda vanje
  .

Sprememba 164

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 1 – točka b

| (b) | delovanja organa, ki si prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu ali ima cilj, ki je del politike Unije (donacije za poslovanje). |
| --- | --- |

(b)

delovanja organa, ki si prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu ali ima cilj, ki je del politike Unije (donacije za poslovanje).

| (b) | delovanja organa, ki si prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu ali ima cilj, ki je del politike Unije
  , in ki to politiko podpira
  (donacije za poslovanje). |
| --- | --- |

(b)

delovanja organa, ki si prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu ali ima cilj, ki je del politike Unije
  , in ki to politiko podpira
  (donacije za poslovanje).

Sprememba 165

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 2 – točka c

| (c) | finančni instrumenti iz naslova VIII prvega dela ter lastništvo deležev ali kapitalska udeležba v mednarodnih finančnih institucijah, kot so Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR) ali specializirani organi Unije, kot je Evropski investicijski sklad; |
| --- | --- |

(c)

finančni instrumenti iz naslova VIII prvega dela ter lastništvo deležev ali kapitalska udeležba v mednarodnih finančnih institucijah, kot so Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR) ali specializirani organi Unije, kot je Evropski investicijski sklad;

| (c) | finančni instrumenti iz naslova VIII prvega dela
  , posojila, instrumenti z deljenim tveganjem Unije ali finančni prispevki Unije k takim instrumentom, kapitalski instrumenti na osnovi načela zasebnega vlagatelja in financiranje v obliki navideznega lastniškega kapitala
  ter lastništvo deležev ali kapitalska udeležba v mednarodnih finančnih institucijah, kot so Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR) ali specializirani organi Unije, kot je Evropski investicijski sklad; |
| --- | --- |

(c)

finančni instrumenti iz naslova VIII prvega dela
  , posojila, instrumenti z deljenim tveganjem Unije ali finančni prispevki Unije k takim instrumentom, kapitalski instrumenti na osnovi načela zasebnega vlagatelja in financiranje v obliki navideznega lastniškega kapitala
  ter lastništvo deležev ali kapitalska udeležba v mednarodnih finančnih institucijah, kot so Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR) ali specializirani organi Unije, kot je Evropski investicijski sklad;

Sprememba 166

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Z donacijami so izenačene in po potrebi velja ta naslov za:

| (a) | koristi iz subvencioniranja obresti za nekatera posojila; |
| --- | --- |

(a)

koristi iz subvencioniranja obresti za nekatera posojila;

| (b) | druge kapitalske naložbe ali udeležbe, razen tistih iz točke (c) odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

druge kapitalske naložbe ali udeležbe, razen tistih iz točke (c) odstavka 2.

Sprememba 167

Predlog uredbe

Člen 115 a (novo)

Člen 115a

Upravičenci

1.
     
  Za namene tega naslova pojem „upravičenec” pomeni enega ali več subjektov, ki jim je bila dodeljena donacija.

2.
     
  Če ukrep izvaja ena ali več pravnih oseb, ki jih zastopa pravna oseba za usklajevanje, ali ki so tej osebi pridružene, sporazum o donaciji podpiše ta pravna oseba v imenu svojih pridruženih članov, ki se smatrajo za soupravičence.

3.
     
  Kadar se donacija dodeli več (so)upravičencem, so ti upravičenci navedeni ter pravice in dolžnosti med njimi in Komisijo določene v sporazumu o donaciji. Določi se predvsem, vendar ne izključno:

| (a) | veljavna zakonodaja in pristojno sodišče, |
| --- | --- |

(a)

veljavna zakonodaja in pristojno sodišče,

| (b) | finančna odgovornost pravne osebe za usklajevanje in njenih pridruženih članov do Komisije glede izvajanja celotnega ukrepa, |
| --- | --- |

(b)

finančna odgovornost pravne osebe za usklajevanje in njenih pridruženih članov do Komisije glede izvajanja celotnega ukrepa,

| (c) | možnost spremembe, s sklepom večine soupravičencev, pravic in dolžnosti med njimi; vsako spremembo števila ali istovetnosti sodelujočih upravičencev mora potrditi pristojni odredbodajalec, in se odobri, razen če obstaja nevarnost, da bi ta sprememba ogrozila namen donacije ali negativno in bistveno vplivala na zakonite pravice Komisije v okviru sporazuma o donaciji. |
| --- | --- |

(c)

možnost spremembe, s sklepom večine soupravičencev, pravic in dolžnosti med njimi; vsako spremembo števila ali istovetnosti sodelujočih upravičencev mora potrditi pristojni odredbodajalec, in se odobri, razen če obstaja nevarnost, da bi ta sprememba ogrozila namen donacije ali negativno in bistveno vplivala na zakonite pravice Komisije v okviru sporazuma o donaciji.

Sprememba 168

Predlog uredbe

Člen 116

Donacije so lahko v kateri koli od naslednjih oblik:

Donacije so lahko v kateri koli od naslednjih oblik:

| (a) | povračilo določenega deleža
  upravičenih
  stroškov, ki so dejansko nastali; |
| --- | --- |

(a)

povračilo določenega deleža
  upravičenih
  stroškov, ki so dejansko nastali;

| (a) | povračilo določenega deleža
  upravičenega dela vseh ekonomskih
  stroškov, ki so dejansko nastali; |
| --- | --- |

(a)

povračilo določenega deleža
  upravičenega dela vseh ekonomskih
  stroškov, ki so dejansko nastali;

| (aa) | povračilo določenega deleža standardnih stroškov na enoto; |
| --- | --- |

(aa)

povračilo določenega deleža standardnih stroškov na enoto;

| (b) | pavšalni zneski; |
| --- | --- |

(b)

pavšalni zneski;

| (b) | pavšalni zneski; |
| --- | --- |

(b)

pavšalni zneski;

| (c) | standardni stroški na enoto; |
| --- | --- |

(c)

standardni stroški na enoto;

| (d) | pavšalno financiranje; |
| --- | --- |

(d)

pavšalno financiranje;

| (d) | pavšalno financiranje; |
| --- | --- |

(d)

pavšalno financiranje;

| (e) | kombinacija oblik iz točk (a) do (d). |
| --- | --- |

(e)

kombinacija oblik iz točk (a) do (d).

| (e) | kombinacija oblik iz točk (a) do (d)
  in upoštevanje preferenc upravičencev glede računovodskih načel, ki so za njih običajna
  ; |
| --- | --- |

(e)

kombinacija oblik iz točk (a) do (d)
  in upoštevanje preferenc upravičencev glede računovodskih načel, ki so za njih običajna
  ;

Sprememba 270

Predlog uredbe

Člen 116 a (novo)

Člen 116a

Pavšalni zneski, standardni stroški na enoto in pavšalno financiranje

1.
     
  Brez poseganja v določbe temeljnega akta se uporaba pavšalnih zneskov, standardnih stroškov na enoto in pavšalnega financiranja odobri s sklepom Komisije, pri čemer se zagotovi spoštovanje načela enake obravnave upravičencev za isto kategorijo ukrepov ali delovnih programov.

Če največji znesek na donacijo ne preseže 50 000 EUR, lahko dodelitev sredstev odobri pristojni odredbodajalec.

2.
     
  Odobritev je podprta najmanj z naslednjim:

| a) | utemeljitvijo ustreznosti teh oblik financiranja glede na naravo podprtih ukrepov ali delovnih programov, pa tudi glede na tveganje nepravilnosti in goljufij ter stroške nadzora; |
| --- | --- |

a)

utemeljitvijo ustreznosti teh oblik financiranja glede na naravo podprtih ukrepov ali delovnih programov, pa tudi glede na tveganje nepravilnosti in goljufij ter stroške nadzora;

| b) | opredelitvijo stroškov oziroma kategorij stroškov, ki bodo poravnani s pavšalnimi zneski, standardnimi stroški na enoto ali pavšalnim financiranjem, pri čemer so izključeni stroški, ki do takšnega financiranja po upoštevnih pravilih Unije niso upravičeni; |
| --- | --- |

b)

opredelitvijo stroškov oziroma kategorij stroškov, ki bodo poravnani s pavšalnimi zneski, standardnimi stroški na enoto ali pavšalnim financiranjem, pri čemer so izključeni stroški, ki do takšnega financiranja po upoštevnih pravilih Unije niso upravičeni;

| c) | opisom metod za določanje pavšalnih zneskov, standardnih stroškov na enoto oziroma pavšalnega financiranja, ki opredeljujejo pogoje, pod katerimi bo mogoče v razumni meri zagotoviti spoštovanje načel nepridobitnosti in sofinanciranja ter preprečevanje dvojnega financiranja stroškov. Te metode temeljijo na:










  i) | statističnih podatkih ali podobnih objektivnih sredstvih oziroma |
| --- | --- | --- |

c)

opisom metod za določanje pavšalnih zneskov, standardnih stroškov na enoto oziroma pavšalnega financiranja, ki opredeljujejo pogoje, pod katerimi bo mogoče v razumni meri zagotoviti spoštovanje načel nepridobitnosti in sofinanciranja ter preprečevanje dvojnega financiranja stroškov. Te metode temeljijo na:

i)

statističnih podatkih ali podobnih objektivnih sredstvih oziroma

| ii) | pristopu glede na posameznega upravičenca, ob upoštevanju potrjenih ali z revizijo preverljivih obstoječih podatkov o upravičencu oziroma o njegovih običajnih načinih obračunavanja stroškov. |
| --- | --- |

ii)

pristopu glede na posameznega upravičenca, ob upoštevanju potrjenih ali z revizijo preverljivih obstoječih podatkov o upravičencu oziroma o njegovih običajnih načinih obračunavanja stroškov.

3.
     
  V primerih, ko je upoštevanje običajnih načinov obračunavanja stroškov upravičenca odobreno, lahko pristojni odredbodajalec vnaprej ali z ustrezno strategijo naknadnih kontrol oceni skladnost teh načinov s pogoji iz odstavka 2.

Če je bila skladnost običajnih načinov obračunavanja stroškov upravičenca s pogoji iz odstavka 2 ugotovljena vnaprej, se pavšalni zneski, standardni stroški na enoto in pavšalno financiranje, določeni z uporabo teh načinov, ne preverjajo z naknadnimi kontrolami.

Pristojni odredbodajalec lahko oceni, da so običajni načini obračunavanja stroškov upravičenca skladni s pogoji iz odstavka 2, če so sprejemljivi za državne organe v okviru primerljivih programov financiranja.

Sprememba 169

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 3

3.   Donacije morajo vključevati sofinanciranje, kar pa ne posega v posebna pravila iz naslova IV drugega dela.

3.   Donacije morajo vključevati sofinanciranje, kar pa ne posega v posebna pravila iz naslova IV drugega dela.

Prvi pododstavek ne velja za politične stranke in politične ustanove na ravni Unije.

Donacije ne smejo preseči skupne zgornje meje, ki je izražena v obliki absolutne vrednosti, določene na podlagi ocene upravičenih stroškov.

Upravičenec lahko nadomesti druge vire financiranja tretjih strani s svojimi finančnimi sredstvi, če pri tem upošteva načelo sofinanciranja.

Donacija ne sme preseči upravičenih stroškov.

Sprememba 170

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 4

4.   Z donacijo si upravičenec v okviru svojega ukrepa ali delovnega programa ne sme prizadevati za dobiček ali ga ustvariti.

4.   Z donacijo si upravičenec v okviru svojega ukrepa ali delovnega programa ne sme prizadevati za dobiček ali ga ustvariti.

Prvi pododstavek se ne uporablja za:

Prvi pododstavek se ne uporablja za:

| (a) | ukrepe, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičenca ali ustvarjanje prihodkov; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičenca ali ustvarjanje prihodkov;

| (a) | ukrepe, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičenca ali
  dejavnosti za ustvarjanje
  prihodkov
  , da se zagotovi njihova trajnost po obdobju financiranja s strani Unije, ki je določeno v sklepu ali sporazumu o donaciji
  ; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičenca ali
  dejavnosti za ustvarjanje
  prihodkov
  , da se zagotovi njihova trajnost po obdobju financiranja s strani Unije, ki je določeno v sklepu ali sporazumu o donaciji
  ;

| (b) | štipendije za študij, raziskovanje ali usposabljanje, plačane fizičnim osebam. |
| --- | --- |

(b)

štipendije za študij, raziskovanje ali usposabljanje, plačane fizičnim osebam.

| (b) | štipendije za študij, raziskovanje ali usposabljanje, plačane fizičnim osebam; |
| --- | --- |

(b)

štipendije za študij, raziskovanje ali usposabljanje, plačane fizičnim osebam;

| (ba) | drugo neposredno pomoč, plačano fizičnim osebam, ki jo najbolj potrebujejo, kot so brezposelne osebe, in/ali po programih za zunanje ukrepe Unije za begunce; |
| --- | --- |

(ba)

drugo neposredno pomoč, plačano fizičnim osebam, ki jo najbolj potrebujejo, kot so brezposelne osebe, in/ali po programih za zunanje ukrepe Unije za begunce;

| (bb) | donacije, ki temeljijo na pavšalni stopnji in/ali pavšalnih zneskih in/ali stroških na enoto, če so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 116a(2); |
| --- | --- |

(bb)

donacije, ki temeljijo na pavšalni stopnji in/ali pavšalnih zneskih in/ali stroških na enoto, če so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 116a(2);

| (bc) | donacije nizke vrednosti. |
| --- | --- |

(bc)

donacije nizke vrednosti.

Če se ustvari dobiček, ima Komisija pravico izterjati odstotek dobička, ki ustreza prispevku Unije k upravičenim stroškom, ki jih je upravičenec dejansko imel z izvajanjem ukrepa ali programa dela.

Sprememba 171

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  V tem naslovu je dobiček določen tako:

| (a) | pri donacijah za ukrepe pomeni dobiček presežek prejemkov glede na stroške, ki jih je imel upravičenec ob predložitvi zahtevka za končno izplačilo; |
| --- | --- |

(a)

pri donacijah za ukrepe pomeni dobiček presežek prejemkov glede na stroške, ki jih je imel upravičenec ob predložitvi zahtevka za končno izplačilo;

| (b) | pri donacijah za materialne stroške pomeni dobiček presežek v proračunu za poslovanje upravičenca. Upravičenci imajo pravico prenesti 3 % dobička v leto N+2. Najprej morajo uporabiti prenesena sredstva. Pravila o jamstvih se uporabljajo smiselno, če preneseni znesek presega mejno vrednost, ki je bila določena za donacije zelo nizke in/ali nizke vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

pri donacijah za materialne stroške pomeni dobiček presežek v proračunu za poslovanje upravičenca. Upravičenci imajo pravico prenesti 3 % dobička v leto N+2. Najprej morajo uporabiti prenesena sredstva. Pravila o jamstvih se uporabljajo smiselno, če preneseni znesek presega mejno vrednost, ki je bila določena za donacije zelo nizke in/ali nizke vrednosti.

Sprememba 172

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 6

6.
     
  Za pavšalne zneske, standardne stroške na enoto in pavšalno financiranje se spoštovanje pravil o neprofitnosti in sofinanciranju iz odstavkov 3 in 4 ustrezno zagotovi ob njihovi določitvi ali v fazi ocenjevanja vloge za donacijo.

črtano

Sprememba 173

Predlog uredbe

Člen 117 a (novo)

Člen 117a

Upravičeni stroški

1.
     
  Donacije ne presegajo skupne zgornje meje, izražene v obliki absolutne vrednosti, ki jo je treba določiti na podlagi ocene upravičenih stroškov.

Donacije ne presegajo upravičenih stroškov.

2.
     
  Upravičeni stroški so dejanski stroški, ki jih je imel upravičenec do donacije in ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

| (a) | nastanejo v obdobju trajanja ukrepa ali programa dela, razen stroškov, ki se nanašajo na končna poročila in revizijska potrdila; |
| --- | --- |

(a)

nastanejo v obdobju trajanja ukrepa ali programa dela, razen stroškov, ki se nanašajo na končna poročila in revizijska potrdila;

| (b) | navedeni so v oceni celotnega proračuna ukrepa ali programa dela; |
| --- | --- |

(b)

navedeni so v oceni celotnega proračuna ukrepa ali programa dela;

| (c) | potrebni so za izvajanje ukrepa ali programa dela, ki je predmet donacije; |
| --- | --- |

(c)

potrebni so za izvajanje ukrepa ali programa dela, ki je predmet donacije;

| (d) | so določljivi in preverljivi ter zlasti zabeleženi v računovodskih izkazih upravičenca in pripravljeni v skladu z računovodskimi standardi, ki se uporabljajo v državi, kjer ima upravičenec svoj sedež, in v skladu z običajnimi računovodskimi praksami upravičenca; ter |
| --- | --- |

(d)

so določljivi in preverljivi ter zlasti zabeleženi v računovodskih izkazih upravičenca in pripravljeni v skladu z računovodskimi standardi, ki se uporabljajo v državi, kjer ima upravičenec svoj sedež, in v skladu z običajnimi računovodskimi praksami upravičenca; ter

| (e) | ustrezajo zahtevam veljavne davčne in socialne zakonodaje. |
| --- | --- |

(e)

ustrezajo zahtevam veljavne davčne in socialne zakonodaje.

3.
     
  Ne glede na odstavek 1 in osnovni akt, za katerega velja člen 2, je treba v javnih razpisih določiti kategorije upravičenih stroškov pri financiranju s sredstvi Unije.

Pristojni odredbodajalec na podlagi prenosa prizna za upravičene naslednje stroške:

| (a) | stroške, povezane z bančno garancijo ali primerljivim zavarovanjem, ki jih upravičenec do donacije predloži v skladu s členom 125; |
| --- | --- |

(a)

stroške, povezane z bančno garancijo ali primerljivim zavarovanjem, ki jih upravičenec do donacije predloži v skladu s členom 125;

| (b) | stroške, povezane z zunanjimi revizijami, ki jih pristojni odredbodajalec zahteva ob vlogi za financiranje ali bo prejemu poročila o stroških; |
| --- | --- |

(b)

stroške, povezane z zunanjimi revizijami, ki jih pristojni odredbodajalec zahteva ob vlogi za financiranje ali bo prejemu poročila o stroških;

| (c) | davek na dodano vrednost (DDV), ki ga je upravičenec plačal in se mu ne more povrniti v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. Načini povračila se določijo v delegirani uredbi iz člena 199. |
| --- | --- |

(c)

davek na dodano vrednost (DDV), ki ga je upravičenec plačal in se mu ne more povrniti v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. Načini povračila se določijo v delegirani uredbi iz člena 199.

| (d) | stroške amortizacije, če jih je upravičenec dejansko imel; |
| --- | --- |

(d)

stroške amortizacije, če jih je upravičenec dejansko imel;

| (e) | upravne odhodke, stroške za zaposlene in opremo, vključno s stroški za plače osebja nacionalnih uprav, kolikor so povezani s stroški dejavnosti, ki jih zadevni javni organ ne bi izvajal, če ne bi izvajal zadevnega projekta; |
| --- | --- |

(e)

upravne odhodke, stroške za zaposlene in opremo, vključno s stroški za plače osebja nacionalnih uprav, kolikor so povezani s stroški dejavnosti, ki jih zadevni javni organ ne bi izvajal, če ne bi izvajal zadevnega projekta;

| (f) | razen v primeru donacij za poslovanje, stroške, nastale z zagotavljanem nemotenega poteka dejavnosti, ki pa jih ni mogoče takoj povezati s ponujenimi proizvodi/storitvami („neposredni” ali „skupni” stroški) v višini do 10 % vseh neposredno upravičenih stroškov ukrepa, če ta ne presega 250 000 EUR, in nato do 8 % na osnovi pavšalne stopnje. Ta odstotek se lahko poveča zlasti za usklajevanje pravnih oseb v skladu z delegirano uredbo iz člena 199. Zgornja meja se lahko preseže z obrazloženim sklepom Komisije. |
| --- | --- |

(f)

razen v primeru donacij za poslovanje, stroške, nastale z zagotavljanem nemotenega poteka dejavnosti, ki pa jih ni mogoče takoj povezati s ponujenimi proizvodi/storitvami („neposredni” ali „skupni” stroški) v višini do 10 % vseh neposredno upravičenih stroškov ukrepa, če ta ne presega 250 000 EUR, in nato do 8 % na osnovi pavšalne stopnje. Ta odstotek se lahko poveča zlasti za usklajevanje pravnih oseb v skladu z delegirano uredbo iz člena 199. Zgornja meja se lahko preseže z obrazloženim sklepom Komisije.

4.
     
  Stroški, ki so jih imeli pridruženi člani iz člena 115a, se obravnavajo kot upravičeni, če so zadevni pridruženi člani navedeni v sporazumu ali sklepu o donaciji in spoštujejo pravila, ki se nanašajo na upravičenca v okviru sporazuma ali sklepa o donaciji, vključno s pravili o pravicah Komisije, OLAF in Računskega sodišča, da nadzorujejo odhodke v skladu s pravili za donacije.

Sprememba 174

Predlog uredbe

Člen 117 b (novo)

Člen 117b

Sofinanciranje v naravi

1.
     
  Sofinanciranja v obliki prispevkov v naravi se ne sme upoštevati za namene izračuna dobička, ki se ustvari z donacijo.

2.
     
  Odgovorni odredbodajalec lahko sprejme prispevke v naravi kot sofinanciranje, če meni, da so potrebni ali primerni. Če se sofinanciranje v naravi nudi v podporo donacijam nizkih vrednosti mora odredbodajalec, če namerava tako sofinanciranje zavrniti, utemeljiti, zakaj ni potrebno ali primerno.

Taki prispevki ne smejo preseči:

| (a) | stroškov, ki jih je dejansko imel upravičenec in jih lahko dokaže z računovodskimi dokumenti; |
| --- | --- |

(a)

stroškov, ki jih je dejansko imel upravičenec in jih lahko dokaže z računovodskimi dokumenti;

| (b) | ali, če takih dokumentov ni, stroškov, ki so splošno veljavni na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(b)

ali, če takih dokumentov ni, stroškov, ki so splošno veljavni na zadevnem trgu.

Prispevki v naravi se predstavijo ločeno v ocenjenem proračunu in odražajo vsa sredstva, ki so bila namenjena za ukrep. Njihova vrednost na enoto se oceni v začasnem proračunu in se kasneje ne sme spreminjati.

Prispevki v naravi morajo biti v skladu z nacionalnimi davčnimi pravili in pravili na področju socialne varnosti.

Sprememba 175

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 1 – pododstavek 3

Prvi pododstavek se ne uporablja za pomoč za krizno upravljanje
  ter
  ukrepe v okviru civilne zaščite in
  humanitarne pomoči
  .

Prvi pododstavek se ne uporablja za pomoč za krizno upravljanje
  , zlasti v tem smislu izvedene
  ukrepe v okviru civilne zaščite, in
  humanitarno pomoč
  .

Sprememba 176

Predlog uredbe

Člen 120 – odstavek 1 – pododstavek 2

V takih primerih upravičeni stroški za financiranje ne smejo nastati pred datumom vložitve vloge za donacijo, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih, kot so določeni v temeljnem aktu, ali v primeru skrajne nuje po pomoči za krizno upravljanje ter ukrepih v okviru civilne zaščite
  in
  humanitarne pomoči.

V takih primerih upravičeni stroški za financiranje ne smejo nastati pred datumom vložitve vloge za donacijo, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih, kot so določeni v temeljnem aktu, ali v primeru skrajne nuje po pomoči za krizno upravljanje ter ukrepih v okviru civilne zaščite, humanitarne pomoči
  in v razmerah, ki bi se lahko stopnjevale do oboroženega spopada
  .

Sprememba 177

Predlog uredbe

Člen 121

Člen 121

Načelo degresivnega dodeljevanja

Če ni v temeljnem aktu ali sklepu o financiranju za donacije, dodeljene v skladu s členom 51(5)(d), za organe, ki si prizadevajo za cilj v splošnem interesu Unije, drugače določeno, se pri donacijah za poslovanje, ki se obnovijo za več kot štiri leta, njihov znesek po četrtem letu postopoma znižuje.

črtano

Sprememba 178

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 1

1.   Vloge za donacijo se vložijo pisno.

1.   Vloge za donacijo se vložijo pisno
  ali, če je primerno, v varni elektronski obliki
  .
  Kadar meni, da je to mogoče, Komisija ponudi možnost spletne prijave.

Sprememba 179

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Skrajni rok za obravnavo vlog je šest mesecev, če je sklep komisije pogoj, pa devet mesecev od konca roka, določenega za oddajo vloge. Ta rok se lahko izjemoma podaljša, če to zahteva posebna vrsta in predmet donacije. V takem primeru se v zadevnem javnem razpisu objavi začasni rok. Če roka ni mogoče spoštovati iz drugih razlogov, odredbodajalec na podlagi prenosa to navede v svojem letnem poročilu o dejavnostih skupaj z razlogi in predlogi za ukrepe za izboljšavo. V naslednjem letnem poročilu o dejavnostih poroča o uspehu teh ukrepov za izboljšavo.

Sprememba 180

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 3

3.   Členi 100 do 103 se uporabljajo tudi za vlagatelje vlog za donacije. Vlagatelji morajo potrditi, da niso v kateri od situacij iz členov 100 do 103. Vendar
  se
  odredbodajalec
  lahko odpove zahtevi po predložitvi
  takšnega potrdila
  , kakor je določeno v delegirani uredbi iz člena 199,
  v naslednjih primerih:

3.   Členi 100 do 103 se uporabljajo tudi za vlagatelje vlog za donacije. Vlagatelji morajo potrditi, da niso v kateri od situacij iz členov 100 do 103. Vendar odredbodajalec
  ne zahteva
  takšnega potrdila v naslednjih primerih:

| (a) | za pogodbe zelo nizkih vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

za pogodbe zelo nizkih vrednosti;

| (a) | za pogodbe nizkih vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

za pogodbe nizkih vrednosti;

| (b) | kadar je bilo takšno potrdilo pred kratkim predloženo v drugem postopku dodeljevanja; |
| --- | --- |

(b)

kadar je bilo takšno potrdilo pred kratkim predloženo v drugem postopku dodeljevanja;

| (b) | kadar je bilo takšno potrdilo pred kratkim predloženo v drugem postopku dodeljevanja. |
| --- | --- |

(b)

kadar je bilo takšno potrdilo pred kratkim predloženo v drugem postopku dodeljevanja.

| (c) | kadar takšnega potrdila ni mogoče predložiti. |
| --- | --- |

(c)

kadar takšnega potrdila ni mogoče predložiti.

Sprememba 181

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  V vlogi je prikazan pravni položaj vlagatelja ter njegova finančna in operativna zmogljivost za izvajanje predlaganega ukrepa ali programa dela.

V ta namen vlagatelj predloži častno izjavo in razen za donacije nizke vrednosti vsa dokazila, ki jih odgovorni odredbodajalec zahteva na podlagi ocene tveganja. Zahtevana dokazila so navedena v pozivu za zbiranje predlogov.

Kot dokazilo se lahko zahtevajo predvsem izkazi poslovnega izida ali bilance stanja za zadnje zaključeno proračunsko leto.

Finančna sposobnost se ne preverja pri fizičnih osebah, ki prejemajo štipendije, javnih organih ali mednarodnih organizacijah. Odgovorni odredbodajalec lahko glede na svojo analizo tveganja opusti dolžnost preverjanja operativne zmogljivosti javnega organa ali mednarodne organizacije.

Pri vlogah za donacije za ukrepe v znesku nad 750 000 EUR ali donacije za materialne stroške nad 100 000 EUR se predloži revizijsko poročilo, ki ga pripravi pooblaščeni zunanji revizor. To poročilo potrjuje računovodske izkaze za zadnje razpoložljivo proračunsko leto in odredbodajalec na podlagi prenosa izrecno sprejme ali zavrne revizijsko poročilo v 90 dneh. Poročilo, ki ga odredbodajalec na podlagi prenosa sprejme, je zavezujoče in se naknadno ne pregleduje ali ocenjuje več, razen v primeru novih dokazov, ki kažejo na nepravilnosti ali goljufije.

Sprememba 182

Predlog uredbe

Člen 125

Odgovorni odredbodajalec lahko, če meni, da je ustrezno in sorazmerno, zahteva, da upravičenec vnaprej predloži jamstvo, da zmanjša finančno tveganje, povezano s predhodnim financiranjem.

Odgovorni odredbodajalec lahko, če meni, da je ustrezno in sorazmerno,
  od primera do primera in ob upoštevanju analize tveganja,
  zahteva, da upravičenec vnaprej predloži jamstvo, da zmanjša finančno tveganje, povezano s predhodnim financiranjem.

Pri donacijah nizkih ali zelo nizkih vrednosti se jamstva ne zahteva, če je upravičenec v zadnjih petih letih prejel vsaj eno donacijo na leto.

Sprememba 183

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 1

1.   Znesek donacije ni dokončen, dokler
  odgovorni
  odredbodajalec ne sprejme končnih poročil in zaključnega računa, brez poseganja v poznejše kontrole institucije.

1.   Znesek donacije ni dokončen, dokler
  pristojni
  odredbodajalec
  na podlagi prenosa
  ne sprejme končnih poročil in zaključnega računa, brez poseganja v poznejše kontrole institucije
  , ki jih je treba pravočasno izvajati
  .

Sprememba 184

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 2

2.   Kadar
  v postopku dodeljevanja ali v času izvršitve donacije pride
  do resnih napak, nepravilnosti ali goljufij,
  lahko
  odgovorni odredbodajalec
  , potem ko se upravičencu da možnost, da izrazi svoje stališče, uvede katerega koli od ukrepov iz člena 110.

2.   Kadar
  pride v postopku za oddajo naročila
  do resnih napak, nepravilnosti ali goljufij, odgovorni odredbodajalec
  prekine postopek in lahko uvede vse potrebne ukrepe, vključno s preklicem postopka
  .
  O domnevnem primeru goljufije nemudoma obvesti OLAF.

Sprememba 185

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Če se po dodelitvi donacije izkaže, da je v postopku dodelitve ali izvrševanja donacije prišlo do resnih napak, nepravilnosti ali goljufije, lahko odgovorni odredbodajalec glede na stopnjo v postopku odstopi od podpisa sporazuma o donaciji ali obvestila o sklepu o donaciji, prekine izvrševanje donacije ali, če je primerno, odpove pogodbo ali sklep o donaciji, potem ko je bila vlagatelju ali upravičencu dana možnost, da izrazi svoje stališče.

Sprememba 186

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  Če gre za napake, nepravilnosti ali goljufije upravičenca, ali če upravičenec ne izpolni dolžnosti, ki jih ima po sporazumu ali sklepu o donaciji, lahko odgovorni odredbodajalec poleg tega zmanjša donacijo ali izterja zneske, ki so bili neustrezno izplačani po sporazumu ali sklepu o donaciji, in sicer sorazmerno z resnostjo napak, nepravilnosti ali goljufij ali kršitvijo obveznosti, potem ko je bila upravičencu dana možnost, da izrazi svoje stališče.

Sprememba 187

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 3

3.   
  Če kontrole ali revizije pokažejo, da se pri enem od upravičencev ponavljajo napake, ki vplivajo tudi na nerevidirane projekte, v katerih sodeluje ali je sodeloval ta upravičenec, lahko odredbodajalec razširi ugotovitve na navedene nerevidirane projekte, ki pa se še vedno lahko revidirajo v skladu s sporazumom o donaciji, in zahteva povračilo zadevnih zneskov.

3.   
  Pri sistemskih ali ponavljajočih se napakah ali nepravilnostih, ki jih je mogoče pripisati upravičencu, ki presegajo prag pomembnosti in vplivajo na vrsto donacij, ki mu je bila odobrena pod podobnimi pogoji, lahko odgovorni odredbodajalec prekine izvrševanje vseh zadevnih donacij ali po potrebi odpove zadevne sporazume ali sklepe o donaciji s tem upravičencem, sorazmerno z resnostjo napak, nepravilnosti ali goljufij, potem ko je bila upravičencu dana možnost, da izrazi svoje stališče. Poleg tega lahko odgovorni odredbodajalec uvede finančne popravke za vse donacije, povezane z zgoraj omenjenimi sistemskimi ali ponavljajočimi se napakami ali nepravilnostmi, ki jih je mogoče revidirati v skladu s sporazumi ali sklepi o donaciji z zmanjšanjem donacije ali izterjavo zneskov, ki so bili neustrezno plačani po sporazumu ali sklepu o donaciji.

Znesek finančnega popravka se, če je to mogoče in izvedljivo, za vsako donacijo določi na osnovi stroškov, ki so bili neustrezno prijavljeni kot upravičeni. Če ni mogoče ali izvedljivo natančno ugotoviti zneska neupravičenih stroškov, lahko finančni popravki temeljijo na ekstrapolaciji ali pavšalu ob upoštevanju načela sorazmernosti.

Upravičenec lahko v kontradiktornem postopku izpodbija uporabljene popravke, če dokaže, da so bili
  izračunani napačno
  , in predloži nove izračune.

3a.
     Upravičenec lahko v kontradiktornem postopku
  pred pristojnim odborom za usklajevanje
  izpodbija
  odločitve, sprejete v skladu z odstavki od 2a do 3.

Upravičenec lahko zlasti izpodbija
  uporabljene popravke, če
  prepričljivo
  dokaže, da
  ni ponavljajoče se ali sistemske napake, ali da
  so bili
  izračuni napačni
  , in predloži nove izračune.
  Upravičenec ima pravico do povrnitve stroškov pravne pomoči zagovornika, kolikor je pri zagovoru uspešen.

Sprememba 188

Predlog uredbe

Člen 126 a (novo)

Člen 126a

Obdobja za hranjenje dokumentov

1.
     
  Upravičenci hranijo dokumente, dokazila, statistične podatke in druge listine, ki se nanašajo na donacije, pet let po plačilu preostanka zneska in tri leta v primeru donacij nizkih vrednosti.

2.
     
  Dokumente, ki se nanašajo na revizijo, prizive, pravne spore ali poravnavo zahtevkov, ki izhajajo iz izvedbe projekta, se hranijo, dokler take revizije, prizivi, pravni spori ali poravnave zahtevkov niso razrešeni.

3.
     
  Komisija lahko v delegirani uredbi iz člena 199 določi, koliko časa morajo akreditirani organi in Komisija hraniti dokumente.

Sprememba 189

Predlog uredbe

Člen 128

Člen 128

Opredelitev

V tej uredbi „nagrade“ pomenijo finančne prispevke, dodeljene
  na podlagi natečajev.

Člen 128

Področje uporabe nagrad

Nagrade so finančni prispevki, podeljene kot nagrada
  na podlagi natečajev.
  Uporabo nagrad je treba spodbujati, ne smejo pa nadomestiti ustrezno strukturiranega financiranja.

Sprememba 190

Predlog uredbe

Člen 129 – odstavek 1

1.   Za nagrade veljata načeli preglednosti in enakega obravnavanja.

1.   Za nagrade veljata načeli preglednosti in enakega obravnavanja
  , spodbujati pa morajo doseganje evropske dodane vrednosti
  .
  Nagrade nad 5 000 000 EUR se lahko podeljujejo samo v skladu s pravnim aktom Unije v smislu členov 288, 289 in 290 PDEU, ki izrecno določajo pogoje sodelovanja, merila podelitve, nagradni znesek in postopek za izbor strokovnjakov za oceno. Nagrade samodejno zapadejo s potekom veljavnosti uredbe, ki določa večletni finančni okvir, v katerem se je začelo njihovo izvajanje ali pet let po njihovi objavi, kar koli je kasneje.

Prejemki, ki izvirajo iz zapadlosti nagrade, se obravnavajo kot notranji namenski prejemki.

Sprememba 191

Predlog uredbe

Člen 129 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   
  Nagrade so del
  delovnega programa
  iz člena 118, ki ga sprejme Komisija, in zanje velja člen 118(2)
  .

2.   
  Zato so nagrade odvisne
  od delovnega programa, ki
  se objavi na začetku leta izvajanja
  .
  Program se izvaja z objavo natečajev.

Sprememba 192

Predlog uredbe

Člen 129 – odstavek 2 – pododstavek 3

Nagrad ni mogoče dodeliti neposredno brez natečaja,
  ki ga je treba objaviti na enak način kot pozive za zbiranje predlogov
  .

Nagrad ni mogoče dodeliti neposredno brez natečaja,
  poleg tega pa se letno objavijo skladno s členoma 31(2) in (3)
  .

Sprememba 193

Predlog uredbe

Člen 129 – odstavek 3

3.   
  Prispevke na natečaju na podlagi objavljenih pravil natečaja oceni komisija strokovnjakov.

3.   Nagrade dodeli odgovorni odredbodajalec
  ali žirija
  .
  Ta
  svobodno odloča, ali
  bo dodelil oz. dodelila
  nagrade, glede na oceno kakovosti prispevkov
  na podlagi pravil natečaja
  .

Nagrade
  nato
  dodeli odgovorni odredbodajalec
  na podlagi ocene komisije strokovnjakov, ki
  svobodno odloča, ali
  naj dodelitev
  nagrade
  priporoči ali ne
  , glede na oceno kakovosti prispevkov.
  Pristojni odredbodajalec na podlagi prenosa priloži sklep o nagradi skupaj s seznamom strokovnjakov, ki sodelujejo pri oceni, in obrazložitvijo njihovega izbora svojemu letnemu poročilu o dejavnostih.

Sprememba 271

Predlog uredbe

Člen 130 – odstavek 1

1.   V tej uredbi „finančni instrumenti“ pomenijo ukrepe Unije v obliki finančne podpore iz proračuna za uresničevanje posameznih ciljev politik s posojili, jamstvi, naložbami v kapital ali navidezni lastniški kapital ali soudeležbo v kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu ali drugimi instrumenti, povezanimi s tveganjem, po možnosti v kombinaciji z donacijami.

1.   V tej uredbi „finančni instrumenti“ pomenijo ukrepe Unije v obliki finančne podpore iz proračuna
  , kjer to izrecno dovoljuje glavni temeljni akt za posamezno področje,
  za uresničevanje posameznih ciljev politik s posojili, jamstvi, naložbami v kapital ali navidezni lastniški kapital ali soudeležbo v kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu ali drugimi instrumenti, povezanimi s tveganjem, po možnosti v kombinaciji z donacijami.
  Temeljni akt izrecno navaja vrsto finančnega instrumenta, ki ga je dovoljeno uporabiti pri doseganju političnih ciljev.

Uporabljajo se naslednje opredelitve:

| (a) | „naložba navideznega lastniškega kapitala“ pomeni vrsto financiranja, ki vključuje mešanico kapitala in dolga, pri čemer kapital omogoča vlagateljem, da dosežejo visoko stopnjo donosa ob uspehu družbe, ali pri čemer dolg pomeni ceno s premijo, ki prispeva k donosu za vlagatelja (na primer dolžniško-lastniški dolg ali podrejeni dolg); |
| --- | --- |

(a)

„naložba navideznega lastniškega kapitala“ pomeni vrsto financiranja, ki vključuje mešanico kapitala in dolga, pri čemer kapital omogoča vlagateljem, da dosežejo visoko stopnjo donosa ob uspehu družbe, ali pri čemer dolg pomeni ceno s premijo, ki prispeva k donosu za vlagatelja (na primer dolžniško-lastniški dolg ali podrejeni dolg);

| (b) | „instrument z deljenim tveganjem“ pomeni finančni instrument, ki zagotavlja celotno ali delno kritje določenega tveganja v zameno za dogovorjeno plačilo, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

„instrument z deljenim tveganjem“ pomeni finančni instrument, ki zagotavlja celotno ali delno kritje določenega tveganja v zameno za dogovorjeno plačilo, kjer je to ustrezno;

| (c) | „instrument z deljenim tveganjem za projektne obveznice“ pomeni izboljšanje kreditne kvalitete v obliki posojila ali jamstva, ki krije tveganje dolžniških obveznosti projekta in omejuje kreditno tveganje imetnikov obveznic. |
| --- | --- |

(c)

„instrument z deljenim tveganjem za projektne obveznice“ pomeni izboljšanje kreditne kvalitete v obliki posojila ali jamstva, ki krije tveganje dolžniških obveznosti projekta in omejuje kreditno tveganje imetnikov obveznic.

V primerih, ko je več subjektov udeleženih v operaciji, ki jo krije instrument za delitev tveganja, tveganje za proračun Unije sorazmerno ne sme presegati zneska donacije Unije.

Sprememba 272

Predlog uredbe

Člen 130 – odstavek 3

3.   Komisija lahko uporablja finančne instrumente pri neposrednem upravljanju ali pri posrednem upravljanju, pri katerem so za izvajanje nalog pooblaščeni subjekti iz člena 55(1)(b)
  (iii)
  in
  (iv)
  .

3.   Komisija lahko uporablja finančne instrumente pri neposrednem upravljanju ali pri posrednem upravljanju,
  če to določa temeljni akt,
  pri katerem so za izvajanje nalog pooblaščeni subjekti iz člena 55(1)(b)
  (iv)
  in
  (vi)
  .
  Statut in narava subjekta, ki se mu zaupa upravljanje, se opredelita v temeljnem aktu.

Komisija je odgovorna za to, da je izvedbeni okvir za finančne instrumente skladen z načelom dobrega finančnega poslovodenja in da prispeva k uresničevanju opredeljenih političnih ciljev. Komisija je odgovorna za izvajanje finančnih instrumentov, brez poseganja v zakonske in pogodbene obveznosti pooblaščenih oseb v skladu z upoštevno zakonodajo.

Evropski parlament je redno obveščen o izvajanju finančnih instrumentov.

Sprememba 273

Predlog uredbe

Člen 130 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Finančne operacije, pri katerih je izkoriščen finančni instrument Unije, dan na voljo v obliki nepovratnih sredstev ali subvencije oziroma skupaj z njimi, ne smejo voditi k davčnim utajam v zvezi z evropskimi upravičenci ter drugimi zadevnimi državami in zakonodajami.

Nosilci finančnih operacij, ki upravljajo zadevne finančne instrumente, so skupaj z morebitnimi drugimi storilci odgovorni za vse finančne izgube, izhajajoče iz kršitev te določbe.

Sprememba 195

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 1

1.   Finančni instrumenti so na razpolago končnim prejemnikom sredstev Unije v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in enakega obravnavanja ter v skladu s cilji, določenimi v temeljnih aktih, ki se uporabljajo za te finančne instrumente.

1.   Finančni instrumenti so na razpolago končnim prejemnikom sredstev Unije v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti,
  sorazmernosti, nediskriminacije
  in enakega obravnavanja ter v skladu s cilji, določenimi v temeljnih aktih, ki se uporabljajo za te finančne instrumente.

Sprememba 196

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Prejemki in povračila v okviru finančnega instrumenta veljajo kot notranji namenski prejemki v skladu s členom 18(3) in jih je treba samodejno prerazporediti ter uporabiti za prihodnje naložbe.

V nobenem primeru se prispevek Unije k nekemu projektu ne porazdeli na tretje stranke v obliki dividend ali dobička.

Sprememba 274

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 1 b (novo)

1b.
     
  Komisija pri izvajanju finančnih instrumentov zagotovi, da obstaja skupni interes za dosego ciljev politik, opredeljenih za finančni instrument, ki je lahko podkrepljen z določbami, kot so zahteve za sofinanciranje ali za delitev tveganja ali finančne pobude, hkrati pa prepreči navzkrižje interesov z drugimi dejavnostmi pooblaščenega subjekta.

Razen v primeru tržne nepopolnosti ali instrumentov mikrokreditov imajo finančni instrumenti multiplikacijski učinek, kar pomeni, da prispevek Unije k finančnemu instrumentu zbere svetovne naložbe, ki presegajo velikost prispevka Unije.

Če se pričakovani minimalni donos ne doseže do vmesnega roka, predvidenega za zadevni finančni instrument, Komisija to sporoči proračunskemu organu.

Vmesni pregled mora poročati tudi o:

| — | napredku, doseženem pri uresničevanju načrtovanega cilja politike; |
| --- | --- |

—

napredku, doseženem pri uresničevanju načrtovanega cilja politike;

| — | skupnem znesku, plačanem v finančni instrument; |
| --- | --- |

—

skupnem znesku, plačanem v finančni instrument;

| — | skupnem znesku, izplačanem med izvajanjem; |
| --- | --- |

—

skupnem znesku, izplačanem med izvajanjem;

| — | po potrebi skupnem znesku, za katerega obstajajo tveganje neplačila ali zamude pri plačilu; |
| --- | --- |

—

po potrebi skupnem znesku, za katerega obstajajo tveganje neplačila ali zamude pri plačilu;

| — | po potrebi vrednosti lastniškega kapitala, ustvarjenega med izvajanjem. |
| --- | --- |

—

po potrebi vrednosti lastniškega kapitala, ustvarjenega med izvajanjem.

Sprememba 304/rev

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 1 c (novo)

1c.
     
  Komisija letno poroča proračunskemu organu o dejavnostih, ki jih podpirajo finančni instrumenti, o finančnih institucijah, ki sodelujejo pri njihovem izvajanju, o uspešnosti finančnih instrumentov, vključno z uresničenimi naložbami, stanjem na skrbniških računih, prihodki in povračili, doseženim multiplikacijskim učinkom ter vrednostjo udeležb. Komisija svoje poročilo priloži letnemu poročilu o dejavnostih iz člena 63(9).

Sprememba 275

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 2

2.   Brez poseganja v
  člen 46(1)(d) in (e) se
  proračunski odhodki, povezani s posameznim finančnim instrumentom,
  ohranjajo v okvirih
  ustreznih proračunskih obveznosti, prevzetih zanj.

2.   Brez poseganja v
  najemanje in dajanje posojil ter jamstva, dana EIB za posojila iz lastnih virov EIB,
  proračunski odhodki, povezani s posameznim finančnim instrumentom,
  in finančna obveznost Unije ne presežejo zneska
  ustreznih proračunskih obveznosti, prevzetih zanj
  , s čimer izločajo pogojne obveznosti za proračun Unije
  .

Sprememba 276

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 3

3.   Finančni posredniki, udeleženi pri izvrševanju finančnih poslov za finančni instrument, upoštevajo ustrezne standarde za preprečevanje pranja denarja in boj proti terorizmu. Ne smejo imeti sedeža na ozemljih, katerih pristojni organi ne sodelujejo z Unijo v zvezi z uporabo mednarodno
  dogovorjenih
  davčnih standardov.

3.   
  Subjekti iz točke (iv) in (vi) člena 55(1)(b) in vsi
  finančni posredniki, udeleženi pri izvrševanju finančnih poslov za finančni instrument, upoštevajo ustrezne standarde za preprečevanje pranja denarja in boj proti terorizmu. Ne smejo imeti sedeža
  in sodelovati s subjekti, registriranim
  na ozemljih, katerih pristojni organi ne sodelujejo z Unijo v zvezi z uporabo mednarodno
  priznanih
  davčnih standardov.

Sprememba 277

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 4

4.   Vsak
  sporazum med subjektom
  iz
  člena 55(1)(b)(iii) in (iv)
  ter
  finančnim posrednikom
  iz odstavka 3
  izrecno določa, da imata Komisija in Računsko sodišče pooblastila
  za nadzor
  dokumentacije in
  prostorov ter informacij,
  tudi takih
  ,
  shranjenih
  na elektronskih medijih,
  pri
  vseh tretjih osebah, ki so prejele sredstva Unije.

4.   Vsak
  subjekt
  iz točk (iv) in (vi) člena 55(1)(b)
  ter
  finančni posrednik
  iz odstavka 3
  , vključen v upravljanje finančnih instrumentov Unije, je v položaju, da na zahtevo Komisiji, Računskemu sodišču in uradu OLAF omogoči dostop pri izvajanju svojih
  pooblastil za nadzor
  , dostop do
  prostorov
  , dokumentacije
  ter informacij,
  vključno s tistimi, shranjenimi
  na elektronskih medijih,
  o
  vseh tretjih osebah, ki so prejele sredstva Unije
  ali so vključene v njihovo upravljanje
  .

Sprememba 200

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Komisija letno poroča organu, ki da razrešnico, o dejavnostih, ki jih podpirajo finančni instrumenti, finančnih institucijah, ki sodelujejo pri njihovem izvajanju, uspešnosti finančnih instrumentov, vključno z uresničenimi naložbami, stanjem na skrbniških računih, prihodkih in povračilih, doseženem multiplikacijskem učinku ter vrednosti udeležb. Komisija svoje poročilo priloži povzetku letnih poročil iz člena 63(9).

Sprememba 278

Predlog uredbe

Člen 131 – odstavek 4 b (novo)

4b.
     
  Vmesno poročilo iz odstavka 1b vključuje tudi seznam končnih upravičencev do finančnih instrumentov s prejetimi zneski financiranja.

Posebna pravna oblika finančnih instrumentov, njihov namen in po potrebi njihov kraj registracije se objavijo na spletišču Komisije.

Sprememba 293

Predlog uredbe

Člen 133 – odstavek 2

2.   Poročilo iz odstavka 1 poroča vsaj o obsegu izvrševanja proračunskih sredstev in vsebuje povzetek o prerazporeditvi proračunskih sredstev med različnimi proračunskimi postavkami.

2.   Poročilo iz odstavka 1 poroča
  , tako v obliki absolutne vrednosti kot v obliki odstotkov,
  vsaj o obsegu izvrševanja proračunskih sredstev in vsebuje povzetek o prerazporeditvi proračunskih sredstev med različnimi proračunskimi postavkami.

Sprememba 201

Predlog uredbe

Člen 134 – odstavek 1

Računovodski izkazi iz člena 132
  so v skladu z računovodskimi pravili Unije, ki jih je sprejel računovodja Komisije,
  ter predstavljajo resnično in pošteno sliko sredstev in obveznosti do virov, izdatkov in prejemkov ter denarnega toka.

Računovodski izkazi iz člena 132
  temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor
  ter predstavljajo resnično in pošteno sliko sredstev in obveznosti do virov, izdatkov in prejemkov ter denarnega toka.

Sprememba 202

Predlog uredbe

Člen 135

Računovodski izkazi iz člena 132 predstavljajo informacije, tudi računovodske usmeritve, na način, ki daje ustrezne, zanesljive, primerljive in razumljive informacije. Pripravijo se v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, kakor so opisana v računovodskih pravilih Unije.

Računovodski izkazi iz člena 132 predstavljajo informacije, tudi računovodske usmeritve, na način, ki daje ustrezne, zanesljive, primerljive in razumljive informacije. Pripravijo se v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, kakor so opisana v računovodskih pravilih Unije,
  in temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor
  .

Sprememba 203

Predlog uredbe

Člen 135 a (novo)

Člen 135a

Izjeme pri računovodskih načelih

Če računovodja v posebnem primeru meni, da je treba narediti izjemo pri uporabi več računovodskih načel iz členov od 187 do 194, mora biti ta izjema pravilno utemeljena in navedena v prilogi k računovodskim izkazom iz člena 136.

Sprememba 294

Predlog uredbe

Člen 136 – odstavek 1 – točka a

| (a) | bilanco stanja in izkaz finančnega uspeha, ki predstavljata sredstva in obveznosti ter finančni položaj in poslovni izid na dan 31. decembra preteklega leta; predstavljena sta v skladu z ustreznimi računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije; |
| --- | --- |

(a)

bilanco stanja in izkaz finančnega uspeha, ki predstavljata sredstva in obveznosti ter finančni položaj in poslovni izid na dan 31. decembra preteklega leta; predstavljena sta v skladu z ustreznimi računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije;

| (a) | bilanco stanja in izkaz finančnega uspeha, ki predstavljata sredstva in obveznosti
  (vključno s pokojninskimi obveznostmi)
  ter finančni položaj in poslovni izid na dan 31. decembra preteklega leta; predstavljena sta v skladu z ustreznimi računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije; |
| --- | --- |

(a)

bilanco stanja in izkaz finančnega uspeha, ki predstavljata sredstva in obveznosti
  (vključno s pokojninskimi obveznostmi)
  ter finančni položaj in poslovni izid na dan 31. decembra preteklega leta; predstavljena sta v skladu z ustreznimi računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije;

Sprememba 204

Predlog uredbe

Člen 136 – odstavek 2

2.   Pojasnila k računovodskim izkazom dopolnjujejo in pojasnjujejo informacije, predstavljene v izkazih iz odstavka 1, ter dajejo vse dodatne informacije
  , predpisane z ustreznimi računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije
  .

2.   Pojasnila k računovodskim izkazom dopolnjujejo in pojasnjujejo informacije, predstavljene v izkazih iz odstavka 1, ter dajejo vse
  potrebne
  dodatne informacije.

Sprememba 205

Predlog uredbe

Člen 138 – odstavek 3

Računovodja Komisije konsolidira te začasne zaključne račune z začasnim zaključnim računom Komisije in Računskemu sodišču najpozneje do 31. marca naslednjega leta pošlje začasni zaključni račun Komisije in začasni konsolidirani zaključni račun Unije.

Računovodja Komisije konsolidira te začasne zaključne račune z začasnim zaključnim računom Komisije in Računskemu sodišču
  ter Evropskemu parlamentu
  najpozneje do 31. marca naslednjega leta pošlje začasni zaključni račun Komisije in začasni konsolidirani zaključni račun Unije.

Sprememba 206

Predlog uredbe

Člen 139 – odstavek 1

1.   Računsko sodišče najpozneje do 1. junija izrazi svoja opažanja o začasnem zaključnem računu drugih institucij in vsakega organa iz člena 132
  , najpozneje do 15. junija pa
  svoja opažanja o začasnem zaključnem računu Komisije in začasnem konsolidiranem zaključnem računu Unije.

1.   Računsko sodišče najpozneje do 1. junija izrazi svoja opažanja o začasnem zaključnem računu drugih institucij in vsakega organa iz člena 132
  ter
  svoja opažanja o začasnem zaključnem računu Komisije in začasnem konsolidiranem zaključnem računu Unije.

Sprememba 207

Predlog uredbe

Člen 139 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   Vse institucije razen Komisije in vsak organ iz člena 132 pripravijo svoj končni zaključni račun ter ga pošljejo računovodji Komisije, Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje
  do 1. julija
  naslednjega leta za pripravo končnega konsolidiranega zaključnega računa.

2.   Vse institucije razen Komisije in vsak organ iz člena 132 pripravijo svoj končni zaključni račun ter ga pošljejo računovodji Komisije, Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje
  do 28. februarja
  naslednjega leta za pripravo končnega konsolidiranega zaključnega računa.

Sprememba 208

Predlog uredbe

Člen 139 – odstavek 5 – pododstavek 1

5.   Po potrditvi končnega konsolidiranega zaključnega računa in svojega končnega zaključnega računa ju Komisija
  do 31. julija
  naslednjega proračunskega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču.

5.   Po potrditvi končnega konsolidiranega zaključnega računa in svojega končnega zaključnega računa ju Komisija
  do 31. marca
  naslednjega proračunskega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču.

Sprememba 209

Predlog uredbe

Člen 139 – odstavek 6

6.   Končni konsolidirani zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo da Računsko sodišče v skladu s členom 287 PDEU in členom 160c Pogodbe Euratom,
  do 15. novembra
  naslednjega proračunskega leta.

6.   Končni konsolidirani zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo da Računsko sodišče v skladu s členom 287 PDEU in členom 160c Pogodbe Euratom,
  do 31. julija
  naslednjega proračunskega leta.

Sprememba 210

Predlog uredbe

Člen 141 – odstavek 3

3.   Ti podatki in poročilo o izvrševanju proračuna se hkrati pošljejo tudi Računskemu sodišču.

3.   Ti podatki in poročilo o izvrševanju proračuna se hkrati pošljejo tudi Računskemu sodišču
  ter objavijo na spletu
  .

Sprememba 211

Predlog uredbe

Člen 141 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Med proračunskim letom se pripravi poenostavljeno vmesno konsolidirano računovodsko poročilo Evropske unije za obdobje od 1. januarja do 30. junija. Poročilo pripravi Evropska komisija, Evropsko računsko sodišče pa ga omejeno pregleda. Vmesno konsolidirano računovodsko poročilo z dne 30. junija se skupaj s poročilom Evropskega računskega sodišča in morebitnimi ugotovitvami Evropske komisije posreduje Evropskemu parlamentu do 30. oktobra istega leta.

Sprememba 212

Predlog uredbe

Člen 143 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Utemelji in dokumentira vsa taka odstopanja in posreduje utemeljitev Računskemu sodišču ob sprejetju ali posodobitvi računovodskega pravila.

Sprememba 213

Predlog uredbe

Člen 145 – odstavek 3

3.   Računovodski sistem mora biti takšen, da zagotavlja sledenje vseh vknjižb.

3.   Računovodski sistem mora biti takšen, da zagotavlja
  jasno revizijsko
  sledenje vseh vknjižb.

Sprememba 214

Predlog uredbe

Člen 147 – odstavek 1

1.   Proračunsko računovodstvo omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 296

Predlog uredbe

Člen 149 – odstavek 2

2.   Vsaka institucija obvesti Računsko sodišče in proračunski organ o vseh notranjih pravilih, ki jih sprejme v zvezi s finančnimi zadevami.

2.   Vsaka institucija obvesti Računsko sodišče in proračunski organ o vseh notranjih pravilih, ki jih sprejme v zvezi s finančnimi zadevami,
  in sicer v roku enega tedna po sprejetju teh pravil
  .

Sprememba 215

Predlog uredbe

Člen 150 – odstavek 1

1.   Računsko sodišče pri pregledovanju, ali so bili vsi prihodki prejeti in ali so vsi odhodki nastali na zakonit in pravilen način, upošteva določbe Pogodb, proračuna, te uredbe, delegirane uredbe iz člena 199 in vseh drugih aktov, sprejetih na podlagi Pogodb.

1.   Računsko sodišče pri pregledovanju, ali so bili vsi prihodki prejeti in ali so vsi odhodki nastali na zakonit in pravilen način, upošteva določbe Pogodb, proračuna, te uredbe, delegirane uredbe iz člena 199 in vseh drugih aktov, sprejetih na podlagi Pogodb.
  Revizijski mandat Računskega sodišča je trajen.

Sprememba 216

Predlog uredbe

Člen 150 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   Pri izvajanju svoje naloge ima Računsko sodišče pravico, da na način iz člena 152 pregleda vso dokumentacijo in informacije v zvezi s finančnim poslovodenjem služb ali organov za operacije, ki jih financira ali sofinancira Unija. Računsko sodišče ima pooblastilo, da lahko zasliši vsakega uradnika, ki je odgovoren za prihodke ali odhodke, in uporabi vse revizijske postopke, ki so primerni za navedene službe ali organe. V državah članicah opravlja revizijo
  skupaj
  z nacionalnimi revizijskimi
  organi
  ali, če ti nimajo potrebnih pooblastil, s pristojnimi nacionalnimi službami. Računsko sodišče in revizijski organi držav članic sodelujejo v duhu zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvisnost.

2. Pri izvajanju svoje naloge ima Računsko sodišče pravico, da na način iz člena 152 pregleda vso dokumentacijo in informacije v zvezi s finančnim poslovodenjem služb ali organov za operacije, ki jih financira ali sofinancira Unija. Računsko sodišče ima pooblastilo, da lahko zasliši vsakega uradnika, ki je odgovoren za prihodke ali odhodke, in uporabi vse revizijske postopke, ki so primerni za navedene službe ali organe. V državah članicah opravlja revizijo
  v sodelovanju
  z nacionalnimi revizijskimi
  institucijami
  ali, če ti nimajo potrebnih pooblastil, s pristojnimi nacionalnimi službami. Računsko sodišče in
  revizijske institucije
  držav članic sodelujejo v duhu zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvisnost.

Sprememba 217

Predlog uredbe

Člen 152 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Komisija, druge institucije, organi, ki vodijo prihodke ali odhodke v imenu Unije, in končni upravičenci do plačil iz proračuna dajo Računskemu sodišču na voljo vsa sredstva in vse informacije, za katere Računsko sodišče meni, da so potrebni za izvajanje njegove naloge. Računskemu sodišču dajo na voljo vso dokumentacijo v zvezi z oddajo naročil in izvajanjem pogodb, ki se financirajo iz proračuna, in vse poslovne knjige gotovine ali materiala, vse računovodske evidence ali dokazila in tudi upravne dokumente v zvezi z njimi, vse dokumente v zvezi s prihodki in odhodki, vse evidence premoženja, vse organigrame služb, za katere Računsko sodišče meni, da so potrebni za revidiranje izkaza realizacije proračuna in izkaza finančnega izida na podlagi evidenc ali na kraju samem, ter za isti namen tudi vse dokumente in podatke, pripravljene ali arhivirane na
  magnetnih medijih
  .

1.   Komisija, druge institucije, organi, ki vodijo prihodke ali odhodke v imenu Unije, in končni upravičenci do plačil iz proračuna dajo Računskemu sodišču na voljo vsa sredstva in vse informacije, za katere Računsko sodišče meni, da so potrebni za izvajanje njegove naloge. Računskemu sodišču dajo na voljo vso dokumentacijo v zvezi z oddajo naročil in izvajanjem pogodb, ki se financirajo iz proračuna, in vse poslovne knjige gotovine ali materiala, vse računovodske evidence ali dokazila in tudi upravne dokumente v zvezi z njimi, vse dokumente v zvezi s prihodki in odhodki, vse evidence premoženja, vse organigrame služb, za katere Računsko sodišče meni, da so potrebni za revidiranje izkaza realizacije proračuna in izkaza finančnega izida na podlagi evidenc ali na kraju samem, ter za isti namen tudi vse dokumente in podatke, pripravljene ali arhivirane na
  podatkovnem nosilcu
  .

Sprememba 218

Predlog uredbe

Člen 153 – odstavek 1

1.   Računsko sodišče pošlje Komisiji najpozneje do 15. junija, drugim institucijam in organom iz člena 132 pa najpozneje do
  1.
  junija vsa opažanja, ki bi po njegovem mnenju morala biti vključena v letno poročilo. Ta opažanja morajo ostati zaupna in se obravnavajo v kontradiktornem postopku. Vsaka institucija pošlje svoj odgovor Računskemu sodišču najpozneje do
  15. oktobra
  . Odgovori drugih institucij se pošljejo hkrati tudi Komisiji.

1.   Računsko sodišče pošlje Komisiji najpozneje do 15. junija, drugim institucijam in organom iz člena 132 pa najpozneje do
  15.
  junija vsa opažanja, ki bi po njegovem mnenju morala biti vključena v letno poročilo
  ali bi jih moral pristojni računovodja upoštevati pri pripravi računovodskih izkazov
  . Ta opažanja morajo ostati zaupna in se obravnavajo v kontradiktornem postopku. Vsaka institucija pošlje svoj odgovor Računskemu sodišču najpozneje do
  30. septembra
  . Odgovori drugih institucij se pošljejo hkrati tudi Komisiji.

Sprememba 219

Predlog uredbe

Člen 153 – odstavek 2

2.
     
  Po koncu kontradiktornega postopka vsaka zadevna institucija ali organ pošlje svoj odgovor Računskemu sodišču najpozneje do 15. oktobra. Odgovori drugih institucij in organov se pošljejo hkrati tudi Komisiji.

črtano

Sprememba 220

Predlog uredbe

Člen 153 – odstavek 5

5.   Računsko sodišče najpozneje do
  15. novembra
  organu, odgovornemu za razrešnico, in drugim institucijam pošlje svoje letno poročilo, ki mu priloži odgovore institucij, ter poskrbi za njihovo objavo v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Računsko sodišče najpozneje do
  31. oktobra
  organu, odgovornemu za razrešnico, in drugim institucijam pošlje svoje letno poročilo, ki mu priloži odgovore institucij, ter poskrbi za njihovo objavo v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 221

Predlog uredbe

Člen 155

Člen 155

Izjave s predhodnimi ugotovitvami

1.
     
  Računsko sodišče pošlje zadevnim institucijam, organom in državam članicam izjave s predhodnimi ugotovitvami, ki izhajajo iz njegovih revizij. Izjave s predhodnimi ugotovitvami, ki bi po njegovem mnenju morale biti vključene v letno poročilo, se pošljejo najpozneje do 1. junija proračunskega leta po letu, na katero se nanašajo. Izjave s predhodnimi ugotovitvami morajo ostati zaupne.

2.
     
  Zadevna institucija, organ ali država članica v dveh mesecih in pol sporoči Računskemu sodišču svoje pripombe, ki jih želi dati na izjave s predhodnimi ugotovitvami.

črtano

Sprememba 264

Predlog uredbe

Člen 156

1.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament
  Komisiji
  da razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto n do
  15. maja
  leta n + 2.

1.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament da razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto n do
  15. aprila
  leta n + 2
  :

| — | institucijam iz prve alineje člena 1(2), |
| --- | --- |

—

institucijam iz prve alineje člena 1(2),

| — | subjektom, omenjenim v členu 196b(1), |
| --- | --- |

—

subjektom, omenjenim v členu 196b(1),

| — | drugim organom, ki so odgovorni za izvrševanje sredstev Unije, če je zahteva, da Evropski parlament tem organom podeli razrešnico, predvidena v zakonodaji Unije
  . |
| --- | --- |

—

drugim organom, ki so odgovorni za izvrševanje sredstev Unije, če je zahteva, da Evropski parlament tem organom podeli razrešnico, predvidena v zakonodaji Unije
  .

2.   Če datuma iz odstavka 1 ni mogoče spoštovati, Evropski parlament ali Svet obvesti
  Komisijo
  o razlogih za odložitev sprejetja odločitve o razrešnici.

2.   Če datuma iz odstavka 1 ni mogoče spoštovati, Evropski parlament ali Svet obvesti
  zadevne institucije, subjekte in organe
  o razlogih za odložitev sprejetja odločitve o razrešnici.

3.   Če Evropski parlament odloži sprejetje odločitve o razrešnici,
  Komisija stori
  vse potrebno, da čim prej
  sprejme
  ukrepe za odpravo ali za lažjo odpravo ovir za sprejetje te odločitve.

3.   Če Evropski parlament odloži sprejetje odločitve o razrešnici,
  zadevne institucije, subjekti in organi storijo
  vse potrebno, da čim prej
  sprejmejo
  ukrepe za odpravo ali za lažjo odpravo ovir za sprejetje te odločitve.

Sprememba 265

Predlog uredbe

Člen 157 – odstavek 3

3.   
  Komisija predloži
  Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 319 PDEU.

3.   
  Zadevne institucije, subjekti in organi predložijo
  Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 319 PDEU.

Sprememba 266

Predlog uredbe

Člen 158

1.   V skladu s členom 319 PDEU in členom 180b Pogodbe Euratom Komisija in druge institucije sprejmejo vse potrebne ukrepe na podlagi ugotovitev, izraženih v odločitvi o razrešnici Evropskega parlamenta, ter pripomb, priloženih priporočilu Sveta o podelitvi razrešnice.

1.   V skladu s členom 319 PDEU in členom 180b Pogodbe Euratom Komisija in druge
  zadevne
  institucije
  , subjekti in organi
  sprejmejo vse potrebne ukrepe na podlagi ugotovitev, izraženih v odločitvi o razrešnici Evropskega parlamenta, ter pripomb, priloženih priporočilu Sveta o podelitvi razrešnice.

2.   
  Institucije
  na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poročajo o ukrepih, ki so jih
  sprejele
  na podlagi navedenih ugotovitev in pripomb, zlasti pa o navodilih, ki so jih
  dale
  svojim službam, odgovornim za izvrševanje proračuna. Države članice sodelujejo s Komisijo in jo obveščajo o ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi teh ugotovitev, tako da jih Komisija lahko upošteva pri pripravi svojega lastnega poročila. Tudi poročila institucij se pošljejo Računskemu sodišču.

2.   
  Zadevne institucije, subjekti in organi
  na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poročajo o ukrepih, ki so jih
  sprejeli
  na podlagi navedenih ugotovitev in pripomb, zlasti pa o navodilih, ki so jih
  dali
  svojim službam, odgovornim za izvrševanje proračuna. Države članice sodelujejo s Komisijo in jo obveščajo o ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi teh ugotovitev, tako da jih Komisija lahko upošteva pri pripravi svojega lastnega poročila. Tudi poročila institucij se pošljejo Računskemu sodišču.

Sprememba 224

Predlog uredbe

Člen 167 – odstavek 1

1.   Za odhodke in prihodke, ki jih imajo organi in telesa iz Uredbe (ES) št. 1290/2005 o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja, Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu, Uredbe Sveta (ES) št. 1084/200625 o Kohezijskem skladu, Uredbe Sveta (ES) št. 1198/200626 o Evropskem skladu za ribištvo, ter za sklade na področju svobode, varnosti in pravice, ki spadajo pod deljeno upravljanje v skladu s členom 56 te uredbe (v nadaljnjem besedilu: skladi), se uporabljata prvi in tretji del te uredbe, če ni v tem naslovu drugače določeno.

1.   Za odhodke in prihodke, ki jih imajo organi in telesa iz Uredbe (ES) št. 1290/2005 o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja, Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta23 o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta24 o Evropskem socialnem skladu, Uredbe Sveta (ES) št. 1084/200625 o Kohezijskem skladu, Uredbe Sveta (ES) št. 1198/200626 o Evropskem skladu za ribištvo, ter za sklade na področju svobode, varnosti in pravice,
  vključno s skladi v okviru programa solidarnosti in upravljanja migracijskih tokov,
  ki spadajo pod deljeno upravljanje v skladu s členom 56 te uredbe (v nadaljnjem besedilu: skladi), se uporabljata prvi in tretji del te uredbe, če ni v tem naslovu drugače določeno.

Sprememba 225

Predlog uredbe

Člen 168

Člen 168

Spoštovanje dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti

Evropski parlament in Svet se zavezujeta, da bosta spoštovala dodeljene odobritve za prevzem obveznosti, določene v ustreznih temeljnih aktih za strukturne ukrepe, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo.

črtano

Sprememba 226

Predlog uredbe

Člen 169 – odstavek 3

3.   
  V skladu s predpisi iz člena 167 vračilo celotnega predplačila ali dela predplačil v zvezi z neko dejavnostjo ne sme povzročiti zmanjšanja prispevka iz sklada za to aktivnost.

Povrnjeni zneski so namenski prejemki v skladu s členom 18(3)(c).

3.   Obravnavo vračil držav članic in posledice za višino prispevka iz skladov urejajo pravila, navedena v členu 167.

Obravnavo vračil držav članic in posledice za višino prispevka iz skladov urejajo pravila, navedena v členu 167.

Sprememba 227

Predlog uredbe

Naslov III – Poglavje 1 – nov razdelek (pred členom 173)

Sprememba 228

Predlog uredbe

Člen 175 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   
  Kot namenski prejemki v smislu člena 18(2) se obravnavajo
  proračunska sredstva v zvezi s:

| (a) | postopki za dodelitev donacij in oddajo naročil, v katerih sodeluje Skupno raziskovalno središče; ali |
| --- | --- |

(a)

postopki za dodelitev donacij in oddajo naročil, v katerih sodeluje Skupno raziskovalno središče; ali

| (b) | dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča v imenu tretjih oseb; |
| --- | --- |

(b)

dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča v imenu tretjih oseb;

| (c) | dejavnostmi v okviru upravnih dogovorov z drugimi institucijami ali drugimi službami Komisije za zagotavljanje znanstveno-tehničnih storitev. |
| --- | --- |

(c)

dejavnostmi v okviru upravnih dogovorov z drugimi institucijami ali drugimi službami Komisije za zagotavljanje znanstveno-tehničnih storitev.

2.   Proračunska sredstva v zvezi s:

| (a) | postopki za dodelitev donacij in oddajo naročil, v katerih sodeluje Skupno raziskovalno središče; ali |
| --- | --- |

(a)

postopki za dodelitev donacij in oddajo naročil, v katerih sodeluje Skupno raziskovalno središče; ali

| (b) | dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča v imenu tretjih oseb; |
| --- | --- |

(b)

dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča v imenu tretjih oseb;

| (c) | dejavnostmi v okviru upravnih dogovorov z drugimi institucijami ali drugimi službami Komisije za zagotavljanje znanstveno-tehničnih storitev |
| --- | --- |

(c)

dejavnostmi v okviru upravnih dogovorov z drugimi institucijami ali drugimi službami Komisije za zagotavljanje znanstveno-tehničnih storitev

se obravnavajo kot namenski prejemki v smislu člena 18(2).

Sprememba 279

Predlog uredbe

Naslov III – Poglavje 2 (novo)

POGLAVJE 2

Financiranje in upravičeni stroški

Člen 175a

Povprečni stroški dela

1.
     
  Za sprejetje povprečnih stroškov dela veljajo naslednja merila:

| (a) | povprečni stroški dela se obračunajo po običajni računovodski praksi, po kateri upravičenec obračunava stroške; to vključuje pristope stroškovnih centrov; |
| --- | --- |

(a)

povprečni stroški dela se obračunajo po običajni računovodski praksi, po kateri upravičenec obračunava stroške; to vključuje pristope stroškovnih centrov;

| (b) | povprečni stroški dela temeljijo na dejanskih stroških dela upravičenca, kot so navedeni v njegovih obveznih računovodskih izkazih ali v stroškovnem računovodstvu, kot ga zahtevajo veljavni nacionalni predpisi, po potrebi vključno s proračunskimi in ocenjenimi zneski; |
| --- | --- |

(b)

povprečni stroški dela temeljijo na dejanskih stroških dela upravičenca, kot so navedeni v njegovih obveznih računovodskih izkazih ali v stroškovnem računovodstvu, kot ga zahtevajo veljavni nacionalni predpisi, po potrebi vključno s proračunskimi in ocenjenimi zneski;

| (c) | metoda izračuna povprečnih stroškov dela izključi iz povprečnih plač vse neupravičene postavke za stroške v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (3) in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1908/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju rezultatov raziskav (2007–2011) (4) ter vzorčnega sporazuma o donaciji; stroški, katerih povračilo je bilo zahtevano v drugih kategorijah stroškov, se ne vključijo; |
| --- | --- |

(c)

metoda izračuna povprečnih stroškov dela izključi iz povprečnih plač vse neupravičene postavke za stroške v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (3) in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1908/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju rezultatov raziskav (2007–2011) (4) ter vzorčnega sporazuma o donaciji; stroški, katerih povračilo je bilo zahtevano v drugih kategorijah stroškov, se ne vključijo;

| (d) | število produktivnih ur za izračun povprečne urne postavke ustreza običajni upravni praksi upravičenca, če ta temelji na računovodskih evidencah, ki jih je mogoče revidirati. |
| --- | --- |

(d)

število produktivnih ur za izračun povprečne urne postavke ustreza običajni upravni praksi upravičenca, če ta temelji na računovodskih evidencah, ki jih je mogoče revidirati.

2.
     
  Merila iz odstavka 1 se uporabljajo, če so vsi drugi vidiki metodologije skladni z določbami vzorčnega sporazuma o donaciji.

3.
     
  Merila iz odstavka 1 se uporabijo kot referenca za vse povprečne stroške, zaračunane v skladu s sporazumi o donacijah: tistimi, ki imajo predhodno potrjevanje metodologij, in tistimi, ki ga nimajo, vključno z že podpisanimi sporazumi o donaciji. Zato bodo ta merila veljala tudi za naknadne revizije, ki jih opravi Komisija, tudi za že podpisane sporazume o donaciji.

4.
     
  Za stroške dela, zaračunane po metodologiji, skladni z merili iz odstavka 1, se šteje, da ne odstopajo bistveno od dejanskih stroškov.

5.
     
  Kadar je metodologija v skladu z merili iz odstavka 1 predhodno odobrena, odobritev velja za celotno trajanje okvirnih programov, razen če upravičenec metodologijo spremeni ali če službe Komisije med revizijami ugotovijo, da ima metodologija pomanjkljivosti zaradi netočnosti, nepravilne uporabe ali druge možnosti, ki razveljavlja osnovo, na kateri je bila odobrena.

6.
     
  Upravičenci, ki imajo metodologijo za povprečne stroške dela odobreno v skladu s pogoji iz Sklepa Komisije C(2009)4705, lahko bodisi odobreno metodologijo uporabljajo še naprej bodisi se povrnejo k svoji običajni računovodski praksi, če je ta skladna z merili, sprejetimi v tem členu.

Člen 175b

Lastniki MSP (mala in srednja podjetja) ter fizične osebe

1.
     
  Za vse donacije za posredne ukrepe iz okvirnih programov je finančni prispevek Unije lastnikom MSP, ki ne prejemajo plače, in fizičnim osebam, ki ne prejemajo plače, za njihovo delo pri projektu v obliki pavšalnega plačila.

2.
     
  Vrednost osebnega dela teh lastnikov MSP in fizičnih oseb temelji na pavšalnem plačilu, ki se določi tako, da se ure dela na projektu pomnožijo z urno postavko po naslednjem izračunu:

| (a) | običajno število produktivnih ur je enako 1 575; |
| --- | --- |

(a)

običajno število produktivnih ur je enako 1 575;

| (b) | skupno letno število ur, prijavljenih za projekte Unije, ne sme biti višje od običajnega števila produktivnih ur za posameznega lastnika MSP ali fizično osebo. |
| --- | --- |

(b)

skupno letno število ur, prijavljenih za projekte Unije, ne sme biti višje od običajnega števila produktivnih ur za posameznega lastnika MSP ali fizično osebo.

Vrednost osebnega dela se šteje kot neposredno upravičeni strošek projekta.

3.
     
  Ta oblika financiranja velja tudi za lastnike MSP in fizične osebe, ki ne prejemajo plače v skladu z že podpisanimi sporazumi o donacijah iz okvirnih programov, razen če so ti upravičenci že predložili certificirano metodologijo za povprečne stroške za osebje, ki jo je Komisija že odobrila. V tem primeru se lahko upravičenci odločijo, da bodo še naprej uporabljali odobreno metodologijo.

Sprememba 230

Predlog uredbe

Naslov III – Poglavje 3 (novo)

POGLAVJE 3

Odbor za usklajevanje raziskav

Člen 175c

Odbor za usklajevanje raziskav

1.
     
  Generalni direktorati, pristojni za izvedbo posameznih okvirnih programov, ustanovijo poseben odbor za usklajevanje vprašanj v zvezi z raziskavami (v nadaljnjem besedilu: Odbor za usklajevanje raziskav), katerega naloga je sprejeti končno in enotno mnenje o vseh pravnih ali finančnih zadevah, povezanih z izvedbo celotnega projektnega ciklusa ter o vseh poslovnopostopkovnih zadevah, za katere ni bilo mogoče doseči konsenza pri običajnem načinu dela med službami.

Odbor za usklajevanje raziskav je pristojni odbor za usklajevanje v smislu člena 126b za vse zadeve, povezane z raziskovalnimi projekti in programi, vključno z okvirnimi programi.

Člani odbora za usklajevanje raziskav niso odgovorni na podlagi uporabe členov 70 in 71 za odločitve, ki so jih sprejeli kot člani tega odbora.

2.
     
  Odbor za usklajevanje raziskav sestavljajo generalni direktorji generalnih direktoratov za raziskave in inovacije, izobraževanje in kulturo, podjetništvo in industrijo, informacijsko družbo in medije, mobilnost in promet ter energijo ali po eden od ustrezno pooblaščenih zastopnikov teh generalnih direktorjev. Odbor zaseda najmanj štirikrat na leto in lahko sprejema sporazumne odločitve v pisnem postopku.

3.
     
  Za njegovo delovanje se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | Odboru za usklajevanje raziskav predseduje generalni direktor za raziskave in inovacije ali njegov zastopnik; |
| --- | --- |

(a)

Odboru za usklajevanje raziskav predseduje generalni direktor za raziskave in inovacije ali njegov zastopnik;

| (b) | po potrebi lahko Odbor za usklajevanje raziskav zaprosi za mnenje horizontalne centralne enote Komisije, zlasti pravno službo in generalni direktorat za proračun; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi lahko Odbor za usklajevanje raziskav zaprosi za mnenje horizontalne centralne enote Komisije, zlasti pravno službo in generalni direktorat za proračun;

| (c) | Odbor za usklajevanje raziskav lahko zaprosi za mnenje zainteresirane strani ali njihove zastopnike ali strokovnjake, ki se mu zdijo za to primerni; |
| --- | --- |

(c)

Odbor za usklajevanje raziskav lahko zaprosi za mnenje zainteresirane strani ali njihove zastopnike ali strokovnjake, ki se mu zdijo za to primerni;

| (d) | odločitve se sprejemajo soglasno, ali, če to ni mogoče, z večinsko odločitvijo in so zavezujoče za generalne direktorate iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(d)

odločitve se sprejemajo soglasno, ali, če to ni mogoče, z večinsko odločitvijo in so zavezujoče za generalne direktorate iz odstavka 1;

| (e) | končno in enotno stališče je zavezujoče tudi za izvajalske agencije, ki izvajajo dele okvirnega programa; |
| --- | --- |

(e)

končno in enotno stališče je zavezujoče tudi za izvajalske agencije, ki izvajajo dele okvirnega programa;

| (f) | tajniško podporo nudi odboru za usklajevanje raziskav sektor, ki je v ta namen ustanovljen v generalnem direktoratu za raziskave in inovacije. Odločitve Odbora za usklajevanje raziskav se objavijo v obliki elektronske podatkovne baze, pri tem pa se upošteva veljavna zakonodaja o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

(f)

tajniško podporo nudi odboru za usklajevanje raziskav sektor, ki je v ta namen ustanovljen v generalnem direktoratu za raziskave in inovacije. Odločitve Odbora za usklajevanje raziskav se objavijo v obliki elektronske podatkovne baze, pri tem pa se upošteva veljavna zakonodaja o varstvu podatkov;

| (g) | Odbor za usklajevanje raziskav sprejme svoj poslovnik v skladu s členom 126c. |
| --- | --- |

(g)

Odbor za usklajevanje raziskav sprejme svoj poslovnik v skladu s členom 126c.

Sprememba 231

Predlog uredbe

Naslov IV – Poglavje 2 – Oddelek 1 (novo) – razdelek (novo) (pred členom 177)

Sprememba 232

Predlog uredbe

Člen 177 a (novo)

Člen 177a

Uporaba proračunske podpore:

1.
     
  Če to določajo zadevni temeljni akti, lahko Komisija v tretji državi uporabi sektorsko ali splošno proračunsko podporo, če je upravljanje javnih financ v državi partnerici dovolj pregledno, zanesljivo in učinkovito.

2.
     
  Komisija v zadevne finančne sporazume, sklenjene v skladu s členom 176(2), vključi primerne določbe, po katerih se zadevna država upravičenka zaveže k takojšnji povrnitvi vseh ali dela zadevnih sredstev za delovanje, če se ugotovi, da so se med upravljanjem zadevnih sredstev Unije pojavile večje nepravilnosti.

Za obravnavo povračila stroškov iz prvega pododstavka se lahko uporabi člen 77(1) o izterjavi s pobotom.

3.
     
  Komisija podpre razvoj parlamentarnega nadzora in revizijskih zmogljivosti ter poveča preglednost in javni dostop do informacij.

Sprememba 233

Predlog uredbe

Naslov IV – Poglavje 2 – Oddelek 2 (novo) – razdelek (novo) (pred členom 178)

Sprememba 234

Predlog uredbe

Člen 178 – odstavek 2

Prispevki Unije in donatorjev se knjižijo na poseben bančni račun. Ti prispevki niso vključeni v proračun in jih upravlja Komisija na odgovornost odredbodajalca na podlagi prenosa. Subjekti in osebe iz člena 55(1)(b) so lahko pooblaščeni za opravljanje nalog izvrševanja proračuna v skladu z ustreznimi pravili za posredno upravljanje.

Prispevki Unije in donatorjev se knjižijo na poseben bančni račun. Ti prispevki niso vključeni v proračun in jih upravlja Komisija na odgovornost odredbodajalca na podlagi prenosa.
  Uporablja se člen 55(3).

Sprememba 235

Predlog uredbe

Naslov IV – Poglavje 2 – Oddelek 3 (novo) – razdelek (novo) (pred členom 179)

Sprememba 236

Predlog uredbe

Člen 195 – odstavek 3

3.   Institucije proračunski organ čim prej obvestijo o vsakem projektu gradnje, ki bi lahko imel večje finančne posledice za proračun.

3.   Institucije
  in organi v smislu člena 196b
  proračunski organ čim prej obvestijo o vsakem projektu gradnje, ki bi lahko imel večje finančne posledice za proračun.

Če namerava katera koli od obeh vej proračunskega organa izdati mnenje, o tem v dveh tednih po prejemu obvestila o projektu gradnje obvesti zadevno institucijo. Če tega ne stori, lahko zadevna institucija nadaljuje načrtovane ukrepe v okviru svoje upravne samostojnosti ob upoštevanju člena 335 PDEU in člena 185 Pogodbe Euratom o zastopanju Unije.

Proračunski organ obveščajo zlasti v zvezi z/s:

To mnenje se zadevni instituciji pošlje v dveh tednih po prejemu takega obvestila.

| (a) | projekti gradnje in obnove, preden se objavijo javni razpisi, o konkretnih načrtih in po oblikovanju podrobnih stroškovnih načrtov, vendar pred sklenitvijo pogodb, o vseh vidikih, ki vplivajo na sprejemanje odločitev, in o financiranju projekta, po končanih delih pa tudi o tem, v kakšnem obsegu so bila dela opravljena v skladu z načrti in proračunom; |
| --- | --- |

(a)

projekti gradnje in obnove, preden se objavijo javni razpisi, o konkretnih načrtih in po oblikovanju podrobnih stroškovnih načrtov, vendar pred sklenitvijo pogodb, o vseh vidikih, ki vplivajo na sprejemanje odločitev, in o financiranju projekta, po končanih delih pa tudi o tem, v kakšnem obsegu so bila dela opravljena v skladu z načrti in proračunom;

| (b) | drugimi nepremičninskimi pogodbami, preden se objavijo javni razpisi ali se sondira lokalni trg, o potrebni površini za gradnjo, preden se sklenejo pogodbe o vseh vidikih, ki vplivajo na sprejemanje odločitev, in o financiranju projekta, po končanih projektih pa tudi o skladnosti s proračunom in izvedbi projekta. |
| --- | --- |

(b)

drugimi nepremičninskimi pogodbami, preden se objavijo javni razpisi ali se sondira lokalni trg, o potrebni površini za gradnjo, preden se sklenejo pogodbe o vseh vidikih, ki vplivajo na sprejemanje odločitev, in o financiranju projekta, po končanih projektih pa tudi o skladnosti s proračunom in izvedbi projekta.

Po potrebi lahko institucije in organi zagotavljajo informacije v delovnem dokumentu o nepremičninski politiki iz člena 34(4a).

Odobritev proračunskega organa se pridobi pred sklenitvijo pogodb. Proračunski organ sprejme odločitev o odobritvi v osmih tednih po prejetju vloge in vseh informacij, ki bi lahko vplivale na sprejetje odločitve.

Institucije za nakup nepremičnin ali druge projekte gradnje, ki se financirajo s posojili, prosijo za odobritev proračunskega organa.

Sprememba 237

Predlog uredbe

Člen 195 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Projekti gradnje, ki bi lahko imeli velike finančne posledice za proračun, so:

| (i) | nakup, prodaja, obnova ali gradnja stavb, ki presegajo 2 milijona EUR, ali podaljšanje obstoječih pogodb o gradnji, ki presegajo 1 milijona EUR na leto, |
| --- | --- |

(i)

nakup, prodaja, obnova ali gradnja stavb, ki presegajo 2 milijona EUR, ali podaljšanje obstoječih pogodb o gradnji, ki presegajo 1 milijona EUR na leto,

| (ii) | vsak nakup zemljišča, |
| --- | --- |

(ii)

vsak nakup zemljišča,

| (iii) | vse nove pogodbe o gradnji (vključno z užitkom in dolgoročnim zakupom) za nove nepremičnine z letno obremenitvijo najmanj 500 000 EUR, |
| --- | --- |

(iii)

vse nove pogodbe o gradnji (vključno z užitkom in dolgoročnim zakupom) za nove nepremičnine z letno obremenitvijo najmanj 500 000 EUR,

| (iv) | vsi gradbeni projekti medinstitucionalne narave. |
| --- | --- |

(iv)

vsi gradbeni projekti medinstitucionalne narave.

Sprememba 238

Predlog uredbe

Člen 195 – odstavek 3 b (novo)

3b.
     
  Projekt gradnje se lahko financira iz proračuna ali, v odstopanju od člena 14 in s soglasjem proračunskega organa, s posojili. Posojila se poplačajo v ustreznem obdobju.

V načrtu financiranja, ki se skupaj z vlogo za odobritev predloži zadevni instituciji, so določene zlasti zgornja meja, obdobje in vrsta financiranja.

Sprememba 239

Predlog uredbe

Naslov VII a (novo)

Sprememba 240

Predlog uredbe

Člen 196 a (novo)

Člen 196a

Vrste javno-zasebnih partnerstev

Ustanovijo se lahko naslednje vrste javno-zasebnih partnerstev:

| (a) | organi, ki se ustanovijo na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom, ki imajo pravno osebnost in prejemajo prispevke v breme proračuna; |
| --- | --- |

(a)

organi, ki se ustanovijo na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom, ki imajo pravno osebnost in prejemajo prispevke v breme proračuna;

| (b) | organi s pravno osebnostjo, ki se ustanovijo s temeljnim aktom, v katerem so opredeljeni njihov statut ter obseg in vrsta njihovega delovanja, in ki so bile skladu s členoma 196b in 196c pooblaščene za izvajanje javno-zasebnega partnerstva, če to ustvarja evropsko dodano vrednost in je posredovanje z javnimi sredstvi upravičeno. |
| --- | --- |

(b)

organi s pravno osebnostjo, ki se ustanovijo s temeljnim aktom, v katerem so opredeljeni njihov statut ter obseg in vrsta njihovega delovanja, in ki so bile skladu s členoma 196b in 196c pooblaščene za izvajanje javno-zasebnega partnerstva, če to ustvarja evropsko dodano vrednost in je posredovanje z javnimi sredstvi upravičeno.

Sprememba 241

Predlog uredbe

Člen 196 b (novo)

Člen 196b

Okvirna finančna uredba za agencije, organe in javno-zasebna partnerstva, ustanovljene na podlagi posebnih določb PDEU in Pogodbe Euratom

1.
     
  Po posvetovanju z Računskim sodiščem se z delegiranim aktom v skladu s členi 202, 203 in 204 te uredbe sprejme okvirna finančna uredba za subjekte, ki se ustanovijo na podlagi posebnih določb PDEU in Pogodbe Euratom in ki imajo pravno osebnost.

Okvirna finančna uredba temelji na načelih in pravilih iz te uredbe.

Finančna pravila teh organov ne odstopajo od okvirne finančne uredbe, razen če tega ne zahtevajo posebni razlogi. Taka odstopanja se ne smejo nanašati na proračunska načela iz naslova II prvega dela, načelo enakega obravnavanja subjektov in posebnih določb iz temeljnih aktov o ustanovitvi takih organov. Če finančna pravila teh javno-zasebnih partnerstev odstopajo od okvirne finančne uredbe, je treba Komisijo obvestiti o teh odstopanjih in jih obrazložiti. Komisija ima pravico, da v šestih tednih po obvestitvi vloži ugovor zoper tako odstopanje.

Pravila teh organov lahko odstopajo od kadrovskih predpisov.

1a.
     
  Odstopanja in posebni razlogi zanje se vsako leto najpozneje do 31. oktobra sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu v delovnem dokumentu. V delovnem dokumentu je opisan tudi napredek pri izpolnjevanju namena, zaradi katerega je bil posamezni subjekt ustanovljen, in vpliv zgoraj navedenih odstopanj na doseženi napredek; informacije iz člena 34(2b); in uresničitev zgoraj določenih posebnih ciljev v letu, na katerega se nanaša razrešnica. Če cilji niso bili v celoti izpolnjeni, vodstvo subjekta opredeli natančne vzroke za to in predlaga korektivne ukrepe, ki lahko zajemajo tudi utemeljeno zahtevo po začasnem povečanju dodeljenih upravnih sredstev za največ eno naslednje leto.

Delovni dokument prav tako prikazuje upravne strukture vseh subjektov iz tega člena, vključno z izčrpnim pregledom velikosti posameznih upravnih struktur glede na zaposleno osebje.

2.
     
  Razrešnico za izvrševanje proračunov subjektov iz odstavka 1 podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta. Če meni, da je to potrebno, lahko Evropski parlament pozove njihovo vodstvo v okviru postopka podelitve razrešnice, zlasti kadar se cilji iz odstavka 1a ne dosegajo dve zaporedni leti.

3.
     
  Notranji revizor Komisije ima ista pooblastila v zvezi s subjekti iz odstavka 1 kot v zvezi s službami Komisije.

4.
     
  Vsaka agencija po posvetovanju z Računskim sodiščem pogodbeno zaposli neodvisnega revizorja, katerega naloga je preveriti skladnost zaključnega računa organa s členom 134 ter pod vodstvom Računskega sodišča opraviti analizo zakonitosti in pravilnosti prihodkov in odhodkov tega organa. Računsko sodišče preuči poročilo neodvisnega revizorja in lahko poleg drugih postopkov, za katere meni, da so potrebni, oblikuje svoje mnenje na podlagi tega poročila.

Sprememba 242

Predlog uredbe

Člen 196 c (novo)

Člen 196c

Vzorčna finančna uredba za organe, pooblaščene za izvajanje javno-zasebnih partnerstev, ki ne temeljijo na posebnih določbah PDEU

1.
     
  Organi, ki so pravne osebe, ustanovljene s temeljnim aktom v skladu s členoma 288 in 289 PDEU in pooblaščene za izvajanje javno-zasebnega partnerstva, sprejmejo svoja finančna pravila, ki zajemajo ustanovitev, izvajanje, računovodstvo in podelitev razrešnice za proračun javno-zasebnega partnerstva.

2.
     
  Ta pravila zajemajo sklop načel, ki so potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije in temeljijo na členih 55 in 57 ter vzorčni finančni uredbi, ki jo sprejme Komisija z delegirano uredbo v skladu s členi 202, 203 in 204 in po posvetovanju z Računskim sodiščem.

Če finančna pravila teh javno-zasebnih partnerstev odstopajo od vzorčne finančne uredbe, je treba Komisijo obvestiti o odstopanjih in jih obrazložiti. Komisija ima pravico, da v šestih tednih po obvestitvi vloži ugovor zoper tako odstopanje.

Pravila teh organov lahko odstopajo od kadrovskih predpisov, v kolikor ustanovitveni akti teh organov v skladu s členom 1a(2) kadrovskih predpisov ne predvidevajo uporabe kadrovskih predpisov.

3.
     
  Odstopanja in posebni razlogi zanje se vsako leto najpozneje do 31. oktobra sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu v delovnem dokumentu. V delovnem dokumentu je opisan tudi napredek pri izpolnjevanju namena, zaradi katerega je bil posamezni organ ustanovljen, in vpliv zgoraj navedenih odstopanj na doseženi napredek; informacije iz člena 34(2b); in uresničitev zgoraj določenih posebnih ciljev v letu, na katerega se nanaša razrešnica. Če cilji niso bili v celoti izpolnjeni, vodstvo organa opredeli natančne vzroke za to in predlaga korektivne ukrepe, ki lahko zajemajo tudi utemeljeno zahtevo po začasnem povečanju dodeljenih upravnih sredstev za največ eno naslednje leto. Delovni dokument prav tako prikazuje upravne strukture vseh subjektov iz tega člena, vključno z izčrpnim pregledom velikosti posameznih upravnih struktur glede na zaposleno osebje.

4.
     
  Razrešnico za izvrševanje proračunov organov iz odstavka 1 podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta.

5.
     
  Notranji revizor Komisije ima v zvezi z organi iz odstavka 1 enaka pooblastila kot v zvezi s službami Komisije.

Sprememba 243

Predlog uredbe

Člen 199

Komisija
  sprejme delegirano uredbo o podrobnih pravilih za uporabo te uredbe
  v skladu s členi 202, 203 in 204.
  V delegirano uredbo se vključijo pravila za izvrševanje upravnih odhodkov v zvezi s proračunskimi sredstvi, zagotovljenimi v proračunu za Agencijo za oskrbo Euratom.

Na
  Komisijo
  se prenese pooblastilo za sprejemanje delegirane uredbe
  v skladu s členi 202, 203 in 204
  v zvezi z podrobnimi pravili za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov naslednjih členov: 5, 8, 9, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 25, 26, 27, 30, 31, 34, 38, 41, 46, 50, 51, 55, 56, 57, 58, 61, 63, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 72, 75, 76, 77, 77b, 78, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 92, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 117a, 118, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 126, 126a, 126c, 127, 133, 135, 136, 137, 139, 142, 145, 147, 148, 173, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 187, 188, 191, 193, 195, 196, 197.

Priloga k tej uredbi navaja cilje, vsebino in obseg delegacije s sklicevanjem na zgoraj navedene člene.

V delegirano uredbo se vključijo tudi pravila o izvrševanju upravnih odhodkov v zvezi s proračunskimi sredstvi, zagotovljenimi v proračunu za Agencijo za oskrbo (Euratom).

Sprememba 244

Predlog uredbe

Člen 200

Člen 200

Okvirna finančna uredba za agencije in organe, ustanovljene na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom

1.
     
  Komisija z delegiranim aktom v skladu s členi 202, 203 in 204 te uredbe sprejme okvirno finančno uredbo za organe, ki so ustanovljeni na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom ter so pravne osebe in prejemajo prispevke v breme proračuna Unije.

Okvirna finančna uredba temelji na načelih in pravilih iz te uredbe.

Finančna pravila zadevnih organov ne smejo odstopati od okvirne finančne uredbe, razen če tako ne zahtevajo posebni razlogi in s predhodnim soglasjem Komisije. Take izjeme se ne smejo nanašati na proračunska načela iz naslova II prvega dela, načelo enakega obravnavanja subjektov in posebne določbe iz temeljnih aktov o ustanovitvi teh organov.

2.
     
  Razrešnico za izvrševanje proračunov organov iz odstavka 1 da Evropski parlament na priporočilo Sveta.

3.
     
  Notranji revizor Komisije ima v zvezi z organi iz odstavka 1 enaka pooblastila kakor v zvezi s službami Komisije.

4.
     
  Če ni v temeljnem aktu iz odstavka 1 drugače določeno, Računsko sodišče preveri zakonitost in pravilnost prihodkov in odhodkov tega organa, preden se njegov zaključni račun konsolidira z zaključnim računom Komisije. To preverjanje temelji na revizijskem poročilu neodvisnega zunanjega revizorja, ki ga določi organ in katerega naloga je preverjanje skladnosti zaključnega računa organa s členom 134.

črtano

Sprememba 245

Predlog uredbe

Člen 201

Člen 201

Vzorčna finančna uredba za organe, pooblaščene za izvajanje javno-zasebnega partnerstva

Organi, ki so pravne osebe, ustanovljene s temeljnim aktom in pooblaščene za izvajanje javno-zasebnega partnerstva v skladu s členom 55(1)(b)(v), sprejmejo svoja finančna pravila.

Ta pravila zajemajo sklop načel, ki so potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije ter temeljijo na členu 57 in vzorčni finančni uredbi, ki jo sprejme Komisija z delegiranim aktom v skladu s členi 202, 203 in 204.

črtano

Sprememba 246

Predlog uredbe

Člen 202 – odstavek 1

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta iz členov
  199, 200
  in 201 se Komisiji podeli za
  nedoločen čas
  .

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih uredb
  iz členov
  196b, 196c
  in 201 se prenese na Komisijo za
  obdobje treh let od ... (5) in pod pogoji, določenimi v členih 203 in 204
  .

Sprememba 247

Predlog uredbe

Člen 202 – odstavek 2

2.   Komisija takoj po sprejetju
  delegiranega akta
  o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Komisija takoj po sprejetju
  delegirane uredbe
  o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

Komisija se pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov ustrezno posvetuje, tudi z Evropskim parlamentom in na strokovni ravni, ter zagotovi hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 248

Predlog uredbe

Člen 202 – odstavek 3

3.   
  Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta se Komisiji podeli pod pogoji iz členov 203 in 204.

3.   
  Ob vsakokratnem pregledu te uredbe Komisija predloži pregledano delegirano uredbo.

Sprememba 249

Predlog uredbe

Člen 203 – naslov

Preklic pooblastila

Preklic pooblastila
  in razveljavitev delegirane uredbe

Sprememba 250

Predlog uredbe

Člen 203 – odstavek 1

1.   Pooblastilo iz
  člena
  199 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta.

1.   Pooblastilo iz
  členov 196b, 196c in
  199 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli
  v celoti ali deloma z učinkom v prihodnosti
  prekličeta.
  Evropski parlament ali Svet lahko poleg tega v celoti ali deloma razveljavita delegirane uredbe, sprejete v skladu z delegiranimi pooblastili, ki so bila preklicana po prejšnjem stavku.

Sprememba 251

Predlog uredbe

Člen 203 – odstavek 2

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede, katero pooblastilo bi lahko bilo preklicano ter morebitne razloge za preklic.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek odločanja o preklicu prenosa pooblastila
  in razveljavitvi celotne ali delov delegirane uredbe
  , o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede, katero pooblastilo bi lahko bilo preklicano
  in po potrebi, katera delegirana uredba ali njen del bi lahko bila razveljavljena
  , ter razloge za njihov preklic
  ali razveljavitev
  .

Sprememba 252

Predlog uredbe

Člen 203 – odstavek 3

3.   S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha. Sklep začne veljati takoj ali na dan, ki je v njem naveden.
  Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.
  Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

3.   S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha.
  Poleg tega se lahko s sklepom neha veljavnost veljavne delegirane uredbe ali njenih delov.
  Sklep začne veljati takoj ali na dan, ki je v njem naveden. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 253

Predlog uredbe

Člen 203 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Komisija v razumnem času po sprejetju sklepa o preklicu dela pooblastila in po potrebi razveljavitvi celotne ali dela delegirane uredbe predstavi predlog pregleda te uredbe in/ali pregledane delegirane uredbe.

Sprememba 254

Predlog uredbe

Člen 204 – naslov

Nasprotovanje
  delegiranim aktom

Nasprotovanje
  delegirani uredbi

Sprememba 255

Predlog uredbe

Člen 204 – odstavek 1

1.   Evropski parlament in Svet lahko
  nasprotujeta delegiranemu aktu
  v dveh mesecih od dneva uradnega obvestila o
  njem
  .

1.   Evropski parlament in Svet lahko
  delegirani uredbi, ki jo je Komisija predlagala po členih 196b, 196c in 199, nasprotujeta
  v
  treh
  mesecih od dneva uradnega obvestila o
  njej
  .

Sprememba 256

Predlog uredbe

Člen 204 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   Če niti Evropski parlament niti Svet v roku delegiranemu aktu
  ne nasprotujeta, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem naveden.

2.   Če do izteka tega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegirani uredbi
  , se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem naveden.

Sprememba 257

Predlog uredbe

Člen 204 – odstavek 3

3.   Če Evropski parlament ali Svet
  delegiranemu aktu
  nasprotujeta
  , ta ne začne veljati
  .
  Institucija, ki delegiranemu aktu nasprotuje, navede razloge za to.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje
  delegirani uredbi in v času iz odstavka 1 predlaga njene spremembe, se Komisija seznani s spremembami in lahko sprejme revidirano delegirano uredbo. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje taki revidirani uredbi v skladu s tem členom.

Sprememba 258

Predlog uredbe

Člen 204 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli zahteva od Komisije, da predloži deloma ali povsem revidirano delegirano uredbo. Drug drugega čim prej obvestita o tem, da nameravata vložiti tako zahtevo.

Sprememba 259

Predlog uredbe

Člen 205

Pregled

Pregled

Ta uredba se pregleda,
  kadar se izkaže za potrebno,
  in sicer
  po postopku iz člena
  322
  PDEU in člena 183 Pogodbe Euratom.

Vsaka tri leta, ali
  kadar se izkaže za potrebno,
  se ta uredba pregleda
  po postopku iz člena
  322(1)
  PDEU in člena 183 Pogodbe Euratom.

Mejne vrednosti, določene v tej uredbi, se lahko prilagodijo stopnji inflacije z delegirano uredbo iz člena 199 in v skladu s členi 202, 203 in 204.

Sprememba 260

Predlog uredbe

Člen 208

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

1.
     Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

2
  .   Uporablja se od 1. januarja 2012.

Člen 56 se uporablja
  samo za obveznosti, prevzete
  od 1. januarja 2014
  za sredstva iz člena 167
  .

3.
     Člen 56 se uporablja
  šele
  od 1. januarja 2014
  , dotlej pa člen 53b Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 ostaja v veljavi
  .

Države članice pa lahko uporabljajo člen 56(2) že od 1. januarja 2012.

Če države članice predložijo nacionalno izjavo v smislu člena 56(6b), se od 1. januarja 2012 uporablja tudi zadnji pododstavek člena 56(6b).

Akreditacija takih organov ne vpliva na funkcije obstoječih organov v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 (6). Akreditirani organi so od 1. januarja 2014 pristojni za opravljanje svojih funkcij.

4.
     
  Člen 5(4) začne veljati takoj ob objavi te uredbe.

Če so upravičenci uporabljali člen 5(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, ne da bi uporabili obrestovani bančni račun, se to ne obravnava kot napaka ali nepravilnost.

Sprememba 261

Predlog uredbe

Priloga (novo)

Priloga o delegirani uredbi v skladu s členom 199 te uredbe

Člen 5

Delegirana uredba lahko opredeljuje pravila za obračunavanje obresti iz predhodnega financiranja.

Člen 8

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s proračunskimi sredstvi za proračunsko leto.

Člen 9

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o razveljavitvi in prenosu proračunskih sredstev.

Člen 16

Delegirana uredba lahko vzpostavi pravila v zvezi z menjalnim tečajem za preračun med eurom in drugimi valutami.

Člen 18

Delegirana uredba lahko vzpostavi strukturo, v katero se uvrščajo zunanji in notranji namenski prejemki ter zagotavljajo ustrezna proračunska sredstva, in opredeljuje pravila o prispevkih držav članic v raziskovalne programe. Delegirana uredba lahko prav tako dopolnjuje to uredbo v zvezi s prihodkom iz izrečenih sankcij državam članicam, ki so izjavile, da imajo čezmerni primanjkljaj, in v zvezi s prihodki iz udeležbe držav EFTA pri določenih programih Unije.

Člen 19

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o sprejemanju donacij v korist Unije.

Člen 20

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z računi za vračljive davke.

Člen 22

Delegirana uredba lahko vzpostavlja podrobna pravila o izračunu deležev prerazporeditev v institucijah, razen Komisije, ter o razlogih za zahteve po prerazporeditvi.

Člen 23

Delegirana uredba lahko vzpostavlja podrobna pravila o izračunu deležev notranjih prerazporeditev v Komisiji ter o razlogih za zahteve po prerazporeditvi.

Člen 25

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z zahtevami za prerazporeditev iz rezerve za nujno pomoč.

Člen 26

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s predhodnim, vmesnim in naknadnim ocenjevanjem.

Člen 27

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z zahtevami iz finančnega poročila.

Člen 30

Delegirana uredba lahko vzpostavlja podrobna pravila v zvezi s predhodno objavo proračuna.

Člen 31

Delegirana uredba lahko vzpostavlja podrobna pravila o objavi informacij o prejemnikih sredstev, dodeljenih pri posrednem upravljanju.

Člen 34

Delegirana uredba lahko opredeljuje podrobna pravila v zvezi s finančnim načrtovanjem.

Člen 38

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s predlogi za spremembo proračuna.

Člen 41

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o razčlenitvi proračuna.

Člen 46

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s predstavitvijo proračuna, vključno z opredelitvijo dejanskih odhodkov v zadnjem proračunskem letu, za katerega je bil pripravljen zaključni račun, pripombami k proračunu in kadrovskim načrtom.

Člen 50

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z izvrševanjem proračuna v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter informacije o prenosu osebnih podatkov v namene revizije.

Člen 51

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s temeljnim aktom in izjemami, navedenimi v členu 51.

Člen 55

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z metodami izvrševanja proračuna, vključno z neposrednim centraliziranim upravljanjem, izvajanjem pooblastil, prenesenih na izvajalske agencije, posebnimi določbami za posredno upravljanje z mednarodnimi organizacijami ter imenovanjem oseb javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve.

Člen 56

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z deljenim upravljanjem z državami članicami, vključno s pravili posameznih sektorjev, ki urejajo pogoje, v katerih je mogoče začasno ustaviti plačila državi članici, s pripravo registra organov, odgovornih za upravljanje, certificiranje in revizijske dejavnosti v skladu s pravili posameznih sektorjev, z ukrepi za spodbujanje primerov najboljše prakse ter z vzpostavitvijo postopkov za potrditev obračuna.

Člen 57

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s posrednim upravljanjem subjektov in oseb, ki niso države članice, vključno z vsebino pogodbe o prenosu nalog izvrševanja proračuna, vzpostavitvijo pogojev pri posrednem upravljanju, v katerih so sistemi, pravila in postopki Komisije enakovredni tistim v subjektih in osebah, ki niso države članice, upravnimi izjavami o zanesljivosti ter vzpostavitvijo postopkov za potrditev obračuna.

Člen 58

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o predhodnem ocenjevanju pravil in postopkov v okviru posrednega upravljanja.

Člen 61

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s pravicami in obveznostmi finančnih akterjev.

Člen 63

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s predhodnimi in naknadnimi kontrolami, hranjenjem dokazil, kodeksom o strokovnem ravnanju, neravnanjem odredbodajalca, prenosom informacij računovodji ter poročili o postopkih s pogajanji.

Člen 65

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s pooblastili in dolžnostmi odredbodajalca, vključno z njegovim imenovanjem in razrešitvijo, mnenjem o računovodskem sistemu in sistemu vodenja osnovnih sredstev, vodenjem zakladništva in bančnih računov, pooblastili za podpisovanje, vodenjem stanja na računu, prenosi in menjalnimi posli, metodami plačil, dokumenti pravne osebe in hranjenjem dokazil.

Člen 66

Delegirana uredba lahko opredeljuje podrobna pravila v zvezi z osebami, pooblaščenimi za vodenje računov v lokalni enoti.

Člen 67

Delegirana uredba lahko opredeljuje pogoje za račune izločenih sredstev in pravila za zunanje ukrepe, vključno s pravili v zvezi z izbiro skrbnikov računov izločenih sredstev, zagotavljanjem sredstev na računih izločenih sredstev in pregledi, ki jih opravljajo odredbodajalci in računovodje.

Člen 69

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z odgovornostjo odredbodajalca, računovodje in skrbnika računa izločenih sredstev v primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije.

Člen 70

Delegirana uredba lahko opredeljuje podrobna pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce na podlagi prenosa, vključno s potrditvijo navodil in vlogo komisije za finančne nepravilnosti.

Člen 71

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z odgovornostjo računovodij v primeru drugih oblik kršitev.

Člen 72

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z odgovornostjo skrbnikov računa izločenih sredstev v primeru drugih oblik kršitev.

Člen 75

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z ocenami in ugotovitvami terjatev, vključno s postopki in dokazili, ter zamudnimi obrestmi.

Člen 76

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z izdajo naloga za izterjavo.

Člen 77

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o načinu izterjave, vključno z izterjavo s pobotom, postopku izterjave, če dolžnik dolga ne plača prostovoljno, podaljšanju plačilnega roka, izterjavi glob in drugih kazni, odpovedi izterjave ter razveljavitvi ugotovljene terjatve.

Člen 77b

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila za izvajanje meril in postopkov za finančne popravke Komisije.

Člen 78

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z zastaralnim rokom.

Člen 80

Delegirana uredba lahko vzpostavlja pravila o zneskih, prejetih z globami in denarnimi kaznimi ter ustreznimi obrestmi.

Člen 81

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s sklepom o financiranju.

Člen 82

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z vrsto obveznosti, prevzemom celotne obveznosti, enotnostjo podpisa in upravnimi odhodki, ki jih krijejo začasne obveznosti.

Člen 83

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o proračunskih in pravnih obveznostih, vključno z registracijo posameznih obveznosti.

Člen 84

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s preverjanji, ki se uporabljajo za različne obveznosti.

Člen 85

Delegirana uredba lahko vzpostavlja podrobna pravila v zvezi s potrjevanjem odhodkov, vključno z zaznamkom "odobreno za plačilo" pri izdatkih za plače ter vmesnimi plačili in plačili razlike pri javnih naročilih in donacijah, potrjevanjem pravilnosti predhodnega financiranja in vmesnih plačil ter materialnimi oblikami zaznamkov "odobreno za plačilo" in "potrjena pravilnost".

Člen 86

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o odobritvah odhodkov, vključno z opredelitvijo obveznih podrobnosti na odredbi za plačilo ter njihovim preverjanjem, ki ga opravi odredbodajalec.

Člen 87

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z vrstami plačil in dokazili.

Člen 89

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z roki za plačila.

Člen 90

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o elektronskem vodenju operacij.

Člen 92

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z imenovanjem notranjega revizorja.

Člen 93

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s pooblastili in nalogami notranjega revizorja.

Člen 94

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z neodvisnostjo in odgovornostjo notranjega revizorja.

Člen 95

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z različnimi javnimi naročili, vključno z okvirnimi in posebnimi pogodbami.

Člen 97

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z zahtevo po objavi javnih razpisov in obvestil.

Člen 98

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z vrsto postopka za oddajo javnega naročila, skupnimi postopki za oddajo javnih naročil z državami članicami in pogodbami zelo nizke vrednosti.

Člen 99

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z vsebino razpisne dokumentacije, vključno z možnostjo in pogoji za revizijo cen in tehničnih specifikacij.

Člen 100

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z merili za izključitev, ki se uporabljajo za sodelovanje v razpisih. Določi lahko dokazila, s katerimi je mogoče zadovoljivo dokazati, da ni stanja izključitve. V primeru stanja izključitve lahko opredeli trajanje izključitve.

Člen 101

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z merili za izključitev, ki se uporabljajo med postopkom za oddajo naročila. Določi lahko dokazila, s katerimi je mogoče zadovoljivo dokazati, da ni stanja izključitve. V primeru stanja izključitve lahko opredeli trajanje izključitve.

Člen 102

Delegirana uredba lahko opredeli podrobna pravila v zvezi s centralno bazo podatkov o izključitvah.

Člen 103

Delegirana uredba lahko vzpostavi podrobna pravila v zvezi z različnimi upravnimi in finančnimi kaznimi za izvajalce ali kandidate, ki so dali lažne izjave, storili večje napake, povzročili nepravilnosti, izvedli goljufijo ali resno kršili svoje pogodbene obveznosti.

Člen 104

Delegirana uredba lahko opredeljuje merila za izbor in merila za oddajo naročil. Prav tako lahko določa dokumente, ki dokazujejo ekonomsko in finančno zmogljivost, ter dokazila o tehnični in strokovni zmogljivosti. Delegirana uredba lahko vsebuje tudi podrobna pravila o elektronskih dražbah in neobičajno nizkih ponudbah.

Člen 105

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s predložitvijo ponudb. Določi lahko rok za prejem ponudb in prijav za sodelovanje, rok za dvig razpisne dokumentacije in rok v nujnih primerih. Določi lahko tudi različne načine komunikacije. Prav tako lahko vzpostavi pravila o možnosti garancije za resnost ponudbe, odpiranju ponudb, prijavah za sodelovanje in komisiji za ocenjevanje ponudb in prijav za sodelovanje.

Člen 106

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z načeli enakega obravnavanja in preglednosti. Opredeli lahko stike, ki so dovoljeni med naročniki in ponudniki med postopkom oddaje naročila, minimalne zahteve glede zapisa ocene in minimalne podrobnosti o sklepu, ki ga sprejme naročnik.

Člen 107

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s sklepom o oddaji naročila, informacijami ponudnikom ter podpisom in izvajanjem pogodbe.

Člen 108

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z informacijami ponudnikom, vključno s preklicem postopka za oddajo naročila.

Člen 109

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z jamstvi, ki se zahtevajo od izvajalcev.

Člen 110

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o zadržanju izvajanja pogodbe v primeru napak, nepravilnosti ali goljufije.

Člen 111

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s funkcijo naročnika, vključno z opredelitvijo ustreznih ravni za izračun mejnih vrednosti.

Člen 112

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o mejnih vrednostih, ki se uporabljajo, ločenih naročilih in naročilih po sklopih ter oceni vrednosti določenih naročil.

Člen 113

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s sodelovanjem v razpisih in dokazi za dostop do naročil.

Člen 114

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o oddaji naročil v okviru STO.

Člen 115

Delegirana uredba lahko podrobneje opredeljuje področje uporabe in vsebino donacij ter vsebuje pravila, ki določajo, ali se bodo uporabili sklepi ali sporazumi o donacijah. Delegirana uredba lahko vsebuje tudi podrobnosti o uporabi okvirnih sporazumov o partnerstvu.

Člen 116

Delegirana uredba lahko opredeljuje pravila za različne oblike donacij.

Člen 117

Delegirana uredba lahko dopolnjuje splošna načela, ki se uporabljajo za donacije, vključno s pravilom neprofitnosti in načelom sofinanciranja.

Člen 117a

Delegirana uredba lahko vsebuje dodatne podatke o upravičenih stroških.

Člen 118

Delegirana uredba lahko opredeljuje zahteve v zvezi z letnim programom dela, vsebino pozivov za zbiranje predlogov, izjemami zanje, informacijami vlagateljem ter objavo sklepa o dodelitvi donacije.

Člen 119

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z načelom nekumulativnega dodeljevanja.

Člen 120

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z dodeljevanjem za nazaj.

Člen 122

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z ureditvijo glede vlog za donacijo, dokazili za odsotnost stanja, ki bi povzročalo izključitev, vlagatelji, ki niso pravne osebe, pravnimi subjekti, ki so en vlagatelj, finančnimi in upravnimi kaznimi, merili za upravičenost in donacijami zelo nizke vrednosti.

Člen 123

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z merili za izbiro in dodelitev.

Člen 124

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z ovrednotenjem in dodelitvijo donacij ter informacijami vlagateljem.

Člen 125

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z jamstvom za predhodno financiranje.

Člen 126

Delegirana uredba lahko navaja pravila za plačilo donacij in kontrole, vključno s pravili o dokazilih in ustavitvi plačila ali zmanjšanju donacij.

Člen 126a

Delegirana uredba lahko določa, kako dolgo morajo akreditirani organi in Komisija hraniti zapise.

Člen 126c

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o pristojnostih in sestavi odbora za usklajevanje.

Člen 127

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z oddajanjem del podizvajalcem in prerazdelitvi donacij.

Člen 133

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Člen 135

Delegirana uredba lahko opredeljuje splošno priznana računovodska načela, vključno z načelom časovne neomejenosti delovanja, načelom preudarnosti, načelom doslednosti priprav, načelom primerljivih informacij, načelom bistvenosti in združevanja, načelom bruto prikazovanja poslovnih dogodkov, načelom prednosti vsebine pred obliko ter pravili o dokazilih.

Člen 136

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z računovodskimi izkazi, vključno z izkazi finančne uspešnosti, izkazi denarnih tokov ter opombami in obrazložitvami k računovodskim izkazom.

Člen 137

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z vsebino proračunskega računovodstva.

Člen 139

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s potrjevanjem zaključnega računa, vključno s posredovanjem konsolidiranega zaključnega računa.

Člen 142

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z organizacijo proračunskega računovodstva, vključno z uporabo računalniških sistemov.

Člen 145

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s knjiženjem v računovodsko evidenco. Prav tako lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s poslovnimi knjigami, sledenjem, računovodskimi uskladitvami, evidentiranjem v dnevnik in usklajevanjem kontov.

Člen 147

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o vodenju in vsebini proračunskega računovodstva.

Člen 148

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z evidenco premoženja in postopkom ponovne prodaje premoženja in razpolaganjem z njim, vključno s pravili o evidenci v delegacijah.

Člen 173

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z vrstami dejavnosti v okviru raziskav.

Člen 175

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s Skupnim raziskovalnim središčem.

Člen 176

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z ukrepi, ki jih je mogoče financirati v okviru zunanjih ukrepov.

Člen 178

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s skrbniškimi skladi za zunanje ukrepe.

Člen 179

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z izvajanjem zunanjih ukrepov v okviru posrednega upravljanja.

Člen 180

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s sporazumi o izvajanju zunanjih storitev s subjekti, vključno s pravili o posebnih posojilih in bančnih računih.

Člen 181

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o javnih naročilih za zunanje ukrepe.

Člen 182

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o sodelovanju v razpisnih postopkih.

Člen 183

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o polnem financiranju zunanjega ukrepa in vlogah za financiranje.

Člen 184

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila o postopkih za dodelitev donacij, ki se uporabljajo pri posrednem upravljanju.

Člen 187

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s področjem delovanja evropskih uradov in prenosom nalog institucij na evropske urade.

Člen 188

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s sredstvi za evropske urade, vključno s prenosom določenih nalog računovodje, zakladnice in bančnih računov.

Člen 191

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s prenosom pooblastil odredbodajalca na direktorja medinstitucionalnega urada.

Člen 193

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z obsegom upravnih sredstev in garancij za najem.

Člen 195

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s posebnimi proračunskimi sredstvi za upravo, vključno s stavbami in predujmi uslužbencem institucij.

Člen 196

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi z zunanjimi strokovnjaki.

Člen 197

Delegirana uredba lahko vsebuje podrobna pravila v zvezi s prehodnimi določbami, vključno z likvidacijo jamstvenega računa in posodobitvijo mejnih vrednosti in zneskov.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0325/2011).

(2)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0401.

(3)  

  UL L 391 z dne 30.12.2006, str. 1

  .

(4)  

  UL L 400 z dne 30.12.2006, str. 1

  .

(5)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(6)  

  UL L 210, 31.7.2006, str. 25

  .

---

Četrtek, 27. oktober 2011

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/270

---

Četrtek, 27. oktober 2011Spolna zloraba in spolno izkoriščanje otrok ter otroška pornografija ***I

P7_TA(2011)0468

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, ki razveljavlja Okvirni sklep 2004/68/PNZ (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

2013/C 131 E/27

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0094),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 82(2) in člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0088/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 82(2) in člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0088/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. septembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. septembra 2010 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0294/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0294/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 48, 15.2.2011, str. 138.

---

Četrtek, 27. oktober 2011P7_TC1-COD(2010)0064

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi2011/93/EU.)

---

Četrtek, 27. oktober 2011PRILOGA

K osnutku zakonodajne resolucije Skupna izjava o pridobivanju otrok za spolne namene

Evropski parlament in Svet,ob upoštevanju, da pridobivanje otrok za spolne namene v resničnem življenju („navezovanje stikov zunaj spleta”) pomeni namerno manipulacijo otroka, ki še ni dopolnil starosti, ko bi lahko pristal na spolnost, z govorjenjem, pisanjem, avdiovizualnimi sredstvi ali podobnimi predstavitvami z namenom srečanja z njim ali z njo in storitve kaznivega dejanja iz členov 3(3) in 5(6) te direktive,

ob upoštevanju, da je pridobivanje otrok za spolne namene v resničnem življenju že zajeto v nacionalni zakonodaji držav članic v različnih oblikah, kot poskus, pripravljalno dejanje ali posebna oblika spolne zlorabe,

POZIVA države članice, naj temeljito preučijo kazenskopravne opredelitve glede kaznivosti pridobivanja otrok za spolne namene v resničnem življenju ter naj po potrebi izboljšajo in popravijo svoje kazensko pravo, če v njem še obstaja tozadevna pravna vrzel.

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/271 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/271

---

Četrtek, 27. oktober 2011Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status upravičencev do mednarodne zaščite ***I

P7_TA(2011)0469

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status upravičencev do mednarodne zaščite, in o vsebini te zaščite (prenovitev) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

2013/C 131 E/28

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0551), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0551),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in točk 1(c), 2(a) in 3(a) člena 63(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0250/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in točk 1(c), 2(a) in 3(a) člena 63(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0250/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja" (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja" (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 78(2)(a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 78(2)(a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. aprila 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. aprila 2010 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. julija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. julija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 2. februarja 2010, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 2. februarja 2010, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0271/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0271/2011),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | podpira skupno politično izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o obrazložitvenih dokumentih, ki je priložena tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

podpira skupno politično izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o obrazložitvenih dokumentih, ki je priložena tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen s skupno politično izjavo držav članic in Komisjie o obrazložitvenih dokumentih, ki je priložena tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen s skupno politično izjavo držav članic in Komisjie o obrazložitvenih dokumentih, ki je priložena tej resoluciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 18, 19.1.2011, str. 80.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 27. oktober 2011P7_TC1-COD(2009)0164

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/95/EU.)

---

Četrtek, 27. oktober 2011PRILOGA

Skupna politična izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o obrazložitvenih dokumentih

Institucije priznavajo, da morajo biti informacije o prenosu direktiv v nacionalno zakonodajo, ki jih države članice pošljejo Komisiji, "jasne in natančne" (1), da bi Komisija laže izpolnjevala svojo nalogo nadzora uporabe prava Unije.

Zato Evropski parlament in Svet pozdravljata skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih.

Kadar je torej v skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih upravičeno in sorazmerno, da se takšni dokumenti pošljejo, se institucije strinjajo, da se v zadevno direktivo vključi naslednja uvodna izjava:

"V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne [datum] se države članice zavezujejo, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile en ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi deli direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno."

Komisija bo Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. novembra 2013 poročala o izvajanju obeh skupnih političnih izjav o obrazložitvenih dokumentih.

Institucije se zavezujejo, da bodo ta načela začele uporabljati s 1. novembrom 2011, in sicer za nove predloge direktiv in direktive, ki so v postopku sprejetja, razen za tiste, o katerih sta Evropski parlament in Svet še dosegla dogovor.

Skupna politična izjava držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih

Skupna politična izjava držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih

Člen 288 PDEU se glasi: "Direktiva je za vsako državo članico, na katero je naslovljena, zavezujoča glede cilja, ki ga je treba doseči, vendar prepušča nacionalnim organom izbiro oblike in metod."

Direktiva je za vsako državo članico, na katero je naslovljena, zavezujoča glede cilja, ki ga je treba doseči, vendar prepušča nacionalnim organom izbiro oblike in metod

Države članice in Komisija se zavedajo, da je učinkovito izvajanje prava Unije predpogoj, da se dosežejo cilji politik Unije in da čeprav so za tovrstno izvajanje odgovorne predvsem države članice, gre pri tem za vprašanje skupnega interesa, saj naj bi se s tem med drugim ustvarili enaki pogoji delovanja v vseh državah članicah.

Države članice in Komisija priznavajo, da je pravilen in pravočasen prenos direktiv Unije pravna obveznost. Ugotavljajo, da Pogodbi Komisiji nalagata nadzor nad uporabo prava Unije pod nadzorom Sodišča, in se strinjajo, da bi moralo uradno obveščanje o ukrepih za prenos Komisiji olajšati izpolnjevanje te naloge.

V tej zvezi države članice priznavajo, da morajo biti informacije o prenosu direktiv v nacionalno zakonodajo, ki jih pošljejo Komisiji, "jasne in natančne" in da morajo biti v njih "nedvoumno navedeno, s katerimi zakoni in drugimi predpisi" ter po potrebi tudi sodno prakso nacionalnih sodišč država članica šteje, da je izpolnila različne obveznosti, ki ji jih nalaga direktiva (2).

jasne in natančne

nedvoumno navedeno, s katerimi zakoni in drugimi predpisi

2

Da bi v primerih, kadar Komisija meni, da so potrebni dokumenti, ki pojasnjujejo razmerje med sestavnimi deli direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos, izboljšali kakovost obveščanja o prenosu direktiv Unije, Komisija ob predložitvi zadevnih predlogov za vsak primer posebej upraviči, zakaj in v kolikšnem obsegu je treba predložiti tovrstne dokumente, pri tem pa upošteva zlasti kompleksnost direktive oziroma njenega prenosa pa tudi morebitno dodatno upravno obremenitev.

Države članice se zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več obrazložitvenih dokumentov, ki so lahko v obliki korelacijske tabele ali drugih dokumentov z enakim namenom.

---

(1)  Glej sodbo Sodišča z dne 16. julija 2009 v zadevi C-427/07, odstavek 107 in tam citirano sodno prakso.

1

(2)  Glej sodbo Sodišča z dne 16. julija 2009 v zadevi C-427/07, odstavek 107 in tam citirano sodno prakso.

2

---

| 8.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 131/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 131/274

---

Četrtek, 27. oktober 2011Sporazum med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov PNR ***

P7_TA(2011)0470

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) s strani letalskih prevoznikov Avstralski carinski in mejni službi (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

2013/C 131 E/29

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09825/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09825/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) s strani letalskih prevoznikov Avstralski carinski in mejni službi, ki je priložen navedenemu osnutku sklepa Sveta (10093/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) s strani letalskih prevoznikov Avstralski carinski in mejni službi, ki je priložen navedenemu osnutku sklepa Sveta (10093/2011),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam (KOM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam (KOM(2010)0492),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o družbi SWIFT, sporazumu PNR in čezatlantskem dialogu o teh vprašanjih (1), svojega priporočila z dne 22. oktobra 2008 o oceni sporazuma PNR med EU in Avstralijo (2), svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o začetku pogajanj o sporazumih o evidencah podatkov o potnikih z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado (3) in svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o globalnem pristopu k prenosu podatkov PNR tretjim državam (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o družbi SWIFT, sporazumu PNR in čezatlantskem dialogu o teh vprašanjih (1), svojega priporočila z dne 22. oktobra 2008 o oceni sporazuma PNR med EU in Avstralijo (2), svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o začetku pogajanj o sporazumih o evidencah podatkov o potnikih z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado (3) in svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o globalnem pristopu k prenosu podatkov PNR tretjim državam (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 19. oktobra 2010 o sporočilu Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (Passenger Name Record, PNR) tretjim državam (5) in njegovega mnenja z dne 15. julija 2011 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) s strani letalskih prevoznikov Avstralski carinski in mejni službi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 19. oktobra 2010 o sporočilu Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (Passenger Name Record, PNR) tretjim državam (5) in njegovega mnenja z dne 15. julija 2011 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) s strani letalskih prevoznikov Avstralski carinski in mejni službi (6),

| — | ob upoštevanju mnenja št. 7/2010 z dne 12. novembra 2010 o Sporočilu Evropske komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam, ki ga je sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 7/2010 z dne 12. novembra 2010 o Sporočilu Evropske komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam, ki ga je sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29,

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a), v povezavi s členom 82(1), drugi pododstavek, točka (d), in členom 87(2), točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a), v povezavi s členom 82(1), drugi pododstavek, točka (d), in členom 87(2), točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0304/2011),

| — | ob upoštevanju člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0364/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0364/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | meni, da je postopek 2009/0186(NLE) postal nepredmeten, ker je bil sporazum o obdelavi in posredovanju podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) med Evropsko unijo in Avstralijo iz leta 2008 nadomeščen z novim sporazumom; |
| --- | --- |

2.

meni, da je postopek 2009/0186(NLE) postal nepredmeten, ker je bil sporazum o obdelavi in posredovanju podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) med Evropsko unijo in Avstralijo iz leta 2008 nadomeščen z novim sporazumom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in vladi Avstralije. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in vladi Avstralije.

---

(1)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 349.

(2)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 46.

(3)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 70.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0397.

(5)  UL C 357, 30.12.2010, str. 7.

(6)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---