# Službeni list C 378/9. s

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 378 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.9. studenoga 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 378

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.9. studenoga 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2013. – 2014.Dnevna sjednica od 10. ožujka 2014.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 85, 12.3.2015.
  ZASJEDANJE 2014. – 2015.Dnevne sjednice od 11. do 13. ožujka 2014.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 85, 12.3.2015.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2013. – 2014.Dnevna sjednica od 10. ožujka 2014.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 85, 12.3.2015.
  ZASJEDANJE 2014. – 2015.Dnevne sjednice od 11. do 13. ožujka 2014.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 85, 12.3.2015.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 85, 12.3.2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 85, 12.3.2015.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 11. ožujka 2014. |
| 2017/C 378/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o Europskoj investicijskoj banci (EIB) – godišnje izvješće za 2012. (2013/2131(INI)) | 2 |
| 2017/C 378/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. s preporukama Komisiji o pregledu Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) (2013/2166(INL)) | 13 |
| 2017/C 378/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o javnom pristupu dokumentima (članak 104. stavak 7. Poslovnika), od 2011. do 2013. (2013/2155(INI)) | 27 |
| 2017/C 378/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o djelatnostima Odbora za predstavke tijekom 2013. godine (2014/2008(INI)) | 35 |
| 2017/C 378/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o budućnosti europskog sektora hortikulture – strategije za rast (2013/2100(INI)) | 44 |
| 2017/C 378/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (2013/2169(INI)) | 52 |
| 2017/C 378/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (2013/2147(INI)) | 64 |
| | Srijeda, 12. ožujka 2014. |
| 2017/C 378/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o regionalnoj ulozi Pakistana i političkim odnosima s EU-om (2013/2168(INI)) | 73 |
| 2017/C 378/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o proturaketnom štitu za Europu i njegovim strateškim i političkim posljedicama (2013/2170(INI)) | 79 |
| 2017/C 378/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o trenutačnoj situaciji i budućim izgledima europskog sektora ribarstva u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Tajlanda (2013/2179(INI)) | 81 |
| 2017/C 378/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o europskoj gastronomskoj baštini: kulturni i obrazovni aspekti (2013/2181(INI)) | 85 |
| 2017/C 378/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o delegiranoj Uredbi Komisije od 12. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju potrošača o hrani u pogledu definicije proizvedenih nanomaterijala (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA)) | 92 |
| 2017/C 378/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o procjeni i uspostavi prioriteta za odnose Unije sa zemljama Istočnog partnerstva (2013/2149(INI)) | 95 |
| 2017/C 378/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (2013/2188(INI)) | 104 |
| 2017/C 378/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o ocjenjivanju pravosuđa u pogledu kaznenog prava i vladavine prava (2014/2006(INI)) | 136 |
| 2017/C 378/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o pripremi za potpunu konvergenciju audiovizualnog svijeta (2013/2180(INI)) | 140 |
| 2017/C 378/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2013. – građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost (2013/2186(INI)) | 146 |
| 2017/C 378/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 151 |
| 2017/C 378/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o izvješću o napretku Turske za 2013. (2013/2945(RSP)) | 165 |
| 2017/C 378/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o strategiji EU-a za Arktik (2013/2595(RSP)) | 174 |
| | Četvrtak, 13. ožujka 2014. |
| 2017/C 378/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke (ESB, Komisija i MMF) u vezi s programskim zemljama europodručja (2013/2277(INI)) | 182 |
| 2017/C 378/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima uloge i djelovanja Trojke (ESB, Komisija i MMF) u pogledu zemalja europodručja obuhvaćenih programom (2014/2007(INI)) | 200 |
| 2017/C 378/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2015., Dio III. – Komisija (2014/2004(BUD)) | 210 |
| 2017/C 378/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o invaziji Rusije na Ukrajinu (2014/2627(RSP)) | 213 |
| 2017/C 378/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o provedbi Ugovora iz Lisabona u odnosu na Europski parlament (2013/2130(INI)) | 218 |
| 2017/C 378/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o ulozi prava vlasništva, vlasništva nad imovinom i stvaranja bogatstva u iskorjenjivanju siromaštva i poticanju održivog razvoja u zemljama u razvoju (2013/2026(INI)) | 227 |
| 2017/C 378/27 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o izvješću EU-a 2013. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (2013/2058(INI)) | 235 |
| 2017/C 378/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. Prioriteti EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (2014/2612(RSP)) | 239 |
| 2017/C 378/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. on Russia: sentencing of demonstrators involved in the Bolotnaya Square events (2014/2628(RSP)) | 250 |
| 2017/C 378/30 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o pokretanju postupaka savjetovanja radi isključivanja Ugande i Nigerije iz Sporazuma iz Cotonoua s obzirom na najnovije zakonodavstvo kojim se dodatno kriminalizira homoseksualnost (2014/2634(RSP)) | 253 |
| 2017/C 378/31 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o sigurnosti i trgovanju ljudima na Sinaju (2014/2630(RSP)) | 257 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 12. ožujka 2014. |
| 2017/C 378/32 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 12. ožujka 2014. o humanitarnom angažmanu nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece (2014/2012(INI)) | 262 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 11. ožujka 2014.

2017/C 378/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o Europskoj investicijskoj banci (EIB) – godišnje izvješće za 2012. (2013/2131(INI))

2

2017/C 378/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. s preporukama Komisiji o pregledu Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) (2013/2166(INL))

13

2017/C 378/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o javnom pristupu dokumentima (članak 104. stavak 7. Poslovnika), od 2011. do 2013. (2013/2155(INI))

27

2017/C 378/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o djelatnostima Odbora za predstavke tijekom 2013. godine (2014/2008(INI))

35

2017/C 378/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o budućnosti europskog sektora hortikulture – strategije za rast (2013/2100(INI))

44

2017/C 378/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (2013/2169(INI))

52

2017/C 378/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (2013/2147(INI))

64

Srijeda, 12. ožujka 2014.

2017/C 378/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o regionalnoj ulozi Pakistana i političkim odnosima s EU-om (2013/2168(INI))

73

2017/C 378/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o proturaketnom štitu za Europu i njegovim strateškim i političkim posljedicama (2013/2170(INI))

79

2017/C 378/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o trenutačnoj situaciji i budućim izgledima europskog sektora ribarstva u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Tajlanda (2013/2179(INI))

81

2017/C 378/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o europskoj gastronomskoj baštini: kulturni i obrazovni aspekti (2013/2181(INI))

85

2017/C 378/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o delegiranoj Uredbi Komisije od 12. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju potrošača o hrani u pogledu definicije proizvedenih nanomaterijala (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA))

92

2017/C 378/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o procjeni i uspostavi prioriteta za odnose Unije sa zemljama Istočnog partnerstva (2013/2149(INI))

95

2017/C 378/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (2013/2188(INI))

104

2017/C 378/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o ocjenjivanju pravosuđa u pogledu kaznenog prava i vladavine prava (2014/2006(INI))

136

2017/C 378/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o pripremi za potpunu konvergenciju audiovizualnog svijeta (2013/2180(INI))

140

2017/C 378/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2013. – građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost (2013/2186(INI))

146

2017/C 378/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

151

2017/C 378/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o izvješću o napretku Turske za 2013. (2013/2945(RSP))

165

2017/C 378/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o strategiji EU-a za Arktik (2013/2595(RSP))

174

Četvrtak, 13. ožujka 2014.

2017/C 378/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke (ESB, Komisija i MMF) u vezi s programskim zemljama europodručja (2013/2277(INI))

182

2017/C 378/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima uloge i djelovanja Trojke (ESB, Komisija i MMF) u pogledu zemalja europodručja obuhvaćenih programom (2014/2007(INI))

200

2017/C 378/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2015., Dio III. – Komisija (2014/2004(BUD))

210

2017/C 378/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o invaziji Rusije na Ukrajinu (2014/2627(RSP))

213

2017/C 378/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o provedbi Ugovora iz Lisabona u odnosu na Europski parlament (2013/2130(INI))

218

2017/C 378/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o ulozi prava vlasništva, vlasništva nad imovinom i stvaranja bogatstva u iskorjenjivanju siromaštva i poticanju održivog razvoja u zemljama u razvoju (2013/2026(INI))

227

2017/C 378/27

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o izvješću EU-a 2013. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (2013/2058(INI))

235

2017/C 378/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. Prioriteti EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (2014/2612(RSP))

239

2017/C 378/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. on Russia: sentencing of demonstrators involved in the Bolotnaya Square events (2014/2628(RSP))

250

2017/C 378/30

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o pokretanju postupaka savjetovanja radi isključivanja Ugande i Nigerije iz Sporazuma iz Cotonoua s obzirom na najnovije zakonodavstvo kojim se dodatno kriminalizira homoseksualnost (2014/2634(RSP))

253

2017/C 378/31

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o sigurnosti i trgovanju ljudima na Sinaju (2014/2630(RSP))

257

PREPORUKE

Europski parlament

Srijeda, 12. ožujka 2014.

2017/C 378/32

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 12. ožujka 2014. o humanitarnom angažmanu nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece (2014/2012(INI))

262

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 12. ožujka 2014. |
| 2017/C 378/33 | Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o broju međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama (2014/2632(RSO)) | 265 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 12. ožujka 2014.

2017/C 378/33

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o broju međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama (2014/2632(RSO))

265

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 11. ožujka 2014. |
| 2017/C 378/34 | P7_TA(2014)0180Statistika prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima (delegirane i provedbene ovlasti) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1365/2006 o statistici prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))P7_TC1-COD(2013)0226Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1365/2006 o statistici prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (
  1
  ) | 269 |
| 2017/C 378/35 | Amandmani Europskog parlamenta usvojeni 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ustupanju i kvaliteti statističkih podataka za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD)) | 276 |
| 2017/C 378/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE)) | 297 |
| 2017/C 378/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te pravednoj i ujednačenoj podjeli prednosti koje proizlaze iz njihovog korištenja uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE)) | 298 |
| 2017/C 378/38 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana – industrija tekstila iz Španjolske) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD)) | 299 |
| 2017/C 378/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji i stavljanju na raspolaganje na tržište biljnog reprodukcijskog materijala (zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD)) | 303 |
| 2017/C 378/40 | P7_TA(2014)0186Primitci od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije (prilagodba s učinkom od 1. srpnja 2011.) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja 2011. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))P7_TC1-COD(2013)0438Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju s učinkom od 1. srpnja 2011. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se na njih primjenjuju | 304 |
| 2017/C 378/41 | P7_TA(2014)0187Primitci od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije (prilagodba s učinkom od 1. srpnja 2012.) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))P7_TC1-COD(2013)0439Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se na njih primjenjuju | 305 |
| 2017/C 378/42 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju o donošenju Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD)) | 306 |
| 2017/C 378/43 | P7_TA(2014)0189Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2003/71/EZ i 2009/138/EZ u odnosu na ovlasti Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))P7_TC1-COD(2011)0006Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2003/71/EZ i 2009/138/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010 u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) | 307 |
| 2017/C 378/44 | P7_TA-(2014)0190Podaci koji su priloženi uz prijenose financijskih sredstava ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o podacima koji su priloženi uz prijenose financijskih sredstava (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))P7_TC1-COD(2013)0024Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o podacima koji se prilažu prilikom prijenosa financijskih sredstava (
  1
  ) | 308 |
| 2017/C 378/45 | P7_TA(2014)0191Sprečavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (COM(2013)0045 – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))P7_TC1-COD(2013)0025Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (
  1
  ) | 330 |
| 2017/C 378/46 | P7_TA(2014)0192Jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju investicijski projekti izvan Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju investicijski projekti izvan Unije (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))P7_TC1-COD(2013)0152Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Odluke (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije | 380 |
| 2017/C 378/47 | P7_TA(2014)0193Genetski resursi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))P7_TC1-COD(2012)0278Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama usklađivanja za korisnike Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji | 381 |
| 2017/C 378/48 | P7_TA(2014)0194Tehnički pregledi motornih vozila i njihovih prikolica ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2009/40/EZ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))P7_TC1-COD(2012)0184Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih priključnih vozila te stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ | 382 |
| 2017/C 378/49 | P7_TA(2014)0195Dokumenti za registraciju vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))P7_TC1-COD(2012)0185Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila | 383 |
| 2017/C 378/50 | P7_TA(2014)0196Tehnička ispravnost gospodarskih vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pregledima na cesti tehničke ispravnosti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))P7_TC1-COD(2012)0186Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o o pregledima tehničke ispravnosti na cesti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ | 384 |
| 2017/C 378/51 | P7_TA(2014)0197Statistika željezničkog prijevoza ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici željezničkog prijevoza u vezi s prikupljanjem podataka o robi, putnicima i nesrećama (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))P7_TC1-COD(2013)0297Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 o statistici željezničkog prijevoza u vezi s prikupljanjem podataka o robi, putnicima i nesrećama | 385 |
| 2017/C 378/52 | P7_TA(2014)0198Elektroničko izdavanje računa u javnoj nabavi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))P7_TC1-COD(2013)0213Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi | 395 |
| 2017/C 378/53 | P7_TA(2014)0199Struktura poljoprivrednih gospodarstava i istraživanje o metodama poljoprivredne proizvodnje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1166/2008 o istraživanjima o strukturi poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o metodama poljoprivredne proizvodnje u pogledu financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2018. godine (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))P7_TC1-COD(2013)0367Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1166/2008 u pogledu financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2018. | 396 |
| 2017/C 378/54 | P7_TA(2014)0200Roba dobivena preradom poljoprivrednih proizvoda ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o trgovinskim dogovorima primjenjivima na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))P7_TC1-COD(2013)0063Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju trgovinskih aranžmana primjenjivih na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 1216/2009 i (EZ) br. 614/2009 | 397 |
| | Srijeda, 12. ožujka 2014. |
| 2017/C 378/55 | P7_TA(2014)0212Zaštita pojedinaca pri obradi osobnih podataka ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))P7_TC1-COD(2012)0011Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (
  1
  ) | 399 |
| 2017/C 378/56 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o proširenju primjene Uredbe (EU) br. .../2012 o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program Periklo 2020.) na države članice nesudionice (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP)) | 493 |
| 2017/C 378/57 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o zaključivanju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE)) | 494 |
| 2017/C 378/58 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE)) | 495 |
| 2017/C 378/59 | P7_TA(2014)0219Obrada osobnih podataka u svrhu sprečavanja kaznenih djela ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))P7_TC1-COD(2012)0010Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donoštenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka | 496 |
| 2017/C 378/60 | P7_TA(2014)0220Provedba jedinstvenog europskog neba ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))P7_TC1-COD(2013)0186Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenoga europskog neba (
  1
  ) | 546 |
| 2017/C 378/61 | P7_TA(2014)0221Zračne luke, upravljanje zračnim prometom i usluge u zračnoj plovidbi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 216/2008 u području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))P7_TC1-COD(2013)0187Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 216/2008 u području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i letačkih navigacijskih usluga (
  1
  ) | 584 |
| 2017/C 378/62 | P7_TA(2014)0222Putovanja u paket aranžmanima i potpomognuti putni aranžmani ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paket aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))P7_TC1-COD(2013)0246Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima, odmorima i kružnim putovanjima u paket aranžmanima i potpomognutim
  povezanim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU Europskog Parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEC [Am. 1] | 610 |
| 2017/C 378/63 | P7_TA(2014)0223Fluorirani staklenički plinovi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))P7_TC1-COD(2012)0305Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br./2014 Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 842/2006 | 638 |
| 2017/C 378/64 | P7_TA(2014)0224Sloboda kretanja radnika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za lakše ostvarivanje prava radnika u kontekstu slobode kretanja radnika (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))P7_TC1-COD(2013)0124Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika | 639 |
| 2017/C 378/65 | P7_TA(2014)0225Procjena utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))P7_TC1-COD(2012)0297Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš | 640 |
| 2017/C 378/66 | P7_TA(2014)0226Statistika Zajednice koja se odnosi na vanjsku trgovinu sa zemljama nečlanicama (delegirane i provedbene ovlasti) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 471/2009 o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))P7_TC1-COD(2013)0279Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o Prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 471/2009 o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (
  1
  ) | 641 |
| 2017/C 378/67 | P7_TA(2014)0227Program Copernicus ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Copernicus te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))P7_TC1-COD(2013)0164Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 911/2010 | 646 |
| 2017/C 378/68 | P7_TA(2014)0228Agencija za europski GNSS ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))P7_TC1-COD(2013)0022Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS | 647 |
| | Četvrtak, 13. ožujka 2014. |
| 2017/C 378/69 | P7_TA(2014)0237Fond za azil, migraciju i integraciju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Fonda za azil i migracije (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD)P7_TC1-COD(2011)0366Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ | 649 |
| 2017/C 378/70 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o ratifikaciji Međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009. od strane država članica ili pristupanju država članica toj konvenciji u interesu Europske unije (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE)) | 652 |
| 2017/C 378/71 | P7_TA(2014)0241Fond za azil i migraciju i Fond za unutarnju sigurnost (opće odredbe) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil i migracije te o instrumentu financijske potpore u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja u kriznim situacijama (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))P7_TC1-COD(2011)0367Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil, migracije te integraciju i o Instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama | 653 |
| 2017/C 378/72 | P7_TA(2014)0242Fond za unutarnju sigurnost (policijska suradnja, sprečavanje i suzbijanje kriminala i upravljanje kriznim situacijama) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju instrumenta za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala i upravljanju kriznim situacijama u okviru Fonda za unutarnju sigurnost (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))P7_TC1-COD(2011)0368Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br./2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP | 656 |
| 2017/C 378/73 | P7_TA(2014)0243Fond za unutarnju sigurnost – vanjske granice i vize ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))P7_TC1-COD(2011)0365Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ | 657 |
| 2017/C 378/74 | P7_TA(2014)0244Visoka zajednička razina sigurnosti mreža i informacija ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava u Uniji (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))P7_TC1-COD(2013)0027Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Direktive (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vjeća o mjerama za osiguranje visoke zajedničke razine sigurnosti mreža i podataka diljem Unije | 658 |
| 2017/C 378/75 | P7_TA(2014)0245Program Unije na području financijskog izvještavanja i revizije 2014. – 2020. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))P7_TC1-COD(2012)0364Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. i stavljanju izvan snage Odluke br. 716/2009/EZ | 685 |
| 2017/C 378/76 | P7_TA(2014)0246Radijska oprema ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstva država članica o stavljanju na raspolaganje na tržištu radijske opreme (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))P7_TC1-COD(2012)0283Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ | 686 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 11. ožujka 2014.

2017/C 378/34

P7_TA(2014)0180Statistika prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima (delegirane i provedbene ovlasti) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1365/2006 o statistici prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))P7_TC1-COD(2013)0226Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1365/2006 o statistici prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (
  1
  )

1

269

2017/C 378/35

Amandmani Europskog parlamenta usvojeni 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ustupanju i kvaliteti statističkih podataka za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD))

276

2017/C 378/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE))

297

2017/C 378/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te pravednoj i ujednačenoj podjeli prednosti koje proizlaze iz njihovog korištenja uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE))

298

2017/C 378/38

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana – industrija tekstila iz Španjolske) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD))

299

2017/C 378/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji i stavljanju na raspolaganje na tržište biljnog reprodukcijskog materijala (zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD))

303

2017/C 378/40

P7_TA(2014)0186Primitci od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije (prilagodba s učinkom od 1. srpnja 2011.) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja 2011. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))P7_TC1-COD(2013)0438Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju s učinkom od 1. srpnja 2011. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se na njih primjenjuju

304

2017/C 378/41

P7_TA(2014)0187Primitci od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije (prilagodba s učinkom od 1. srpnja 2012.) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))P7_TC1-COD(2013)0439Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se na njih primjenjuju

305

2017/C 378/42

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju o donošenju Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD))

306

2017/C 378/43

P7_TA(2014)0189Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2003/71/EZ i 2009/138/EZ u odnosu na ovlasti Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))P7_TC1-COD(2011)0006Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2003/71/EZ i 2009/138/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010 u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala)

307

2017/C 378/44

P7_TA-(2014)0190Podaci koji su priloženi uz prijenose financijskih sredstava ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o podacima koji su priloženi uz prijenose financijskih sredstava (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))P7_TC1-COD(2013)0024Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o podacima koji se prilažu prilikom prijenosa financijskih sredstava (
  1
  )

1

308

2017/C 378/45

P7_TA(2014)0191Sprečavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (COM(2013)0045 – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))P7_TC1-COD(2013)0025Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (
  1
  )

1

330

2017/C 378/46

P7_TA(2014)0192Jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju investicijski projekti izvan Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju investicijski projekti izvan Unije (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))P7_TC1-COD(2013)0152Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Odluke (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije

380

2017/C 378/47

P7_TA(2014)0193Genetski resursi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))P7_TC1-COD(2012)0278Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama usklađivanja za korisnike Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji

381

2017/C 378/48

P7_TA(2014)0194Tehnički pregledi motornih vozila i njihovih prikolica ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2009/40/EZ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))P7_TC1-COD(2012)0184Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih priključnih vozila te stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ

382

2017/C 378/49

P7_TA(2014)0195Dokumenti za registraciju vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))P7_TC1-COD(2012)0185Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila

383

2017/C 378/50

P7_TA(2014)0196Tehnička ispravnost gospodarskih vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pregledima na cesti tehničke ispravnosti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))P7_TC1-COD(2012)0186Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o o pregledima tehničke ispravnosti na cesti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ

384

2017/C 378/51

P7_TA(2014)0197Statistika željezničkog prijevoza ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici željezničkog prijevoza u vezi s prikupljanjem podataka o robi, putnicima i nesrećama (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))P7_TC1-COD(2013)0297Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 o statistici željezničkog prijevoza u vezi s prikupljanjem podataka o robi, putnicima i nesrećama

385

2017/C 378/52

P7_TA(2014)0198Elektroničko izdavanje računa u javnoj nabavi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))P7_TC1-COD(2013)0213Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi

395

2017/C 378/53

P7_TA(2014)0199Struktura poljoprivrednih gospodarstava i istraživanje o metodama poljoprivredne proizvodnje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1166/2008 o istraživanjima o strukturi poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o metodama poljoprivredne proizvodnje u pogledu financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2018. godine (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))P7_TC1-COD(2013)0367Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1166/2008 u pogledu financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2018.

396

2017/C 378/54

P7_TA(2014)0200Roba dobivena preradom poljoprivrednih proizvoda ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o trgovinskim dogovorima primjenjivima na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))P7_TC1-COD(2013)0063Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju trgovinskih aranžmana primjenjivih na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 1216/2009 i (EZ) br. 614/2009

397

Srijeda, 12. ožujka 2014.

2017/C 378/55

P7_TA(2014)0212Zaštita pojedinaca pri obradi osobnih podataka ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))P7_TC1-COD(2012)0011Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (
  1
  )

1

399

2017/C 378/56

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o proširenju primjene Uredbe (EU) br. .../2012 o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program Periklo 2020.) na države članice nesudionice (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))

493

2017/C 378/57

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o zaključivanju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE))

494

2017/C 378/58

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE))

495

2017/C 378/59

P7_TA(2014)0219Obrada osobnih podataka u svrhu sprečavanja kaznenih djela ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))P7_TC1-COD(2012)0010Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donoštenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka

496

2017/C 378/60

P7_TA(2014)0220Provedba jedinstvenog europskog neba ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))P7_TC1-COD(2013)0186Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenoga europskog neba (
  1
  )

1

546

2017/C 378/61

P7_TA(2014)0221Zračne luke, upravljanje zračnim prometom i usluge u zračnoj plovidbi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 216/2008 u području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))P7_TC1-COD(2013)0187Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 216/2008 u području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i letačkih navigacijskih usluga (
  1
  )

1

584

2017/C 378/62

P7_TA(2014)0222Putovanja u paket aranžmanima i potpomognuti putni aranžmani ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paket aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))P7_TC1-COD(2013)0246Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima, odmorima i kružnim putovanjima u paket aranžmanima i potpomognutim
  povezanim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU Europskog Parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEC [Am. 1]

odmorima i kružnim putovanjima

potpomognutim

povezanim

610

2017/C 378/63

P7_TA(2014)0223Fluorirani staklenički plinovi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))P7_TC1-COD(2012)0305Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br./2014 Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 842/2006

638

2017/C 378/64

P7_TA(2014)0224Sloboda kretanja radnika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za lakše ostvarivanje prava radnika u kontekstu slobode kretanja radnika (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))P7_TC1-COD(2013)0124Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika

639

2017/C 378/65

P7_TA(2014)0225Procjena utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))P7_TC1-COD(2012)0297Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš

640

2017/C 378/66

P7_TA(2014)0226Statistika Zajednice koja se odnosi na vanjsku trgovinu sa zemljama nečlanicama (delegirane i provedbene ovlasti) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 471/2009 o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))P7_TC1-COD(2013)0279Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o Prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 471/2009 o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (
  1
  )

1

641

2017/C 378/67

P7_TA(2014)0227Program Copernicus ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Copernicus te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))P7_TC1-COD(2013)0164Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 911/2010

646

2017/C 378/68

P7_TA(2014)0228Agencija za europski GNSS ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))P7_TC1-COD(2013)0022Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS

647

Četvrtak, 13. ožujka 2014.

2017/C 378/69

P7_TA(2014)0237Fond za azil, migraciju i integraciju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Fonda za azil i migracije (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD)P7_TC1-COD(2011)0366Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ

integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/E

649

2017/C 378/70

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o ratifikaciji Međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009. od strane država članica ili pristupanju država članica toj konvenciji u interesu Europske unije (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE))

652

2017/C 378/71

P7_TA(2014)0241Fond za azil i migraciju i Fond za unutarnju sigurnost (opće odredbe) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil i migracije te o instrumentu financijske potpore u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja u kriznim situacijama (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))P7_TC1-COD(2011)0367Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil, migracije te integraciju i o Instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama

Fondu

653

2017/C 378/72

P7_TA(2014)0242Fond za unutarnju sigurnost (policijska suradnja, sprečavanje i suzbijanje kriminala i upravljanje kriznim situacijama) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju instrumenta za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala i upravljanju kriznim situacijama u okviru Fonda za unutarnju sigurnost (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))P7_TC1-COD(2011)0368Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br./2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP

656

2017/C 378/73

P7_TA(2014)0243Fond za unutarnju sigurnost – vanjske granice i vize ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))P7_TC1-COD(2011)0365Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ

657

2017/C 378/74

P7_TA(2014)0244Visoka zajednička razina sigurnosti mreža i informacija ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava u Uniji (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))P7_TC1-COD(2013)0027Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Direktive (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vjeća o mjerama za osiguranje visoke zajedničke razine sigurnosti mreža i podataka diljem Unije

658

2017/C 378/75

P7_TA(2014)0245Program Unije na području financijskog izvještavanja i revizije 2014. – 2020. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))P7_TC1-COD(2012)0364Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. i stavljanju izvan snage Odluke br. 716/2009/EZ

685

2017/C 378/76

P7_TA(2014)0246Radijska oprema ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstva država članica o stavljanju na raspolaganje na tržištu radijske opreme (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))P7_TC1-COD(2012)0283Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ

686

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

9.11.2017

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 378/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2013. – 2014.

Dnevna sjednica od 10. ožujka 2014.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 85, 12.3.2015.

ZASJEDANJE 2014. – 2015.

Dnevne sjednice od 11. do 13. ožujka 2014.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 85, 12.3.2015.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 11. ožujka 2014.

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/2

---

P7_TA(2014)0201

Godišnje izvješće o Europskoj investicijskoj banci za 2012.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o Europskoj investicijskoj banci (EIB) – godišnje izvješće za 2012. (2013/2131(INI))

(2017/C 378/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Europske investicijske banke (EIB) za 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Europske investicijske banke (EIB) za 2012.,

| — | uzimajući u obzir članke 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i njegov Protokol br. 5 o Statutu EIB-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15., 126., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i njegov Protokol br. 5 o Statutu EIB-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2012. o inovativnim financijskim instrumentima u kontekstu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2012. o inovativnim financijskim instrumentima u kontekstu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj o instrumentima podjele rizika za države članice koje imaju ozbiljne poteškoće u vezi s financijskom stabilnosti ili su pod prijetnjom istih, svoje stajalište o tome od 19. travnja 2012. (2) i posebno mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj o instrumentima podjele rizika za države članice koje imaju ozbiljne poteškoće u vezi s financijskom stabilnosti ili su pod prijetnjom istih, svoje stajalište o tome od 19. travnja 2012. (2) i posebno mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2013. o godišnjem izvješću Europske investicijske banke za 2011. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2013. o godišnjem izvješću Europske investicijske banke za 2011. (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće predsjednika Europskog vijeća od 26. lipnja 2012. pod naslovom „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće predsjednika Europskog vijeća od 26. lipnja 2012. pod naslovom „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. i 29. lipnja 2012., kojima se posebno predviđa povećanje kapitala EIB-a od 10 milijardi EUR, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. i 29. lipnja 2012., kojima se posebno predviđa povećanje kapitala EIB-a od 10 milijardi EUR,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013., u kojima se poziva na stvaranje novog investicijskog plana za pružanje potpore MSP-ovima te poticanje financiranja gospodarstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013., u kojima se poziva na stvaranje novog investicijskog plana za pružanje potpore MSP-ovima te poticanje financiranja gospodarstva,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 22. svibnja 2013., u kojima se utvrđuje cilj mobilizacije svih politika EU-a za pružanje potpore konkurentnosti, stvaranju radnih mjesta i rastu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 22. svibnja 2013., u kojima se utvrđuje cilj mobilizacije svih politika EU-a za pružanje potpore konkurentnosti, stvaranju radnih mjesta i rastu,

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije o inovativnim financijskim instrumentima: „okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenta” (COM(2011)0662) te „Pilotna faza inicijative projektnih obveznica Europa 2020.” (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije o inovativnim financijskim instrumentima: „okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenta” (COM(2011)0662) te „Pilotna faza inicijative projektnih obveznica Europa 2020.” (COM(2011)0660),

| — | uzimajući u obzir povećanje kapitala Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), posebice u pogledu pitanja odnosa između EIB-a i EBRD-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povećanje kapitala Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), posebice u pogledu pitanja odnosa između EIB-a i EBRD-a,

| — | uzimajući u obzir odluku o proširenju djelatnosti EBRD-a na područje Sredozemlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku o proširenju djelatnosti EBRD-a na područje Sredozemlja,

| — | uzimajući u obzir novi Memorandum o razumijevanju između EIB-a i EBRD-a potpisan 29. studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi Memorandum o razumijevanju između EIB-a i EBRD-a potpisan 29. studenog 2012.,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća o vanjskom mandatu EIB-a za razdoblje 2007.-2013. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća o vanjskom mandatu EIB-a za razdoblje 2007.-2013. (4),

| — | uzimajući u obzir članak 48. i članak 119. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. i članak 119. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0137/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0137/2014),

| A. | budući da je EIB uspostavljen Ugovorom iz Rima te da je u skladu s člankom 309. UFEU-a njegov zadatak putem pristupa tržištu kapitala i korištenjem vlastitih sredstava doprinijeti uravnoteženom i stalnom razvoju unutarnjeg tržišta s ciljem pomoći u ostvarivanju prioriteta Unije odabirom gospodarski održivih projekata za ulaganje EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je EIB uspostavljen Ugovorom iz Rima te da je u skladu s člankom 309. UFEU-a njegov zadatak putem pristupa tržištu kapitala i korištenjem vlastitih sredstava doprinijeti uravnoteženom i stalnom razvoju unutarnjeg tržišta s ciljem pomoći u ostvarivanju prioriteta Unije odabirom gospodarski održivih projekata za ulaganje EU-a;

| B. | budući da se u ovim posebno teškim društvenim i gospodarskim okolnostima, obilježenim ograničenjima javnog proračuna, moraju mobilizirati sva sredstva i politike EU-a, uključujući one EIB-a, u nastojanjima da se održi gospodarski oporavak i prepoznaju novi izvori rasta; |
| --- | --- |

B.

budući da se u ovim posebno teškim društvenim i gospodarskim okolnostima, obilježenim ograničenjima javnog proračuna, moraju mobilizirati sva sredstva i politike EU-a, uključujući one EIB-a, u nastojanjima da se održi gospodarski oporavak i prepoznaju novi izvori rasta;

| C. | budući da EIB također djeluje kao instrument financiranja i nadopuna drugim izvorima ulaganja nadomještajući ili ispravljajući praznine na tržištu; |
| --- | --- |

C.

budući da EIB također djeluje kao instrument financiranja i nadopuna drugim izvorima ulaganja nadomještajući ili ispravljajući praznine na tržištu;

| D. | budući da EIB pomaže EU-u održati i pojačati konkurentnost na globalnoj razini; |
| --- | --- |

D.

budući da EIB pomaže EU-u održati i pojačati konkurentnost na globalnoj razini;

| E. | budući da će EIB i dalje biti kamen temeljac i katalizator razvoja politika EU-a koji osigurava trajnu prisutnost javnog sektora i nudi ulagačke kapacitete dok istodobno omogućava najbolju moguću integraciju i provedbu najvažnijih inicijativa EU 2020.; |
| --- | --- |

E.

budući da će EIB i dalje biti kamen temeljac i katalizator razvoja politika EU-a koji osigurava trajnu prisutnost javnog sektora i nudi ulagačke kapacitete dok istodobno omogućava najbolju moguću integraciju i provedbu najvažnijih inicijativa EU 2020.;

| F. | budući da će se EIB, kao ključni instrument stabilnosti, usredotočiti na protucikličnu ulogu djelujući kao pouzdani partner za dobre projekte diljem EU-a i izvan njega; |
| --- | --- |

F.

budući da će se EIB, kao ključni instrument stabilnosti, usredotočiti na protucikličnu ulogu djelujući kao pouzdani partner za dobre projekte diljem EU-a i izvan njega;

| G. | budući da EIB podržava glavne pokretače za ostvarivanje ciljeva razvoja i stvaranja radnih mjesta iz strategije Europa 2020., poput infrastrukture za pokretanje rasta, vrhunskih inovacija i konkurentnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da EIB podržava glavne pokretače za ostvarivanje ciljeva razvoja i stvaranja radnih mjesta iz strategije Europa 2020., poput infrastrukture za pokretanje rasta, vrhunskih inovacija i konkurentnosti;

| H. | budući da je ključno osigurati da EIB održi svoj kreditni rejting na razini trostruki A kako bi zadržao pristup međunarodnom tržištu kapitala pod najboljim uvjetima financiranja, s naknadnim pozitivnim utjecajima na život projekta i dionike; |
| --- | --- |

H.

budući da je ključno osigurati da EIB održi svoj kreditni rejting na razini trostruki A kako bi zadržao pristup međunarodnom tržištu kapitala pod najboljim uvjetima financiranja, s naknadnim pozitivnim utjecajima na život projekta i dionike;

| I. | budući da je u lipnju 2012. Europsko vijeće pokrenulo Pakt za rast i radna mjesta koji se sastoji od niza politika s ciljem stimuliranja pametnog, održivog, uključivog, resursno učinkovitog rasta koji stvara radna mjesta; |
| --- | --- |

I.

budući da je u lipnju 2012. Europsko vijeće pokrenulo Pakt za rast i radna mjesta koji se sastoji od niza politika s ciljem stimuliranja pametnog, održivog, uključivog, resursno učinkovitog rasta koji stvara radna mjesta;

| J. | budući da se uporaba inovativnih financijskih instrumenata doživljava kao jedan od načina za proširenje primjene postojećih instrumenata, poput bespovratnih sredstava, te za poboljšanje cjelokupne učinkovitosti proračuna EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da se uporaba inovativnih financijskih instrumenata doživljava kao jedan od načina za proširenje primjene postojećih instrumenata, poput bespovratnih sredstava, te za poboljšanje cjelokupne učinkovitosti proračuna EU-a;

| K. | budući da je ključno ponovno uspostaviti normalno kreditiranje gospodarstva i omogućiti financiranje ulaganja; |
| --- | --- |

K.

budući da je ključno ponovno uspostaviti normalno kreditiranje gospodarstva i omogućiti financiranje ulaganja;

| L. | budući da međunarodni financijski instrumenti osiguravaju novi prostor za mogućnosti suradnje između institucionalnih igrača i nude stvarne ekonomije razmjera; |
| --- | --- |

L.

budući da međunarodni financijski instrumenti osiguravaju novi prostor za mogućnosti suradnje između institucionalnih igrača i nude stvarne ekonomije razmjera;

| M. | budući da se djelovanje EIB-a izvan EU-a provodi kao potpora politikama vanjskog djelovanja Unije te bi trebalo biti u skladu s ciljevima EU-a i promicati ih, u skladu s člancima 208. i 209. UFEU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da se djelovanje EIB-a izvan EU-a provodi kao potpora politikama vanjskog djelovanja Unije te bi trebalo biti u skladu s ciljevima EU-a i promicati ih, u skladu s člancima 208. i 209. UFEU-a;

| N. | budući da aktivnosti EIB-a nadopunjuju posebni instrumenti koje osigurava Europski investicijski fond (EIF), čiji je cilj osigurati rizično financiranje u korist MSP-ova i start-up poduzeća te mikrofinanciranje; |
| --- | --- |

N.

budući da aktivnosti EIB-a nadopunjuju posebni instrumenti koje osigurava Europski investicijski fond (EIF), čiji je cilj osigurati rizično financiranje u korist MSP-ova i start-up poduzeća te mikrofinanciranje;

| O. | budući da je povećanje kapitala ojačalo bilancu EIB-a, omogućavajući ambicioznije operativne ciljeve kreditiranja; |
| --- | --- |

O.

budući da je povećanje kapitala ojačalo bilancu EIB-a, omogućavajući ambicioznije operativne ciljeve kreditiranja;

| P. | budući da su uloženi posebni napori za poduzimanje više zajedničkih intervencija (koje objedinjuju jamstva EIF-a sa zajmovima EIB-a za MSP-ove); |
| --- | --- |

P.

budući da su uloženi posebni napori za poduzimanje više zajedničkih intervencija (koje objedinjuju jamstva EIF-a sa zajmovima EIB-a za MSP-ove);

Politički okvir i vodeća načela za intervenciju EIB-a

| 1. | pozdravlja godišnje izvješće EIB-a za 2012. i ostvarivanje dogovorenog operativnog plana za financiranje oko 400 projekata u više od 60 država u iznosu od 52 milijarde EUR; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja godišnje izvješće EIB-a za 2012. i ostvarivanje dogovorenog operativnog plana za financiranje oko 400 projekata u više od 60 država u iznosu od 52 milijarde EUR;

| 2. | pozdravlja povećanje kapitala od 10 milijardi EUR koje je odobrilo Vijeće guvernera EIB-a, omogućivši time dodatnih 60 milijardi EUR (što iznosi povećanje ciljeva kreditiranja za 49 %) za dugoročno kreditiranje projekata u EU-u u razdoblju 2013. – 2015.; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja povećanje kapitala od 10 milijardi EUR koje je odobrilo Vijeće guvernera EIB-a, omogućivši time dodatnih 60 milijardi EUR (što iznosi povećanje ciljeva kreditiranja za 49 %) za dugoročno kreditiranje projekata u EU-u u razdoblju 2013. – 2015.;

| 3. | zahtijeva da EIB održi predviđene ciljeve u pogledu dodatne aktivnosti te da otključa 180 milijardi EUR kroz dodatna ulaganja diljem EU-a za gore spomenuto razdoblje; |
| --- | --- |

3.

zahtijeva da EIB održi predviđene ciljeve u pogledu dodatne aktivnosti te da otključa 180 milijardi EUR kroz dodatna ulaganja diljem EU-a za gore spomenuto razdoblje;

| 4. | podsjeća da su za projekte u EU-u mogućnosti posebno zanimljive za niz prioritetnih tematskih područja u okviru strategije Europa 2020.: inovacije i vještine, uključujući niskoemisijsku infrastrukturu, ulaganje u malo i srednje poduzetništvo, kohezija i „paketi” učinkovitosti korištenja resursima i energetske učinkovitosti (uključujući prijelaz na niskoemisijsko gospodarstvo); primjećuje da su žarišna područja valjano prepoznata u Operativnom planu Grupe EIB-a za razdoblje 2013. – 2015. te pozdravlja dodjelu dodatnih 60 milijardi EUR u kreditnom kapacitetu radi financiranja njihove provedbe; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da su za projekte u EU-u mogućnosti posebno zanimljive za niz prioritetnih tematskih područja u okviru strategije Europa 2020.: inovacije i vještine, uključujući niskoemisijsku infrastrukturu, ulaganje u malo i srednje poduzetništvo, kohezija i „paketi” učinkovitosti korištenja resursima i energetske učinkovitosti (uključujući prijelaz na niskoemisijsko gospodarstvo); primjećuje da su žarišna područja valjano prepoznata u Operativnom planu Grupe EIB-a za razdoblje 2013. – 2015. te pozdravlja dodjelu dodatnih 60 milijardi EUR u kreditnom kapacitetu radi financiranja njihove provedbe;

| 5. | međutim, snažno vjeruje da bi se unutar ovih širokih prioriteta trebalo više usredotočiti na ulaganje u dugoročan rast i stvaranje radnih mjesta te na ostvarivanje trajnog i vidljivog utjecaja na realno gospodarstvo te u tom smislu poziva na sveobuhvatnu analizu iz koje bi proizašli održivi podaci o dugoročnom zapošljavanju koje je stvorilo kreditiranje EIB-a te o njegovu učinku na gospodarstvo na svim područjima nakon financijske krize; |
| --- | --- |

5.

međutim, snažno vjeruje da bi se unutar ovih širokih prioriteta trebalo više usredotočiti na ulaganje u dugoročan rast i stvaranje radnih mjesta te na ostvarivanje trajnog i vidljivog utjecaja na realno gospodarstvo te u tom smislu poziva na sveobuhvatnu analizu iz koje bi proizašli održivi podaci o dugoročnom zapošljavanju koje je stvorilo kreditiranje EIB-a te o njegovu učinku na gospodarstvo na svim područjima nakon financijske krize;

| 6. | pozdravlja pokretanje Instrumenta za rast i zapošljavanje (GEF), koji će omogućiti EIB-u da dublje nadzire učinak projekata koje financira na zapošljavanje i rast; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja pokretanje Instrumenta za rast i zapošljavanje (GEF), koji će omogućiti EIB-u da dublje nadzire učinak projekata koje financira na zapošljavanje i rast;

| 7. | poziva EIB da nastavi pružati potporu dugoročnim prioritetima EU-a povezanima s gospodarskom i socijalnom kohezijom, rastom i zapošljavanjem, održivosti okoliša, klimatskim mjerama i učinkovitosti korištenja resursima, kroz daljnji razvoj novih financijskih i nefinancijskih instrumenta osmišljenih za rješavanje kratkoročnih tržišnih neučinkovitosti i dugoročnih strukturalnih praznina gospodarstva EU-a; |
| --- | --- |

7.

poziva EIB da nastavi pružati potporu dugoročnim prioritetima EU-a povezanima s gospodarskom i socijalnom kohezijom, rastom i zapošljavanjem, održivosti okoliša, klimatskim mjerama i učinkovitosti korištenja resursima, kroz daljnji razvoj novih financijskih i nefinancijskih instrumenta osmišljenih za rješavanje kratkoročnih tržišnih neučinkovitosti i dugoročnih strukturalnih praznina gospodarstva EU-a;

| 8. | potiče EIB da pregovara i potpiše memorandume o razumijevanju s regionalnim razvojnim bankama koje su aktivne na svojim područjima djelovanja kako bi se ojačale sinergije, podijelili rizici i troškovi i osiguralo dostatno kreditiranje stvarne ekonomije; |
| --- | --- |

8.

potiče EIB da pregovara i potpiše memorandume o razumijevanju s regionalnim razvojnim bankama koje su aktivne na svojim područjima djelovanja kako bi se ojačale sinergije, podijelili rizici i troškovi i osiguralo dostatno kreditiranje stvarne ekonomije;

| 9. | smatra Pakt za rast i radna mjesta važnim, ali nedovoljnim odgovorom na izazove s kojima se suočava EU, napominjući da su povećanje kapitala EIB-a i pojačano korištenje zajedničkim instrumentima podjele rizika između Komisije i EIB-a, zajedno sa sinergijama specijaliziranih aktivnosti EIB-a i EIF-a ključni elementi njegovog uspjeha; |
| --- | --- |

9.

smatra Pakt za rast i radna mjesta važnim, ali nedovoljnim odgovorom na izazove s kojima se suočava EU, napominjući da su povećanje kapitala EIB-a i pojačano korištenje zajedničkim instrumentima podjele rizika između Komisije i EIB-a, zajedno sa sinergijama specijaliziranih aktivnosti EIB-a i EIF-a ključni elementi njegovog uspjeha;

| 10. | zahtijeva da EIB u svojem financiranju daje prednost projektima kojima se snažno doprinosi gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

10.

zahtijeva da EIB u svojem financiranju daje prednost projektima kojima se snažno doprinosi gospodarskom rastu;

| 11. | podsjeća da je Komisija zajedno s EIB-om predstavila izvješće o mogućnostima i ciljanim prioritetima koje treba utvrditi kroz provedbu Pakta za rast i zapošljavanje, posebno u vezi s infrastrukturom, energetskom učinkovitosti i učinkovitim korištenjem resursima, digitalnim ekonomijom, istraživanjem i razvojem te MSP-ovima; poziva na političku raspravu u Parlamentu na temelju ovog izvješća, kojoj bi trebali prisustvovati predsjednici Europskog vijeća, Komisije i Europske investicijske banke; |
| --- | --- |

11.

podsjeća da je Komisija zajedno s EIB-om predstavila izvješće o mogućnostima i ciljanim prioritetima koje treba utvrditi kroz provedbu Pakta za rast i zapošljavanje, posebno u vezi s infrastrukturom, energetskom učinkovitosti i učinkovitim korištenjem resursima, digitalnim ekonomijom, istraživanjem i razvojem te MSP-ovima; poziva na političku raspravu u Parlamentu na temelju ovog izvješća, kojoj bi trebali prisustvovati predsjednici Europskog vijeća, Komisije i Europske investicijske banke;

| 12. | posebno je zabrinut jer je financiranje u državama koje sudjeluju u programu (Grčka, Irska, Portugal, Cipar) tijekom 2012. ostalo na niskoj razini te je činilo otprilike +/- 5 % ukupnog ulaganja EIB-a; primjećuje da ciljevi ulaganja EIB-a za 2013. u države koje sudjeluju u programu iznose do 5 milijardi EUR, od ukupnog cilja EU-a od 62 milijarde EUR; |
| --- | --- |

12.

posebno je zabrinut jer je financiranje u državama koje sudjeluju u programu (Grčka, Irska, Portugal, Cipar) tijekom 2012. ostalo na niskoj razini te je činilo otprilike +/- 5 % ukupnog ulaganja EIB-a; primjećuje da ciljevi ulaganja EIB-a za 2013. u države koje sudjeluju u programu iznose do 5 milijardi EUR, od ukupnog cilja EU-a od 62 milijarde EUR;

| 13. | zabrinut je da je EIB u svom kreditiranju zadržao politiku koja je pomalo nesklona riziku, čime ograničava opseg potencijalnih zajmoprimaca koji zadovoljavaju uvjete EIB-a, čime se pak sprječava ostvarivanje dodane vrijednosti zajmova; |
| --- | --- |

13.

zabrinut je da je EIB u svom kreditiranju zadržao politiku koja je pomalo nesklona riziku, čime ograničava opseg potencijalnih zajmoprimaca koji zadovoljavaju uvjete EIB-a, čime se pak sprječava ostvarivanje dodane vrijednosti zajmova;

| 14. | zahtijeva da EIB poveća svoj unutarnji kapacitet za riskiranje na način da osigura prilagođenost sustava za upravljanje rizikom trenutnom okruženju; |
| --- | --- |

14.

zahtijeva da EIB poveća svoj unutarnji kapacitet za riskiranje na način da osigura prilagođenost sustava za upravljanje rizikom trenutnom okruženju;

| 15. | potvrđuje da je za EIB od temeljne važnosti održati njegov rejting na razini trostruki A radi očuvanja njegove financijske snage i sposobnosti ubrizgavanja novca u stvarno gospodarstvo; međutim, potiče EIB da zajedno s EIF-om razmotri povećanje svoje uključenosti u više rizičnih aktivnosti radi osiguravanja razumnog omjera troškova i koristi; |
| --- | --- |

15.

potvrđuje da je za EIB od temeljne važnosti održati njegov rejting na razini trostruki A radi očuvanja njegove financijske snage i sposobnosti ubrizgavanja novca u stvarno gospodarstvo; međutim, potiče EIB da zajedno s EIF-om razmotri povećanje svoje uključenosti u više rizičnih aktivnosti radi osiguravanja razumnog omjera troškova i koristi;

| 16. | primjećuje da povećanje ciljeva posebnih aktivnosti višeg rizika EIB-a na 6 milijardi EUR u 2013., povećanje sredstava za podjelu rizika i inicijative za poboljšanje kreditnog profila na 2,3 milijarde EUR, kao i nedavno pokretanje inicijative za financiranje rasta kojom se inovativnim srednje kapitaliziranim poduzećima olakšava pristup financiranju; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da povećanje ciljeva posebnih aktivnosti višeg rizika EIB-a na 6 milijardi EUR u 2013., povećanje sredstava za podjelu rizika i inicijative za poboljšanje kreditnog profila na 2,3 milijarde EUR, kao i nedavno pokretanje inicijative za financiranje rasta kojom se inovativnim srednje kapitaliziranim poduzećima olakšava pristup financiranju;

| 17. | poziva EIB da poveća svoju aktivnost u okviru mandata rizičnog kapitala (RCM) i mandata mezanin kapitala za rast (MFG), koje je EIB osigurao EIF-u; |
| --- | --- |

17.

poziva EIB da poveća svoju aktivnost u okviru mandata rizičnog kapitala (RCM) i mandata mezanin kapitala za rast (MFG), koje je EIB osigurao EIF-u;

| 18. | pozdravlja EIF-ovo povećanje mandata za sredstva rizičnog kapitala koja financira EIB za 1 milijardu EUR, s posebnim težištem na financiranje višeg rizika mezanin kapitalom koji čine dio zajedničkih mjera EIB-a i EIF-a za rješavanje financijskih ograničenja za inovacije i planove razvoja europskih srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja EIF-ovo povećanje mandata za sredstva rizičnog kapitala koja financira EIB za 1 milijardu EUR, s posebnim težištem na financiranje višeg rizika mezanin kapitalom koji čine dio zajedničkih mjera EIB-a i EIF-a za rješavanje financijskih ograničenja za inovacije i planove razvoja europskih srednjih poduzeća;

| 19. | poziva EIB da bude proaktivniji u pružanju tehničkog stručnog znanja u svim ključnim područjima aktivnosti s visokim potencijalom rasta u svim državama članicama; podsjeća da su tehnički i financijski savjeti učinkovito sredstvo za pomoć u ostvarivanju projekta i ubrzanje isplata i stvarnog ulaganja; stoga vjeruje da bi stručno znanje EIB-a trebalo povećati i učiniti dostupnim u ranim fazama projekata koje zajednički financiraju EU i EIB te u procjeni ex ante velikih projekata, uključujući i kroz instrument Zajedničke pomoći za potporu projektima u europskim regijama (JASPERS); |
| --- | --- |

19.

poziva EIB da bude proaktivniji u pružanju tehničkog stručnog znanja u svim ključnim područjima aktivnosti s visokim potencijalom rasta u svim državama članicama; podsjeća da su tehnički i financijski savjeti učinkovito sredstvo za pomoć u ostvarivanju projekta i ubrzanje isplata i stvarnog ulaganja; stoga vjeruje da bi stručno znanje EIB-a trebalo povećati i učiniti dostupnim u ranim fazama projekata koje zajednički financiraju EU i EIB te u procjeni ex ante velikih projekata, uključujući i kroz instrument Zajedničke pomoći za potporu projektima u europskim regijama (JASPERS);

| 20. | potiče EIB, u trenutnom kontekstu kritično niskih stopa apsorpcije u mnogim državama članicama, da pojača napore za pružanje potpore kapacitetima država članica za apsorpciju sredstava EU-a, uključujući strukturne fondove, daljnjim razvojem dodatnih zajedničkih instrumenta podjele rizika i prilagodbom postojećih koji se već financiraju iz proračuna EU-a; |
| --- | --- |

20.

potiče EIB, u trenutnom kontekstu kritično niskih stopa apsorpcije u mnogim državama članicama, da pojača napore za pružanje potpore kapacitetima država članica za apsorpciju sredstava EU-a, uključujući strukturne fondove, daljnjim razvojem dodatnih zajedničkih instrumenta podjele rizika i prilagodbom postojećih koji se već financiraju iz proračuna EU-a;

| 21. | prema potrebi poziva države članice na suradnju s Komisijom pri korištenju dijelom svojih sredstava iz strukturnih fondova radi podjele kreditnih rizika EIB-a i osiguranja kreditnih jamstava za znanje i vještine, učinkovitost korištenja resursima i energetsku učinkovitost, stratešku infrastrukturu i pristup financiranju za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

21.

prema potrebi poziva države članice na suradnju s Komisijom pri korištenju dijelom svojih sredstava iz strukturnih fondova radi podjele kreditnih rizika EIB-a i osiguranja kreditnih jamstava za znanje i vještine, učinkovitost korištenja resursima i energetsku učinkovitost, stratešku infrastrukturu i pristup financiranju za mala i srednja poduzeća;

| 22. | cijeni što se neiskorišteni strukturni fondovi sada mogu koristiti kao posebno jamstvo pri kreditiranju EIB-a, posebno u Grčkoj; |
| --- | --- |

22.

cijeni što se neiskorišteni strukturni fondovi sada mogu koristiti kao posebno jamstvo pri kreditiranju EIB-a, posebno u Grčkoj;

| 23. | primjećuje da je 2012. Banka potpisala zajmove iz strukturnog programa (SPL) u vrijednosti od 2,2 milijarde EUR osiguravajući potporu nizu malih i srednjih poduzeća u skladu s prioritetima kohezijske politike na različitim područjima; |
| --- | --- |

23.

primjećuje da je 2012. Banka potpisala zajmove iz strukturnog programa (SPL) u vrijednosti od 2,2 milijarde EUR osiguravajući potporu nizu malih i srednjih poduzeća u skladu s prioritetima kohezijske politike na različitim područjima;

| 24. | poziva EIB da, s obzirom na različite gospodarske i financijske uvjete koji prevladavaju unutar EU-a, kroz blisku suradnju s državama članicama razvije planove ulaganja vođene rezultatima koji su pravilno prilagođeni nacionalnim, regionalnim i lokalnim prioritetima rasta, vodeći računa o horizontalnim prioritetima za upravljanje gospodarstvom Komisijinog Godišnjeg pregleda rasta i Europskog semestra; |
| --- | --- |

24.

poziva EIB da, s obzirom na različite gospodarske i financijske uvjete koji prevladavaju unutar EU-a, kroz blisku suradnju s državama članicama razvije planove ulaganja vođene rezultatima koji su pravilno prilagođeni nacionalnim, regionalnim i lokalnim prioritetima rasta, vodeći računa o horizontalnim prioritetima za upravljanje gospodarstvom Komisijinog Godišnjeg pregleda rasta i Europskog semestra;

| 25. | potiče Banku da istraži mogućnosti proširenja svog sudjelovanja proaktivnim uključivanjem u sporazume o partnerstvu između Komisije i država članica; |
| --- | --- |

25.

potiče Banku da istraži mogućnosti proširenja svog sudjelovanja proaktivnim uključivanjem u sporazume o partnerstvu između Komisije i država članica;

| 26. | primjećuje trend smanjenja broja javno-privatnih partnerstava (JPP-ova) tijekom i nakon krize, te istodobno podsjeća na posebno važnu ulogu koju ona imaju u ulaganju, posebice u prometne mreže te istraživanje i inovacije; primjećuje da je tržište JPP-a u EU-u povećalo svoju vrijednost, ali istodobno zabilježilo znatno manje transakcija; |
| --- | --- |

26.

primjećuje trend smanjenja broja javno-privatnih partnerstava (JPP-ova) tijekom i nakon krize, te istodobno podsjeća na posebno važnu ulogu koju ona imaju u ulaganju, posebice u prometne mreže te istraživanje i inovacije; primjećuje da je tržište JPP-a u EU-u povećalo svoju vrijednost, ali istodobno zabilježilo znatno manje transakcija;

| 27. | vjeruje da su državna jamstva vrijedni instrumenti za rješavanje tržišnih nesavršenosti koje mogu usporiti isporuku programa i projekata JPP-a; oslanjajući se na stručno znanje EIB-a na ovom području, poziva na povećanje njegovog sudjelovanja u kreditnim jamstvima koje se osiguravaju za JPP-ove putem državnih jamstava; |
| --- | --- |

27.

vjeruje da su državna jamstva vrijedni instrumenti za rješavanje tržišnih nesavršenosti koje mogu usporiti isporuku programa i projekata JPP-a; oslanjajući se na stručno znanje EIB-a na ovom području, poziva na povećanje njegovog sudjelovanja u kreditnim jamstvima koje se osiguravaju za JPP-ove putem državnih jamstava;

| 28. | štoviše, vjeruje da se savjetodavna uloga EIB-a, na temelju stručnog znanja Europskog centra znanja za javno-privatno partnerstvo, može upotrijebiti za osiguranje ciljane i specijalizirane potpore na državnoj razini radi omogućavanja ispravnog ocjenjivanja koristi od uključivanja državnih jamstava u program JPP-a; |
| --- | --- |

28.

štoviše, vjeruje da se savjetodavna uloga EIB-a, na temelju stručnog znanja Europskog centra znanja za javno-privatno partnerstvo, može upotrijebiti za osiguranje ciljane i specijalizirane potpore na državnoj razini radi omogućavanja ispravnog ocjenjivanja koristi od uključivanja državnih jamstava u program JPP-a;

| 29. | podsjeća na pilotnu fazu inicijative za projektne obveznice koju su 2012. godine uz potporu država članica pokrenuli EIB i Komisija, čiji je cilj poticanje financiranja ključnih infrastrukturnih projekata privlačenjem institucionalnih ulagača; |
| --- | --- |

29.

podsjeća na pilotnu fazu inicijative za projektne obveznice koju su 2012. godine uz potporu država članica pokrenuli EIB i Komisija, čiji je cilj poticanje financiranja ključnih infrastrukturnih projekata privlačenjem institucionalnih ulagača;

| 30. | pozdravlja izvješće o pilotnoj fazi inicijative za projektne obveznice za prvih šest mjeseci u kojem se navodi odobrenje devet projekata u šest zemalja; poziva na daljnju i povećanu uporabu tih obveznica i na redoviti pregled njihove učinkovitosti kako bi se pojačalo održivo ulaganje u instrumente zaduživanja koji usmjeravaju privatni kapital u potrebne projekte prijevoza, energije i infrastrukture, osobito one s prekograničnom dimenzijom; međutim, vjeruje kako bi EIB trebao provoditi bolje procjene projekata u koje namjerava ulagati, uključujući procjene njihovih sigurnosnih profila i profila rizika; podsjeća da proračun EU-a osigurava 230 milijuna EUR za potporu jačanju kreditne aktivnosti EIB-a za infrastrukturna ulaganja u prometni, energetski i komunikacijski sektor; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja izvješće o pilotnoj fazi inicijative za projektne obveznice za prvih šest mjeseci u kojem se navodi odobrenje devet projekata u šest zemalja; poziva na daljnju i povećanu uporabu tih obveznica i na redoviti pregled njihove učinkovitosti kako bi se pojačalo održivo ulaganje u instrumente zaduživanja koji usmjeravaju privatni kapital u potrebne projekte prijevoza, energije i infrastrukture, osobito one s prekograničnom dimenzijom; međutim, vjeruje kako bi EIB trebao provoditi bolje procjene projekata u koje namjerava ulagati, uključujući procjene njihovih sigurnosnih profila i profila rizika; podsjeća da proračun EU-a osigurava 230 milijuna EUR za potporu jačanju kreditne aktivnosti EIB-a za infrastrukturna ulaganja u prometni, energetski i komunikacijski sektor;

| 31. | zahtijeva da ga se Parlament pravodobno i na odgovarajući način obavijesti o odabranim projektima; |
| --- | --- |

31.

zahtijeva da ga se Parlament pravodobno i na odgovarajući način obavijesti o odabranim projektima;

| 32. | sa zabrinutošću primjećuje da su ključni izazovi i dalje prisutni (npr. pretvaranje kamata u obveze, ograničeno iskustvo s obveznicama tijela za nabavu, oklijevanje institucionalnih ulagača da se uključe, zabrinutost sponzora za troškove); poziva Banku da pravilno ocijeni mogućnost zajedničkog ulaganja u rane obveznice radi uvjeravanja ulagača i sponzora; poziva EIB da osigura sukladnost inicijative za projektne obveznice s dugoročnim klimatskim ciljem EU-a, tj. usredotočivanjem na niskoemisijsku infrastrukturu; |
| --- | --- |

32.

sa zabrinutošću primjećuje da su ključni izazovi i dalje prisutni (npr. pretvaranje kamata u obveze, ograničeno iskustvo s obveznicama tijela za nabavu, oklijevanje institucionalnih ulagača da se uključe, zabrinutost sponzora za troškove); poziva Banku da pravilno ocijeni mogućnost zajedničkog ulaganja u rane obveznice radi uvjeravanja ulagača i sponzora; poziva EIB da osigura sukladnost inicijative za projektne obveznice s dugoročnim klimatskim ciljem EU-a, tj. usredotočivanjem na niskoemisijsku infrastrukturu;

| 33. | zabrinut je zbog slabe učinkovitosti projekta Castor; zahtijeva da Banka osigura podatke o valjanosti svoje temeljite procjene i da dostavi informacije o tome navode li provedene geološke studije mogućnost seizmičkog rizika, koji je bio postotak i kako se tome pristupilo; |
| --- | --- |

33.

zabrinut je zbog slabe učinkovitosti projekta Castor; zahtijeva da Banka osigura podatke o valjanosti svoje temeljite procjene i da dostavi informacije o tome navode li provedene geološke studije mogućnost seizmičkog rizika, koji je bio postotak i kako se tome pristupilo;

| 34. | iščekuje konačno izvješće o procjeni vezano uz pilotnu fazu inicijative za projektne obveznice koje se očekuje u 2015.; |
| --- | --- |

34.

iščekuje konačno izvješće o procjeni vezano uz pilotnu fazu inicijative za projektne obveznice koje se očekuje u 2015.;

| 35. | pozdravlja novu energetsku politiku EIB-a, koja uvodi nove kriterije za kreditiranje energije koji odražavaju energetske i klimatske politike EU-a te trenutne ulagačke trendove; zahtijeva godišnju objavu i analizu energetskih ulaganja EIB-a, čime bi se obznanilo koje izvore energije podržava EIB; međutim, želi istaknuti da bi ulagačka politika EIB-a trebala biti još više usmjerena na održive projekte, ali podsjeća na potrebu predstavljanja sveobuhvatnog plana postupnog ukidanja kreditiranja neobnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja novu energetsku politiku EIB-a, koja uvodi nove kriterije za kreditiranje energije koji odražavaju energetske i klimatske politike EU-a te trenutne ulagačke trendove; zahtijeva godišnju objavu i analizu energetskih ulaganja EIB-a, čime bi se obznanilo koje izvore energije podržava EIB; međutim, želi istaknuti da bi ulagačka politika EIB-a trebala biti još više usmjerena na održive projekte, ali podsjeća na potrebu predstavljanja sveobuhvatnog plana postupnog ukidanja kreditiranja neobnovljivih izvora energije;

| 36. | pozdravlja uvođenje novog standarda emisijskog učinka EIB-a koji se primjenjuje na sve projekte za proizvodnju energije iz fosilnog goriva radi isključivanja ulaganja u kojima predviđene emisije ugljika prelaze granične vrijednosti; poziva Odbor EIB-a da zadrži nadzor nad standardom emisijskog učinka te da razmotri uvođenje restriktivnijih obveza u budućnosti; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja uvođenje novog standarda emisijskog učinka EIB-a koji se primjenjuje na sve projekte za proizvodnju energije iz fosilnog goriva radi isključivanja ulaganja u kojima predviđene emisije ugljika prelaze granične vrijednosti; poziva Odbor EIB-a da zadrži nadzor nad standardom emisijskog učinka te da razmotri uvođenje restriktivnijih obveza u budućnosti;

| 37. | potiče Banku da, imajući u vidu klimatski paket za 2030., uključujući njegove prioritete dekarbonizacije, ojača svoje napore u niskoemisijskim ulaganjima te da radi na politikama koje dovode do ambicioznijih klimatskih ciljeva; traži od EIB-a da izvrši klimatsku ocjenu i pregled svih svojih aktivnosti u 2014., što bi dovelo do obnovljene politike klimatske zaštite, npr. kroz procjenu projekta te sveobuhvatan pristup kako bi se pametno povezalo sektorske politike za ključne sektore; poziva EIB da priloži ovaj pregled uz svoje sljedeće godišnje izvješće; |
| --- | --- |

37.

potiče Banku da, imajući u vidu klimatski paket za 2030., uključujući njegove prioritete dekarbonizacije, ojača svoje napore u niskoemisijskim ulaganjima te da radi na politikama koje dovode do ambicioznijih klimatskih ciljeva; traži od EIB-a da izvrši klimatsku ocjenu i pregled svih svojih aktivnosti u 2014., što bi dovelo do obnovljene politike klimatske zaštite, npr. kroz procjenu projekta te sveobuhvatan pristup kako bi se pametno povezalo sektorske politike za ključne sektore; poziva EIB da priloži ovaj pregled uz svoje sljedeće godišnje izvješće;

| 38. | podsjeća na važnu ulogu koju EIB ima u financiranju ulaganja javnog i privatnog sektora u energetsku infrastrukturu te u pružanju potpore projektima koji pridonose ostvarivanju ciljeva klimatske i energetske politike EU-a; podsjeća na svoju rezoluciju iz 2007. kojom se poziva na prestanak javnog financiranja projekata povezanih s fosilnim gorivima i prelazak na energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije; vjeruje da bi EIB u suradnji s Komisijom trebao ažurirati svoju strategiju za klimatske promjene u pogledu svojih operacija financiranja prije završetka 2015., u skladu s ciljevima Unije i međunarodnim ciljevima na području klimatskih promjena te najboljim međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

38.

podsjeća na važnu ulogu koju EIB ima u financiranju ulaganja javnog i privatnog sektora u energetsku infrastrukturu te u pružanju potpore projektima koji pridonose ostvarivanju ciljeva klimatske i energetske politike EU-a; podsjeća na svoju rezoluciju iz 2007. kojom se poziva na prestanak javnog financiranja projekata povezanih s fosilnim gorivima i prelazak na energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije; vjeruje da bi EIB u suradnji s Komisijom trebao ažurirati svoju strategiju za klimatske promjene u pogledu svojih operacija financiranja prije završetka 2015., u skladu s ciljevima Unije i međunarodnim ciljevima na području klimatskih promjena te najboljim međunarodnim standardima;

| 39. | poziva na jačanje resursa i stručnosti EIB-a kako bi se osigurala prilagodba klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

39.

poziva na jačanje resursa i stručnosti EIB-a kako bi se osigurala prilagodba klimatskim promjenama;

| 40. | zahtijeva da EIB provede najbolje međunarodne standarde povezane s hidroenergijom, tj. s temeljnim načelima Svjetske komisije za brane i Protokola za procjenu hidroenergetske održivosti, što podrazumijeva da se ulaže isključivo u slučajevima kada su države uvele zakonski okvir kojim se uspostavljaju mehanizmi energetskog planiranja (uključujući zabranjena područja), da se negativni učinci na ekosustave i lokalne zajednice moraju odgovarajuće procijeniti, izbjegavati, ublažavati i nadzirati, te da projekti ne smiju biti locirani na zaštićenim područjima ili u njihovoj blizini ili na riječnim područjima dobrog ekološkog stanja; |
| --- | --- |

40.

zahtijeva da EIB provede najbolje međunarodne standarde povezane s hidroenergijom, tj. s temeljnim načelima Svjetske komisije za brane i Protokola za procjenu hidroenergetske održivosti, što podrazumijeva da se ulaže isključivo u slučajevima kada su države uvele zakonski okvir kojim se uspostavljaju mehanizmi energetskog planiranja (uključujući zabranjena područja), da se negativni učinci na ekosustave i lokalne zajednice moraju odgovarajuće procijeniti, izbjegavati, ublažavati i nadzirati, te da projekti ne smiju biti locirani na zaštićenim područjima ili u njihovoj blizini ili na riječnim područjima dobrog ekološkog stanja;

| 41. | poziva EIB da u svoje projekte pažljivo uključi viziju i ciljeve Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital”; |
| --- | --- |

41.

poziva EIB da u svoje projekte pažljivo uključi viziju i ciljeve Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital”;

Jačanje opsega potpore malom i srednjem poduzetništvu i srednje kapitaliziranim poduzećima

| 42. | podsjeća da se MSP-ovi smatraju okosnicom gospodarstva EU-a i glavnim pokretačem europskog rasta i zapošljavanja, predstavljajući 80 % zaposlenosti u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

42.

podsjeća da se MSP-ovi smatraju okosnicom gospodarstva EU-a i glavnim pokretačem europskog rasta i zapošljavanja, predstavljajući 80 % zaposlenosti u privatnom sektoru;

| 43. | pozdravlja posvećivanje posebne pažnje (u kontekstu povećanja aktivnosti kreditiranja u EU-u) potpori za poboljšanje pristupa financiranju za MSP-ove te potom pozdravlja cilj Grupe EIB-a za 2013., koji iznosi više od 19 milijardi EUR za kreditiranje MSP-ova i koji se treba potpisati unutar EU-a; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja posvećivanje posebne pažnje (u kontekstu povećanja aktivnosti kreditiranja u EU-u) potpori za poboljšanje pristupa financiranju za MSP-ove te potom pozdravlja cilj Grupe EIB-a za 2013., koji iznosi više od 19 milijardi EUR za kreditiranje MSP-ova i koji se treba potpisati unutar EU-a;

| 44. | u vezi s tim poziva također Vijeće da brzo postigne dogovor o zajedničkim inicijativama Komisije i EIB-a i da stopi proračunska sredstva EU-a namijenjena MSP-ovima te da odlučnije djeluje u provedbi suradnje s Europskom središnjom bankom kako bi se smanjila financijska ograničenja za MSP-ove; ukazuje na to da je glavni problem u nekoliko država članica u tome da fragmentacija financijskih tržišta rezultira nedostatkom sredstava i većim troškovima financiranja, osobito za MSP-ove; poziva EIB da svoje napore preusmjeri prema smanjenju fragmentacije kako bi se promicalo financiranje za MSP-ove, poduzetništvo, izvoz i inovacije, koji su ključni za gospodarski oporavak; |
| --- | --- |

44.

u vezi s tim poziva također Vijeće da brzo postigne dogovor o zajedničkim inicijativama Komisije i EIB-a i da stopi proračunska sredstva EU-a namijenjena MSP-ovima te da odlučnije djeluje u provedbi suradnje s Europskom središnjom bankom kako bi se smanjila financijska ograničenja za MSP-ove; ukazuje na to da je glavni problem u nekoliko država članica u tome da fragmentacija financijskih tržišta rezultira nedostatkom sredstava i većim troškovima financiranja, osobito za MSP-ove; poziva EIB da svoje napore preusmjeri prema smanjenju fragmentacije kako bi se promicalo financiranje za MSP-ove, poduzetništvo, izvoz i inovacije, koji su ključni za gospodarski oporavak;

| 45. | pozdravlja pojačano bankovno kreditiranje MSP-ova kroz revitalizaciju tržišta njihovih vrijednosnih papira pomoću nove inicijative dijeljenja pristupa i koristi (ABS) Grupe EIB-a; poziva EIB da osigura analizu tržišta s ciljem bolje prilagodbe ove EIB-ove ponude potrebama dionika; pozdravlja poboljšanje kreditne sposobnosti EIF-a kroz povećanje i mandat kapitala te poziva EIB i Komisiju da dovrše taj postupak početkom sljedeće godine; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja pojačano bankovno kreditiranje MSP-ova kroz revitalizaciju tržišta njihovih vrijednosnih papira pomoću nove inicijative dijeljenja pristupa i koristi (ABS) Grupe EIB-a; poziva EIB da osigura analizu tržišta s ciljem bolje prilagodbe ove EIB-ove ponude potrebama dionika; pozdravlja poboljšanje kreditne sposobnosti EIF-a kroz povećanje i mandat kapitala te poziva EIB i Komisiju da dovrše taj postupak početkom sljedeće godine;

| 46. | podržava inicijative Grupe EIB-a o inovativnom financiranju za MSP-ove i srednje kapitalizirana poduzeća kroz pokretanje financijskih instrumenata Obzora 2020. i Programa za konkurentnost trgovačkih društava i malih i srednjih poduzetnika (COSME), i instrumenata podjele rizika (RSI) radi poticanja banaka da osiguraju financijska sredstva putem zajmova i jamstava te da osiguraju dodjeljivanje dugoročnog rizičnog kapitala; |
| --- | --- |

46.

podržava inicijative Grupe EIB-a o inovativnom financiranju za MSP-ove i srednje kapitalizirana poduzeća kroz pokretanje financijskih instrumenata Obzora 2020. i Programa za konkurentnost trgovačkih društava i malih i srednjih poduzetnika (COSME), i instrumenata podjele rizika (RSI) radi poticanja banaka da osiguraju financijska sredstva putem zajmova i jamstava te da osiguraju dodjeljivanje dugoročnog rizičnog kapitala;

| 47. | podržava zajedničku inicijativu Komisije i EIB-a za financiranje MSP-ova u okviru novog VFO-a, stapanjem fondova EU-a koji su dostupni u okviru programa COSME i Obzor 2020., s do 8,5 milijardi EUR sredstava namijenjenih europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) u pogledu stvaranja dodatnog kreditiranja za MSP-ove; |
| --- | --- |

47.

podržava zajedničku inicijativu Komisije i EIB-a za financiranje MSP-ova u okviru novog VFO-a, stapanjem fondova EU-a koji su dostupni u okviru programa COSME i Obzor 2020., s do 8,5 milijardi EUR sredstava namijenjenih europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) u pogledu stvaranja dodatnog kreditiranja za MSP-ove;

| 48. | poziva države članice na aktivno sudjelovanje na način da doprinesu zajedničkim instrumentima iz svojih sredstava iz ESIF-a radi pružanja potpore povećanom kreditiranju MSP-ova na njihovom državnom području, čime povećavaju ukupne učinke instrumenta; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice na aktivno sudjelovanje na način da doprinesu zajedničkim instrumentima iz svojih sredstava iz ESIF-a radi pružanja potpore povećanom kreditiranju MSP-ova na njihovom državnom području, čime povećavaju ukupne učinke instrumenta;

| 49. | potiče EIB da proširi Inicijativu za financiranje trgovine; smatra da je ovaj jamstveni mehanizam za MSP-ove od ključne važnosti te da ga treba proširiti na razini EU-a gdje god se to smatra najpotrebnijim; poziva EIB da razvije svoje vlastite programe pomoći trgovini; poziva EIB da prvo uvede mjere radi osiguranja dodjele jamstava potrebnih društvima kako bi ostvarila svoj puni izvozni kapacitet; |
| --- | --- |

49.

potiče EIB da proširi Inicijativu za financiranje trgovine; smatra da je ovaj jamstveni mehanizam za MSP-ove od ključne važnosti te da ga treba proširiti na razini EU-a gdje god se to smatra najpotrebnijim; poziva EIB da razvije svoje vlastite programe pomoći trgovini; poziva EIB da prvo uvede mjere radi osiguranja dodjele jamstava potrebnih društvima kako bi ostvarila svoj puni izvozni kapacitet;

| 50. | podržava usmjerenost EIB-a na regionalnu i lokalnu dimenziju te poziva države članice da iskoriste instrumente financijskog inženjeringa uz podijeljeno upravljanje poput programa JEREMIE i regionalnih sustave „iz fonda u fond” za financiranje lokalnih MSP-ova dioničkim i dužničkim kapitalom; |
| --- | --- |

50.

podržava usmjerenost EIB-a na regionalnu i lokalnu dimenziju te poziva države članice da iskoriste instrumente financijskog inženjeringa uz podijeljeno upravljanje poput programa JEREMIE i regionalnih sustave „iz fonda u fond” za financiranje lokalnih MSP-ova dioničkim i dužničkim kapitalom;

| 51. | pozdravlja procjenu ex post posrednog kreditiranja MSP-ova od strane EIB-a u EU-u za razdoblje 2005. – 2011.; potvrđuje da je na ovom području tijekom razdoblja 2005. – 2012. EIB potpisao 64 milijarde EUR u zajmovima za otprilike 370 financijskih institucija unutar 27 država članica EU-a; primjećuje da je do kraja 2012. 53 milijarde EUR od ovog novca isplaćeno tim financijskim institucijama, koje su za uzvrat pozajmile približno 48 milijardi EUR MSP-ovim kroz otprilike 300 000 podzajmova; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja procjenu ex post posrednog kreditiranja MSP-ova od strane EIB-a u EU-u za razdoblje 2005. – 2011.; potvrđuje da je na ovom području tijekom razdoblja 2005. – 2012. EIB potpisao 64 milijarde EUR u zajmovima za otprilike 370 financijskih institucija unutar 27 država članica EU-a; primjećuje da je do kraja 2012. 53 milijarde EUR od ovog novca isplaćeno tim financijskim institucijama, koje su za uzvrat pozajmile približno 48 milijardi EUR MSP-ovim kroz otprilike 300 000 podzajmova;

| 52. | primjećuje da procjena pokazuje da je posredno kreditiranje MSP-ova od strane EIB-a (pomoću proizvoda L4SME) u skladu s ciljevima EU-a; svejedno poziva na bolje ocjenjivanje komplementarnosti između proizvoda EIB-a i kombinacija nacionalnih politika radi daljnjeg poboljšanja primjerenosti djelovanja; traži da EIB podnese prijedloge za jačanje učinka proizvoda L4SME tako da se isti može mobilizirati za popunjavanje određenih praznina, umjesto financiranja širokog spektra MSP-ova, čime se optimizira EIB-ov doprinos rastu i zapošljavanju; |
| --- | --- |

52.

primjećuje da procjena pokazuje da je posredno kreditiranje MSP-ova od strane EIB-a (pomoću proizvoda L4SME) u skladu s ciljevima EU-a; svejedno poziva na bolje ocjenjivanje komplementarnosti između proizvoda EIB-a i kombinacija nacionalnih politika radi daljnjeg poboljšanja primjerenosti djelovanja; traži da EIB podnese prijedloge za jačanje učinka proizvoda L4SME tako da se isti može mobilizirati za popunjavanje određenih praznina, umjesto financiranja širokog spektra MSP-ova, čime se optimizira EIB-ov doprinos rastu i zapošljavanju;

| 53. | sa zabrinutošću primjećuje da su tijekom razdoblja praćenja zajmovi EIB-a imali „izvjestan” učinak na rast i zapošljavanje, ali uz velika odstupanja u različitim državama (samo 1/3 MSP-ova pripisala je svoj rast prometa sredstvima EIB-a); zabrinut je da postoje samo ograničeni dokazi da su zajmovi EIB-a pomogli održati zaposlenost; primjećuje da je utvrđeni relativni učinak na rast i zapošljavanje viši u novim državama članicama; priznaje međutim da je praćeno razdoblje također vrijeme financijske i gospodarske krize te da je relativno skromno povećanje broja radnih mjesta postignuto usprkos općenitom padu razine zapošljavanja; |
| --- | --- |

53.

sa zabrinutošću primjećuje da su tijekom razdoblja praćenja zajmovi EIB-a imali „izvjestan” učinak na rast i zapošljavanje, ali uz velika odstupanja u različitim državama (samo 1/3 MSP-ova pripisala je svoj rast prometa sredstvima EIB-a); zabrinut je da postoje samo ograničeni dokazi da su zajmovi EIB-a pomogli održati zaposlenost; primjećuje da je utvrđeni relativni učinak na rast i zapošljavanje viši u novim državama članicama; priznaje međutim da je praćeno razdoblje također vrijeme financijske i gospodarske krize te da je relativno skromno povećanje broja radnih mjesta postignuto usprkos općenitom padu razine zapošljavanja;

| 54. | zabrinut je što se čini da su EIB-ova sredstva za većinu aktivnosti upotrijebljena kao potpora „prvacima” MSP-a, a ne za „financiranje praznina”; primjećuje međutim da je više od 80 % MSP-ova u pitanju imalo manje od 50 zaposlenih, što je dokaz tome da EIB posluje s manjim MSP-ovima; |
| --- | --- |

54.

zabrinut je što se čini da su EIB-ova sredstva za većinu aktivnosti upotrijebljena kao potpora „prvacima” MSP-a, a ne za „financiranje praznina”; primjećuje međutim da je više od 80 % MSP-ova u pitanju imalo manje od 50 zaposlenih, što je dokaz tome da EIB posluje s manjim MSP-ovima;

| 55. | zahtijeva da EIB potpuno iskoristi kriterije prihvatljivosti radi utjecaja na učinkovitije ciljanje financijskih korisnika; |
| --- | --- |

55.

zahtijeva da EIB potpuno iskoristi kriterije prihvatljivosti radi utjecaja na učinkovitije ciljanje financijskih korisnika;

| 56. | poziva EIB da prepozna i odabere projekte više dodane vrijednosti i većeg rizika, posebice prepoznavajući novoosnovana poduzeća, mikro poduzeća, zadruge, klastere poduzeća, MSP-ove te srednje kapitalizirana poduzeća koja provode projekte istraživanja, razvoja i inovacija u prioritetnim tehnološkim područjima; |
| --- | --- |

56.

poziva EIB da prepozna i odabere projekte više dodane vrijednosti i većeg rizika, posebice prepoznavajući novoosnovana poduzeća, mikro poduzeća, zadruge, klastere poduzeća, MSP-ove te srednje kapitalizirana poduzeća koja provode projekte istraživanja, razvoja i inovacija u prioritetnim tehnološkim područjima;

| 57. | naglašava potrebu povećanja razine svijesti i razumijevanja između potencijalnih ulagača i korisnika vezano uz postojanje inovativnih financijskih alata; potiče uspostavu komunikacijske politike za promicanje vidljivosti različitih mjera koje EU poduzima kroz te nove financijske instrumente, putem EIB-a; osim toga, naglašava da treba osigurati širok i sustavan pristup projektnim informacijama kao i veću uključenost korisnika projekta i lokalnog civilnog društva, što se može poboljšati ulaganjima koje financira EIB; |
| --- | --- |

57.

naglašava potrebu povećanja razine svijesti i razumijevanja između potencijalnih ulagača i korisnika vezano uz postojanje inovativnih financijskih alata; potiče uspostavu komunikacijske politike za promicanje vidljivosti različitih mjera koje EU poduzima kroz te nove financijske instrumente, putem EIB-a; osim toga, naglašava da treba osigurati širok i sustavan pristup projektnim informacijama kao i veću uključenost korisnika projekta i lokalnog civilnog društva, što se može poboljšati ulaganjima koje financira EIB;

| 58. | poziva EIB da uspostavi akcijski plan za pojednostavljivanje pristupa MSP-ova informacijama i financiranju, uz poseno težište na administrativnim formalnostima potrebnima za pristup financiranju; |
| --- | --- |

58.

poziva EIB da uspostavi akcijski plan za pojednostavljivanje pristupa MSP-ova informacijama i financiranju, uz poseno težište na administrativnim formalnostima potrebnima za pristup financiranju;

| 59. | podsjeća da posredno kreditiranje čini preko 20 % ukupnog godišnjeg kreditiranja EIB-a; |
| --- | --- |

59.

podsjeća da posredno kreditiranje čini preko 20 % ukupnog godišnjeg kreditiranja EIB-a;

| 60. | sa zabrinutošću ponavlja da znatan broj pitanja iz ovog područja i dalje nije riješen, posebice nedostatak transparentnosti (osobito u pogledu informacija o financijskim korisnicima), poteškoće u ocjenjivanju gospodarskog i društvenog učinka zajmova (što dovodi do neispravnog ciljanog pristupa) te oslanjanje putem korištenja usluga vanjskih izvršitelja na financijske posrednike za provođenje temeljite identifikacije; stoga zahtijeva da Banka osigura podatke o ubrzavanju mjera za rješavanje ovih pitanja te poziva EIB da zajedno s Komisijom sastavi strog popis kriterija za odabir financijskih posrednika i da ga objavi; |
| --- | --- |

60.

sa zabrinutošću ponavlja da znatan broj pitanja iz ovog područja i dalje nije riješen, posebice nedostatak transparentnosti (osobito u pogledu informacija o financijskim korisnicima), poteškoće u ocjenjivanju gospodarskog i društvenog učinka zajmova (što dovodi do neispravnog ciljanog pristupa) te oslanjanje putem korištenja usluga vanjskih izvršitelja na financijske posrednike za provođenje temeljite identifikacije; stoga zahtijeva da Banka osigura podatke o ubrzavanju mjera za rješavanje ovih pitanja te poziva EIB da zajedno s Komisijom sastavi strog popis kriterija za odabir financijskih posrednika i da ga objavi;

| 61. | potiče EIB da izradi sveobuhvatnu i ažurnu procjenu načina na koji financijska kriza utječe na krajnje primatelje sredstava EIB-a te da osigura temeljito ocjenjivanje učinaka i utjecaja financijske krize na trenutni status financijskih posrednika koje Banka koristi unutar i izvan EU-a; |
| --- | --- |

61.

potiče EIB da izradi sveobuhvatnu i ažurnu procjenu načina na koji financijska kriza utječe na krajnje primatelje sredstava EIB-a te da osigura temeljito ocjenjivanje učinaka i utjecaja financijske krize na trenutni status financijskih posrednika koje Banka koristi unutar i izvan EU-a;

| 62. | zahtijeva da EIB osigura ostvarivanje svojeg cilj stvaranja zaposlenja, i to samo u 2013., za više od pola milijuna ljudi kroz kreditiranje projekata infrastrukture, učinkovitosti resursa i gospodarstva znanja; |
| --- | --- |

62.

zahtijeva da EIB osigura ostvarivanje svojeg cilj stvaranja zaposlenja, i to samo u 2013., za više od pola milijuna ljudi kroz kreditiranje projekata infrastrukture, učinkovitosti resursa i gospodarstva znanja;

| 63. | primjećuje da uslijed teškog gospodarskog okruženja i užih kreditnih tržišta, ograničenja sredstava za poduzeća i javni sektor i dalje sprječavaju zapošljavanje mladih ljudi i ograničavaju područje primjene za poboljšanje strukovnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

63.

primjećuje da uslijed teškog gospodarskog okruženja i užih kreditnih tržišta, ograničenja sredstava za poduzeća i javni sektor i dalje sprječavaju zapošljavanje mladih ljudi i ograničavaju područje primjene za poboljšanje strukovnog osposobljavanja;

| 64. | vjeruje da je EIB-ov Program za zapošljavanje mladih (s kreditnim opsegom od 6 milijardi EUR), koji sadrži sastavnice Radna mjesta za mlade i Ulaganje u vještine, ključan za rješavanje ovih pitanja; pozdravlja privremeno izvješće o provedbi koje pokazuje važna ostvarenja u ovom sektoru, poput 4,9 milijardi EUR osiguranih u obliku zajmova kroz potprogram Ulaganje u vještine, koji je dopunjen s 2,7 milijardi EUR u okviru stupa Radna mjesta za mlade; potvrđuje rano postizanje ciljeva; |
| --- | --- |

64.

vjeruje da je EIB-ov Program za zapošljavanje mladih (s kreditnim opsegom od 6 milijardi EUR), koji sadrži sastavnice Radna mjesta za mlade i Ulaganje u vještine, ključan za rješavanje ovih pitanja; pozdravlja privremeno izvješće o provedbi koje pokazuje važna ostvarenja u ovom sektoru, poput 4,9 milijardi EUR osiguranih u obliku zajmova kroz potprogram Ulaganje u vještine, koji je dopunjen s 2,7 milijardi EUR u okviru stupa Radna mjesta za mlade; potvrđuje rano postizanje ciljeva;

| 65. | podržava cilj Banke da dodatno poveća kreditiranje usmjereno na MSP-ove radi uspostavljanja jasne veze između EIB-ovog kreditiranja i stvaranja novih radnih mjesta za mlade ljude; |
| --- | --- |

65.

podržava cilj Banke da dodatno poveća kreditiranje usmjereno na MSP-ove radi uspostavljanja jasne veze između EIB-ovog kreditiranja i stvaranja novih radnih mjesta za mlade ljude;

| 66. | poziva Banku da proširi područje djelovanja i da iskoristi dodatne instrumente za osiguranje održivih inicijativa za zapošljavanje mladih, posebice u državama članicama s izrazito visokim stopama nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

66.

poziva Banku da proširi područje djelovanja i da iskoristi dodatne instrumente za osiguranje održivih inicijativa za zapošljavanje mladih, posebice u državama članicama s izrazito visokim stopama nezaposlenosti mladih;

EIB-ov doprinos vanjskim politikama EU-a

| 67. | traži od EIB-a da, u skladu s revizijom EIB-ovog mandata za poslovanje izvan Europske unije, podrži ciljeve vanjske politike Europske unije koje su osmislili Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

67.

traži od EIB-a da, u skladu s revizijom EIB-ovog mandata za poslovanje izvan Europske unije, podrži ciljeve vanjske politike Europske unije koje su osmislili Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje;

| 68. | pozdravlja jamstvo EU-a za vanjsko kreditiranje, koje se EIB-u osigurava iz proračuna EU-a, u visini sličnoj trenutnoj, s određenom maksimalnom gornjom granicom od 30 milijardi EUR (podijeljeno u opći mandat od 27 milijardi EUR uz dodatne moguće 3 milijarde EUR podložne reviziji na sredini razdoblja) za sljedeće financijsko razdoblje koristeći povratne tokove iz neiskorištenih sredstava FEMIP-a (Instrument za euro-mediteransko ulaganje i partnerstvo) iz razdoblja prije 2007.; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja jamstvo EU-a za vanjsko kreditiranje, koje se EIB-u osigurava iz proračuna EU-a, u visini sličnoj trenutnoj, s određenom maksimalnom gornjom granicom od 30 milijardi EUR (podijeljeno u opći mandat od 27 milijardi EUR uz dodatne moguće 3 milijarde EUR podložne reviziji na sredini razdoblja) za sljedeće financijsko razdoblje koristeći povratne tokove iz neiskorištenih sredstava FEMIP-a (Instrument za euro-mediteransko ulaganje i partnerstvo) iz razdoblja prije 2007.;

| 69. | traži od Europskog revizorskog suda da izradi tematsko izvješće o učinku aktivnosti vanjskog kreditiranja EIB-a i njegovoj usklađenosti s politikama EU-a prije revizije vanjskog mandata EIB-a na sredini razdoblja, te da usporedi dodanu vrijednost u odnosu na vlastita sredstva kojima se koristi EIB; nadalje, poziva Revizorski sud da u svojoj analizi razlikuje jamstva osigurana iz proračuna EU-a, instrumenta za ulaganje ERF-a, različitih oblika stapanja koji se koriste u infrastrukturnom uzajamnom fondu EU-a i Afrike, investicijskom fondu za Karibe, investicijskom instrumentu za Pacifik i upotrebi povratnih tokova za ta ulaganja; |
| --- | --- |

69.

traži od Europskog revizorskog suda da izradi tematsko izvješće o učinku aktivnosti vanjskog kreditiranja EIB-a i njegovoj usklađenosti s politikama EU-a prije revizije vanjskog mandata EIB-a na sredini razdoblja, te da usporedi dodanu vrijednost u odnosu na vlastita sredstva kojima se koristi EIB; nadalje, poziva Revizorski sud da u svojoj analizi razlikuje jamstva osigurana iz proračuna EU-a, instrumenta za ulaganje ERF-a, različitih oblika stapanja koji se koriste u infrastrukturnom uzajamnom fondu EU-a i Afrike, investicijskom fondu za Karibe, investicijskom instrumentu za Pacifik i upotrebi povratnih tokova za ta ulaganja;

| 70. | pozdravlja odredbe za povećanje fleksibilnosti koje su predviđene u okviru novog mandata za vanjsko kreditiranje EIB-a; poziva EIB da poveća svoju podršku politikama i ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja odredbe za povećanje fleksibilnosti koje su predviđene u okviru novog mandata za vanjsko kreditiranje EIB-a; poziva EIB da poveća svoju podršku politikama i ciljevima EU-a;

| 71. | traži od EIB-a da uporabu Jamstvenog fonda učini još fleksibilnijom te da se više usredotoči na vlastito rizično kreditiranje na način da proširi svoje područje dosega za unovčive projekte; ustraje na tome da EIB osigura visoku razinu vidljivosti za krajnje korisnike projekata europske financijske potpore koju osigurava; |
| --- | --- |

71.

traži od EIB-a da uporabu Jamstvenog fonda učini još fleksibilnijom te da se više usredotoči na vlastito rizično kreditiranje na način da proširi svoje područje dosega za unovčive projekte; ustraje na tome da EIB osigura visoku razinu vidljivosti za krajnje korisnike projekata europske financijske potpore koju osigurava;

| 72. | primjećuje da su pretpristupne zemlje te istočno i južno susjedstvo prioritetna područja EIB-a; posebice naglašava potrebu pružanja daljnje potpore demokratskim i gospodarskim tranzicijama nakon Arapskog proljeća s posebnim naglaskom na pružanje potpore komponentama civilnog društva, stvaranje radnih mjesta i gospodarski oporavak južnih zemalja i zemalja Istočnog partnerstva; sa zadovoljstvom primjećuje usmjerenost na MSP-ove i pristup financiranju; |
| --- | --- |

72.

primjećuje da su pretpristupne zemlje te istočno i južno susjedstvo prioritetna područja EIB-a; posebice naglašava potrebu pružanja daljnje potpore demokratskim i gospodarskim tranzicijama nakon Arapskog proljeća s posebnim naglaskom na pružanje potpore komponentama civilnog društva, stvaranje radnih mjesta i gospodarski oporavak južnih zemalja i zemalja Istočnog partnerstva; sa zadovoljstvom primjećuje usmjerenost na MSP-ove i pristup financiranju;

| 73. | podržava, u kontekstu vanjskih politika EU-a, postupni razvoj novih financijskih proizvoda u suradnji s Komisijom i državama članicama, poput proizvoda kojima se stapaju bespovratna sredstva EU-a, zajmovi i instrumenti podjele rizika radi uključivanja novih kategorija poduzeća; zahtijeva da se odrede najbolje prakse i dobro utvrđeni kriteriji prihvatljivosti za korištenje ovim instrumentima, zajedno sa strukturiranim uvjetima izvještavanja, praćenja i nadzora; poziva na dovršenje politike dodjeljivanja; |
| --- | --- |

73.

podržava, u kontekstu vanjskih politika EU-a, postupni razvoj novih financijskih proizvoda u suradnji s Komisijom i državama članicama, poput proizvoda kojima se stapaju bespovratna sredstva EU-a, zajmovi i instrumenti podjele rizika radi uključivanja novih kategorija poduzeća; zahtijeva da se odrede najbolje prakse i dobro utvrđeni kriteriji prihvatljivosti za korištenje ovim instrumentima, zajedno sa strukturiranim uvjetima izvještavanja, praćenja i nadzora; poziva na dovršenje politike dodjeljivanja;

| 74. | stoga očekuje da izvješće o upravljanju u vezi s provedbom platforme za suradnju s međunarodnim financijskim instrumentima na stapanju radi osiguravanja detaljnih i dosljednih podataka u vezi s navedenim te osiguravanja odgovarajuće uloge za EIB poziva Komisiju da osigura cjelovito izvješće o učinku i rezultatima provedbe financijskih mehanizama u kontekstu platforme za suradnju na stapanju; |
| --- | --- |

74.

stoga očekuje da izvješće o upravljanju u vezi s provedbom platforme za suradnju s međunarodnim financijskim instrumentima na stapanju radi osiguravanja detaljnih i dosljednih podataka u vezi s navedenim te osiguravanja odgovarajuće uloge za EIB poziva Komisiju da osigura cjelovito izvješće o učinku i rezultatima provedbe financijskih mehanizama u kontekstu platforme za suradnju na stapanju;

| 75. | pozdravlja potporu EIB-a za projekte kroz nekoliko energetskih sektora koji su usmjereni na razvoj i stvaranje radnih mjesta; podsjeća na potrebu održavanja usklađenosti s novim razvojima energetskih i klimatskih politika EU-a; potiče EIB u kontekstu obnovljene energetske politike da nastavi pružati potporu, unutar i izvan EU-a, projektima posvećenim energetskoj učinkovitosti i održivim obnovljivim energijama te da time utre put prema niskoemisijskom gospodarstvu; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja potporu EIB-a za projekte kroz nekoliko energetskih sektora koji su usmjereni na razvoj i stvaranje radnih mjesta; podsjeća na potrebu održavanja usklađenosti s novim razvojima energetskih i klimatskih politika EU-a; potiče EIB u kontekstu obnovljene energetske politike da nastavi pružati potporu, unutar i izvan EU-a, projektima posvećenim energetskoj učinkovitosti i održivim obnovljivim energijama te da time utre put prema niskoemisijskom gospodarstvu;

Suradnja EIB-a s drugim međunarodnim financijskim institucijama

| 76. | podsjeća da je strukturirana suradnja između tijela EU-a (Komisije i EIB-a) i drugih financijskih institucija jedini djelotvoran način za sprječavanje preklapanja aktivnosti; |
| --- | --- |

76.

podsjeća da je strukturirana suradnja između tijela EU-a (Komisije i EIB-a) i drugih financijskih institucija jedini djelotvoran način za sprječavanje preklapanja aktivnosti;

| 77. | pozdravlja ažurirani Memorandum o razumijevanju sklopljen između EIB-a i EBRD-a, koji odražava volju EU-a da pojača razinu koordinacije i suradnje između ove dvije vodeće međunarodne financijske institucije; potiče EIB da također pregovara i potpiše memorandume o razumijevanju s regionalnim razvojnim bankama koje su aktivne na svojim područjima djelovanja kako bi se ojačale sinergije, podijelili rizici i troškovi i osiguralo dostatno kreditiranje stvarnog gospodarstva; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja ažurirani Memorandum o razumijevanju sklopljen između EIB-a i EBRD-a, koji odražava volju EU-a da pojača razinu koordinacije i suradnje između ove dvije vodeće međunarodne financijske institucije; potiče EIB da također pregovara i potpiše memorandume o razumijevanju s regionalnim razvojnim bankama koje su aktivne na svojim područjima djelovanja kako bi se ojačale sinergije, podijelili rizici i troškovi i osiguralo dostatno kreditiranje stvarnog gospodarstva;

| 78. | poziva obje institucije da se uključe u najbolju moguću operativnu suradnju u smislu komplementarnosti i podjele rada radi sustavnog istraživanja najboljih mogućnosti i sinergija te pronalaženja najboljih instrumenata za potporu i provedbu ciljeva politike EU-a, uz istodobno poštovanje njihove pojedinačne komparativne prednosti i osobitosti; |
| --- | --- |

78.

poziva obje institucije da se uključe u najbolju moguću operativnu suradnju u smislu komplementarnosti i podjele rada radi sustavnog istraživanja najboljih mogućnosti i sinergija te pronalaženja najboljih instrumenata za potporu i provedbu ciljeva politike EU-a, uz istodobno poštovanje njihove pojedinačne komparativne prednosti i osobitosti;

| 79. | potiče EIB i EBRD da pojačaju u što je moguće ranijoj fazi (faza procjene ex ante ili faza identifikacije djelovanja) svoje stručno znanje, strateške i programske pristupe u različitim poljima intervencije te posebice u njihovoj suradnji vezanoj uz instrumente upravljanja rizikom (financijski, operativni ili rizici države) radi jačanja nadzora nad rizikom; |
| --- | --- |

79.

potiče EIB i EBRD da pojačaju u što je moguće ranijoj fazi (faza procjene ex ante ili faza identifikacije djelovanja) svoje stručno znanje, strateške i programske pristupe u različitim poljima intervencije te posebice u njihovoj suradnji vezanoj uz instrumente upravljanja rizikom (financijski, operativni ili rizici države) radi jačanja nadzora nad rizikom;

| 80. | pozdravlja novi Zajednički akcijski plan koji su EIB, EBRD i grupa Svjetske banke sklopili u studenom 2012. s ciljem pružanja potpore gospodarskom oporavku i rastu u središnjoj i jugoistočnoj Europi, primjećujući da akcijski plan određuje više od 30 milijardi EUR kroz zajedničke obveze za razdoblje 2013. – 2014.; poziva EIB da dodijeli najmanje 20 milijardi EUR, prema dogovoru; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja novi Zajednički akcijski plan koji su EIB, EBRD i grupa Svjetske banke sklopili u studenom 2012. s ciljem pružanja potpore gospodarskom oporavku i rastu u središnjoj i jugoistočnoj Europi, primjećujući da akcijski plan određuje više od 30 milijardi EUR kroz zajedničke obveze za razdoblje 2013. – 2014.; poziva EIB da dodijeli najmanje 20 milijardi EUR, prema dogovoru;

| 81. | ponavlja svoj prijedlog da Europska unija postane članicom EIB-a; |
| --- | --- |

81.

ponavlja svoj prijedlog da Europska unija postane članicom EIB-a;

Okvir za upravljanje, sukladnost i nadzor EIB-a

| 82. | poziva EIB i druge povezane partnere i dionike da još više poboljšaju svoje upravljačke mehanizme, između ostalog kroz razvoj iscrpnih i dobrih sustava nadzora, izvješćivanja i kontrole; |
| --- | --- |

82.

poziva EIB i druge povezane partnere i dionike da još više poboljšaju svoje upravljačke mehanizme, između ostalog kroz razvoj iscrpnih i dobrih sustava nadzora, izvješćivanja i kontrole;

| 83. | pozdravlja jačanje EIB-ove predanosti transparentnosti kroz pridruživanje Inicijativi za transparentnost međunarodne pomoći (IATI); |
| --- | --- |

83.

pozdravlja jačanje EIB-ove predanosti transparentnosti kroz pridruživanje Inicijativi za transparentnost međunarodne pomoći (IATI);

| 84. | zahtijeva da Banka osigura punu nezavisnost i održivu funkcionalnost svojih mehanizama za podnošenje prigovora; |
| --- | --- |

84.

zahtijeva da Banka osigura punu nezavisnost i održivu funkcionalnost svojih mehanizama za podnošenje prigovora;

| 85. | poziva EIB da se uskladi s odredbama Konvencije iz Aarhusa osnivanjem javnog registra dokumenata radi jamčenja prava pristupa dokumentima, kako stoji u Ugovorima EU-a; traži od Banke da se pridržava svoje obveze objavljivanja registra od 2014.; |
| --- | --- |

85.

poziva EIB da se uskladi s odredbama Konvencije iz Aarhusa osnivanjem javnog registra dokumenata radi jamčenja prava pristupa dokumentima, kako stoji u Ugovorima EU-a; traži od Banke da se pridržava svoje obveze objavljivanja registra od 2014.;

| 86. | zahtijeva da se sljedećem godišnjem izvješću priloži niz pokazatelja učinkovitosti vezano uz utjecaj aktivnosti financiranja za glavna područja intervencija EIB-a, prema potrebi očekivani učinak umnažanja i prijenos financijskih prednosti u financiranim programima; |
| --- | --- |

86.

zahtijeva da se sljedećem godišnjem izvješću priloži niz pokazatelja učinkovitosti vezano uz utjecaj aktivnosti financiranja za glavna područja intervencija EIB-a, prema potrebi očekivani učinak umnažanja i prijenos financijskih prednosti u financiranim programima;

| 87. | ponavlja i naglašava odgovornost Banke za jačanje razine transparentnosti pri odabiru financijskih posrednika i partnera za sufinancirane projekte te u pogledu krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

87.

ponavlja i naglašava odgovornost Banke za jačanje razine transparentnosti pri odabiru financijskih posrednika i partnera za sufinancirane projekte te u pogledu krajnjih korisnika;

| 88. | naglašava da EIB treba smanjiti birokraciju kako bi dodjela odobrenih sredstava bila učinkovitija i brža; |
| --- | --- |

88.

naglašava da EIB treba smanjiti birokraciju kako bi dodjela odobrenih sredstava bila učinkovitija i brža;

| 89. | poziva EIB da dodatno unaprijedi transparentnost svojeg kreditiranja putem financijskih posrednika podnošenjem godišnjih izvješća o kreditiranju MSP-ova, stavljanjem na raspolaganje ukupnih podataka o razini isplata MSP-ovima, broju ciljanih MSP-ova, prosječnoj veličini kredita i sektorima koje podupire, uključujući procjenu dostupnosti kredita za MSP-ove i njihove učinkovitosti; |
| --- | --- |

89.

poziva EIB da dodatno unaprijedi transparentnost svojeg kreditiranja putem financijskih posrednika podnošenjem godišnjih izvješća o kreditiranju MSP-ova, stavljanjem na raspolaganje ukupnih podataka o razini isplata MSP-ovima, broju ciljanih MSP-ova, prosječnoj veličini kredita i sektorima koje podupire, uključujući procjenu dostupnosti kredita za MSP-ove i njihove učinkovitosti;

| 90. | poziva EIB da se suzdrži od suradnje s financijskim posrednicima s negativnim pokazateljima o dosadašnjem radu po pitanju transparentnosti, prijevara, korupcije te socijalnih utjecaja i utjecaja na okoliš; potiče EIB da osnuje partnerstva s transparentnim i pouzdanim financijskim posrednicima koji imaju uspostavljene veze s lokalnim gospodarstvom u svim zemljama u kojima djeluju; u vezi s tim poziva EIB da osigura veću transparentnost, posebno u poslovima posredovanog kreditiranja te da s dužnom pažnjom djeluje u sprječavanju poreznih oaza, cijena transfera, porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog izbjegavanja ili planiranja izbjegavanja plaćanja poreza; poziva na izradu popisa strogih kriterija za odabir financijskih posrednika dostupnog javnosti; poziva EIB da pojača svoju suradnju s nacionalnim javnim kreditnim institucijama kako bi se do najveće moguće mjere povećao pozitivni učinak na njegove programe financiranja MSP-ova; |
| --- | --- |

90.

poziva EIB da se suzdrži od suradnje s financijskim posrednicima s negativnim pokazateljima o dosadašnjem radu po pitanju transparentnosti, prijevara, korupcije te socijalnih utjecaja i utjecaja na okoliš; potiče EIB da osnuje partnerstva s transparentnim i pouzdanim financijskim posrednicima koji imaju uspostavljene veze s lokalnim gospodarstvom u svim zemljama u kojima djeluju; u vezi s tim poziva EIB da osigura veću transparentnost, posebno u poslovima posredovanog kreditiranja te da s dužnom pažnjom djeluje u sprječavanju poreznih oaza, cijena transfera, porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog izbjegavanja ili planiranja izbjegavanja plaćanja poreza; poziva na izradu popisa strogih kriterija za odabir financijskih posrednika dostupnog javnosti; poziva EIB da pojača svoju suradnju s nacionalnim javnim kreditnim institucijama kako bi se do najveće moguće mjere povećao pozitivni učinak na njegove programe financiranja MSP-ova;

| 91. | poziva EIB da se smjesta uključi u postupak revizije svoje politike nekooperativnih nadležnosti, primjereno uzimajući u obzir nedavne povezane razvoje događaja na razini EU-a i međunarodnoj razini; stoga poziva EIB da osigura da sva društva i financijske institucije koje sudjeluju u projektima objave informacije o stvarnom vlasništvu nad svim pravnim strukturama koje su izravno ili posredno povezane s dotičnim društvom, uključujući zaklade, fondacije i bankovne račune; |
| --- | --- |

91.

poziva EIB da se smjesta uključi u postupak revizije svoje politike nekooperativnih nadležnosti, primjereno uzimajući u obzir nedavne povezane razvoje događaja na razini EU-a i međunarodnoj razini; stoga poziva EIB da osigura da sva društva i financijske institucije koje sudjeluju u projektima objave informacije o stvarnom vlasništvu nad svim pravnim strukturama koje su izravno ili posredno povezane s dotičnim društvom, uključujući zaklade, fondacije i bankovne račune;

| 92. | također traži da se u suradnji s Komisijom sastavi javni popis isključenja za financijske posrednike na temelju njihovih dosadašnjih aktivnosti kad je riječ o transparentnosti, prijevari, poveznicama s izvanteritorijalnim nadležnostima te utjecaju na društvo i okoliš; |
| --- | --- |

92.

također traži da se u suradnji s Komisijom sastavi javni popis isključenja za financijske posrednike na temelju njihovih dosadašnjih aktivnosti kad je riječ o transparentnosti, prijevari, poveznicama s izvanteritorijalnim nadležnostima te utjecaju na društvo i okoliš;

| 93. | smatra da je ključno da EIB održi rejting na razini trostruki A s obzirom da mu je on omogućio pozajmljivanje 71 milijarde EUR s povoljnim kamatama na međunarodnom tržištu kapitala u 2012.; potiče međutim EIB da poveća svoj kapacitet davanja prednosti projektima više dodatne vrijednosti s većim rizikom; |
| --- | --- |

93.

smatra da je ključno da EIB održi rejting na razini trostruki A s obzirom da mu je on omogućio pozajmljivanje 71 milijarde EUR s povoljnim kamatama na međunarodnom tržištu kapitala u 2012.; potiče međutim EIB da poveća svoj kapacitet davanja prednosti projektima više dodatne vrijednosti s većim rizikom;

| 94. | podsjeća i ističe da, kao u prethodnim godinama, postoji potreba za promišljenim bankarskim nadzorom EIB-a te poziva na izradu pravne studije za pronalaženje rješenja ovog pitanja; |
| --- | --- |

94.

podsjeća i ističe da, kao u prethodnim godinama, postoji potreba za promišljenim bankarskim nadzorom EIB-a te poziva na izradu pravne studije za pronalaženje rješenja ovog pitanja;

| 95. | predlaže da ovaj regulatorni nadzor:






  i. | vrši ESB na temelju članka 127. stavka 6. UFEU-a ili |
| --- | --- | --- |

95.

predlaže da ovaj regulatorni nadzor:

i.

vrši ESB na temelju članka 127. stavka 6. UFEU-a ili

| ii. | vrši se u kontekstu buduće Bankarske unije predviđene u komunikaciji Komisije od 12. rujna 2012. ili |
| --- | --- |

ii.

vrši se u kontekstu buduće Bankarske unije predviđene u komunikaciji Komisije od 12. rujna 2012. ili

| iii. | u nedostatku navedenog, te na temelju doborovoljnog pristupa EIB-a, vrši Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, uz sudjelovanje jednog ili više nacionalnih nadzornih tijela ili bez njih, ili da ga vrši neovisni revizor; |
| --- | --- |

iii.

u nedostatku navedenog, te na temelju doborovoljnog pristupa EIB-a, vrši Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, uz sudjelovanje jednog ili više nacionalnih nadzornih tijela ili bez njih, ili da ga vrši neovisni revizor;

žali da Komisija nije predložila djelovanje u tom pogledu unatoč zahtjevima Parlamenta još iz 2007.;

| 96. | pozdravlja nove unutarnje razvoje unutar EIB-a vezane uz cjelokupno usklađivanje s najboljim bankarskim praksama; zahtijeva da se bankarski partneri EIB-a pridržavaju najboljih bankovnih praksi koje su u skladu sa zakonodavstvom Unije o financijskim uslugama i stabilnosti financijskog tržišta, u smislu njegovog djelovanja i unutar i izvan EU-a; zahtijeva da EIB u svoj godišnji plan rada uključi reviziju jednog područja aktivnosti radi osiguranja da su najbolje bankarske prakse dio unutarnjih pisanih postupaka Banke; |
| --- | --- |

96.

pozdravlja nove unutarnje razvoje unutar EIB-a vezane uz cjelokupno usklađivanje s najboljim bankarskim praksama; zahtijeva da se bankarski partneri EIB-a pridržavaju najboljih bankovnih praksi koje su u skladu sa zakonodavstvom Unije o financijskim uslugama i stabilnosti financijskog tržišta, u smislu njegovog djelovanja i unutar i izvan EU-a; zahtijeva da EIB u svoj godišnji plan rada uključi reviziju jednog područja aktivnosti radi osiguranja da su najbolje bankarske prakse dio unutarnjih pisanih postupaka Banke;

| 97. | poziva EIB da još poveća transparentnost i dostupnost svojih aktivnosti, procjena i ishoda omogućavanjem boljeg pristupa informacijama, kako interno osoblju EIB-a, potičući sudjelovanje na bitnim internim sastancima EIB-a, tako i eksterno, primjerice na svojoj internetskoj stranici; |
| --- | --- |

97.

poziva EIB da još poveća transparentnost i dostupnost svojih aktivnosti, procjena i ishoda omogućavanjem boljeg pristupa informacijama, kako interno osoblju EIB-a, potičući sudjelovanje na bitnim internim sastancima EIB-a, tako i eksterno, primjerice na svojoj internetskoj stranici;

| 98. | pozdravlja činjenicu da je EIB poduzeo mjere u području sprječavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma te da je pojačao sredstva za funkciju praćenja usklađenosti kroz imenovanje novog glavnog dužnosnika grupe za praćenje usklađenosti; zahtijeva da se Parlament redovito izvještava o rezultatima koji su predstavljeni u izvješću glavnog dužnosnika grupe za praćenje usklađenosti; |
| --- | --- |

98.

pozdravlja činjenicu da je EIB poduzeo mjere u području sprječavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma te da je pojačao sredstva za funkciju praćenja usklađenosti kroz imenovanje novog glavnog dužnosnika grupe za praćenje usklađenosti; zahtijeva da se Parlament redovito izvještava o rezultatima koji su predstavljeni u izvješću glavnog dužnosnika grupe za praćenje usklađenosti;

| 99. | poziva EIB da se pridržava pojedinačnog izvještavanja za svaku državu radi borbe protiv financiranja nezakonitih aktivnosti; smatra da, kako bi stekli pravo na financiranje EIB-a, svi korisnici, bez obzira je li riječ o korporacijama ili financijskim posrednicima, koji su osnovani u drugim jurisdikcijama, moraju biti obvezni u svojim revidiranim godišnjim izvješćima objaviti informacije na razini države o ostvarenoj prodaji, imovini, zaposlenicima, dobiti i plaćenim porezima u svakoj državi u kojoj posluju; smatra da korisnici moraju objaviti ugovore s vladama zemalja domaćina te naročito dati podatke o poreznom režimu koji se na njih primjenjuje u svakoj zemlji u kojoj posluju; |
| --- | --- |

99.

poziva EIB da se pridržava pojedinačnog izvještavanja za svaku državu radi borbe protiv financiranja nezakonitih aktivnosti; smatra da, kako bi stekli pravo na financiranje EIB-a, svi korisnici, bez obzira je li riječ o korporacijama ili financijskim posrednicima, koji su osnovani u drugim jurisdikcijama, moraju biti obvezni u svojim revidiranim godišnjim izvješćima objaviti informacije na razini države o ostvarenoj prodaji, imovini, zaposlenicima, dobiti i plaćenim porezima u svakoj državi u kojoj posluju; smatra da korisnici moraju objaviti ugovore s vladama zemalja domaćina te naročito dati podatke o poreznom režimu koji se na njih primjenjuje u svakoj zemlji u kojoj posluju;

| 100. | zahtijeva da se kontrolno okruženje prilagodi budućem povećanju broja zahtijeva za dodjelu sredstva, koje je posljedica povećanja kapitala EIB-a, te unutar drugih financijskih partnerstava, posebice za funkcije upravljanja rizikom; |
| --- | --- |

100.

zahtijeva da se kontrolno okruženje prilagodi budućem povećanju broja zahtijeva za dodjelu sredstva, koje je posljedica povećanja kapitala EIB-a, te unutar drugih financijskih partnerstava, posebice za funkcije upravljanja rizikom;

Mjere praćenja EIB-a u vezi s rezolucijama Parlamenta

| 101. | poziva EIB da izvješćuje o stanju i statusu u smislu prethodnih preporuka Parlamenta u svakom godišnjem izvješću, posebno u pogledu učinka aktivnosti kreditiranja u raznim regijama gdje djeluje na rast i stvaranje radnih mjesta u tim regijama i u EU-u te na gospodarsku integraciju između EU-a i država kandidatkinja za članstvo te susjednih država. |
| --- | --- |

101.

poziva EIB da izvješćuje o stanju i statusu u smislu prethodnih preporuka Parlamenta u svakom godišnjem izvješću, posebno u pogledu učinka aktivnosti kreditiranja u raznim regijama gdje djeluje na rast i stvaranje radnih mjesta u tim regijama i u EU-u te na gospodarsku integraciju između EU-a i država kandidatkinja za članstvo te susjednih država.

o

o o

| 102. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

102.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0404.

(2)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 131.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0057.

(4)  SL L 280, 27.10.2011., str.1.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/13

---

P7_TA(2014)0202

Pregled Europskog sustava financijskog nadzora

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. s preporukama Komisiji o pregledu Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) (2013/2166(INL))

(2017/C 378/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskoga odbora za sistemske rizike (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskoga odbora za sistemske rizike (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo) (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenog 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenog 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/78/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o izmjeni direktiva 98/26/EZ, 2002/87/EZ, 2003/6/EZ, 2003/41/EZ, 2003/71/EZ, 2004/39/EZ, 2004/109/EZ, 2005/60/EZ, 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2009/65/EZ u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/78/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o izmjeni direktiva 98/26/EZ, 2002/87/EZ, 2003/6/EZ, 2003/41/EZ, 2003/71/EZ, 2004/39/EZ, 2004/109/EZ, 2005/60/EZ, 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2009/65/EZ u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (6),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 12. rujna 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo) u pogledu njezine interakcije s Uredbom Vijeća (EU) br. .../... o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama vezanima uz bonitetni nadzor nad kreditnim institucijama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 12. rujna 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo) u pogledu njezine interakcije s Uredbom Vijeća (EU) br. .../... o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama vezanima uz bonitetni nadzor nad kreditnim institucijama (7),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 12. rujna 2013., u pogledu donošenja Uredbe Vijeća (EU) br. .../2013 o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama vezanima uz bonitetni nadzor nad kreditnim institucijama (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 12. rujna 2013., u pogledu donošenja Uredbe Vijeća (EU) br. .../2013 o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama vezanima uz bonitetni nadzor nad kreditnim institucijama (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 3. lipnja 2010. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (9) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 3. lipnja 2010. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (9) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (10),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 3. lipnja 2010. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (11) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 3. lipnja 2010. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (11) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (12),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 3. lipnja 2010. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (13) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 3. lipnja 2010. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (13) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (14),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 18. svibnja 2010. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 98/26/EZ, 2002/87/EZ, 2003/6/EZ, 2003/41/EZ, 2003/71/EZ, 2004/39/EZ, 2004/109/EZ, 2005/60/EZ, 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2009/65/EZ u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (15) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 18. svibnja 2010. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 98/26/EZ, 2002/87/EZ, 2003/6/EZ, 2003/41/EZ, 2003/71/EZ, 2004/39/EZ, 2004/109/EZ, 2005/60/EZ, 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2009/65/EZ u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (15) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (16),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 25. svibnja 2010. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Zajednice i osnivanju Europskoga odbora za sistemske rizike (17) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 25. svibnja 2010. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Zajednice i osnivanju Europskoga odbora za sistemske rizike (17) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (18),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 25. svibnja 2010. o prijedlogu Uredbe Vijeća o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (19) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 25. svibnja 2010. o prijedlogu Uredbe Vijeća o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (19) i svoje stajalište od 22. rujna 2010. o tom prijedlogu (20),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 1. ožujka 2013. o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog nadzornog tijela za bankarstvo za financijsku godinu 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 1. ožujka 2013. o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog nadzornog tijela za bankarstvo za financijsku godinu 2011.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 1. ožujka 2013. o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje za financijsku godinu 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 1. ožujka 2013. o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje za financijsku godinu 2011.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 1. ožujka 2013. o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala za financijsku godinu 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 1. ožujka 2013. o razrješnici za izvršenje proračuna Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala za financijsku godinu 2011.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 5. rujna 2013. o općem proračunu Europske Unije za financijsku godinu 2014. – svi dijelovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 5. rujna 2013. o općem proračunu Europske Unije za financijsku godinu 2014. – svi dijelovi,

| — | uzimajući u obzir osnovna načela djelotvornog nadzora banaka koja je podupro Baselski odbor za nadzor banaka od 13. do 14. rujna 2012. (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnovna načela djelotvornog nadzora banaka koja je podupro Baselski odbor za nadzor banaka od 13. do 14. rujna 2012. (21),

| — | uzimajući u obzir ključna svojstva djelotvornih sustava za sanaciju financijskih institucija Odbora za financijsku stabilnost objavljena u listopadu 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ključna svojstva djelotvornih sustava za sanaciju financijskih institucija Odbora za financijsku stabilnost objavljena u listopadu 2011.,

| — | uzimajući u obzir načela dobre prakse o kolegijima nadzornih tijela koja je izdao Baselski odbor za nadzor banaka u listopadu 2010. (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela dobre prakse o kolegijima nadzornih tijela koja je izdao Baselski odbor za nadzor banaka u listopadu 2010. (22),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 22. siječnja 2014.. u predmetu C-270/12 Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske protiv Vijeća Europske unije i Europskog parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 22. siječnja 2014.. u predmetu C-270/12 Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske protiv Vijeća Europske unije i Europskog parlamenta,

| — | uzimajući u obzir članke 42. i 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 42. i 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0133/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0133/2014),

| A. | budući da je financijska kriza pokazala da su neodgovarajuće upravljanje rizikom i neučinkovit, neujednačen i fragmentiran nadzor financijskih tržišta pridonijeli financijskoj nestabilnosti i izostanku zaštite potrošača kod financijskih usluga; |
| --- | --- |

A.

budući da je financijska kriza pokazala da su neodgovarajuće upravljanje rizikom i neučinkovit, neujednačen i fragmentiran nadzor financijskih tržišta pridonijeli financijskoj nestabilnosti i izostanku zaštite potrošača kod financijskih usluga;

| B. | budući da je Europski parlament snažno podupirao stvaranje Europskih nadzornih tijela (ESA) i da im je dao više ovlasti u koordinaciji i izravnom nadzoru te da ih smatra ključnim subjektima u stvaranju stabilnijih i sigurnijih financijskih tržišta i budući da je Uniji potreban snažniji i usklađeniji nadzor na razini Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europski parlament snažno podupirao stvaranje Europskih nadzornih tijela (ESA) i da im je dao više ovlasti u koordinaciji i izravnom nadzoru te da ih smatra ključnim subjektima u stvaranju stabilnijih i sigurnijih financijskih tržišta i budući da je Uniji potreban snažniji i usklađeniji nadzor na razini Unije;

| C. | budući da se uspostavom Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) poboljšala kvaliteta i dosljednost financijskog nadzora na unutarnjem tržištu; budući da je to evolucijski proces u kojem bi se države članice trebale usredotočiti na vrijednosti i interese Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da se uspostavom Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) poboljšala kvaliteta i dosljednost financijskog nadzora na unutarnjem tržištu; budući da je to evolucijski proces u kojem bi se države članice trebale usredotočiti na vrijednosti i interese Unije;

| D. | budući da se, od osnivanja ESFS-a, mikrobonitetni nadzor u Uniji razvija brže nego makrobonitetni nadzor; |
| --- | --- |

D.

budući da se, od osnivanja ESFS-a, mikrobonitetni nadzor u Uniji razvija brže nego makrobonitetni nadzor;

| E. | budući da su ovlasti za mikroekonomski i makroekonomski nadzor koncentrirane u rukama ESB-a koji mora poduzeti primjerene mjere radi izbjegavanja sukoba interesa zbog zadaća ESB-a u monetarnoj politici; |
| --- | --- |

E.

budući da su ovlasti za mikroekonomski i makroekonomski nadzor koncentrirane u rukama ESB-a koji mora poduzeti primjerene mjere radi izbjegavanja sukoba interesa zbog zadaća ESB-a u monetarnoj politici;

| F. | budući da bi ESA-e trebali sprečavati fragmentaciju financijskih tržišta u Uniji; |
| --- | --- |

F.

budući da bi ESA-e trebali sprečavati fragmentaciju financijskih tržišta u Uniji;

| G. | budući da su ESA-e između ostalog zaduženi za usklađenost i pomoć u podizanju razine kvalitete svakodnevnog nadzora i da postoji potreba razvijanja pokazatelja uspješnosti usredotočenih na regulatorne ishode ostvarene pri svakodnevnom nadzoru; |
| --- | --- |

G.

budući da su ESA-e između ostalog zaduženi za usklađenost i pomoć u podizanju razine kvalitete svakodnevnog nadzora i da postoji potreba razvijanja pokazatelja uspješnosti usredotočenih na regulatorne ishode ostvarene pri svakodnevnom nadzoru;

| H. | budući da su ESA-e uvelike ispunile svoju zadaću pridonošenja zakonodavnim postupcima i predlaganja tehničkih normi; |
| --- | --- |

H.

budući da su ESA-e uvelike ispunile svoju zadaću pridonošenja zakonodavnim postupcima i predlaganja tehničkih normi;

| I. | budući da je, iako su uredbe koje uspostavljaju ESA-e gotovo identične, opseg ESA-a vrlo različito evoluirao; |
| --- | --- |

I.

budući da je, iako su uredbe koje uspostavljaju ESA-e gotovo identične, opseg ESA-a vrlo različito evoluirao;

| J. | budući da je s obzirom na regulatorne tehničke standarde (RTS) i provedbene tehničke standarde (PTS) Komisija odgovorna usvojiti, uz izmjenu ili bez izmjene, nacrte koje je predložila ESA i da bi trebala detaljno obrazložiti odstupanja od tih nacrta; |
| --- | --- |

J.

budući da je s obzirom na regulatorne tehničke standarde (RTS) i provedbene tehničke standarde (PTS) Komisija odgovorna usvojiti, uz izmjenu ili bez izmjene, nacrte koje je predložila ESA i da bi trebala detaljno obrazložiti odstupanja od tih nacrta;

| K. | budući da bi izravni nadzor Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) nad agencijama za kreditni rejting mogao poboljšati kvalitetu nadzora na tom području; |
| --- | --- |

K.

budući da bi izravni nadzor Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) nad agencijama za kreditni rejting mogao poboljšati kvalitetu nadzora na tom području;

| L. | budući da se RTS usvajaju kao delegirani akti i jamče sudjelovanje ESA-a na područjima na kojima imaju veću tehničku stručnost u izrađivanju nacrta niže razine zakonodavstva; |
| --- | --- |

L.

budući da se RTS usvajaju kao delegirani akti i jamče sudjelovanje ESA-a na područjima na kojima imaju veću tehničku stručnost u izrađivanju nacrta niže razine zakonodavstva;

| M. | budući da u stavku 2. Zajedničkog dogovora između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o delegiranim aktima stoji da su te tri institucije obvezne surađivati tijekom postupka koji dovodi do donošenja delegiranih akata u svrhu nesmetanog izvršavanja delegiranih ovlasti i djelotvornog nadzora nad tim ovlastima koji vrše Europski parlament i Vijeće; |
| --- | --- |

M.

budući da u stavku 2. Zajedničkog dogovora između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o delegiranim aktima stoji da su te tri institucije obvezne surađivati tijekom postupka koji dovodi do donošenja delegiranih akata u svrhu nesmetanog izvršavanja delegiranih ovlasti i djelotvornog nadzora nad tim ovlastima koji vrše Europski parlament i Vijeće;

| N. | budući da je uspostava jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM) bila važan korak naprijed prema usklađenom nadziranju banaka na području eura i u drugim državama članicama sudionicama; |
| --- | --- |

N.

budući da je uspostava jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM) bila važan korak naprijed prema usklađenom nadziranju banaka na području eura i u drugim državama članicama sudionicama;

| O. | budući da stvaranje jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM) ima vrlo važne posljedice za institucionalno uspostavljanje mikrobonitetnog i makrobonitetnog nadzora u Uniji s obzirom na ovlasti pripisane ESB-u na tim područjima; |
| --- | --- |

O.

budući da stvaranje jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM) ima vrlo važne posljedice za institucionalno uspostavljanje mikrobonitetnog i makrobonitetnog nadzora u Uniji s obzirom na ovlasti pripisane ESB-u na tim područjima;

| P. | budući da je Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) pružio korisne makroekonomske preporuke za zakonodavni postupak na području fondova tržišta novca, kapitalnih zahtjeva, direktive o hipotekarnim kreditima ili simetričnih mjera dugoročnog jamstva u direktivi Solventnost II. (23) koje su Komisija i suzakonodavci samo djelomično uzeli u obzir; |
| --- | --- |

P.

budući da je Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) pružio korisne makroekonomske preporuke za zakonodavni postupak na području fondova tržišta novca, kapitalnih zahtjeva, direktive o hipotekarnim kreditima ili simetričnih mjera dugoročnog jamstva u direktivi Solventnost II. (23) koje su Komisija i suzakonodavci samo djelomično uzeli u obzir;

| Q. | budući da ESRB nema obvezujuću ulogu u zakonodavstvu, čak i kad je riječ o makroekonomskim pitanjima; |
| --- | --- |

Q.

budući da ESRB nema obvezujuću ulogu u zakonodavstvu, čak i kad je riječ o makroekonomskim pitanjima;

| R. | budući da je Savjetodavni odbor za znanost igrao važnu i konstruktivnu ulogu u usmjeravanju dnevnog reda ESRB-a, posebno poticanjem ESRB-a da se usredotoči na kontroverzna i temeljna pitanja; |
| --- | --- |

R.

budući da je Savjetodavni odbor za znanost igrao važnu i konstruktivnu ulogu u usmjeravanju dnevnog reda ESRB-a, posebno poticanjem ESRB-a da se usredotoči na kontroverzna i temeljna pitanja;

| S. | budući da su neke od prijedloga ESRB-a suzakonodavci ili Komisija mogli uzeti u obzir da su samo bili predloženi u ranijoj fazi zakonodavnog procesa; |
| --- | --- |

S.

budući da su neke od prijedloga ESRB-a suzakonodavci ili Komisija mogli uzeti u obzir da su samo bili predloženi u ranijoj fazi zakonodavnog procesa;

| T. | budući da je tijekom financijske krize ESRB osnovan radi sprečavanja daljnje krize i očuvanja financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da je tijekom financijske krize ESRB osnovan radi sprečavanja daljnje krize i očuvanja financijske stabilnosti;

| U. | budući da sustavni rizik koji su predstavljale vrlo niske kamatne stope koje su pretjerano dugo održavane nikad nije spomenut u izjavi ESRB-a; |
| --- | --- |

U.

budući da sustavni rizik koji su predstavljale vrlo niske kamatne stope koje su pretjerano dugo održavane nikad nije spomenut u izjavi ESRB-a;

| V. | budući da monetarna politika može imati značajan utjecaj na kreditne mjehure i mjehure cijena imovine, te da stoga može doći do sukoba interesa između monetarne politike ESB-a i aktivnosti ESRB-a; |
| --- | --- |

V.

budući da monetarna politika može imati značajan utjecaj na kreditne mjehure i mjehure cijena imovine, te da stoga može doći do sukoba interesa između monetarne politike ESB-a i aktivnosti ESRB-a;

| W. | budući da je ESRB nakon prvog prijedloga Komisije trebao imati gotovo dvostruko više zaposlenika nego što ih doista ima i da je fluktuacija kvalificiranog osoblja štetna za njegov rad; |
| --- | --- |

W.

budući da je ESRB nakon prvog prijedloga Komisije trebao imati gotovo dvostruko više zaposlenika nego što ih doista ima i da je fluktuacija kvalificiranog osoblja štetna za njegov rad;

| X. | budući da ESMA nije uzela u obzir izjave ESRB-a o Uredbi EMIR; |
| --- | --- |

X.

budući da ESMA nije uzela u obzir izjave ESRB-a o Uredbi EMIR;

| Y. | budući da se osnivanjem ESRB-u izvan ESB-a zbog članka 130. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije (UFEU) ESRB-u ne bi dopustilo obraćanje ESB-u mišljenjima, preporukama ili upozorenjima; |
| --- | --- |

Y.

budući da se osnivanjem ESRB-u izvan ESB-a zbog članka 130. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije (UFEU) ESRB-u ne bi dopustilo obraćanje ESB-u mišljenjima, preporukama ili upozorenjima;

| Z. | budući da struktura ESRB-a i veličina njegovog tijela za donošenje odluka ometa brzo donošenje odluka; |
| --- | --- |

Z.

budući da struktura ESRB-a i veličina njegovog tijela za donošenje odluka ometa brzo donošenje odluka;

| AA. | budući da se u preporuci ESRB-a 2011/3 utvrđuje da središnje banke trebaju imati vodeću ulogu u makrobonitetnom nadzoru i u skladu s time, predstavnici središnjih banaka nužno trebaju biti članovi tijela ESRB-a za donošenje odluka; |
| --- | --- |

AA.

budući da se u preporuci ESRB-a 2011/3 utvrđuje da središnje banke trebaju imati vodeću ulogu u makrobonitetnom nadzoru i u skladu s time, predstavnici središnjih banaka nužno trebaju biti članovi tijela ESRB-a za donošenje odluka;

| AB. | budući da se članice ESRB-a najviše regrutiraju iz okruženja središnjih banaka koje imaju važnu ulogu, ali i slična stajališta; |
| --- | --- |

AB.

budući da se članice ESRB-a najviše regrutiraju iz okruženja središnjih banaka koje imaju važnu ulogu, ali i slična stajališta;

| AC. | budući da veći dijelovi sektorskog zakonodavstva kojima se ESA-ima daju posebne nadležnosti još uvijek nisu stupili na snagu, onemogućivši ESA-ima da isto tako ispune svoje zadaće; |
| --- | --- |

AC.

budući da veći dijelovi sektorskog zakonodavstva kojima se ESA-ima daju posebne nadležnosti još uvijek nisu stupili na snagu, onemogućivši ESA-ima da isto tako ispune svoje zadaće;

| AD. | budući da je zakonodavstvo koje se odnosi na financijska tržišta, financijske usluge i financijske proizvode vrlo fragmentirano i da mnoštvo pravnih tekstova uzrokuje rupe u zakonu, udvostručivanje obveza izvješćivanja, institucionalna razmimoilaženja, regulatorno preklapanje te da može prouzročiti neplanirane posljedice i negativne utjecaje na realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

AD.

budući da je zakonodavstvo koje se odnosi na financijska tržišta, financijske usluge i financijske proizvode vrlo fragmentirano i da mnoštvo pravnih tekstova uzrokuje rupe u zakonu, udvostručivanje obveza izvješćivanja, institucionalna razmimoilaženja, regulatorno preklapanje te da može prouzročiti neplanirane posljedice i negativne utjecaje na realno gospodarstvo;

| AE. | budući da su Sjedinjene Američke Države osnovale savezni Ured za financijsku zaštitu potrošača s jakim ovlaštenjem; |
| --- | --- |

AE.

budući da su Sjedinjene Američke Države osnovale savezni Ured za financijsku zaštitu potrošača s jakim ovlaštenjem;

| AF. | budući da su transparentnost i nezavisnost važni sastojak dobrog upravljanja i da je važno povećati transparentnost rada ESA i njihovu neovisnost; |
| --- | --- |

AF.

budući da su transparentnost i nezavisnost važni sastojak dobrog upravljanja i da je važno povećati transparentnost rada ESA i njihovu neovisnost;

| AG. | budući da iako ESA-e općenito rade na transparentan način davanjem obavijesti na svojim internetskim stranicama, postoji potreba za većom transparentnošću njihovog rada i napredovanja u pogledu davanja savjeta i prijedloga, kao i potreba davanja više informacija o pitanjima kao što su operativne i radne skupine; |
| --- | --- |

AG.

budući da iako ESA-e općenito rade na transparentan način davanjem obavijesti na svojim internetskim stranicama, postoji potreba za većom transparentnošću njihovog rada i napredovanja u pogledu davanja savjeta i prijedloga, kao i potreba davanja više informacija o pitanjima kao što su operativne i radne skupine;

| AH. | budući da je Komisija službeno i neslužbeno uključena u rad ESA-a, takva uključenost još uvijek nije na transparentnoj osnovi i njezina se uloga treba uskladiti s ulogom Europskog parlamenta i Vijeća, tako da se neovisnost ESA-a ne dovede u pitanje; |
| --- | --- |

AH.

budući da je Komisija službeno i neslužbeno uključena u rad ESA-a, takva uključenost još uvijek nije na transparentnoj osnovi i njezina se uloga treba uskladiti s ulogom Europskog parlamenta i Vijeća, tako da se neovisnost ESA-a ne dovede u pitanje;

| AI. | budući da se čini da je korist od doprinosa interesnih skupina radu ESA-a bila ograničena; |
| --- | --- |

AI.

budući da se čini da je korist od doprinosa interesnih skupina radu ESA-a bila ograničena;

| AJ. | budući da je povećana transparentnost izuzetno važna za interesne skupine kod stvaranja dobro promišljenih i provedivih propisa za financijska tržišta i da bi suradnja s tržišnim sudionicima bila mnogo bolja da su te skupine transparentnije u pogledu njihovog sastava i detaljnih dužnosti koje su skupini dodijeljene; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je povećana transparentnost izuzetno važna za interesne skupine kod stvaranja dobro promišljenih i provedivih propisa za financijska tržišta i da bi suradnja s tržišnim sudionicima bila mnogo bolja da su te skupine transparentnije u pogledu njihovog sastava i detaljnih dužnosti koje su skupini dodijeljene;

| AK. | budući da ESA-e trebaju podupirati Komisiju tako što će svoju stručnost u pružanju financijskih usluga učiniti dostupnom na transparentan način; |
| --- | --- |

AK.

budući da ESA-e trebaju podupirati Komisiju tako što će svoju stručnost u pružanju financijskih usluga učiniti dostupnom na transparentan način;

| AL. | budući da bi ESA-e trebale pomagati Komisiji i suzakonodavcima izrađujući procjene do koje mjere zakonodavstvo ostvaruje svoje regulatorne ciljeve te bi u interesu transparentnosti te procjene trebale učiniti javno dostupnima. ESA-e trebaju dati službeno mišljenje o predloženom zakonodavstvu Unije i procijeniti snagu dokaza i analize koji su sadržani u procjenama učinka zakonodavnog prijedloga; |
| --- | --- |

AL.

budući da bi ESA-e trebale pomagati Komisiji i suzakonodavcima izrađujući procjene do koje mjere zakonodavstvo ostvaruje svoje regulatorne ciljeve te bi u interesu transparentnosti te procjene trebale učiniti javno dostupnima. ESA-e trebaju dati službeno mišljenje o predloženom zakonodavstvu Unije i procijeniti snagu dokaza i analize koji su sadržani u procjenama učinka zakonodavnog prijedloga;

| AM. | budući da je u predmetu C-270/12, u presudi Suda Europske unije navedeno potencijalno povećano područje djelovanja Europskog sustava financijskih nadzornika prema članku 114. UFEU-a u usporedbi s prevladavajućim tumačenjem presude u predmetu C-9/56 Meroni (24) u trenutku osnivanja ESFS-a te bi stoga Komisija trebala ocijeniti njegove potencijalne posljedice u predstojećem pregledu ESFS-a; |
| --- | --- |

AM.

budući da je u predmetu C-270/12, u presudi Suda Europske unije navedeno potencijalno povećano područje djelovanja Europskog sustava financijskih nadzornika prema članku 114. UFEU-a u usporedbi s prevladavajućim tumačenjem presude u predmetu C-9/56 Meroni (24) u trenutku osnivanja ESFS-a te bi stoga Komisija trebala ocijeniti njegove potencijalne posljedice u predstojećem pregledu ESFS-a;

| AN. | budući da je nadzor ESB-a nad financijskim konglomeratima koji se bave bankovnim i osiguravateljskim poslom ograničen pravnom osnovom za SSM; |
| --- | --- |

AN.

budući da je nadzor ESB-a nad financijskim konglomeratima koji se bave bankovnim i osiguravateljskim poslom ograničen pravnom osnovom za SSM;

| AO. | budući da se se osnivanjem SSM-a mijenja temeljni nadzorni sustav ESFS-a i stvara određen stupanj asimetričnosti između različitih tijela i njihovih područja nadzora; |
| --- | --- |

AO.

budući da se se osnivanjem SSM-a mijenja temeljni nadzorni sustav ESFS-a i stvara određen stupanj asimetričnosti između različitih tijela i njihovih područja nadzora;

| AP. | budući da je nakon stupanja na snagu SSM-a posebno važno izbjeći regulatornu arbitražu, zajamčiti jednaka pravila postupanja za sve, osigurati dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta, spriječiti smetnje i očuvati temeljne slobode; |
| --- | --- |

AP.

budući da je nakon stupanja na snagu SSM-a posebno važno izbjeći regulatornu arbitražu, zajamčiti jednaka pravila postupanja za sve, osigurati dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta, spriječiti smetnje i očuvati temeljne slobode;

| AQ. | budući da ESB i ESA-i koriste različite standarde i intervale izvješćivanja te da osnivanje SSM-a može predstavljati ozbiljan rizik udvostručavanja uvjeta izvješćivanja ako nacionalna tijela ne budu u dostatnoj mjeri surađivala s SSM-om ili ESA-ama; |
| --- | --- |

AQ.

budući da ESB i ESA-i koriste različite standarde i intervale izvješćivanja te da osnivanje SSM-a može predstavljati ozbiljan rizik udvostručavanja uvjeta izvješćivanja ako nacionalna tijela ne budu u dostatnoj mjeri surađivala s SSM-om ili ESA-ama;

| AR. | budući da se pravo istraživanja mogućih povreda prava Unije i mogućnost obaveznog posredovanja rijetko koriste i da ESA-iimaju samo veoma ograničene mogućnosti započinjanja istraga navodnih povreda prava koja su počinila nacionalna nadležna tijela |
| --- | --- |

AR.

budući da se pravo istraživanja mogućih povreda prava Unije i mogućnost obaveznog posredovanja rijetko koriste i da ESA-iimaju samo veoma ograničene mogućnosti započinjanja istraga navodnih povreda prava koja su počinila nacionalna nadležna tijela

| AS. | budući da su pogledu mogućih kršenja prava Unije, odluke koje se tiču nacionalnih nadzornih tijela donose nacionalni supervizori unutar Odbora supervizora ESA-a; |
| --- | --- |

AS.

budući da su pogledu mogućih kršenja prava Unije, odluke koje se tiču nacionalnih nadzornih tijela donose nacionalni supervizori unutar Odbora supervizora ESA-a;

| AT. | budući da su zahvaljujući utjecaju obvezujućeg posredničkih ovlasti ESA-a pronađena mnoga korisna rješenja između nacionalnih nadzornih tijela; |
| --- | --- |

AT.

budući da su zahvaljujući utjecaju obvezujućeg posredničkih ovlasti ESA-a pronađena mnoga korisna rješenja između nacionalnih nadzornih tijela;

| AU. | budući da je nacionalnim predstavnicima teško razdvojiti svoju ulogu voditelja nacionalnog nadležnog tijela od donošenja odluka na europskoj razini što dovodi u pitanje njihovu sposobnost da se istinski pridržavaju obveze neovisnog i objektivnog djelovanja u isključivom interesu Unije kao cjeline u skladu s člankom 42 propisa o ESA-i; |
| --- | --- |

AU.

budući da je nacionalnim predstavnicima teško razdvojiti svoju ulogu voditelja nacionalnog nadležnog tijela od donošenja odluka na europskoj razini što dovodi u pitanje njihovu sposobnost da se istinski pridržavaju obveze neovisnog i objektivnog djelovanja u isključivom interesu Unije kao cjeline u skladu s člankom 42 propisa o ESA-i;

| AV. | budući da ravnopravni pritisak nije djelovao kako je predviđeno tijekom prvotnog osmišljavanja ESA-a i nužno je ESA-ama omogućiti poticanje vlastitog razvoja; |
| --- | --- |

AV.

budući da ravnopravni pritisak nije djelovao kako je predviđeno tijekom prvotnog osmišljavanja ESA-a i nužno je ESA-ama omogućiti poticanje vlastitog razvoja;

| AW. | budući da se neke ESA-e i dalje teško prikupljaju informacije koje su im potrebne za rad u potrebnom obliku i budući da je EBA morala provesti ispitivanja stresa, no u nekim slučajevima nijedna od njih nije imala potrebne pravne ovlasti za prikupljanje podataka potrebnih za ispitivanja, kao ni pravne ovlasti provjere podatke koji su se činili nepreciznima; |
| --- | --- |

AW.

budući da se neke ESA-e i dalje teško prikupljaju informacije koje su im potrebne za rad u potrebnom obliku i budući da je EBA morala provesti ispitivanja stresa, no u nekim slučajevima nijedna od njih nije imala potrebne pravne ovlasti za prikupljanje podataka potrebnih za ispitivanja, kao ni pravne ovlasti provjere podatke koji su se činili nepreciznima;

| AX. | budući da se ESA-e mogu uzdržati od određenih potrebnih zahtjeva za davanje informacija ako predviđaju njihovo odbacivanje u svojim Odborima supervizora; |
| --- | --- |

AX.

budući da se ESA-e mogu uzdržati od određenih potrebnih zahtjeva za davanje informacija ako predviđaju njihovo odbacivanje u svojim Odborima supervizora;

| AY. | budući da je nedavno dogovoreno zakonodavstvo povećalo ovlasti ESA-a koje se tiču istraživanja navodnih kršenja ili neprimjenjivanja prava Unije obvezujući nadležna tijela da relevantnim ESA-ama osiguraju sve informacije koje se smatraju nužnima, uključujući i način na koji se zakonodavstvo primjenjuje u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

AY.

budući da je nedavno dogovoreno zakonodavstvo povećalo ovlasti ESA-a koje se tiču istraživanja navodnih kršenja ili neprimjenjivanja prava Unije obvezujući nadležna tijela da relevantnim ESA-ama osiguraju sve informacije koje se smatraju nužnima, uključujući i način na koji se zakonodavstvo primjenjuje u skladu s pravom Unije;

| AZ. | budući da su tijekom uspostave SSM-a postignuti neki pomaci u davanju nužnih ovlasti Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo (EBA) za izravno prikupljanje informacija, ali takvu nadležnost treba dati drugim ESA-ima; |
| --- | --- |

AZ.

budući da su tijekom uspostave SSM-a postignuti neki pomaci u davanju nužnih ovlasti Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo (EBA) za izravno prikupljanje informacija, ali takvu nadležnost treba dati drugim ESA-ima;

| BA. | budući da se pokazalo da su smjernice koristan i nužan alat za popunjavanje rupa u reguliranju u slučajevima u kojima ESA-ama nisu dane ovlasti u sektorskom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

BA.

budući da se pokazalo da su smjernice koristan i nužan alat za popunjavanje rupa u reguliranju u slučajevima u kojima ESA-ama nisu dane ovlasti u sektorskom zakonodavstvu;

| BB. | budući da su ESA-e ovlaštene nadzirati provedbu prava Unije u državama članicama, ali im nedostaju sredstva za ocjenjivanje stvarne provedbe; |
| --- | --- |

BB.

budući da su ESA-e ovlaštene nadzirati provedbu prava Unije u državama članicama, ali im nedostaju sredstva za ocjenjivanje stvarne provedbe;

| BC. | budući da se Direktiva o tržištima financijskih instrumenata I. (MiFID I.) (25) provodi u svim državama članicama, ali neke države članice u praksi odbijaju primijeniti i provesti pravila o zaštiti potrošača; |
| --- | --- |

BC.

budući da se Direktiva o tržištima financijskih instrumenata I. (MiFID I.) (25) provodi u svim državama članicama, ali neke države članice u praksi odbijaju primijeniti i provesti pravila o zaštiti potrošača;

| BD. | budući da je sudjelovanje predstavnika ESA-a na kolegijima supervizora poboljšalo funkcioniranje kolegija, ali su kolegiji pokazali ograničen napredak u poboljšanju usklađenosti nadzora; |
| --- | --- |

BD.

budući da je sudjelovanje predstavnika ESA-a na kolegijima supervizora poboljšalo funkcioniranje kolegija, ali su kolegiji pokazali ograničen napredak u poboljšanju usklađenosti nadzora;

| BE. | budući da prava glasovanja u Odboru supervizora ESA-a nisu razmjerna veličini dotičnih država članica, kao što je trenutačno slučaju u ESB-u i drugim europskim agencijama; |
| --- | --- |

BE.

budući da prava glasovanja u Odboru supervizora ESA-a nisu razmjerna veličini dotičnih država članica, kao što je trenutačno slučaju u ESB-u i drugim europskim agencijama;

| BF. | budući da se izvornim sustavom glasovanja EBA-e dokazano osiguravalo pravedno postupanje prema državama članicama kao i nesmetani radni uvjeti za ESA-e i da su promjene toga sustava bile ustupak nekim državama članicama zbog kojih su postupci donošenja odluka u Odboru supervizora EBA-e postali nepovoljniji i zamršenij |
| --- | --- |

BF.

budući da se izvornim sustavom glasovanja EBA-e dokazano osiguravalo pravedno postupanje prema državama članicama kao i nesmetani radni uvjeti za ESA-e i da su promjene toga sustava bile ustupak nekim državama članicama zbog kojih su postupci donošenja odluka u Odboru supervizora EBA-e postali nepovoljniji i zamršenij

| BG. | budući da ne smije postojati dobna ili rodna diskriminacija pri imenovanju predsjednika ESA-e, položaja koji bi se uvelike trebao oglašavati diljem Unije; |
| --- | --- |

BG.

budući da ne smije postojati dobna ili rodna diskriminacija pri imenovanju predsjednika ESA-e, položaja koji bi se uvelike trebao oglašavati diljem Unije;

| BH. | budući da predsjednik, izvršni direktor i članovi Odbora supervizora i upravnih odbora trebaju biti u mogućnosti postupati neovisno i isključivo u interesu Unije; |
| --- | --- |

BH.

budući da predsjednik, izvršni direktor i članovi Odbora supervizora i upravnih odbora trebaju biti u mogućnosti postupati neovisno i isključivo u interesu Unije;

| BI. | budući da su neki nacionalni supervizori iz država članica imali teškoća u ispunjavanju obveznih doprinosa proračunu ESA-a; |
| --- | --- |

BI.

budući da su neki nacionalni supervizori iz država članica imali teškoća u ispunjavanju obveznih doprinosa proračunu ESA-a;

| BJ. | budući da se obvezni doprinosi država članica kose s neovisnošću ESA-a; |
| --- | --- |

BJ.

budući da se obvezni doprinosi država članica kose s neovisnošću ESA-a;

| BK. | budući da su ESA-e izjavile da imaju poteškoća u zapošljavanju članova osoblja na višim položajima i da ih u u provođenju nihovog mandata ograničava nedostatak sredstava i osoblja te da su raspoloživa sredstva u nesrazmjeru sa zadacima koje trebaju izvršiti; |
| --- | --- |

BK.

budući da su ESA-e izjavile da imaju poteškoća u zapošljavanju članova osoblja na višim položajima i da ih u u provođenju nihovog mandata ograničava nedostatak sredstava i osoblja te da su raspoloživa sredstva u nesrazmjeru sa zadacima koje trebaju izvršiti;

| BL. | budući da je trenutačno financiranje ESA-a, koje podrazumijeva kombinirano financiranje, nefleksibilno, stvara administrativno opterećenje te predstavlja prijetnju neovisnosti agencija; |
| --- | --- |

BL.

budući da je trenutačno financiranje ESA-a, koje podrazumijeva kombinirano financiranje, nefleksibilno, stvara administrativno opterećenje te predstavlja prijetnju neovisnosti agencija;

| BM. | budući da su svoju regulatornu zadaću razvijanja provedbenih i delegiranih akata ESA-e u svojoj osnivačkoj fazi smatrale prioritetom i da je među njihovim ukupnim obavezama toj zadaći davana nesrazmjerna važnost u odnosu na njihove druge odgovornosti; |
| --- | --- |

BM.

budući da su svoju regulatornu zadaću razvijanja provedbenih i delegiranih akata ESA-e u svojoj osnivačkoj fazi smatrale prioritetom i da je među njihovim ukupnim obavezama toj zadaći davana nesrazmjerna važnost u odnosu na njihove druge odgovornosti;

| BN. | budući da ESA-e nisu bile u mogućnosti posvetiti dovoljno sredstava svojem osnovnom zadatku provođenja ekonomskih analiza financijskih tržišta (kako je propisano člankom 8. stavkom 1. točkom (g) Uredbi (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010), što je važan temelj za sastavljanje propisa visoke kvalitete; |
| --- | --- |

BN.

budući da ESA-e nisu bile u mogućnosti posvetiti dovoljno sredstava svojem osnovnom zadatku provođenja ekonomskih analiza financijskih tržišta (kako je propisano člankom 8. stavkom 1. točkom (g) Uredbi (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010), što je važan temelj za sastavljanje propisa visoke kvalitete;

| BO. | budući da zajednički zadatak izrađivanja izvješća o potrošačkim trendovima od svih država članica zahtijeva da o tim trendovima prikupljaju informacije; |
| --- | --- |

BO.

budući da zajednički zadatak izrađivanja izvješća o potrošačkim trendovima od svih država članica zahtijeva da o tim trendovima prikupljaju informacije;

| BP. | budući da EBA i dalje nema pravnu osnovu za usluge platnog prometa koja, između ostalog, ne postoji niti za Direktivu o potrošačkom kreditu (26); |
| --- | --- |

BP.

budući da EBA i dalje nema pravnu osnovu za usluge platnog prometa koja, između ostalog, ne postoji niti za Direktivu o potrošačkom kreditu (26);

| BQ. | budući da su neki tržišni sudionici smatrali da su određene obveze koje su ESA-e predvidjele za sve tržišne sudionike nepovoljne, neprikladne i nesrazmjerne veličini i poslovnom modelu primatelja i da sektornim zakonodavstvom nije uvijek bila predviđena dovoljna fleksibilnost pri primjeni prava EU-a; |
| --- | --- |

BQ.

budući da su neki tržišni sudionici smatrali da su određene obveze koje su ESA-e predvidjele za sve tržišne sudionike nepovoljne, neprikladne i nesrazmjerne veličini i poslovnom modelu primatelja i da sektornim zakonodavstvom nije uvijek bila predviđena dovoljna fleksibilnost pri primjeni prava EU-a;

| BR. | budući da ESB ima pravo sudjelovati u radnim skupinama Vijeća dok su ESA-e uvelike izuzete iz službenog postupka donošenja odluka; |
| --- | --- |

BR.

budući da ESB ima pravo sudjelovati u radnim skupinama Vijeća dok su ESA-e uvelike izuzete iz službenog postupka donošenja odluka;

| BS. | budući da su se u području zaštite potrošača napori, iskorištena sredstva i rezultati ESA-a razlikovali i bili prilično niski u odnosu na EBA; |
| --- | --- |

BS.

budući da su se u području zaštite potrošača napori, iskorištena sredstva i rezultati ESA-a razlikovali i bili prilično niski u odnosu na EBA;

| BT. | budući da su slabo korporativno upravljanje i sustavi otkrivanja bili važni faktori doprinosa trenutačnoj krizi; |
| --- | --- |

BT.

budući da su slabo korporativno upravljanje i sustavi otkrivanja bili važni faktori doprinosa trenutačnoj krizi;

| BU. | budući da nova baselska nadzorna načela uključuju dva načela o korporativnom upravljanju i transparentnosti te otkrivanju; |
| --- | --- |

BU.

budući da nova baselska nadzorna načela uključuju dva načela o korporativnom upravljanju i transparentnosti te otkrivanju;

| BV. | budući da nezakonita prodaja, nepravedno tržišno natjecanje i traženje brzog profita mogu naštetiti potrošačima; |
| --- | --- |

BV.

budući da nezakonita prodaja, nepravedno tržišno natjecanje i traženje brzog profita mogu naštetiti potrošačima;

| BW. | budući da Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) i EBA nisu pružili dovoljan broj izvješća o potrošačkim trendovima; |
| --- | --- |

BW.

budući da Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) i EBA nisu pružili dovoljan broj izvješća o potrošačkim trendovima;

| BX. | budući da se objava Izvješća o financijskoj stabilnosti ESRB-a koje je obećao predsjednik ESB-a Mario Draghi još uvijek očekuje; |
| --- | --- |

BX.

budući da se objava Izvješća o financijskoj stabilnosti ESRB-a koje je obećao predsjednik ESB-a Mario Draghi još uvijek očekuje;

| BY. | budući da potreba donošenja odluka o pitanjima zaštite potrošača zahtijeva jednaku razinu stručnosti među članovima ESA-a iako neki od njih nemaju te iste ovlasti u svojoj matičnoj državi članici; |
| --- | --- |

BY.

budući da potreba donošenja odluka o pitanjima zaštite potrošača zahtijeva jednaku razinu stručnosti među članovima ESA-a iako neki od njih nemaju te iste ovlasti u svojoj matičnoj državi članici;

| BZ. | budući da trenutačne zaštitne klauzule u članku 38. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 ograničavaju mogućnosti posredovanja u skladu s člancima 18. i 19., a posebno u slučajevima sanacije grupacije koja posluje izvan državnih granica u okviru Direktive o oporavku i sanaciji banaka, jer konačne ovlasti odlučivanja ostaju kod države članice koja ima fiskalnu nadležnost za predmetne institucije; |
| --- | --- |

BZ.

budući da trenutačne zaštitne klauzule u članku 38. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 ograničavaju mogućnosti posredovanja u skladu s člancima 18. i 19., a posebno u slučajevima sanacije grupacije koja posluje izvan državnih granica u okviru Direktive o oporavku i sanaciji banaka, jer konačne ovlasti odlučivanja ostaju kod države članice koja ima fiskalnu nadležnost za predmetne institucije;

| 1. | zahtijeva od Komisije da do 1. srpnja 2014. podnese Parlamentu zakonodavne prijedloge za reviziju Uredbi (EU) br. 1092/2010, (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010, (EU) br. 1095/2010 i (EU) br. 1096/2010, prateći iscrpne preporuke o tome u njihovom Prilogu, a koje se temelje na iskustvu stečenom od osnutka ESA-a te na podrobnoj analizi pravne osnove i raspoloživih alternativa članku 114. UFEU-a, uključujući nedavnu sudsku praksu; |
| --- | --- |

1.

zahtijeva od Komisije da do 1. srpnja 2014. podnese Parlamentu zakonodavne prijedloge za reviziju Uredbi (EU) br. 1092/2010, (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010, (EU) br. 1095/2010 i (EU) br. 1096/2010, prateći iscrpne preporuke o tome u njihovom Prilogu, a koje se temelje na iskustvu stečenom od osnutka ESA-a te na podrobnoj analizi pravne osnove i raspoloživih alternativa članku 114. UFEU-a, uključujući nedavnu sudsku praksu;

| 2. | potvrđuje da preporuke poštuju temeljna prava i načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

2.

potvrđuje da preporuke poštuju temeljna prava i načelo supsidijarnosti;

| 3. | smatra da financijske implikacije traženih prijedloga treba potkrijepiti odgovarajućim dodjelama iz proračuna Unije, uzimajući u obzir mogućnost da ESA-e oduzmu pristojbe koje plaćaju subjekti pod njihovim nadzorom; |
| --- | --- |

3.

smatra da financijske implikacije traženih prijedloga treba potkrijepiti odgovarajućim dodjelama iz proračuna Unije, uzimajući u obzir mogućnost da ESA-e oduzmu pristojbe koje plaćaju subjekti pod njihovim nadzorom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju i popratne detaljne preporuke proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju i popratne detaljne preporuke proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.

(3)  SL L 331, 15.12.2010., str. 48.

(4)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

(5)  SL L 331, 15.12.2010., str. 162.

(6)  SL L 331, 15.12.2010., str. 120.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0371.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0372.

(9)  A7-0166/2010.

(10)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 214.

(11)  A7-0170/2010.

(12)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 209.

(13)  A7-0169/2010.

(14)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 217.

(15)  A7-0163/2010.

(16)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 212.

(17)  A7-0168/2010.

(18)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 210.

(19)  A7-0167/2010.

(20)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 216.

(21)  http://www.bis.org/publ/bcbs230.pdf.

(22)  http://www.bis.org/publ/bcbs177.pdf.

(23)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

(24)  Predmet 9/56 Meroni protiv Visokog predstavništva [1957 i 1958] ECR 133.

(25)  Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 93/22/EEZ (SL L 145, 30.4.2004., str. 1.).

(26)  Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).

---

PRILOG

DETALJNE PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Europski parlament smatra da zakonodavni akt ili zakonodavni akti koji se trebaju donijeti trebaju osigurati sljedeće:

Europski sustav financijskog nadzora treba se dalje prilagoditi SSM-u na sljedeći način:

| — | proširenjem mandata svih ESA-a za obvezujuće i neobvezujuće posredovanje, osobito u odnosu na ESB; |
| --- | --- |

—

proširenjem mandata svih ESA-a za obvezujuće i neobvezujuće posredovanje, osobito u odnosu na ESB;

| — | pojašnjavanjem mandata ESA-a u vezi s izvršavanjem obvezujućeg posredovanja na područjima na kojima se zahtijeva ocjenjivanje nadzora; |
| --- | --- |

—

pojašnjavanjem mandata ESA-a u vezi s izvršavanjem obvezujućeg posredovanja na područjima na kojima se zahtijeva ocjenjivanje nadzora;

| — | davanjem mogućnosti ESA-ama da pokrenu obvezujuće i neobvezujuće posredovanja na inicijativu upravnog odbora kada je to predviđeno sektorskim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

—

davanjem mogućnosti ESA-ama da pokrenu obvezujuće i neobvezujuće posredovanja na inicijativu upravnog odbora kada je to predviđeno sektorskim zakonodavstvom;

| — | jačanjem ovlasti svih ESA-a za provođenje stres-testova kako bi njihove mogućnosti bile braem usporedive s mogućnostima koje su dane EBA-i prilikom uspostave SSM-a; |
| --- | --- |

—

jačanjem ovlasti svih ESA-a za provođenje stres-testova kako bi njihove mogućnosti bile braem usporedive s mogućnostima koje su dane EBA-i prilikom uspostave SSM-a;

| — | osiguravanjem da ESA-e, ESRB-i, nacionalna nadzona tijela i ESB, u slučaju država članica u sastavu SSM-a, imaju pristup istim informacijama nadzora koje se trebaju pružati, ako je moguće, jednakoom učestalošću i u zajedničkom elektroničkom formatu koji trebaju odrediti ESA-e. No u zajedničkom formatu nije postavljen novi zahtjev za dostavljanje podataka u skladu s međunarodnim standardima, kao što je IFRS, te će se povrh toga omogućiti primjerena prijelazna razdoblja za obvezno uvođenje zajedničkog formata; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da ESA-e, ESRB-i, nacionalna nadzona tijela i ESB, u slučaju država članica u sastavu SSM-a, imaju pristup istim informacijama nadzora koje se trebaju pružati, ako je moguće, jednakoom učestalošću i u zajedničkom elektroničkom formatu koji trebaju odrediti ESA-e. No u zajedničkom formatu nije postavljen novi zahtjev za dostavljanje podataka u skladu s međunarodnim standardima, kao što je IFRS, te će se povrh toga omogućiti primjerena prijelazna razdoblja za obvezno uvođenje zajedničkog formata;

| — | osiguravanjem daljnjeg razvijanja ESRB-a kao jake mreža, jamčeći trajno praćenje i analizu sustavnih rizika među donositeljima odluka i razvijajući kulturu dijaloga između mikrobonitetnog nadzora i makroekonomskog nadzora; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem daljnjeg razvijanja ESRB-a kao jake mreža, jamčeći trajno praćenje i analizu sustavnih rizika među donositeljima odluka i razvijajući kulturu dijaloga između mikrobonitetnog nadzora i makroekonomskog nadzora;

| — | stvaranjem mehanizama koji jačaju neovisnost ESRB-a istovremeno osiguravajući interakciju s ESB-om; |
| --- | --- |

—

stvaranjem mehanizama koji jačaju neovisnost ESRB-a istovremeno osiguravajući interakciju s ESB-om;

| — | osiguravanjem potrebnih operativnih promjena u ESRB-u kao posljedice osnivanja SSM-a, uključujući mogućnost da ESRB uputi upozorenja i preporuke ESB-u i SSM-u; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem potrebnih operativnih promjena u ESRB-u kao posljedice osnivanja SSM-a, uključujući mogućnost da ESRB uputi upozorenja i preporuke ESB-u i SSM-u;

| — | razvijanjem jedinstvene točke pihvata za svako prikupljanje podataka, a koja će biti odgovorna za odabir, potvrđivanje i prijenost nadzornih i statističkih podataka; |
| --- | --- |

—

razvijanjem jedinstvene točke pihvata za svako prikupljanje podataka, a koja će biti odgovorna za odabir, potvrđivanje i prijenost nadzornih i statističkih podataka;

| — | proširivanjem uloge odbora za znanost ESRB-a; |
| --- | --- |

—

proširivanjem uloge odbora za znanost ESRB-a;

| — | imenovanjem izvršnog predsjednika ESRB-a; |
| --- | --- |

—

imenovanjem izvršnog predsjednika ESRB-a;

| — | ocjenjivanjem i pojašnjavanjem mandata i zadataka ESRB-a kako bi se izbjegli sukobi interesa između mikrobonitetnog nadzora i alata za nadzor i makroekonomskog nadzora; |
| --- | --- |

—

ocjenjivanjem i pojašnjavanjem mandata i zadataka ESRB-a kako bi se izbjegli sukobi interesa između mikrobonitetnog nadzora i alata za nadzor i makroekonomskog nadzora;

| — | jačanjem uloge koordinatora Upravnog odbora ESRB-a i prilagođavanjem njegovog sastava; |
| --- | --- |

—

jačanjem uloge koordinatora Upravnog odbora ESRB-a i prilagođavanjem njegovog sastava;

| — | proširenjem popisa mogućih primatelja upozorenja i preporuka koje izdaje ESRB u vezi s uključivanjem ESB-a (u ulogama koje je odredio SSM) i nacionalnih makrobonitetnih tijela; |
| --- | --- |

—

proširenjem popisa mogućih primatelja upozorenja i preporuka koje izdaje ESRB u vezi s uključivanjem ESB-a (u ulogama koje je odredio SSM) i nacionalnih makrobonitetnih tijela;

| — | uključivanjem preporuka ESRB-a u europski semestar uz pomoć preporuka koje se odnose na pojedinačne države i preporuke Uniji kao cjelini; |
| --- | --- |

—

uključivanjem preporuka ESRB-a u europski semestar uz pomoć preporuka koje se odnose na pojedinačne države i preporuke Uniji kao cjelini;

Kada se na temelju prethodnog iskustva pokaže da postoji potreba za revizijom, novi zakonodavni akti poboljšat će funkcioniranje ESFS-a, i to:

Predsjednici

| — | jačanjem ovlasti predsjednika svih triju ESA-a kako bi donosili hitne, tehničke i operativne odluke ili zahtijevali informacije od drugih nadzornih tijela u skladu s mandatom odgovarajuće ESA-e i omogućavanjem delegiranja dodatnih ovlasti Odbora supervizora predsjedniku; |
| --- | --- |

—

jačanjem ovlasti predsjednika svih triju ESA-a kako bi donosili hitne, tehničke i operativne odluke ili zahtijevali informacije od drugih nadzornih tijela u skladu s mandatom odgovarajuće ESA-e i omogućavanjem delegiranja dodatnih ovlasti Odbora supervizora predsjedniku;

| — | ovlašćivanjem predsjednika za izdavanje stručnih recenzija u skladu s člankom 30. uredbi o ESA-ima; |
| --- | --- |

—

ovlašćivanjem predsjednika za izdavanje stručnih recenzija u skladu s člankom 30. uredbi o ESA-ima;

| — | dodjeljivanjem prava glasa u Odboru supervizora predsjednicima i izvršnim direktorima; |
| --- | --- |

—

dodjeljivanjem prava glasa u Odboru supervizora predsjednicima i izvršnim direktorima;

| — | osiguravanjem da predsjednici ESA-a budu ovlašteni imenovati predsjednike internih odbora i radnih skupina u skladu s člankom 41. uredbi o ESA-ama; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da predsjednici ESA-a budu ovlašteni imenovati predsjednike internih odbora i radnih skupina u skladu s člankom 41. uredbi o ESA-ama;

| — | osiguravanjem da predsjednici ESA-a i ESRB-a budu službeno pozvani na sjednice ECOFIN-a barem dva puta godišnje kako bi izvješćivali o njihovim aktivnostima i radnom programu; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da predsjednici ESA-a i ESRB-a budu službeno pozvani na sjednice ECOFIN-a barem dva puta godišnje kako bi izvješćivali o njihovim aktivnostima i radnom programu;

| — | osiguravanjem ravnoteže među spolovima prilikom postupaka odabira predsjednika i njihovih zamjenika, transparentnosti tog postupka i njegovog planiranja na način koji Parlamentu omogućava da u takvim postupcima obnaša svoju ulogu; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem ravnoteže među spolovima prilikom postupaka odabira predsjednika i njihovih zamjenika, transparentnosti tog postupka i njegovog planiranja na način koji Parlamentu omogućava da u takvim postupcima obnaša svoju ulogu;

| — | osiguravanjem da se bez obzira na poštovanje načela iz prethodnog stavka, predsjednici ESA-a odabiru isključivo na temelju zasluga, vještina i poznavanja financijskih institucija i tržišta te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulaciju; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da se bez obzira na poštovanje načela iz prethodnog stavka, predsjednici ESA-a odabiru isključivo na temelju zasluga, vještina i poznavanja financijskih institucija i tržišta te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulaciju;

Upravljanje: organizacija, odlučivanje, neovisnost i transparentnost

| — | izmjenom članka 45. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 te pretvararanjem upravnih odbora triju ESA-e u neovisna tijela u kojima će raditi tri stručnjaka s europskim mandatom koje će imenovati Europski parlament, predsjednik ESA-e i izvršni direktor te dodjeljivanjem prava glasa u Odboru supervizora članovima Upravnog odbora kako bi se osigurala veća nezavisnost od nacionalnih interesa; predsjednik Upravnog odbora složit će se s predsjednikom Odbora supervizora i imati presudni glas u Upravnom odboru i Odboru supervizora; |
| --- | --- |

—

izmjenom članka 45. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 te pretvararanjem upravnih odbora triju ESA-e u neovisna tijela u kojima će raditi tri stručnjaka s europskim mandatom koje će imenovati Europski parlament, predsjednik ESA-e i izvršni direktor te dodjeljivanjem prava glasa u Odboru supervizora članovima Upravnog odbora kako bi se osigurala veća nezavisnost od nacionalnih interesa; predsjednik Upravnog odbora složit će se s predsjednikom Odbora supervizora i imati presudni glas u Upravnom odboru i Odboru supervizora;

| — | izmjenom članka 40. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 i mijenjanjem sastava Odbora supervizora koji bi se trebao sastojati od predsjednika nacionalnih nadležnih tijela i šest članova Upravnog odbora; |
| --- | --- |

—

izmjenom članka 40. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 i mijenjanjem sastava Odbora supervizora koji bi se trebao sastojati od predsjednika nacionalnih nadležnih tijela i šest članova Upravnog odbora;

| — | preraspodjelom zadataka između Upravnog odbora i Odbora supervizora na način da se Odbor supervizora usredotoči na davanje strateških smjernica za rad ESA-e, usvajanjem tehničkih standarda, općih smjernica i preporuka i odluka o privremenim intervencijama i ostalim odlukama koje će preuzeti Upravni odbor s pravom Odbora supervizora da, u nekim slučajevima, uloži prigovor na prijedlog Upravnog odbora; |
| --- | --- |

—

preraspodjelom zadataka između Upravnog odbora i Odbora supervizora na način da se Odbor supervizora usredotoči na davanje strateških smjernica za rad ESA-e, usvajanjem tehničkih standarda, općih smjernica i preporuka i odluka o privremenim intervencijama i ostalim odlukama koje će preuzeti Upravni odbor s pravom Odbora supervizora da, u nekim slučajevima, uloži prigovor na prijedlog Upravnog odbora;

| — | dodjelom ESA-ma neovisne linije proračuna, kao i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka, koja će se financirati doprinosima tržišnih sudionika i proračunom Unije; |
| --- | --- |

—

dodjelom ESA-ma neovisne linije proračuna, kao i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka, koja će se financirati doprinosima tržišnih sudionika i proračunom Unije;

| — | jačanjem neovisnosti ESA-a u odnosu na Komisiju, posebnu u pogledu svakodnevnog rada; |
| --- | --- |

—

jačanjem neovisnosti ESA-a u odnosu na Komisiju, posebnu u pogledu svakodnevnog rada;

| — | uspostavom usmjerenijih postupaka odlučivanja unutar Odbora supervizora za sve tri ESA-e; |
| --- | --- |

—

uspostavom usmjerenijih postupaka odlučivanja unutar Odbora supervizora za sve tri ESA-e;

| — | pojednostavljivanjem mehanizama glasovanja i ponovnog uvođenja istih pravila glasovanja za sve tri ESA-e, na temelju trenutačnih mehanizama glasovanja ESMA-e i EIOPA-e; |
| --- | --- |

—

pojednostavljivanjem mehanizama glasovanja i ponovnog uvođenja istih pravila glasovanja za sve tri ESA-e, na temelju trenutačnih mehanizama glasovanja ESMA-e i EIOPA-e;

| — | jačanjem i zaštitom neovisnosti ESA-a u odnosu na Europsku komisiju utvrđivanjem formalnih postupaka i obveza otkrivanja priopćenja, pravnih mišljenja te formalnih i neformalnih usmenih savjeta koje daje Komisija; |
| --- | --- |

—

jačanjem i zaštitom neovisnosti ESA-a u odnosu na Europsku komisiju utvrđivanjem formalnih postupaka i obveza otkrivanja priopćenja, pravnih mišljenja te formalnih i neformalnih usmenih savjeta koje daje Komisija;

| — | osiguravanjem da u pitanjima zaštite potrošača, članove Odbora supervizora koji nemaju mandat za zaštitu potrošača u svojoj držai članici na relevantnim sastancima odbora prati predstavnik iz nadležnog nacionalnog tijela; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da u pitanjima zaštite potrošača, članove Odbora supervizora koji nemaju mandat za zaštitu potrošača u svojoj držai članici na relevantnim sastancima odbora prati predstavnik iz nadležnog nacionalnog tijela;

| — | razvjanjemi brzih i djelotvornih postupaka donošenja odluka unutar Zajedničkog odbora kako bi se brže donosile odluke i smanjile mogućnosti za ulaganje prigovora; |
| --- | --- |

—

razvjanjemi brzih i djelotvornih postupaka donošenja odluka unutar Zajedničkog odbora kako bi se brže donosile odluke i smanjile mogućnosti za ulaganje prigovora;

| — | poboljšavanjem fleksibilnost ESA-a za zapošljavanje specijaliziranog osoblja za specifične zadaće, također i za ograničeno razdoblje; |
| --- | --- |

—

poboljšavanjem fleksibilnost ESA-a za zapošljavanje specijaliziranog osoblja za specifične zadaće, također i za ograničeno razdoblje;

| — | poboljšavanjem transparentnosti uključivanja interesnih skupina i potencijalnih sukoba interesa te razvijanjem strožeg režima za razdoblja razmišljanja, osobito snažnijim usmjeravanjem prema maloprodajnim skupinama, učinkovitim savjetovanjem i transparentnijim postupcima; |
| --- | --- |

—

poboljšavanjem transparentnosti uključivanja interesnih skupina i potencijalnih sukoba interesa te razvijanjem strožeg režima za razdoblja razmišljanja, osobito snažnijim usmjeravanjem prema maloprodajnim skupinama, učinkovitim savjetovanjem i transparentnijim postupcima;

| — | revizijom sustava interesnih skupina, uključujući njihovu strukturu, sastav i resurse i uravnotežavanjem sastava interesnih skupina kako bi se omogućilo da se u obzir uzme mišljenje potrošča i neindustrijskih interesnih skupina; |
| --- | --- |

—

revizijom sustava interesnih skupina, uključujući njihovu strukturu, sastav i resurse i uravnotežavanjem sastava interesnih skupina kako bi se omogućilo da se u obzir uzme mišljenje potrošča i neindustrijskih interesnih skupina;

| — | osnivanjem Odjela za ekonomsku analizu kako bi se napravila analiza dokazane isplativosti regulatornih tehničkih standarda, provedbenih tehničkih standarda i predloženih smjernica te kako bi se pružili podaci o iznesenim mišljenjima za Komisiju, Parlament i Vijeće o pripremi novog zakonodavstva i pregledu postojećeg; |
| --- | --- |

—

osnivanjem Odjela za ekonomsku analizu kako bi se napravila analiza dokazane isplativosti regulatornih tehničkih standarda, provedbenih tehničkih standarda i predloženih smjernica te kako bi se pružili podaci o iznesenim mišljenjima za Komisiju, Parlament i Vijeće o pripremi novog zakonodavstva i pregledu postojećeg;

Jedinstvenost propisa i jedinstveno tržište

| — | pregledavanjem opsega područja djelovanja i popisa sektorskog zakonodavstva iz članka 1. stavka 1. uredbi o ESA-ama; |
| --- | --- |

—

pregledavanjem opsega područja djelovanja i popisa sektorskog zakonodavstva iz članka 1. stavka 1. uredbi o ESA-ama;

| — | traženjem od Komisije i po potrebi od ESA-a, da pravovremeno odgovore na komentare zastupnika u Europskom parlamentu o nacrtu regulatornih tehničkih standarda, osobito u slučaju da se mišljenja zastupnika u Europskom parlamentu razlikuju od regulatornih tehničkih standarda koje je prihvatila Komisija; |
| --- | --- |

—

traženjem od Komisije i po potrebi od ESA-a, da pravovremeno odgovore na komentare zastupnika u Europskom parlamentu o nacrtu regulatornih tehničkih standarda, osobito u slučaju da se mišljenja zastupnika u Europskom parlamentu razlikuju od regulatornih tehničkih standarda koje je prihvatila Komisija;

| — | traženjem od Komisije da u slučajevima nepodupiranja nacrta regulatornih ili provedbenih tehničkih standarda objavi svoje razloge kao i analizu isplativosti koja je u potpunosti potkrijepljena dokazima kako bi opravdala takvu odluku; |
| --- | --- |

—

traženjem od Komisije da u slučajevima nepodupiranja nacrta regulatornih ili provedbenih tehničkih standarda objavi svoje razloge kao i analizu isplativosti koja je u potpunosti potkrijepljena dokazima kako bi opravdala takvu odluku;

| — | utvrđivanjem službene metode komunikacije s Glavnom upravom za tržišno natjecanje kako bi se osiguralo da zakonodavstvo o financijskim uslugama podupire pravedno i održivo tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu i izbjegava nejednakosti koje nisu konkurentne i rezultat su zakonodavstva, na razini pristupa potrošača maloprodajnim uslugama i njihovim razlikama diljem EU-a kao i na razini profesionalnih drugih ugovornih strana i veleprodajnih tržišta; |
| --- | --- |

—

utvrđivanjem službene metode komunikacije s Glavnom upravom za tržišno natjecanje kako bi se osiguralo da zakonodavstvo o financijskim uslugama podupire pravedno i održivo tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu i izbjegava nejednakosti koje nisu konkurentne i rezultat su zakonodavstva, na razini pristupa potrošača maloprodajnim uslugama i njihovim razlikama diljem EU-a kao i na razini profesionalnih drugih ugovornih strana i veleprodajnih tržišta;

| — | ovlašćivanjem svih ESA-a da izvijeste Komisiju kada nacionalno zakonodavstvo ili razlike u nacionalnim zakonodavstvima ometaju funkcioniranje jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

—

ovlašćivanjem svih ESA-a da izvijeste Komisiju kada nacionalno zakonodavstvo ili razlike u nacionalnim zakonodavstvima ometaju funkcioniranje jedinstvenog tržišta;

| — | davanjem mandata i ovlasti ESA-ama za utvrđivanje razlike u cijenama u državama članicama, analiziranje pojedinih tržišta gdje bi navika traženja brzog profita mogla biti očigledna; |
| --- | --- |

—

davanjem mandata i ovlasti ESA-ama za utvrđivanje razlike u cijenama u državama članicama, analiziranje pojedinih tržišta gdje bi navika traženja brzog profita mogla biti očigledna;

| — | proširivanjem mandata ESA-a za doprinošenje širenju financijskih podataka i tržišne discipline tražeći od njih da na svojim internetskim stranicama objavljuju informacije o pojedinim financijskim institucijama, što smatra nužnim da se osigura transparentnost financijskih tržišta; |
| --- | --- |

—

proširivanjem mandata ESA-a za doprinošenje širenju financijskih podataka i tržišne discipline tražeći od njih da na svojim internetskim stranicama objavljuju informacije o pojedinim financijskim institucijama, što smatra nužnim da se osigura transparentnost financijskih tržišta;

| — | pojašnjavanjem da se smjernice za poboljšanje zajedničkih standarda za cijelo unutarnje tržištena temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 mogu izdati samo na temelju osnaživanja u sektorskom zakonodavstvu i pojašnjavanjem relevantnih uvodnih izjava, čime se može osigurati demokratska legitimnost; |
| --- | --- |

—

pojašnjavanjem da se smjernice za poboljšanje zajedničkih standarda za cijelo unutarnje tržištena temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 mogu izdati samo na temelju osnaživanja u sektorskom zakonodavstvu i pojašnjavanjem relevantnih uvodnih izjava, čime se može osigurati demokratska legitimnost;

| — | pojašnjavanjem da su smjernice u skladu s člankom 9. stavkom 1. uredbi o ESA-ama jednake smjernicama u skladu s njihovim člankom 16.; |
| --- | --- |

—

pojašnjavanjem da su smjernice u skladu s člankom 9. stavkom 1. uredbi o ESA-ama jednake smjernicama u skladu s njihovim člankom 16.;

| — | osiguravanjem jednakih uvjeta za sve financijske institucije unutar Unije i zahtijevanjem od ESA-a da poštuju načela proporcionalnosti, posebice u odnosu na male i srednje tržišne sudionike pri obavljanju svojih zadaća i razradi nadzornih metoda, praksi i priručnika; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem jednakih uvjeta za sve financijske institucije unutar Unije i zahtijevanjem od ESA-a da poštuju načela proporcionalnosti, posebice u odnosu na male i srednje tržišne sudionike pri obavljanju svojih zadaća i razradi nadzornih metoda, praksi i priručnika;

| — | zahtijevanjem od ESA-a da provode procjene učinka predloženih mjera na mala poduzeća i na prepreke ulasku u financijski sektor; |
| --- | --- |

—

zahtijevanjem od ESA-a da provode procjene učinka predloženih mjera na mala poduzeća i na prepreke ulasku u financijski sektor;

| — | jačanjem istražnih ovlasti ESA-a u odnosu na moguća kršenja zakona Unije povezanih s regulatornim tehničkim standardima koje su sastavile; |
| --- | --- |

—

jačanjem istražnih ovlasti ESA-a u odnosu na moguća kršenja zakona Unije povezanih s regulatornim tehničkim standardima koje su sastavile;

| — | davanjem jasnog mandata ESA-ama na području korporativnog upravljanja, transparentnosti i objavljivanja kako bi se povećala usporedivost podataka širom Unije, tržišna disciplina, kako bi se svim interesnim skupinama omogućilo da razumiju i usporede profil rizika prakse te kako bi se potaklo povjerenje javnosti; |
| --- | --- |

—

davanjem jasnog mandata ESA-ama na području korporativnog upravljanja, transparentnosti i objavljivanja kako bi se povećala usporedivost podataka širom Unije, tržišna disciplina, kako bi se svim interesnim skupinama omogućilo da razumiju i usporede profil rizika prakse te kako bi se potaklo povjerenje javnosti;

| — | osiguravanjem najmanje tri mjeseca Parlamentu za razmatranje odbijanja delegiranih ili provedbenih akata; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem najmanje tri mjeseca Parlamentu za razmatranje odbijanja delegiranih ili provedbenih akata;

| — | omogućavanje obveznog ranog uključivanja ESA-a i ESRB-a u pripremu zakonodavnih postupaka koji se odnose na njihova područja stručnosti; |
| --- | --- |

—

omogućavanje obveznog ranog uključivanja ESA-a i ESRB-a u pripremu zakonodavnih postupaka koji se odnose na njihova područja stručnosti;

| — | osiguravanjem mogućnosti da Parlament koristi stručnost ESA-a i ESRB-a, uključujući i u pogledu izrade okvira i rokova predloženih tehničkih standarda te da ima mogućnost postavljati pitanja; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem mogućnosti da Parlament koristi stručnost ESA-a i ESRB-a, uključujući i u pogledu izrade okvira i rokova predloženih tehničkih standarda te da ima mogućnost postavljati pitanja;

Nadzorna suradnja i usklađenost

| — | jačanjem ravnoteže u nadzoru triju sektora poticanjem uloge ESMA-e i EIOPA-e u okviru ESFS-a kako bi se izbjeglo da se propisi usmjerene na banke neprimjereno prilagode i primjene u drugim sektorima istovremeno osiguravajuću jednaka pravila postupanja za sve; |
| --- | --- |

—

jačanjem ravnoteže u nadzoru triju sektora poticanjem uloge ESMA-e i EIOPA-e u okviru ESFS-a kako bi se izbjeglo da se propisi usmjerene na banke neprimjereno prilagode i primjene u drugim sektorima istovremeno osiguravajuću jednaka pravila postupanja za sve;

| — | pregledavanjem modela stručne recenzije ESA-a i razvijanjem neovisnijeg model ocjenjivanja, kakav je model Međunarodnog monteranog fonda MMF (FSAP); |
| --- | --- |

—

pregledavanjem modela stručne recenzije ESA-a i razvijanjem neovisnijeg model ocjenjivanja, kakav je model Međunarodnog monteranog fonda MMF (FSAP);

| — | uspostavom odgovarajućeg mehanizma, kad se to čini potrebnim, za procjenu praktične provedbe nadzora u državama članicama, u dijalogu s nadležnim tijelima kroz posjete na licu mjesta i gdje je to prikladno, popraćeno preporukama za poboljšanja; |
| --- | --- |

—

uspostavom odgovarajućeg mehanizma, kad se to čini potrebnim, za procjenu praktične provedbe nadzora u državama članicama, u dijalogu s nadležnim tijelima kroz posjete na licu mjesta i gdje je to prikladno, popraćeno preporukama za poboljšanja;

| — | jačanjem odgovornosti EBA-i da razvije i ažurira priručnik o nadzoru u vezi s nadzorom financijskih institucija te davanjem sličnih odgovornosti ESMA-i i EIOPA-i radi poboljšavanja usklađenog nadzora kao zajedničke kulture nadzora u Europi; |
| --- | --- |

—

jačanjem odgovornosti EBA-i da razvije i ažurira priručnik o nadzoru u vezi s nadzorom financijskih institucija te davanjem sličnih odgovornosti ESMA-i i EIOPA-i radi poboljšavanja usklađenog nadzora kao zajedničke kulture nadzora u Europi;

| — | osiguravanjem da rad ESA-a na zaštiti potrošača ne ometa razlike među pravnim osnovama ESA-a u njihovim temeljnim uredbama i u mandatima koji su im dodijeljeni u sektorskom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da rad ESA-a na zaštiti potrošača ne ometa razlike među pravnim osnovama ESA-a u njihovim temeljnim uredbama i u mandatima koji su im dodijeljeni u sektorskom zakonodavstvu;

| — | pojašnjavanjem da je ovlast ESA-a da rješava neslaganja odvojena od ovlasti istraživanja mogućih kršenja prava Unije i može se upotrijebiti za promicanje koordinacije nadzorne dosljednosti i konvergencije nadzornih praksi bez dodatnog osnaživanja u sektorskom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

—

pojašnjavanjem da je ovlast ESA-a da rješava neslaganja odvojena od ovlasti istraživanja mogućih kršenja prava Unije i može se upotrijebiti za promicanje koordinacije nadzorne dosljednosti i konvergencije nadzornih praksi bez dodatnog osnaživanja u sektorskom zakonodavstvu;

| — | proširivanjem mandata kolegijima supervizora u nadzoru i poboljšavanju uloge ESA-a kao glavnih supervizora unutar kolegija; |
| --- | --- |

—

proširivanjem mandata kolegijima supervizora u nadzoru i poboljšavanju uloge ESA-a kao glavnih supervizora unutar kolegija;

| — | osiguravanjem u slučajevima kada je SSM dodijeljeni koordinator za dodatni nadzor financijskih konglomerata, da nadzor osiguravajućeg poduzeća ili grupe koja je dio konglomerata omogućava barem jednaku uključenost nadzornih tijela odgovornih za osiguravajuće poduzeće ili grupu; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem u slučajevima kada je SSM dodijeljeni koordinator za dodatni nadzor financijskih konglomerata, da nadzor osiguravajućeg poduzeća ili grupe koja je dio konglomerata omogućava barem jednaku uključenost nadzornih tijela odgovornih za osiguravajuće poduzeće ili grupu;

| — | zahtijevanjem od ESA-a da utvrde preklapanje svojih mandata i daju preporuke za grupiranje revizija i ocjena zakonodavstva kako bi se omogućili veća usklađenost i ujednačen pristup usklađenosti zakonodavstva u svim sektorima i u svim zakonodavstvima, osobito u pogledu propisa zaštite potrošača, u svrhu povećavanja usklađenosti jedinstvenih pravila; |
| --- | --- |

—

zahtijevanjem od ESA-a da utvrde preklapanje svojih mandata i daju preporuke za grupiranje revizija i ocjena zakonodavstva kako bi se omogućili veća usklađenost i ujednačen pristup usklađenosti zakonodavstva u svim sektorima i u svim zakonodavstvima, osobito u pogledu propisa zaštite potrošača, u svrhu povećavanja usklađenosti jedinstvenih pravila;

| — | jačanjem uloge ESA-a i ESRB-a u predstavljanju EU-a u međunarodnim organizacijama dajući im isti članski status kao i nacionalnim nadzornim tijelima; |
| --- | --- |

—

jačanjem uloge ESA-a i ESRB-a u predstavljanju EU-a u međunarodnim organizacijama dajući im isti članski status kao i nacionalnim nadzornim tijelima;

| — | osiguravanjem da ESA-e, zajedno sa zajedničkim odborom, razrade strukturiranu politiku i strategiju, navodeći svoje prioritete i definirajući svoje uloge i svoje usklađivanje s nacionalnim tijelima za tržišno natjecanje te da godišnje izdaju zajedničko horizontalno izvješće o zaštiti potrošača. |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da ESA-e, zajedno sa zajedničkim odborom, razrade strukturiranu politiku i strategiju, navodeći svoje prioritete i definirajući svoje uloge i svoje usklađivanje s nacionalnim tijelima za tržišno natjecanje te da godišnje izdaju zajedničko horizontalno izvješće o zaštiti potrošača.

Proširene ovlasti

| — | proširivanjem istražnih ovlasti ESA-a i povećavanjem njihovih sredstava kako bi se izravno pratila ispravna provedba propisa izvedenih iz pravnih akata i usklađenost s drugim odlukama usvojenim u sklopu pravnog okvira EU-a; |
| --- | --- |

—

proširivanjem istražnih ovlasti ESA-a i povećavanjem njihovih sredstava kako bi se izravno pratila ispravna provedba propisa izvedenih iz pravnih akata i usklađenost s drugim odlukama usvojenim u sklopu pravnog okvira EU-a;

| — | uvođenjem izravnog nadzora, uključujući stres-testove, koji provode ESA-e nad visokointegriranim paneuropskim subjektima i aktivnostima, dajući ESMA-i EIOPA-i ovlast, mandat i sredstva za provođenje ovih aktivnosti i nadziranje dosljednosti odgovorajućeg planiranja oporavka i sanacije; |
| --- | --- |

—

uvođenjem izravnog nadzora, uključujući stres-testove, koji provode ESA-e nad visokointegriranim paneuropskim subjektima i aktivnostima, dajući ESMA-i EIOPA-i ovlast, mandat i sredstva za provođenje ovih aktivnosti i nadziranje dosljednosti odgovorajućeg planiranja oporavka i sanacije;

| — | davanjem ovlasti, mandata i sredstava EBA-i za razvijanje mjera za prepoznavanje rizika za potrošače u sektoru bankarstva; |
| --- | --- |

—

davanjem ovlasti, mandata i sredstava EBA-i za razvijanje mjera za prepoznavanje rizika za potrošače u sektoru bankarstva;

| — | jačanjem pravne osnove za rad ESA-a na zaštiti potrošača uključivanjem zakona koji sadrže mjere za zaštitu potrošača u područje djelovanja ESA-a; proširivanjem definicije „financijskih institucija” kako bi se osiguralo da iste aktivnosti podliježu istim propisima i ažuririranjem referenci na „nadležna tijela” za potrebe uredbi o ESA-ama; |
| --- | --- |

—

jačanjem pravne osnove za rad ESA-a na zaštiti potrošača uključivanjem zakona koji sadrže mjere za zaštitu potrošača u područje djelovanja ESA-a; proširivanjem definicije „financijskih institucija” kako bi se osiguralo da iste aktivnosti podliježu istim propisima i ažuririranjem referenci na „nadležna tijela” za potrebe uredbi o ESA-ama;

| — | dajući mandata i ovlasti ESA-ma da postavljaju standarde za bavljenje nacionalnim pritužbama i prikupljanje podataka o pritužbama; |
| --- | --- |

—

dajući mandata i ovlasti ESA-ma da postavljaju standarde za bavljenje nacionalnim pritužbama i prikupljanje podataka o pritužbama;

ESRB

| — | osiguravanjem da ESRB ima predstavnika na sjednicama gospodarskog i financijskog odbora; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da ESRB ima predstavnika na sjednicama gospodarskog i financijskog odbora;

| — | omogućavanjemi ESRB-u da izdaje smjernice na razini EU-a za države članice o makro-bonitetnim instrumentima kao što su poluge, odnosi izloženosti i vrijednosti te odnosi dugova i dohotka; |
| --- | --- |

—

omogućavanjemi ESRB-u da izdaje smjernice na razini EU-a za države članice o makro-bonitetnim instrumentima kao što su poluge, odnosi izloženosti i vrijednosti te odnosi dugova i dohotka;

| — | omogućavanjem ESRB-u da upućuje upozorenja i preporuke ESB-u o njezinoj ulozi u monetarnoj politici, kao i o njezinoj funkciji jedinstvenog mehanizma nadzora (SSM); |
| --- | --- |

—

omogućavanjem ESRB-u da upućuje upozorenja i preporuke ESB-u o njezinoj ulozi u monetarnoj politici, kao i o njezinoj funkciji jedinstvenog mehanizma nadzora (SSM);

| — | revidiranjem i pojednostavljivanjem članka 15. Uredbe o ESRB-u kako bi se ESRB-u olakšalo prikupljanje podataka, uspostavljanjem bržeg i lakšeg donošenja odluka o zahtjevima za podacima za ESRB i osiguravanjem da ESRB ima pristup podacima u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

—

revidiranjem i pojednostavljivanjem članka 15. Uredbe o ESRB-u kako bi se ESRB-u olakšalo prikupljanje podataka, uspostavljanjem bržeg i lakšeg donošenja odluka o zahtjevima za podacima za ESRB i osiguravanjem da ESRB ima pristup podacima u stvarnom vremenu;

| — | revidiranjem strukture ESRB-a kako bi se omogućilo brže donošenje odluka i veća odgovornost; |
| --- | --- |

—

revidiranjem strukture ESRB-a kako bi se omogućilo brže donošenje odluka i veća odgovornost;

| — | jačanjem doprinosa ESRB-a međunarodnim makro-bonitetnim regulatornim forumima; |
| --- | --- |

—

jačanjem doprinosa ESRB-a međunarodnim makro-bonitetnim regulatornim forumima;

| — | širenjem analitičkih resursa kojima raspolaže tajništvo ESB-a i osiguravajući veća sredstva Savjetodavnom znanstvenom odboru ESRB-a; |
| --- | --- |

—

širenjem analitičkih resursa kojima raspolaže tajništvo ESB-a i osiguravajući veća sredstva Savjetodavnom znanstvenom odboru ESRB-a;

| — | osiguravanjem da se ESRB konzultira kada nadležna tijela, uključujući ESB, ili ESA-e razvijaju programe testiranja otpornosti; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da se ESRB konzultira kada nadležna tijela, uključujući ESB, ili ESA-e razvijaju programe testiranja otpornosti;

| — | osiguravanjem da se predstavnici ESRB-a pozivaju kao promatrači na relevantne sastanke i rasprave u ESB-u, uključujući sastanke Odbora za financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem da se predstavnici ESRB-a pozivaju kao promatrači na relevantne sastanke i rasprave u ESB-u, uključujući sastanke Odbora za financijsku stabilnost;

| — | revidiranjem članka 18. Uredbe o ESRB-u o objavljivanju upozorenja i preporuka kako bi se popravio profil ESRB-a u javnosti i ispoštovala upozorenja i preporuke; |
| --- | --- |

—

revidiranjem članka 18. Uredbe o ESRB-u o objavljivanju upozorenja i preporuka kako bi se popravio profil ESRB-a u javnosti i ispoštovala upozorenja i preporuke;

Prije donošenja zakonodavnih akata trebaju se iscrpno procijeniti sljedeća pitanja budući da države članice čak i u doba najgore financijske krize nisu bile voljne dati ESA-ma znatne nadzorne ovlasti:

| — | je li trenutačni model triju odvojenih nadzornih tijela najbolje rješenje za usklađen nadzor; |
| --- | --- |

—

je li trenutačni model triju odvojenih nadzornih tijela najbolje rješenje za usklađen nadzor;

| — | je li Europska komisija prekoračila svoju ulogu promatrača u Odboru supervizora ESA-a; |
| --- | --- |

—

je li Europska komisija prekoračila svoju ulogu promatrača u Odboru supervizora ESA-a;

| — | u kontekstu neovisnosti ESA-a, ometa li njihova velika ovisnost o Europskoj komisiji razvoj ESA-a i treba li u ovom odnosu biti više transparentnosti; |
| --- | --- |

—

u kontekstu neovisnosti ESA-a, ometa li njihova velika ovisnost o Europskoj komisiji razvoj ESA-a i treba li u ovom odnosu biti više transparentnosti;

| — | koje bi posljedice uspostava SSM-a mogla imati na financijski nadzor u Europskoj uniji kao cjelini; |
| --- | --- |

—

koje bi posljedice uspostava SSM-a mogla imati na financijski nadzor u Europskoj uniji kao cjelini;

| — | zahtijeva li uspostava SSM-a poptunu reviziju zadataka i mandata EBA-a u pogledu nadzora banaka; |
| --- | --- |

—

zahtijeva li uspostava SSM-a poptunu reviziju zadataka i mandata EBA-a u pogledu nadzora banaka;

| — | stvara li mnoštvo i djelomično preklapanje u zakonodavstvu Unije o financijskoj regulaciji rupe u zakonu i različite definicije te može li se to svladati sveobuhvatnim europskim financijskim kodeksom; |
| --- | --- |

—

stvara li mnoštvo i djelomično preklapanje u zakonodavstvu Unije o financijskoj regulaciji rupe u zakonu i različite definicije te može li se to svladati sveobuhvatnim europskim financijskim kodeksom;

| — | kako bi se izvješćivanje ESA-ma i nacionalnim supervizorima moglo standardizirati, poboljšati i pojednostaviti za tržišne sudionike; |
| --- | --- |

—

kako bi se izvješćivanje ESA-ma i nacionalnim supervizorima moglo standardizirati, poboljšati i pojednostaviti za tržišne sudionike;

| — | kako se trebaju očuvati hitne ovlasti ESA-a; |
| --- | --- |

—

kako se trebaju očuvati hitne ovlasti ESA-a;

| — | bi li mogućnost da ESA-e privremeno obustave primjenu određenog pravila mogla biti korisna za sprečavanje neželjenih posljedica zbog izvanrednih tržišnih događanja; |
| --- | --- |

—

bi li mogućnost da ESA-e privremeno obustave primjenu određenog pravila mogla biti korisna za sprečavanje neželjenih posljedica zbog izvanrednih tržišnih događanja;

| — | bi li spajanje odgovornosti ESA-a za zaštitu potrošača u stalnim odborima za koje je odgovoran zajednički odbor moglo povećati učinkovitost i umanjiti udvostručavanje zadataka; |
| --- | --- |

—

bi li spajanje odgovornosti ESA-a za zaštitu potrošača u stalnim odborima za koje je odgovoran zajednički odbor moglo povećati učinkovitost i umanjiti udvostručavanje zadataka;

| — | je li potrebna Osiguravateljska unija, po modelu Bankarske unije, i koje bi uloge trebao u Osiguravateljskoj uniji imati ESFS; |
| --- | --- |

—

je li potrebna Osiguravateljska unija, po modelu Bankarske unije, i koje bi uloge trebao u Osiguravateljskoj uniji imati ESFS;

| — | trebaju li EBA i EIOPA dobiti više sredstava za praćenje i promicanje konvergencije nadzora u internim modelima za kapitalne zahtjeve; |
| --- | --- |

—

trebaju li EBA i EIOPA dobiti više sredstava za praćenje i promicanje konvergencije nadzora u internim modelima za kapitalne zahtjeve;

| — | mogu li mandat, ovlasti i resursi nedavno stvorenog američkog ureda financijske zaštite potrošača poslužiti kao uzor za ESFS; |
| --- | --- |

—

mogu li mandat, ovlasti i resursi nedavno stvorenog američkog ureda financijske zaštite potrošača poslužiti kao uzor za ESFS;

| — | mogu li dodatni novčani iznosi dobiveni od financijske industrije biti dodatni izvor prihoda za ESA-e kada, pimjerice, prihvaćaju zajedničke trgovinske politike trećih zemalja; |
| --- | --- |

—

mogu li dodatni novčani iznosi dobiveni od financijske industrije biti dodatni izvor prihoda za ESA-e kada, pimjerice, prihvaćaju zajedničke trgovinske politike trećih zemalja;

| — | bi li ESA-e mogle učinkovitije doprinositi povećavanju financijske pismenosti djelovanjem Europskog financijskog programa za međunarodno ocjenjivanje (PISA) slično kao PISA OECD-a; |
| --- | --- |

—

bi li ESA-e mogle učinkovitije doprinositi povećavanju financijske pismenosti djelovanjem Europskog financijskog programa za međunarodno ocjenjivanje (PISA) slično kao PISA OECD-a;

| — | trebaju li tri ESA-e i ESRB izdavati zajednički bilten. |
| --- | --- |

—

trebaju li tri ESA-e i ESRB izdavati zajednički bilten.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/27

---

P7_TA(2014)0203

Javni pristup dokumentima 2011.-2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o javnom pristupu dokumentima (članak 104. stavak 7. Poslovnika), od 2011. do 2013. (2013/2155(INI))

(2017/C 378/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 1., 10. i 16. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 15. i 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 1., 10. i 16. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 15. i 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 11. UEU-a i obvezu institucija da održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udruženjima i civilnim društvom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. UEU-a i obvezu institucija da održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udruženjima i civilnim društvom,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima i osobito njezine članke 41. (pravno na dobru upravu) i 42. (pravo na pristup dokumentima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima i osobito njezine članke 41. (pravno na dobru upravu) i 42. (pravo na pristup dokumentima),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1700/2003 od 22. rujna 2003. o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 354/83 o otvaranju za javnost povijesnih arhiva Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1700/2003 od 22. rujna 2003. o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 354/83 o otvaranju za javnost povijesnih arhiva Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2011. o javnom pristupu dokumentima za razdoblje od 2009. do 2010. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2011. o javnom pristupu dokumentima za razdoblje od 2009. do 2010. (3),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije i Općeg suda o pristupu dokumentima te osobito presude Suda Europske unije u predmetima Access Info Europe (predmet C-280/11 P), Donau Chemie (C-536/11), IFAW protiv Komisije (C-135/11) (4), My Travel (C-506/08 P), Turco (zajednički postupak C-39/05 P i C-52/05 P), i presude Općeg suda u predmetima In ‘t Veld protiv Vijeća (T-529/09), Njemačka protiv Komisije (T-59/09), EnBW protiv Komisije (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10), Jordana (T-161/04) i CDC (T-437/08), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije i Općeg suda o pristupu dokumentima te osobito presude Suda Europske unije u predmetima Access Info Europe (predmet C-280/11 P), Donau Chemie (C-536/11), IFAW protiv Komisije (C-135/11) (4), My Travel (C-506/08 P), Turco (zajednički postupak C-39/05 P i C-52/05 P), i presude Općeg suda u predmetima In ‘t Veld protiv Vijeća (T-529/09), Njemačka protiv Komisije (T-59/09), EnBW protiv Komisije (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10), Jordana (T-161/04) i CDC (T-437/08),

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog od 30. travnja 2008. Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog od 30. travnja 2008. Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (COM(2008)0229),

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog od 20. ožujka 2011. Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog od 20. ožujka 2011. Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (COM(2011)0137),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o pristupu službenim dokumentima iz 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o pristupu službenim dokumentima iz 2008.,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća za 2011. i 2012. Vijeća, Komisije i Europskog parlamenta o pristupu dokumentima podnesenih u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća za 2011. i 2012. Vijeća, Komisije i Europskog parlamenta o pristupu dokumentima podnesenih u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1049/2001,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije iz 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije iz 2010.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. studenog 2002. između Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode Vijeća iz područja sigurnosne i obrambene politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. studenog 2002. između Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode Vijeća iz područja sigurnosne i obrambene politike,

| — | uzimajući u obzir svoje Rezolucije od 12. rujna 2013. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana u 2012. (5) i od 17. prosinca 2009. o potrebnim poboljšanjima pravnog okvira za pristup dokumentima nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (Uredba (EZ) br. 1049/2001) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje Rezolucije od 12. rujna 2013. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana u 2012. (5) i od 17. prosinca 2009. o potrebnim poboljšanjima pravnog okvira za pristup dokumentima nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (Uredba (EZ) br. 1049/2001) (6),

| — | uzimajući obzir godišnje izvješće za 2012. Europskog ombudsmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir godišnje izvješće za 2012. Europskog ombudsmana,

| — | uzimajući u obzir članak 48. i članak 104. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. i članak 104. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0148/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0148/2014),

| A. | budući da je Ugovor iz Lisabona na snazi već četiri godine; budući da se člankom 15. UFEU-a uspostavlja ustavni okvir za transparentnost institucija EU-a i utvrđuje temeljno pravo građana EU-a i svih fizičkih ili pravnih osoba koje borave u državi članici na pristup dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija EU-a; budući da bi se ovo pravo trebalo ostvarivati u skladu s općim načelima i ograničenjima utvrđenima propisima koje su donijeli Parlament i Vijeće; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ugovor iz Lisabona na snazi već četiri godine; budući da se člankom 15. UFEU-a uspostavlja ustavni okvir za transparentnost institucija EU-a i utvrđuje temeljno pravo građana EU-a i svih fizičkih ili pravnih osoba koje borave u državi članici na pristup dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija EU-a; budući da bi se ovo pravo trebalo ostvarivati u skladu s općim načelima i ograničenjima utvrđenima propisima koje su donijeli Parlament i Vijeće;

| B. | budući da se člankom 298. UFEU-a predviđa otvorena, učinkovita i neovisna europska uprava; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 298. UFEU-a predviđa otvorena, učinkovita i neovisna europska uprava;

| C. | budući da vrijedi opće pravilo potpunog pružanja pristupa zakonodavnim dokumentima, pri čemu bi se opseg izuzeća u vezi s nezakonodavnim dokumentima trebalo suziti; |
| --- | --- |

C.

budući da vrijedi opće pravilo potpunog pružanja pristupa zakonodavnim dokumentima, pri čemu bi se opseg izuzeća u vezi s nezakonodavnim dokumentima trebalo suziti;

| D. | budući da je transparentnost ključna za demokratsku Europsku uniju građana u kojoj oni mogu u cijelosti sudjelovati u demokratskom postupku i provođenju javnog nadzora; budući da transparentna uprava radi u korist interesa građana, borbe protiv korupcije i legitimnosti političkog sustava i zakonodavstva Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da je transparentnost ključna za demokratsku Europsku uniju građana u kojoj oni mogu u cijelosti sudjelovati u demokratskom postupku i provođenju javnog nadzora; budući da transparentna uprava radi u korist interesa građana, borbe protiv korupcije i legitimnosti političkog sustava i zakonodavstva Unije;

| E. | budući da je širok javni pristup dokumentima značajan element žive demokracije; |
| --- | --- |

E.

budući da je širok javni pristup dokumentima značajan element žive demokracije;

| F. | budući da se u zdravim demokracijama građani ne bi trebali oslanjati na zviždače kako bi osigurali transparentnost djelovanja i nadležnosti njihovih vlada; |
| --- | --- |

F.

budući da se u zdravim demokracijama građani ne bi trebali oslanjati na zviždače kako bi osigurali transparentnost djelovanja i nadležnosti njihovih vlada;

| G. | budući da građani imaju pravo znati na koji se način odvija postupak donošenja odluka, kako njihovi predstavnici djeluju i za to ih držati odgovornima te znati na koji se način dodjeljuje i troši javni novac; |
| --- | --- |

G.

budući da građani imaju pravo znati na koji se način odvija postupak donošenja odluka, kako njihovi predstavnici djeluju i za to ih držati odgovornima te znati na koji se način dodjeljuje i troši javni novac;

| H. | budući da administracija Unije još ne provodi uredno zakonodavstvo EU-a o pristupu dokumentima; budući da administracija primjenjuju izuzeća od Uredbe (EZ) br. 1049/2001 redovito, a ne iznimno; |
| --- | --- |

H.

budući da administracija Unije još ne provodi uredno zakonodavstvo EU-a o pristupu dokumentima; budući da administracija primjenjuju izuzeća od Uredbe (EZ) br. 1049/2001 redovito, a ne iznimno;

| I. | budući da, u skladu sa sudskom praksom, ako institucija odluči uskratiti pristup dokumentu za koji je zatraženo objavljivanje, ona mora, u načelu, objasniti kako bi otkrivanje tog dokumenta moglo na konkretan i stvaran način potkopati interes, među ostalim zaštićen izuzećem iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 (vidi In ‘t Veld protiv Vijeća
   (7)); |
| --- | --- |

I.

budući da, u skladu sa sudskom praksom, ako institucija odluči uskratiti pristup dokumentu za koji je zatraženo objavljivanje, ona mora, u načelu, objasniti kako bi otkrivanje tog dokumenta moglo na konkretan i stvaran način potkopati interes, među ostalim zaštićen izuzećem iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 (vidi In ‘t Veld protiv Vijeća
   (7));

| J. | budući da određena i predvidljiva prijetnja dotičnom interesu ne može biti utvrđena samo na temelju straha od otkrivanja građanima EU-a razlika u mišljenju institucija u vezi s pravnom podlogom za međunarodnu aktivnost Europske unije te stoga i straha od dovođenja u pitanje zakonitosti tog djelovanja (vidi In ‘t Veld protiv Vijeća
   (8)); |
| --- | --- |

J.

budući da određena i predvidljiva prijetnja dotičnom interesu ne može biti utvrđena samo na temelju straha od otkrivanja građanima EU-a razlika u mišljenju institucija u vezi s pravnom podlogom za međunarodnu aktivnost Europske unije te stoga i straha od dovođenja u pitanje zakonitosti tog djelovanja (vidi In ‘t Veld protiv Vijeća
   (8));

| K. | budući da šest od deset najuspješnijih predmeta Europskog ombudsmana iz 2012. ima veze s transparentnošću; |
| --- | --- |

K.

budući da šest od deset najuspješnijih predmeta Europskog ombudsmana iz 2012. ima veze s transparentnošću;

| L. | budući da statistički podaci u vezi s primjenom Uredbe (EZ) br. 1049/2001 pokazuju smanjenje broja prvotnih zahtjeva u svim trima institucijama; |
| --- | --- |

L.

budući da statistički podaci u vezi s primjenom Uredbe (EZ) br. 1049/2001 pokazuju smanjenje broja prvotnih zahtjeva u svim trima institucijama;

| M. | budući da se broj određenih dokumenata za koje se od Parlamenta zahtijevao pristup smanjio (s 1 666 u 2011. na 777 u 2012.); budući da se, međutim, postotak zahtjeva upućenih Parlamentu za pristup povezanim dokumentima, npr. „svim dokumentima u vezi s...”, povećao (s 35,5 % u 2011. na 53,5 % u 2012.); budući da se broj dokumenata za koje se zahtijevao pristup od Vijeća smanjio (s 9 641 u 2011. na 6 166 u 2012.) (9); |
| --- | --- |

M.

budući da se broj određenih dokumenata za koje se od Parlamenta zahtijevao pristup smanjio (s 1 666 u 2011. na 777 u 2012.); budući da se, međutim, postotak zahtjeva upućenih Parlamentu za pristup povezanim dokumentima, npr. „svim dokumentima u vezi s...”, povećao (s 35,5 % u 2011. na 53,5 % u 2012.); budući da se broj dokumenata za koje se zahtijevao pristup od Vijeća smanjio (s 9 641 u 2011. na 6 166 u 2012.) (9);

| N. | budući da kvantitativni podaci predstavljeni u godišnjem izvješću za 2012. pokazuju da je došlo do povećanja broja potpuno uskraćenih zahtjeva Komisije (s 12 % u 2011. na 17 % u 2012.) i Vijeća (s 12 % u 2011. na 21 % u 2012.), dok je broj potpuno uskraćenih zahtjeva za pristup upućenih Parlamentu ostao stabilan (5 % u 2011. i 2012.); |
| --- | --- |

N.

budući da kvantitativni podaci predstavljeni u godišnjem izvješću za 2012. pokazuju da je došlo do povećanja broja potpuno uskraćenih zahtjeva Komisije (s 12 % u 2011. na 17 % u 2012.) i Vijeća (s 12 % u 2011. na 21 % u 2012.), dok je broj potpuno uskraćenih zahtjeva za pristup upućenih Parlamentu ostao stabilan (5 % u 2011. i 2012.);

| O. | budući da je došlo do znatnog povećanja ponovnih zahtjeva (s 165 u 2011. na 229 u 2012.) upućenih Komisiji, što je uzrokovalo blagi rast potpuno izmijenjenih odluka, smanjenje djelomično izmijenjenih odluka i povećanje potvrđenih odluka, pri čemu je broj ponovnih zahtjeva upućenih Vijeću i Parlamentu ostao relativno stabilan (Vijeće: s 27 u 2011. na 23 u 2012.; Parlament: s 4 u 2011. na 6 u 2012.); |
| --- | --- |

O.

budući da je došlo do znatnog povećanja ponovnih zahtjeva (s 165 u 2011. na 229 u 2012.) upućenih Komisiji, što je uzrokovalo blagi rast potpuno izmijenjenih odluka, smanjenje djelomično izmijenjenih odluka i povećanje potvrđenih odluka, pri čemu je broj ponovnih zahtjeva upućenih Vijeću i Parlamentu ostao relativno stabilan (Vijeće: s 27 u 2011. na 23 u 2012.; Parlament: s 4 u 2011. na 6 u 2012.);

| P. | budući da su u vezi s određenim brojem zahtjeva podnesene pritužbe Europskom ombudsmanu (Komisija: s 10 u 2011. na 20 u 2012.; Vijeće: s 2 u 2011. na 4 u 2012.; Parlament: 1 u 2011. i 2012.); |
| --- | --- |

P.

budući da su u vezi s određenim brojem zahtjeva podnesene pritužbe Europskom ombudsmanu (Komisija: s 10 u 2011. na 20 u 2012.; Vijeće: s 2 u 2011. na 4 u 2012.; Parlament: 1 u 2011. i 2012.);

| Q. | budući da je Europski ombudsman zaključio određeni broj pritužbi u 2011. i 2012. dajući kritike ili prijedloge za daljnje djelovanje (Komisija: 10 od 18 u 2011., 8 od 10 u 2012.; Vijeće: nema podataka; Parlament: 0 od 0 u 2011., 1 od 1 u 2012.); |
| --- | --- |

Q.

budući da je Europski ombudsman zaključio određeni broj pritužbi u 2011. i 2012. dajući kritike ili prijedloge za daljnje djelovanje (Komisija: 10 od 18 u 2011., 8 od 10 u 2012.; Vijeće: nema podataka; Parlament: 0 od 0 u 2011., 1 od 1 u 2012.);

| R. | budući da su u vezi s određenim brojem zahtjeva za pristup dokumentima pokrenuti postupci pred Općim sudom ili žalbeni postupci pred Sudom Europske unije (Komisija: 15 predmeta i 3 žalbe u 2011., 14 predmeta i 1 žalba u 2012.; Vijeće: s 1 predmeta i 2 žalbe u 2011. na 1 žalbu u 2012. (10); Parlament: ni jedan predmet ni žalba u 2011. ili 2012.); |
| --- | --- |

R.

budući da su u vezi s određenim brojem zahtjeva za pristup dokumentima pokrenuti postupci pred Općim sudom ili žalbeni postupci pred Sudom Europske unije (Komisija: 15 predmeta i 3 žalbe u 2011., 14 predmeta i 1 žalba u 2012.; Vijeće: s 1 predmeta i 2 žalbe u 2011. na 1 žalbu u 2012. (10); Parlament: ni jedan predmet ni žalba u 2011. ili 2012.);

| S. | budući da je Opći sud u većini predmeta donio presude u korist veće transparentnosti ili objasnio Uredbu (EZ) br. 1049/2001 u određenom broju predmeta (Komisija: 5 od 6 (11) u 2011. i 5 od 5 u 2012. (12); Vijeće: 1 od 1 u 2011. (Access Info Europe, T-233/09) i 1 od 4 u 2012. (In ‘t Veld, T-529/09); Parlament: 1 od 2 u 2011. (13) (Toland, T-471/08) i 1 od 1 u 2012. (Kathleen Egan i Margaret Hackett, T-190/10)); |
| --- | --- |

S.

budući da je Opći sud u većini predmeta donio presude u korist veće transparentnosti ili objasnio Uredbu (EZ) br. 1049/2001 u određenom broju predmeta (Komisija: 5 od 6 (11) u 2011. i 5 od 5 u 2012. (12); Vijeće: 1 od 1 u 2011. (Access Info Europe, T-233/09) i 1 od 4 u 2012. (In ‘t Veld, T-529/09); Parlament: 1 od 2 u 2011. (13) (Toland, T-471/08) i 1 od 1 u 2012. (Kathleen Egan i Margaret Hackett, T-190/10));

| T. | budući da je Sud Europske unije u većini predmeta donio presude u korist veće transparentnosti, i to u sljedećim predmetima: Komisija: 1 od 1 u 2011. (My Travel, C-506/08) i 1 od 3 u 2012. (IFAW, C-135/11 P) (14); Vijeće i Parlament: nema presuda u 2011. i 2012.; |
| --- | --- |

T.

budući da je Sud Europske unije u većini predmeta donio presude u korist veće transparentnosti, i to u sljedećim predmetima: Komisija: 1 od 1 u 2011. (My Travel, C-506/08) i 1 od 3 u 2012. (IFAW, C-135/11 P) (14); Vijeće i Parlament: nema presuda u 2011. i 2012.;

| U. | budući da godišnja izvješća Komisije, Vijeća i Parlamenta ne pružaju usporedive statističke podatke; budući da te tri institucije ne poštuju iste standarde iscrpnosti u predstavljanju statističkih podataka; |
| --- | --- |

U.

budući da godišnja izvješća Komisije, Vijeća i Parlamenta ne pružaju usporedive statističke podatke; budući da te tri institucije ne poštuju iste standarde iscrpnosti u predstavljanju statističkih podataka;

| V. | budući da je razlog na koji se najčešće poziva „zaštita postupka donošenja odluka”, koji su Komisija i Vijeće upotrijebili nakon zaprimanja prvotnih zahtjeva (Komisija: 17 % u 2011. i 20 % u 2012.; Vijeće: 41 % u 2011. i 2012.); budući da je „zaštita međunarodnih odnosa” drugi razlog na koji se Vijeće najčešće pozivalo; budući da je „zaštita privatnosti i integriteta pojedinca” bio izuzeće na koje se Parlament najčešće pozivao; |
| --- | --- |

V.

budući da je razlog na koji se najčešće poziva „zaštita postupka donošenja odluka”, koji su Komisija i Vijeće upotrijebili nakon zaprimanja prvotnih zahtjeva (Komisija: 17 % u 2011. i 20 % u 2012.; Vijeće: 41 % u 2011. i 2012.); budući da je „zaštita međunarodnih odnosa” drugi razlog na koji se Vijeće najčešće pozivalo; budući da je „zaštita privatnosti i integriteta pojedinca” bio izuzeće na koje se Parlament najčešće pozivao;

| W. | budući da institucije nisu uspjele provesti članak 15. stavak 2 i članak 15. stavak 3. podstavak 5. UFEU-a u vezi s obvezom Europskog parlamenta i Vijeća da javno zasjedaju kada razmatraju nacrt zakonskog akta te da objavljuju dokumente u vezi sa zakonodavnim postupcima pod uvjetima utvrđenima propisima iz članka 15. stavka 3. podstavka 2.; |
| --- | --- |

W.

budući da institucije nisu uspjele provesti članak 15. stavak 2 i članak 15. stavak 3. podstavak 5. UFEU-a u vezi s obvezom Europskog parlamenta i Vijeća da javno zasjedaju kada razmatraju nacrt zakonskog akta te da objavljuju dokumente u vezi sa zakonodavnim postupcima pod uvjetima utvrđenima propisima iz članka 15. stavka 3. podstavka 2.;

| X. | budući da se člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 predviđa izuzeće od transparentnosti „ako bi otkrivanje dokumenta ozbiljno ugrozilo proces odlučivanja institucije, osim ako za njegovo otkrivanje postoji prevladavajući javni interes”; budući da ta odredba prethodi Ugovoru iz Lisabona i treba se uskladiti s člankom 15. UFEU-a; |
| --- | --- |

X.

budući da se člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 predviđa izuzeće od transparentnosti „ako bi otkrivanje dokumenta ozbiljno ugrozilo proces odlučivanja institucije, osim ako za njegovo otkrivanje postoji prevladavajući javni interes”; budući da ta odredba prethodi Ugovoru iz Lisabona i treba se uskladiti s člankom 15. UFEU-a;

| Y. | budući da je presuda Suda Europske unije u predmetu Access Info Europe
   (15) potvrdila da objava imena država članica i njihovih prijedloga ne šteti procesu odlučivanja; budući da je Opći sud u svojoj ranijoj odluci u ovom predmetu presudio da „kako bi građani mogli ostvariti svoja demokratska prava, moraju moći detaljno pratiti postupak odlučivanja”; |
| --- | --- |

Y.

budući da je presuda Suda Europske unije u predmetu Access Info Europe
   (15) potvrdila da objava imena država članica i njihovih prijedloga ne šteti procesu odlučivanja; budući da je Opći sud u svojoj ranijoj odluci u ovom predmetu presudio da „kako bi građani mogli ostvariti svoja demokratska prava, moraju moći detaljno pratiti postupak odlučivanja”;

| Z. | budući da međunarodni ugovori imaju učinke na zakonodavstvo EU-a; budući da bi dokumenti u vezi s njima trebali u načelu biti javni, ne dovodeći u pitanje legitimna izuzeća; budući da se izuzeće za zaštitu međunarodnih odnosa primjenjuje kako je navedeno u stavku 19. predmeta In ‘t Veld protiv Vijeća (T-529/09); |
| --- | --- |

Z.

budući da međunarodni ugovori imaju učinke na zakonodavstvo EU-a; budući da bi dokumenti u vezi s njima trebali u načelu biti javni, ne dovodeći u pitanje legitimna izuzeća; budući da se izuzeće za zaštitu međunarodnih odnosa primjenjuje kako je navedeno u stavku 19. predmeta In ‘t Veld protiv Vijeća (T-529/09);

| AA. | budući da su trijalozi Komisije, Parlamenta i Vijeća ključni za oblikovanje zakonodavstva EU-a; budući da trijalozi nisu javni, a dokumenti u vezi s neformalnim trijalozima, uključujući dnevni red i zbirna izvješća, nisu automatski dostupni ni javnosti ni Parlamentu, što je u suprotnosti s člankom 15. UFEU-a; |
| --- | --- |

AA.

budući da su trijalozi Komisije, Parlamenta i Vijeća ključni za oblikovanje zakonodavstva EU-a; budući da trijalozi nisu javni, a dokumenti u vezi s neformalnim trijalozima, uključujući dnevni red i zbirna izvješća, nisu automatski dostupni ni javnosti ni Parlamentu, što je u suprotnosti s člankom 15. UFEU-a;

| AB. | budući da bi dokumenti koje je sastavilo ili kojima raspolaže Predsjedništvo Vijeća u vezi s radom Predsjedništva trebali biti dostupni u skladu s pravilima EU-a o transparentnosti; |
| --- | --- |

AB.

budući da bi dokumenti koje je sastavilo ili kojima raspolaže Predsjedništvo Vijeća u vezi s radom Predsjedništva trebali biti dostupni u skladu s pravilima EU-a o transparentnosti;

| AC. | budući da postoji zastoj u pregovorima o reviziji Uredbe (EZ) br. 1049/2001; budući da će novi instrument trebati pružiti znatno više transparentnosti nego što to omogućuje status quo; |
| --- | --- |

AC.

budući da postoji zastoj u pregovorima o reviziji Uredbe (EZ) br. 1049/2001; budući da će novi instrument trebati pružiti znatno više transparentnosti nego što to omogućuje status quo;

| AD. | budući da bi, u načelu, trebalo razmotriti zahtjeve za sjednice Parlamenta koje su zatvorene za javnost u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001; budući da Parlament takve zahtjeve procjenjuje pojedinačno te da se oni ne odobravaju automatski; |
| --- | --- |

AD.

budući da bi, u načelu, trebalo razmotriti zahtjeve za sjednice Parlamenta koje su zatvorene za javnost u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001; budući da Parlament takve zahtjeve procjenjuje pojedinačno te da se oni ne odobravaju automatski;

| AE. | budući da bi se klasifikacija dokumenata po razini povjerljivosti trebala izvršiti na temelju pozornog i posebnog razmatranja, bilo da je obuhvaćena područjem primjene Okvirnog sporazuma o odnosima Europskog parlamenta i Komisije iz 2010. ili definicijom „osjetljivih dokumenata” iz članka 9. Uredbe (EZ) br. 1049/2001; budući da neodgovarajuće visoka razina povjerljivosti dovodi do nepotrebne i nerazmjerne tajnosti dokumenata i do zatvaranja zasjedanja za javnost bez odgovarajućeg obrazloženja; |
| --- | --- |

AE.

budući da bi se klasifikacija dokumenata po razini povjerljivosti trebala izvršiti na temelju pozornog i posebnog razmatranja, bilo da je obuhvaćena područjem primjene Okvirnog sporazuma o odnosima Europskog parlamenta i Komisije iz 2010. ili definicijom „osjetljivih dokumenata” iz članka 9. Uredbe (EZ) br. 1049/2001; budući da neodgovarajuće visoka razina povjerljivosti dovodi do nepotrebne i nerazmjerne tajnosti dokumenata i do zatvaranja zasjedanja za javnost bez odgovarajućeg obrazloženja;

| AF. | budući da transparentnost ostaje pravilo, uključujući u vezi s programima ublažavanja kazne za udruživanje u kartel; budući da je automatska zabrana otkrivanja kršenje pravila o transparentnosti kako je utvrđeno u Ugovorima; budući da je tajnost izuzeće i mora ga obrazložiti sudac nacionalnog suda za svaki pojedini predmet u vezi s postupcima za naknadu štete; |
| --- | --- |

AF.

budući da transparentnost ostaje pravilo, uključujući u vezi s programima ublažavanja kazne za udruživanje u kartel; budući da je automatska zabrana otkrivanja kršenje pravila o transparentnosti kako je utvrđeno u Ugovorima; budući da je tajnost izuzeće i mora ga obrazložiti sudac nacionalnog suda za svaki pojedini predmet u vezi s postupcima za naknadu štete;

| AG. | budući da se preporučuje sastavljanje smjernica EU-a kao korisnog alata za suce; budući da u takvim smjernicama treba postojati razlika između dokumenata društva i spisa o kartelu kojima raspolaže Komisija; |
| --- | --- |

AG.

budući da se preporučuje sastavljanje smjernica EU-a kao korisnog alata za suce; budući da u takvim smjernicama treba postojati razlika između dokumenata društva i spisa o kartelu kojima raspolaže Komisija;

Pravo na pristup dokumentima

| 1. | podsjeća da je transparentnost opće pravilo i da Ugovor iz Lisabona utvrđuje temeljno pravo na pristup dokumentima; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je transparentnost opće pravilo i da Ugovor iz Lisabona utvrđuje temeljno pravo na pristup dokumentima;

| 2. | podsjeća da je potreban najširi mogući javni pristup dokumentima kako bi se građanima i civilnom društvu osiguralo da na učinkovit način iznesu svoje stajalište o svim aspektima aktivnosti EU-a; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je potreban najširi mogući javni pristup dokumentima kako bi se građanima i civilnom društvu osiguralo da na učinkovit način iznesu svoje stajalište o svim aspektima aktivnosti EU-a;

| 3. | podsjeća da zbog transparentnosti raste povjerenje građana u europske institucije jer im je omogućeno da se informiraju i sudjeluju u postupku donošenja odluka Unije te da na taj način doprinesu većoj demokratičnosti EU-a; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da zbog transparentnosti raste povjerenje građana u europske institucije jer im je omogućeno da se informiraju i sudjeluju u postupku donošenja odluka Unije te da na taj način doprinesu većoj demokratičnosti EU-a;

| 4. | podsjeća da se bilo koja odluka kojom se uskraćuje pristup dokumentima mora temeljiti na jasno i strogo definiranim pravnim izuzećima koja su popraćena razumnim i posebnim obrazloženjem, što omogućuje građanima da razumiju uskraćivanje pristupa i učinkovito upotrijebe dostupne pravne lijekove; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da se bilo koja odluka kojom se uskraćuje pristup dokumentima mora temeljiti na jasno i strogo definiranim pravnim izuzećima koja su popraćena razumnim i posebnim obrazloženjem, što omogućuje građanima da razumiju uskraćivanje pristupa i učinkovito upotrijebe dostupne pravne lijekove;

| 5. | podsjeća da je potrebno uspostaviti prikladnu ravnotežu između transparentnosti i zaštite podataka kao što je to jasno pokazala sudska praksa u predmetu Bavarian Lager, te naglašava da se zaštita podataka ne bi smjela zlouporabiti, poglavito ne u svrhu prikrivanja sukoba interesa i zlouporabe utjecaja u kontekstu administracije EU-a i donošenja odluka; ističe da se presuda Suda u predmetu Bavarian Lager temelji na aktualnom tekstu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 te da se njome ne sprječava izmjena toga teksta, koja je potrebna i hitna, poglavito nakon jasnog proglašenja prava na pristup dokumentima iz Ugovora i Povelje o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da je potrebno uspostaviti prikladnu ravnotežu između transparentnosti i zaštite podataka kao što je to jasno pokazala sudska praksa u predmetu Bavarian Lager, te naglašava da se zaštita podataka ne bi smjela zlouporabiti, poglavito ne u svrhu prikrivanja sukoba interesa i zlouporabe utjecaja u kontekstu administracije EU-a i donošenja odluka; ističe da se presuda Suda u predmetu Bavarian Lager temelji na aktualnom tekstu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 te da se njome ne sprječava izmjena toga teksta, koja je potrebna i hitna, poglavito nakon jasnog proglašenja prava na pristup dokumentima iz Ugovora i Povelje o temeljnim pravima;

| 6. | poziva institucije, tijela i agencije da strogo primjenjuju Uredbu (EZ) br. 1049/2001 uzimajući u cijelosti u obzir sudsku praksu koja se na to odnosi, te ih poziva na to da svoja postojeća interna pravila usklade sa slovom i duhom Uredbe, poglavito u pogledu rokova za odgovor na zahtjeve za pristup dokumentima, vodeći računa o tome da to ne rezultira produžavanjem rokova; poziva Vijeće da objavi zapisnike sa sastanaka radnih skupina Vijeća, uključujući, u svjetlu predmeta Access Info Europe, i imena država članica i njihove prijedloge; |
| --- | --- |

6.

poziva institucije, tijela i agencije da strogo primjenjuju Uredbu (EZ) br. 1049/2001 uzimajući u cijelosti u obzir sudsku praksu koja se na to odnosi, te ih poziva na to da svoja postojeća interna pravila usklade sa slovom i duhom Uredbe, poglavito u pogledu rokova za odgovor na zahtjeve za pristup dokumentima, vodeći računa o tome da to ne rezultira produžavanjem rokova; poziva Vijeće da objavi zapisnike sa sastanaka radnih skupina Vijeća, uključujući, u svjetlu predmeta Access Info Europe, i imena država članica i njihove prijedloge;

| 7. | poziva institucije, tijela i agencije da pri primjeni Uredbe (EZ) br. 1049/2001 strogo procijene mogućnost djelomičnog otkrivanja dokumenta, tablice, grafikona, stavka ili izraza; |
| --- | --- |

7.

poziva institucije, tijela i agencije da pri primjeni Uredbe (EZ) br. 1049/2001 strogo procijene mogućnost djelomičnog otkrivanja dokumenta, tablice, grafikona, stavka ili izraza;

| 8. | poziva institucije, tijela, urede i agencije EU-a na daljnje razvijanje proaktivnijeg pristupa transparentnosti omogućavanjem javnog pristupa što većem broju kategorija dokumenata preko svojih internetskih stranica, između ostaloga i internim administrativnim dokumentima, te da ih uvrste u svoje javne registre; smatra da se tim pristupom lakše osigurava učinkovita transparentnost i sprječava nepotrebno parničenje koje može dovesti do nepotrebnih troškova i opterećenja kako za institucije, tako i za građane; |
| --- | --- |

8.

poziva institucije, tijela, urede i agencije EU-a na daljnje razvijanje proaktivnijeg pristupa transparentnosti omogućavanjem javnog pristupa što većem broju kategorija dokumenata preko svojih internetskih stranica, između ostaloga i internim administrativnim dokumentima, te da ih uvrste u svoje javne registre; smatra da se tim pristupom lakše osigurava učinkovita transparentnost i sprječava nepotrebno parničenje koje može dovesti do nepotrebnih troškova i opterećenja kako za institucije, tako i za građane;

| 9. | poziva institucije, tijela i agencije na cjelovitu provedbu članka 11. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i uvođenje javnih registara dokumenata jasnih i dostupnih struktura, lako pretraživih, s redovitim i ažuriranim informacijama o novosastavljenim i registriranim dokumentima, referencama o dokumentima koji nisu javno dostupni te korisnim uputama za korisnike o vrstama dokumenata koje se nalaze u registru; |
| --- | --- |

9.

poziva institucije, tijela i agencije na cjelovitu provedbu članka 11. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i uvođenje javnih registara dokumenata jasnih i dostupnih struktura, lako pretraživih, s redovitim i ažuriranim informacijama o novosastavljenim i registriranim dokumentima, referencama o dokumentima koji nisu javno dostupni te korisnim uputama za korisnike o vrstama dokumenata koje se nalaze u registru;

| 10. | poziva institucije, tijela i agencije da sustavno i bez odgode u svojim registrima dokumenata objave sve dokumente objavljene putem zahtjeva za javni pristup dokumentima, a koji ranije nisu bili javno dostupni; |
| --- | --- |

10.

poziva institucije, tijela i agencije da sustavno i bez odgode u svojim registrima dokumenata objave sve dokumente objavljene putem zahtjeva za javni pristup dokumentima, a koji ranije nisu bili javno dostupni;

| 11. | poziva administracije da nakon zaprimanja prvotnog zahtjeva pruže potpune oznake svih dokumenata obuhvaćenih zahtjevom za pristup dokumentima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001; |
| --- | --- |

11.

poziva administracije da nakon zaprimanja prvotnog zahtjeva pruže potpune oznake svih dokumenata obuhvaćenih zahtjevom za pristup dokumentima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001;

| 12. | naglašava da je korištenje mogućnosti obraćanja Europskom ombudsmanu vrijedna mogućnost u slučaju da je dotična administracija potvrdila uskraćivanje pristupa dokumentu; podsjeća, međutim, na to da ne postoji sredstvo za izvršenje odluka Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

12.

naglašava da je korištenje mogućnosti obraćanja Europskom ombudsmanu vrijedna mogućnost u slučaju da je dotična administracija potvrdila uskraćivanje pristupa dokumentu; podsjeća, međutim, na to da ne postoji sredstvo za izvršenje odluka Europskog ombudsmana;

| 13. | naglašava da sudski spor podrazumijeva iznimno dugotrajne postupke, rizik visokih, pa čak i nedopustivo visokih troškova te nesiguran ishod, nerazumno opterećujući građane koji žele osporiti odluku (djelomičnog) uskraćivanja pristupa; naglašava da to u praksi znači da ne postoji učinkovit pravni lijek protiv negativne odluke u vezi sa zahtjevom za pristup dokumentima; |
| --- | --- |

13.

naglašava da sudski spor podrazumijeva iznimno dugotrajne postupke, rizik visokih, pa čak i nedopustivo visokih troškova te nesiguran ishod, nerazumno opterećujući građane koji žele osporiti odluku (djelomičnog) uskraćivanja pristupa; naglašava da to u praksi znači da ne postoji učinkovit pravni lijek protiv negativne odluke u vezi sa zahtjevom za pristup dokumentima;

| 14. | poziva institucije, tijela i agencije EU-a na hitno i potrebno usvajanje bržih, manje zamršenih i pristupačnijih postupaka za rješavanje pritužbi o uskraćivanju pristupa kako bi se smanjila potreba za sudskim sporovima i stvorila prava kultura transparentnosti; |
| --- | --- |

14.

poziva institucije, tijela i agencije EU-a na hitno i potrebno usvajanje bržih, manje zamršenih i pristupačnijih postupaka za rješavanje pritužbi o uskraćivanju pristupa kako bi se smanjila potreba za sudskim sporovima i stvorila prava kultura transparentnosti;

| 15. | naglašava da bi se u godišnjim izvješćima triju institucija i tijela te agencija trebale iznijeti brojke u usporedivom obliku, koje bi trebale uključivati, na primjer, broj zatraženih dokumenata, broj zahtjeva, broj dokumenata za koje je odobren (djelomičan) pristup, broj odobrenih zahtjeva prije i poslije potvrdnog zahtjeva, broj pristupa koje je odobrio Sud, broj djelomičnih pristupa koji je odobrio Sud i broj uskraćenih pristupa; |
| --- | --- |

15.

naglašava da bi se u godišnjim izvješćima triju institucija i tijela te agencija trebale iznijeti brojke u usporedivom obliku, koje bi trebale uključivati, na primjer, broj zatraženih dokumenata, broj zahtjeva, broj dokumenata za koje je odobren (djelomičan) pristup, broj odobrenih zahtjeva prije i poslije potvrdnog zahtjeva, broj pristupa koje je odobrio Sud, broj djelomičnih pristupa koji je odobrio Sud i broj uskraćenih pristupa;

| 16. | poziva institucije EU-a da se suzdrže od traženja da druga strana snosi troškove sudskog postupka te da osiguraju da građani nisu spriječeni u osporavanju odluka zbog nedostatka sredstava; |
| --- | --- |

16.

poziva institucije EU-a da se suzdrže od traženja da druga strana snosi troškove sudskog postupka te da osiguraju da građani nisu spriječeni u osporavanju odluka zbog nedostatka sredstava;

| 17. | napominje da se države članice trebaju prilagoditi novom okviru transparentnosti utvrđenom u Ugovoru iz Lisabona, kako je prikazano u predmetu Njemačka protiv Komisije (T-59/09), u kojem se Njemačka protivila otkrivanju dokumenata u vezi sa službenom obavijesti da to učini, pozivajući se na zaštitu javnog interesa u kontekstu „međunarodnih odnosa”, pri čemu je Opći sud presudio da se pojam „međunarodni odnosi” smatra pojmom iz prava EU-a i stoga nije primjenjiv na komunikaciju Komisije i države članice; |
| --- | --- |

17.

napominje da se države članice trebaju prilagoditi novom okviru transparentnosti utvrđenom u Ugovoru iz Lisabona, kako je prikazano u predmetu Njemačka protiv Komisije (T-59/09), u kojem se Njemačka protivila otkrivanju dokumenata u vezi sa službenom obavijesti da to učini, pozivajući se na zaštitu javnog interesa u kontekstu „međunarodnih odnosa”, pri čemu je Opći sud presudio da se pojam „međunarodni odnosi” smatra pojmom iz prava EU-a i stoga nije primjenjiv na komunikaciju Komisije i države članice;

| 18. | poziva institucije EU-a da poboljšaju pravodobnost odgovora na zahtjeve za pristup dokumentima i na ponovne zahtjeve; |
| --- | --- |

18.

poziva institucije EU-a da poboljšaju pravodobnost odgovora na zahtjeve za pristup dokumentima i na ponovne zahtjeve;

| 19. | odlučio je ispitati na koji se način razmatranja njegovog Predsjedništva i Konferencije predsjednika mogu učiniti transparentnijima, između ostaloga, vođenjem detaljnih zapisnika dostupnih javnosti; |
| --- | --- |

19.

odlučio je ispitati na koji se način razmatranja njegovog Predsjedništva i Konferencije predsjednika mogu učiniti transparentnijima, između ostaloga, vođenjem detaljnih zapisnika dostupnih javnosti;

Revizija Uredbe (EZ) br. 1049/2001

| 20. | razočaran je činjenicom što od prosinca 2011., kada je u prvom čitanju usvojio stajalište o reviziji Uredbe (EZ) br. 1049/2001, nije ostvaren napredak, s obzirom na to da Vijeće i Komisija nisu bili spremni započeti sa značajnijim pregovorima; stoga poziva Vijeće da napokon nastavi reviziju Uredbe (EZ) br. 1049/2001; poziva Vijeće i Parlament da se dogovore o novom instrumentu koji pruža znatno više transparentnosti, uključujući učinkovitu primjenu članka 15. UFEU-a; |
| --- | --- |

20.

razočaran je činjenicom što od prosinca 2011., kada je u prvom čitanju usvojio stajalište o reviziji Uredbe (EZ) br. 1049/2001, nije ostvaren napredak, s obzirom na to da Vijeće i Komisija nisu bili spremni započeti sa značajnijim pregovorima; stoga poziva Vijeće da napokon nastavi reviziju Uredbe (EZ) br. 1049/2001; poziva Vijeće i Parlament da se dogovore o novom instrumentu koji pruža znatno više transparentnosti, uključujući učinkovitu primjenu članka 15. UFEU-a;

| 21. | poziva sve institucije, tijela, urede i agencije EU-a na primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 na način sukladan odredbama Aarhuške konvencije; u potpunosti podupire politiku Europske agencije za lijekove o tome da na zahtjev objavi izvješća o kliničkom ispitivanju lijekova na europskom tržištu nakon završetka postupka donošenja odluke o dotičnom lijeku; naglašava da svaka revizija Uredbe (EZ) br. 1049/2001 treba u potpunosti poštovati Arhušku konvenciju te u punoj sukladnosti s njom definirati svako izuzeće; |
| --- | --- |

21.

poziva sve institucije, tijela, urede i agencije EU-a na primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 na način sukladan odredbama Aarhuške konvencije; u potpunosti podupire politiku Europske agencije za lijekove o tome da na zahtjev objavi izvješća o kliničkom ispitivanju lijekova na europskom tržištu nakon završetka postupka donošenja odluke o dotičnom lijeku; naglašava da svaka revizija Uredbe (EZ) br. 1049/2001 treba u potpunosti poštovati Arhušku konvenciju te u punoj sukladnosti s njom definirati svako izuzeće;

| 22. | preporučuje da svaka institucija ili tijelo EU-a imenuje iz svoje upravljačke strukture Službenika za transparentnost, koji će biti odgovoran za poštovanje odredaba i za poboljšanje praksi; |
| --- | --- |

22.

preporučuje da svaka institucija ili tijelo EU-a imenuje iz svoje upravljačke strukture Službenika za transparentnost, koji će biti odgovoran za poštovanje odredaba i za poboljšanje praksi;

| 23. | poziva sve institucije da procijene i prema potrebi preispitaju svoje unutarnje dogovore u vezi s izvješćivanjem o nezakonitom djelovanju te poziva na zaštitu zviždača; posebno poziva Europsku komisiju da Europski parlament izvijesti o svojim iskustvima s novim pravilima za službenike EU-a o dojavama zviždača usvojene 2012. te njihovim provedbenim mjerama; poziva Komisiju da predstavi prijedlog o ne samo moralnoj nego i financijskoj zaštiti zviždača kako bi im se pružila odgovarajuća zaštita i potpora u sklopu demokratskog sustava; |
| --- | --- |

23.

poziva sve institucije da procijene i prema potrebi preispitaju svoje unutarnje dogovore u vezi s izvješćivanjem o nezakonitom djelovanju te poziva na zaštitu zviždača; posebno poziva Europsku komisiju da Europski parlament izvijesti o svojim iskustvima s novim pravilima za službenike EU-a o dojavama zviždača usvojene 2012. te njihovim provedbenim mjerama; poziva Komisiju da predstavi prijedlog o ne samo moralnoj nego i financijskoj zaštiti zviždača kako bi im se pružila odgovarajuća zaštita i potpora u sklopu demokratskog sustava;

Izvješćivanje

| 24. | poziva institucije, tijela i agencije EU-a da usklade svoja godišnja izvješća o pristupu dokumentima i da predstave slične statističke podatke u usklađenom obliku te da oni budu potpuni i obuhvatni koliko je to moguće (tj. navedeni u obliku tablica u Prilogu, što omogućuje izravnu usporedbu); |
| --- | --- |

24.

poziva institucije, tijela i agencije EU-a da usklade svoja godišnja izvješća o pristupu dokumentima i da predstave slične statističke podatke u usklađenom obliku te da oni budu potpuni i obuhvatni koliko je to moguće (tj. navedeni u obliku tablica u Prilogu, što omogućuje izravnu usporedbu);

| 25. | poziva institucije, tijela i agencije EU-a da usvoje preporuke iz prethodne rezolucije Parlamenta o javnom pristupu dokumentima; |
| --- | --- |

25.

poziva institucije, tijela i agencije EU-a da usvoje preporuke iz prethodne rezolucije Parlamenta o javnom pristupu dokumentima;

| 26. | poziva institucije EU-a da u svoja godišnja izvješća o transparentnosti uključe odgovor na preporuke Parlamenta; |
| --- | --- |

26.

poziva institucije EU-a da u svoja godišnja izvješća o transparentnosti uključe odgovor na preporuke Parlamenta;

Zakonodavni dokumenti

| 27. | poziva Komisiju da poboljša transparentnost stručnih i komitoloških skupina tako da održavanje njihovih sastanaka bude javno te objavljivanjem postupka odabira članova, kao i informacija u vezi s članstvom, radom, razmotrenim dokumentima, glasovanjem, odlukama i zapisnikom sastanaka, što bi trebalo biti objavljeno na internetu u standardnom obliku; naglašava da se članovi stručnih i komitoloških skupina moraju unaprijed izjasniti o tome imaju li osobni interes za teme o kojima se raspravlja; poziva Komisiju da poboljša i u potpunosti provede interne smjernice za postupak zapošljavanja za sve glavne uprave (na primjer, u vezi s uravnoteženim sastavom, politikom sukoba interesa, javnim pozivima) i pravilima o povratu troškova te da o tome izvijesti ne samo u godišnjem izvješću o pristupu dokumentima nego i u godišnjim izvješćima o radu glavnih uprava; posebno poziva Komisiju na izvještavanje o savjetodavnoj skupini dionika partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP); |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da poboljša transparentnost stručnih i komitoloških skupina tako da održavanje njihovih sastanaka bude javno te objavljivanjem postupka odabira članova, kao i informacija u vezi s članstvom, radom, razmotrenim dokumentima, glasovanjem, odlukama i zapisnikom sastanaka, što bi trebalo biti objavljeno na internetu u standardnom obliku; naglašava da se članovi stručnih i komitoloških skupina moraju unaprijed izjasniti o tome imaju li osobni interes za teme o kojima se raspravlja; poziva Komisiju da poboljša i u potpunosti provede interne smjernice za postupak zapošljavanja za sve glavne uprave (na primjer, u vezi s uravnoteženim sastavom, politikom sukoba interesa, javnim pozivima) i pravilima o povratu troškova te da o tome izvijesti ne samo u godišnjem izvješću o pristupu dokumentima nego i u godišnjim izvješćima o radu glavnih uprava; posebno poziva Komisiju na izvještavanje o savjetodavnoj skupini dionika partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP);

| 28. | poziva Komisiju, Vijeće i Parlament da osiguraju veću transparentnost neformalnih trijaloga održavanjem javnih sjednica, objavljivanjem dokumenata koji uključuju kalendare, dnevne redove, zapisnike, razmotrene dokumente, izmjene, donesene odluke, podatke o izaslanstvima država članica, njihovim stajalištima i zapisnicima, u standardiziranom i lako dostupnom internetskom okruženju, automatski i ne dovodeći u pitanje izuzeća iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1049/2001; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju, Vijeće i Parlament da osiguraju veću transparentnost neformalnih trijaloga održavanjem javnih sjednica, objavljivanjem dokumenata koji uključuju kalendare, dnevne redove, zapisnike, razmotrene dokumente, izmjene, donesene odluke, podatke o izaslanstvima država članica, njihovim stajalištima i zapisnicima, u standardiziranom i lako dostupnom internetskom okruženju, automatski i ne dovodeći u pitanje izuzeća iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1049/2001;

| 29. | podsjeća da je članak 9. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o osjetljivim dokumentima kompromisno rješenje koje više ne odražava nove ustavne i zakonske obveze utvrđene otkad je Ugovor iz Lisabona stupio na snagu; |
| --- | --- |

29.

podsjeća da je članak 9. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o osjetljivim dokumentima kompromisno rješenje koje više ne odražava nove ustavne i zakonske obveze utvrđene otkad je Ugovor iz Lisabona stupio na snagu;

| 30. | poziva institucije, tijela i agencije EU-a da s obzirom na svoju klasifikaciju redovito ažuriraju javne podatke o broju klasificiranih dokumenata u njihovom posjedu; |
| --- | --- |

30.

poziva institucije, tijela i agencije EU-a da s obzirom na svoju klasifikaciju redovito ažuriraju javne podatke o broju klasificiranih dokumenata u njihovom posjedu;

Klasifikacija dokumenata

| 31. | poziva Komisiju da predloži uredbu kojom će se utvrditi jasna pravila i kriterije za klasifikaciju dokumenata institucija, tijela i agencija EU-a; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da predloži uredbu kojom će se utvrditi jasna pravila i kriterije za klasifikaciju dokumenata institucija, tijela i agencija EU-a;

| 32. | poziva institucije da procijene i obrazlože zahtjeve za sjednice koje su zatvorene za javnost u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001; |
| --- | --- |

32.

poziva institucije da procijene i obrazlože zahtjeve za sjednice koje su zatvorene za javnost u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001;

| 33. | poziva institucije Unije da uspostave neovisno nadzorno tijelo EU-a za klasifikaciju dokumenata i ispitivanje zahtjeva za sjednice koje su zatvorene za javnost; |
| --- | --- |

33.

poziva institucije Unije da uspostave neovisno nadzorno tijelo EU-a za klasifikaciju dokumenata i ispitivanje zahtjeva za sjednice koje su zatvorene za javnost;

Financijske informacije

| 34. | poziva institucije da građanima omoguće javni pristup dokumentima u vezi s proračunom Europske unije, njegovim izvršenjem te korisnicima fondova i bespovratnih sredstava Unije i naglašava da takvi dokumenti također moraju biti dostupni preko posebne internetske stranice i baze podataka te preko baze podataka u vezi s financijskom transparentnosti Unije; |
| --- | --- |

34.

poziva institucije da građanima omoguće javni pristup dokumentima u vezi s proračunom Europske unije, njegovim izvršenjem te korisnicima fondova i bespovratnih sredstava Unije i naglašava da takvi dokumenti također moraju biti dostupni preko posebne internetske stranice i baze podataka te preko baze podataka u vezi s financijskom transparentnosti Unije;

Međunarodni pregovori

| 35. | izražava zabrinutost zbog redovite primjene izuzeća za zaštitu međunarodnih odnosa kao obrazloženja klasifikacije dokumenata; |
| --- | --- |

35.

izražava zabrinutost zbog redovite primjene izuzeća za zaštitu međunarodnih odnosa kao obrazloženja klasifikacije dokumenata;

| 36. | podsjeća da ako institucija odluči uskratiti pristup dokumentu za koji je zatraženo otkrivanje, ona u načelu mora objasniti kako bi otkrivanje tog dokumenta na konkretan i stvaran način moglo potkopati javni interes u vezi s međunarodnim odnosima; |
| --- | --- |

36.

podsjeća da ako institucija odluči uskratiti pristup dokumentu za koji je zatraženo otkrivanje, ona u načelu mora objasniti kako bi otkrivanje tog dokumenta na konkretan i stvaran način moglo potkopati javni interes u vezi s međunarodnim odnosima;

| 37. | naglašava da, bez obzira na ta načela, to se još ne provodi u praksi, kako je pokazala presuda Općeg suda u predmetu T-529/09 (In ‘t Veld protiv Vijeća) u vezi s uskraćivanjem pristupa mišljenju pravne službe Vijeća o sporazumu TFTP koji su sklopili EU i SAD; |
| --- | --- |

37.

naglašava da, bez obzira na ta načela, to se još ne provodi u praksi, kako je pokazala presuda Općeg suda u predmetu T-529/09 (In ‘t Veld protiv Vijeća) u vezi s uskraćivanjem pristupa mišljenju pravne službe Vijeća o sporazumu TFTP koji su sklopili EU i SAD;

Mišljenja pravnih službi

| 38. | naglašava da mišljenja pravnih službi institucija moraju u načelu biti otkrivena, kako je naglašeno odlukom Suda u predmetu Turco da se „Uredbom (EZ) br. 1049/2001 nastoji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. preambule i članku 1., pružiti javnosti što obuhvatnije moguće pravo na pristup dokumentima institucija” (16); |
| --- | --- |

38.

naglašava da mišljenja pravnih službi institucija moraju u načelu biti otkrivena, kako je naglašeno odlukom Suda u predmetu Turco da se „Uredbom (EZ) br. 1049/2001 nastoji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. preambule i članku 1., pružiti javnosti što obuhvatnije moguće pravo na pristup dokumentima institucija” (16);

| 39. | podsjeća da, prije procjene o tome primjenjuje li se izuzeće iz članka 4. stavka 2. druge alineje o zaštiti pravnog savjeta, dotična institucija mora prvo potvrditi odnosi li se dokument za koje je zatraženo otkrivanje na pravni savjet, a ako se odnosi, mora odrediti na kojim je mjestima u dokumentu riječ o pravnom savjetu i na koje se stoga smije primijeniti izuzeće (Turco, stavak 38.); |
| --- | --- |

39.

podsjeća da, prije procjene o tome primjenjuje li se izuzeće iz članka 4. stavka 2. druge alineje o zaštiti pravnog savjeta, dotična institucija mora prvo potvrditi odnosi li se dokument za koje je zatraženo otkrivanje na pravni savjet, a ako se odnosi, mora odrediti na kojim je mjestima u dokumentu riječ o pravnom savjetu i na koje se stoga smije primijeniti izuzeće (Turco, stavak 38.);

| 40. | poziva institucije da poštuju presudu Turco o mišljenjima pravnih službi sastavljenu u okviru zakonodavnog postupka, u kojoj je donesena presuda da je „upravo otvorenost u tom pogledu ono što pridonosi davanju veće legitimnosti institucijama u očima europskih građana i povećanju njihova povjerenja u te institucije, omogućujući otvorenu raspravu o različitim stajalištima” te da „zapravo nedostatak informacija i rasprave dovodi do pojave nedoumica kod građana, ne samo u odnosu na zakonitost pojedinog akta nego i u vezi s legitimnošću postupka odlučivanja u cijelosti” (17); |
| --- | --- |

40.

poziva institucije da poštuju presudu Turco o mišljenjima pravnih službi sastavljenu u okviru zakonodavnog postupka, u kojoj je donesena presuda da je „upravo otvorenost u tom pogledu ono što pridonosi davanju veće legitimnosti institucijama u očima europskih građana i povećanju njihova povjerenja u te institucije, omogućujući otvorenu raspravu o različitim stajalištima” te da „zapravo nedostatak informacija i rasprave dovodi do pojave nedoumica kod građana, ne samo u odnosu na zakonitost pojedinog akta nego i u vezi s legitimnošću postupka odlučivanja u cijelosti” (17);

| 41. | naglašava da, kako je presuđeno u predmetu In ‘t Veld protiv Vijeća (T-529/09) (18), određena i predvidljiva prijetnja dotičnom interesu ne može biti utvrđena samo na temelju straha od otkrivanja građanima EU-a razlika u mišljenju institucija u vezi s pravnom podlogom za međunarodnu aktivnost Europske unije te stoga i straha od dovođenja u pitanje zakonitosti tog djelovanja; |
| --- | --- |

41.

naglašava da, kako je presuđeno u predmetu In ‘t Veld protiv Vijeća (T-529/09) (18), određena i predvidljiva prijetnja dotičnom interesu ne može biti utvrđena samo na temelju straha od otkrivanja građanima EU-a razlika u mišljenju institucija u vezi s pravnom podlogom za međunarodnu aktivnost Europske unije te stoga i straha od dovođenja u pitanje zakonitosti tog djelovanja;

Ublažavanje kazni za udruživanje u kartel

| 42. | naglašava da je Sud Europske unije u predmetu C-536/11 stavku 43. presudio da „svaki zahtjev za pristupanjem [spisima o kartelu] moraju pojedinačno ocijeniti [nacionalni sudovi], uzimajući u obzir relevantne čimbenike predmeta”; |
| --- | --- |

42.

naglašava da je Sud Europske unije u predmetu C-536/11 stavku 43. presudio da „svaki zahtjev za pristupanjem [spisima o kartelu] moraju pojedinačno ocijeniti [nacionalni sudovi], uzimajući u obzir relevantne čimbenike predmeta”;

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, nacionalnim vladama i parlamentima država članica, Europskom ombudsmanu, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i Vijeću Europe. |
| --- | --- |

43.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, nacionalnim vladama i parlamentima država članica, Europskom ombudsmanu, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i Vijeću Europe.

---

(1)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(2)  SL L 243, 27.9.2003., str. 1.

(3)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 72.

(4)  Vidi IFAW protiv Komisije (C-135/11 P), u čijem se stavku 75. navodi da „Opći sud nije bio u položaju da u određenom predmetu procijeni može li se valjano uskratiti pristup dokumentu na temelju izuzeća” jer se nije proučilo traženi dokument.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0369.

(6)  SL C 286 E, 22.10.2010., str. 12.

(7)  In ’t Veld protiv Vijeća (T-529/09), stavak 19.

(8)  In ’t Veld protiv Vijeća (T-529/09), stavak 75.

(9)  Komisija ne navodi za koliko je dokumenata zatražen pristup. Komisija je zaprimila 6 447 prvotnih zahtjeva za pristup dokumentima u 2011. i 6 014 u 2012.

(10)  Vijeće protiv In 't Veld (intervencija Europskog parlamenta u znak potpore gđi In 't Veld).

(11)  Predmeti Batchelor (T-362/08), IFAW II (T-250/08), Navigazione Libera del Golfo (T-109/05 and T-444/05), Jordana (T-161/04), CDC (T-437/08) i LPN (T-29/08).

(12)  Njemačka protiv Komisije (T-59/09), EnBW protiv Komisije (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10).

(13)  Postoji još predmet Dennekamp (T-82/08), u kojem je Opći sud potvrdio odluku Parlamenta na osnovi zaštite osobnih podataka.

(14)  Vidi predmet IFAW u vezi s dotičnim dokumentima koje su pružile države članice i obvezu Općeg suda da ocijeni dotične dokumente; i dva druga predmeta u vezi s postupcima kontrole udruživanja Agrofert (C-477/10 P) i Éditions Odile Jacob (C-404/10 P). Navedene tri odluke Suda nisu opisane u godišnjem izvješću Komisije.

(15)  Vijeće protiv Access Info Europe, predmet C-280/11 P.

(16)  Zajednički predmeti Švedska i Turco protiv Vijeća i Komisije (C-39/05 P i C-52/05 P), stavak 35.

(17)  Zajednički postupci Švedska i Turco protiv Vijeća i Komisije (C-39/05 P i C-52/05 P), stavak 59.

(18)  In ’t Veld protiv Vijeća (T-529/09), stavak 75.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/35

---

P7_TA(2014)0204

Aktivnosti Odbora za predstavke tijekom 2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o djelatnostima Odbora za predstavke tijekom 2013. godine (2014/2008(INI))

(2017/C 378/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir značaj prava na predstavku i važnost za parlamentarna tijela da odmah budu upoznata s posebnim preokupacijama i stavovima građana EU-a i osoba koje u njemu borave, kao što je predviđeno u člancima 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir značaj prava na predstavku i važnost za parlamentarna tijela da odmah budu upoznata s posebnim preokupacijama i stavovima građana EU-a i osoba koje u njemu borave, kao što je predviđeno u člancima 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir odredbe Povelje o temeljnim pravima Europske unije i posebno članak 44. o pravu na predstavku Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe Povelje o temeljnim pravima Europske unije i posebno članak 44. o pravu na predstavku Europskom parlamentu,

| — | uzimajući o obzir odredbe Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s prekršajnim postupkom, posebno članke 258. i 260., |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir odredbe Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s prekršajnim postupkom, posebno članke 258. i 260.,

| — | uzimajući u obzir članak 48. i članak 202. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. i članak 202. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A7-0131/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A7-0131/2014),

| A. | imajući na umu da je u 2013., koja je bila „godina europskog građanina”, primljeno 2 885 predstavki, što predstavlja povećanje od gotovo 45 % u odnosu na 2012.; i da je u tekućem parlamentarnom sazivu do sada evidentirano gotovo 10 000 predstavki; |
| --- | --- |

A.

imajući na umu da je u 2013., koja je bila „godina europskog građanina”, primljeno 2 885 predstavki, što predstavlja povećanje od gotovo 45 % u odnosu na 2012.; i da je u tekućem parlamentarnom sazivu do sada evidentirano gotovo 10 000 predstavki;

| B. | budući da je taj broj, unatoč tome što je skroman u usporedbi s brojem stanovnika Europske unije, ipak je pokazatelj znatnog porasta osviještenosti o pravu na predstavku i legitimnih očekivanja u pogledu korisnosti postupka podnošenja predstavki kao sredstva kojim se skreće pozornost europskih institucija i država članica na preokupacije građana pojedinaca, lokalnih zajednica, nevladinih organizacija i dobrovoljnih udruga te privatnih poduzeća; |
| --- | --- |

B.

budući da je taj broj, unatoč tome što je skroman u usporedbi s brojem stanovnika Europske unije, ipak je pokazatelj znatnog porasta osviještenosti o pravu na predstavku i legitimnih očekivanja u pogledu korisnosti postupka podnošenja predstavki kao sredstva kojim se skreće pozornost europskih institucija i država članica na preokupacije građana pojedinaca, lokalnih zajednica, nevladinih organizacija i dobrovoljnih udruga te privatnih poduzeća;

| C. | budući da europske građane izravno predstavlja jedina institucija EU-a koju oni biraju – Europski parlament; imajući na umu da im pravo na predstavku daje priliku da se izravno obrate svojim predstavnicima; |
| --- | --- |

C.

budući da europske građane izravno predstavlja jedina institucija EU-a koju oni biraju – Europski parlament; imajući na umu da im pravo na predstavku daje priliku da se izravno obrate svojim predstavnicima;

| D. | imajući na umu da pravo na predstavke poboljšava sposobnost Europskog parlamenta da udovolji zahtjevima građana i rezidenata Unije, dok istodobno, kad je to legitimno i opravdano, može ljudima ponuditi otvoren, demokratski i transparentan mehanizam dobivanja izvansudskog pravnog lijeka za svoje pritužbe, posebno kad se to odnosi na probleme pri provedbi europskog zakonodavstva; budući da predstavke pružaju vrijedne povratne informacije zakonodavcima i izvršnim tijelima na razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

D.

imajući na umu da pravo na predstavke poboljšava sposobnost Europskog parlamenta da udovolji zahtjevima građana i rezidenata Unije, dok istodobno, kad je to legitimno i opravdano, može ljudima ponuditi otvoren, demokratski i transparentan mehanizam dobivanja izvansudskog pravnog lijeka za svoje pritužbe, posebno kad se to odnosi na probleme pri provedbi europskog zakonodavstva; budući da predstavke pružaju vrijedne povratne informacije zakonodavcima i izvršnim tijelima na razini EU-a i na nacionalnoj razini;

| E. | budući da treba spriječiti daljnje nepopravljive gubitke biološke raznolikosti, pogotovo unutar područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000; budući da su se države članice obvezale osigurati zaštitu posebnih područja očuvanja prema Direktivi o staništima (92/43/EEZ) i Direktivi o pticama (79/409/EEZ); budući da unatoč tome što Komisija može u potpunosti provjeriti usklađenost sa zakonom EU-a tek nakon što nacionalna tijela donesu konačnu odluku, važno je, posebno što se tiče pitanja okoliša, u ranoj fazi provjeriti primjenjuju li lokalna, regionalna i nacionalna tijela sve relevantne postupovne zahtjeve u skladu sa zakonima EU-a, uključujući provođenje načela predostrožnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da treba spriječiti daljnje nepopravljive gubitke biološke raznolikosti, pogotovo unutar područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000; budući da su se države članice obvezale osigurati zaštitu posebnih područja očuvanja prema Direktivi o staništima (92/43/EEZ) i Direktivi o pticama (79/409/EEZ); budući da unatoč tome što Komisija može u potpunosti provjeriti usklađenost sa zakonom EU-a tek nakon što nacionalna tijela donesu konačnu odluku, važno je, posebno što se tiče pitanja okoliša, u ranoj fazi provjeriti primjenjuju li lokalna, regionalna i nacionalna tijela sve relevantne postupovne zahtjeve u skladu sa zakonima EU-a, uključujući provođenje načela predostrožnosti;

| F. | budući da je nužno povećati sudjelovanje građana u postupku donošenja odluka EU-a, s ciljem jačanja njegove legitimnosti i odgovornosti; budući da postupak podnošenja predstavki također predstavlja sredstvo za uspostavu stvarne provjere napetosti unutar europskih društava, posebno tijekom gospodarske krize i socijalnog nemira koji su posljedica utjecaja koji je krah svjetskih financijskih tržišta i bankarskih sustava ostavio na ljude u Europi; podsjećajući da je u rujnu 2013. Odbor za predstavke organizirao javno saslušanje o toj temi na kojem su sudjelovali podnositelji predstavki; budući da su pozornost odbora privukle mnoge predstavke o financijskim nepravilnostima spram prava potrošača te zlouporabama tih prava u bankarskom sektoru, a posebno dramatične posljedice deložiranja čitavih obitelji zbog nezakonitih klauzula o hipoteci; |
| --- | --- |

F.

budući da je nužno povećati sudjelovanje građana u postupku donošenja odluka EU-a, s ciljem jačanja njegove legitimnosti i odgovornosti; budući da postupak podnošenja predstavki također predstavlja sredstvo za uspostavu stvarne provjere napetosti unutar europskih društava, posebno tijekom gospodarske krize i socijalnog nemira koji su posljedica utjecaja koji je krah svjetskih financijskih tržišta i bankarskih sustava ostavio na ljude u Europi; podsjećajući da je u rujnu 2013. Odbor za predstavke organizirao javno saslušanje o toj temi na kojem su sudjelovali podnositelji predstavki; budući da su pozornost odbora privukle mnoge predstavke o financijskim nepravilnostima spram prava potrošača te zlouporabama tih prava u bankarskom sektoru, a posebno dramatične posljedice deložiranja čitavih obitelji zbog nezakonitih klauzula o hipoteci;

| G. | budući da se predstavkama upućenim Odboru za predstavke često pružaju informacije korisne za druge odbore Europskog parlamenta, odgovorne za izradu zakonodavstva osmišljenog radi uspostave socioekonomski i ekološki sigurnijeg, čvršćeg, poštenijeg i uspješnijeg temelja za budućnost svih građana i rezidenata u Europi; |
| --- | --- |

G.

budući da se predstavkama upućenim Odboru za predstavke često pružaju informacije korisne za druge odbore Europskog parlamenta, odgovorne za izradu zakonodavstva osmišljenog radi uspostave socioekonomski i ekološki sigurnijeg, čvršćeg, poštenijeg i uspješnijeg temelja za budućnost svih građana i rezidenata u Europi;

| H. | budući da se svaka predstavka procjenjuje i tretira zasebno, čak i ako ju je podnio samo jedan građanin ili rezident EU-a, te svaki podnositelj predstavke ima pravo primiti odgovor na svom jeziku; |
| --- | --- |

H.

budući da se svaka predstavka procjenjuje i tretira zasebno, čak i ako ju je podnio samo jedan građanin ili rezident EU-a, te svaki podnositelj predstavke ima pravo primiti odgovor na svom jeziku;

| I. | imajući na umu da će se vrijeme za njezinu obradu i odgovor razlikovati ovisno o prirodi i složenosti primljene predstavke, ali da treba učiniti sve kako bi se propisno odgovorilo na upite podnositelja predstavki u razumnom vremenskom okviru te na prikladan način, ne samo u smislu postupka već i sadržaja; |
| --- | --- |

I.

imajući na umu da će se vrijeme za njezinu obradu i odgovor razlikovati ovisno o prirodi i složenosti primljene predstavke, ali da treba učiniti sve kako bi se propisno odgovorilo na upite podnositelja predstavki u razumnom vremenskom okviru te na prikladan način, ne samo u smislu postupka već i sadržaja;

| J. | budući da podnositelji predstavki, o čijim se predstavkama naknadno raspravlja tijekom redovitih sjednica Odbora za predstavke, mogu potpuno sudjelovati, imaju pravo predstaviti svoju predstavku s detaljnijim informacijama i tako aktivno doprinijeti radu Odbora pružajući dodatne informacije i informacije iz prve ruke članovima Odbora i Europskoj komisiji te predstavnicima država članica koji mogu biti prisutni; te budući da je 185 podnositelja predstavki prisustvovalo raspravama Odbora u 2013. i u njima aktivno sudjelovalo; |
| --- | --- |

J.

budući da podnositelji predstavki, o čijim se predstavkama naknadno raspravlja tijekom redovitih sjednica Odbora za predstavke, mogu potpuno sudjelovati, imaju pravo predstaviti svoju predstavku s detaljnijim informacijama i tako aktivno doprinijeti radu Odbora pružajući dodatne informacije i informacije iz prve ruke članovima Odbora i Europskoj komisiji te predstavnicima država članica koji mogu biti prisutni; te budući da je 185 podnositelja predstavki prisustvovalo raspravama Odbora u 2013. i u njima aktivno sudjelovalo;

| K. | imajući na umu da se rad Odbora za predstavke u cijelosti temelji na ulaznim podacima i doprinosima podnositelja predstavki, zajedno s rezultatima vlastitih istraga svakog slučaja, po potrebi dopunjenog dodatnim stručnim mišljenjem Komisije, država članica ili drugih tijela; i budući da su njihovi programi postavljeni prema prioritetima i organizirani na temelju odluka koje su na demokratski način donijeli njihovi članovi; |
| --- | --- |

K.

imajući na umu da se rad Odbora za predstavke u cijelosti temelji na ulaznim podacima i doprinosima podnositelja predstavki, zajedno s rezultatima vlastitih istraga svakog slučaja, po potrebi dopunjenog dodatnim stručnim mišljenjem Komisije, država članica ili drugih tijela; i budući da su njihovi programi postavljeni prema prioritetima i organizirani na temelju odluka koje su na demokratski način donijeli njihovi članovi;

| L. | imajući na umu da kriteriji za prihvaćanje predstavki, pod uvjetima Ugovora i pravila Parlamenta, ukazuju na to da se predstavka mora odnositi na pitanje koje pripada području djelovanja Unije i koje izravno utječe na podnositelja predstavke; te budući da je rezultat toga udio primljenih predstavki koje su proglašene neprihvatljivim jer ne odgovaraju navedenim kriterijima; |
| --- | --- |

L.

imajući na umu da kriteriji za prihvaćanje predstavki, pod uvjetima Ugovora i pravila Parlamenta, ukazuju na to da se predstavka mora odnositi na pitanje koje pripada području djelovanja Unije i koje izravno utječe na podnositelja predstavke; te budući da je rezultat toga udio primljenih predstavki koje su proglašene neprihvatljivim jer ne odgovaraju navedenim kriterijima;

| M. | budući da pravo na predstavku predstavlja ključan instrument za sudjelovanje i demokratski nadzor od strane građana te se njegova pravilna primjena mora osigurati od početka do kraja postupka; budući da to pravo mora i dalje biti u potpunosti zajamčeno, neovisno o interesima vlada; budući da ovo načelo na razini EU-a mora poslužiti kao primjer za obradu predstavki unutar ovog Parlamenta i od strane Komisije; |
| --- | --- |

M.

budući da pravo na predstavku predstavlja ključan instrument za sudjelovanje i demokratski nadzor od strane građana te se njegova pravilna primjena mora osigurati od početka do kraja postupka; budući da to pravo mora i dalje biti u potpunosti zajamčeno, neovisno o interesima vlada; budući da ovo načelo na razini EU-a mora poslužiti kao primjer za obradu predstavki unutar ovog Parlamenta i od strane Komisije;

| N. | budući da su gore navedene kriterije ispitali sudovi i budući da su u presudama Suda Europske unije, na primjer u predmetu T-308/07, potvrđeni kriteriji u vezi s pravom na predstavku i činjenicom da izjave koje se odnose na neprihvatljive predstavke moraju biti dobro utemeljene i zahtijevaju da ih Odbor opravda u svojoj kasnijoj korespondenciji s podnositeljem predstavke; i na primjer u predmetu T-280/09 i T-160/10, u vezi s predstavkama koje se mogu smatrati prekomjerno nepreciznim u pogledu njihova sadržaja; |
| --- | --- |

N.

budući da su gore navedene kriterije ispitali sudovi i budući da su u presudama Suda Europske unije, na primjer u predmetu T-308/07, potvrđeni kriteriji u vezi s pravom na predstavku i činjenicom da izjave koje se odnose na neprihvatljive predstavke moraju biti dobro utemeljene i zahtijevaju da ih Odbor opravda u svojoj kasnijoj korespondenciji s podnositeljem predstavke; i na primjer u predmetu T-280/09 i T-160/10, u vezi s predstavkama koje se mogu smatrati prekomjerno nepreciznim u pogledu njihova sadržaja;

| O. | budući da se uz primljene predstavke u vezi s utjecajem krize na europske građane i rezidente, druga ključna pitanja podnositelja predstavki odnose na zakone o okolišu (posebno na pitanja gospodarenja otpadom i upravljanje vodom), temeljna prava (posebno prava djeteta, prava osoba s invaliditetom i pitanja u vezi sa zdravljem), pravo na vlasništvo nad nekretninama i pokretninama, pitanja slobodnog kretanja osoba, razne oblike diskriminacije, a osobito na temelju etničke pripadnosti, kulture ili jezika, pitanja vize, imigracije i zapošljavanja, te predstavke o sudskim postupcima, navodnoj korupciji, kašnjenjima u pravnim postupcima i mnoga druga područja djelovanja; |
| --- | --- |

O.

budući da se uz primljene predstavke u vezi s utjecajem krize na europske građane i rezidente, druga ključna pitanja podnositelja predstavki odnose na zakone o okolišu (posebno na pitanja gospodarenja otpadom i upravljanje vodom), temeljna prava (posebno prava djeteta, prava osoba s invaliditetom i pitanja u vezi sa zdravljem), pravo na vlasništvo nad nekretninama i pokretninama, pitanja slobodnog kretanja osoba, razne oblike diskriminacije, a osobito na temelju etničke pripadnosti, kulture ili jezika, pitanja vize, imigracije i zapošljavanja, te predstavke o sudskim postupcima, navodnoj korupciji, kašnjenjima u pravnim postupcima i mnoga druga područja djelovanja;

| P. | budući da se mnogi podnositelji predstavki, posebno među mlađim dijelom stanovništva, uvelike koriste društvenim medijima kao sredstvom komunikacije, i imajući na umu da je Odbor za predstavke razvio vlastitu mrežu pod pokroviteljstvom Europskog parlamenta i redovito ga na glavnim društvenim medijima prati rastući broj ljudi; budući da su ti mediji osobito aktivni i da su se pokazali korisnima tijekom sjednica Odbora; te budući da je znatan broj osoba, trenutno njih 1 500, pretplaćeno na glasilo Odbora, PETI Journal; |
| --- | --- |

P.

budući da se mnogi podnositelji predstavki, posebno među mlađim dijelom stanovništva, uvelike koriste društvenim medijima kao sredstvom komunikacije, i imajući na umu da je Odbor za predstavke razvio vlastitu mrežu pod pokroviteljstvom Europskog parlamenta i redovito ga na glavnim društvenim medijima prati rastući broj ljudi; budući da su ti mediji osobito aktivni i da su se pokazali korisnima tijekom sjednica Odbora; te budući da je znatan broj osoba, trenutno njih 1 500, pretplaćeno na glasilo Odbora, PETI Journal;

| Q. | budući da u tom kontekstu Odbor za predstavke radi u suradnji s nadležnim službama unutar Europskog parlamenta kako bi razvio novi višejezični mrežni portal koji zamjenjuje prijašnje, ograničenije elektroničko sredstvo za podnošenje predstavki na mrežnoj stranici Europarl; budući da je novi portal osmišljen za povećanje administrativne učinkovitosti te istodobno pospješuje transparentnost i interaktivnost postupka podnošenja predstavki u korist podnositelja predstavki i zastupnika u Europskom parlamentu te šire javnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da u tom kontekstu Odbor za predstavke radi u suradnji s nadležnim službama unutar Europskog parlamenta kako bi razvio novi višejezični mrežni portal koji zamjenjuje prijašnje, ograničenije elektroničko sredstvo za podnošenje predstavki na mrežnoj stranici Europarl; budući da je novi portal osmišljen za povećanje administrativne učinkovitosti te istodobno pospješuje transparentnost i interaktivnost postupka podnošenja predstavki u korist podnositelja predstavki i zastupnika u Europskom parlamentu te šire javnosti;

| R. | u tom kontekstu podsjeća na odluku, koju je podržao na temelju godišnjeg izvješća za 2012., o tome da postupak podnošenja predstavki učini učinkovitijim, transparentnijim i nepristranijim te istodobno zaštiti prava članova Odbora za predstavke na sudjelovanje kako bi obrada predstavki izdržala sudsko preispitivanje čak i na postupovnoj razini; |
| --- | --- |

R.

u tom kontekstu podsjeća na odluku, koju je podržao na temelju godišnjeg izvješća za 2012., o tome da postupak podnošenja predstavki učini učinkovitijim, transparentnijim i nepristranijim te istodobno zaštiti prava članova Odbora za predstavke na sudjelovanje kako bi obrada predstavki izdržala sudsko preispitivanje čak i na postupovnoj razini;

| S. | budući da Odbor za predstavke i dalje pokazuje aktivno zanimanje za način na koji se primjenjuje Uredba o Europskoj građanskoj inicijativi te je svjestan mnogih slabosti i prilično teške prirode postojećeg zakonskog okvira kojim se u potpunosti ne prevodi duh odredbe Ugovora usprkos naporima Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke u pogledu njegove razrade; budući da će se pod uvjetima klauzule o preispitivanju Parlament uključiti u rasprave o reviziji ove Uredbe tri godine nakon njezina stupanja na snagu; |
| --- | --- |

S.

budući da Odbor za predstavke i dalje pokazuje aktivno zanimanje za način na koji se primjenjuje Uredba o Europskoj građanskoj inicijativi te je svjestan mnogih slabosti i prilično teške prirode postojećeg zakonskog okvira kojim se u potpunosti ne prevodi duh odredbe Ugovora usprkos naporima Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke u pogledu njegove razrade; budući da će se pod uvjetima klauzule o preispitivanju Parlament uključiti u rasprave o reviziji ove Uredbe tri godine nakon njezina stupanja na snagu;

| T. | budući da će se uskoro provesti odredbe Uredbe o Europskoj građanskoj inicijativi u vezi s organizacijom javnog saslušanja u pogledu uspješnih inicijativa u prostorijama Europskog parlamenta, uključujući vodeći odbor sa zakonodavnom nadležnošću za predmet inicijative te Odbor za predstavke u skladu s uvjetima Poslovnika Parlamenta i provedbenim pravilima Predsjedništva; |
| --- | --- |

T.

budući da će se uskoro provesti odredbe Uredbe o Europskoj građanskoj inicijativi u vezi s organizacijom javnog saslušanja u pogledu uspješnih inicijativa u prostorijama Europskog parlamenta, uključujući vodeći odbor sa zakonodavnom nadležnošću za predmet inicijative te Odbor za predstavke u skladu s uvjetima Poslovnika Parlamenta i provedbenim pravilima Predsjedništva;

| U. | imajući na umu da su posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica u vezi s predstavkama o kojima je pokrenuta istraga, a koje Odbor za predstavke redovito organizira o osobito prioritetnim pitanjima veoma korisni te da izvješća o tim posjetima trebaju biti što kvalitetnija, vjerodostojnija i sastavljena u pouzdanoj suradnji što će dovesti do željenog konsenzusa među sudionicima; podsjeća da su u 2013. bila organizirana dva takva posjeta Španjolskoj te po jedan Poljskoj, Danskoj, Grčkoj; budući da bi veća fleksibilnost u vezi s praktičnim dijelom organizacije tih posjeta, posebno u pogledu odgovarajućih tjedana, doprinijela njihovom većem uspjehu osobito kada se radi o dostupnosti zastupnika i smanjenju rizika od otkazivanja; |
| --- | --- |

U.

imajući na umu da su posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica u vezi s predstavkama o kojima je pokrenuta istraga, a koje Odbor za predstavke redovito organizira o osobito prioritetnim pitanjima veoma korisni te da izvješća o tim posjetima trebaju biti što kvalitetnija, vjerodostojnija i sastavljena u pouzdanoj suradnji što će dovesti do željenog konsenzusa među sudionicima; podsjeća da su u 2013. bila organizirana dva takva posjeta Španjolskoj te po jedan Poljskoj, Danskoj, Grčkoj; budući da bi veća fleksibilnost u vezi s praktičnim dijelom organizacije tih posjeta, posebno u pogledu odgovarajućih tjedana, doprinijela njihovom većem uspjehu osobito kada se radi o dostupnosti zastupnika i smanjenju rizika od otkazivanja;

| V. | imajući na umu odgovornosti Odbora u vezi s uredom Europskog ombudsmana koji je odgovoran za istraživanje pritužbi građana EU-a o mogućim nepravilnostima unutar institucija i tijela EU-a, o čemu sastavlja vlastito godišnje izvješće na temelju godišnjeg izvješća Europskog ombudsmana; i podsjećajući da je 2013. Odbor bio aktivno uključen u organizaciju izbora novog Europskog ombudsmana nakon umirovljenja dotadašnjega nositelja dužnosti ombudsmana Nikiforosa Diamandourosa; |
| --- | --- |

V.

imajući na umu odgovornosti Odbora u vezi s uredom Europskog ombudsmana koji je odgovoran za istraživanje pritužbi građana EU-a o mogućim nepravilnostima unutar institucija i tijela EU-a, o čemu sastavlja vlastito godišnje izvješće na temelju godišnjeg izvješća Europskog ombudsmana; i podsjećajući da je 2013. Odbor bio aktivno uključen u organizaciju izbora novog Europskog ombudsmana nakon umirovljenja dotadašnjega nositelja dužnosti ombudsmana Nikiforosa Diamandourosa;

| W. | budući da, iako su zastupnici u Europskom parlamentu uspješno izabrali novog Europskog ombudsmana, gđu Emily O'Reilly, na mandat s početkom od 1. listopada 2013., na početku sljedećeg saziva moraju se ponovno održati izbori, budući da je to predviđeno člankom 204. Poslovnika Parlamenta i budući da bi bilo mudro osigurati pravodobnu objavu jasnih i transparentnih pravila tog postupka koja dodatno razjašnjavaju odgovornost Odbora za predstavke u tom postupku i osiguravaju odgovarajuću transparentnost izbora, posebno uporabom poboljšane namjenske mrežne usluge; |
| --- | --- |

W.

budući da, iako su zastupnici u Europskom parlamentu uspješno izabrali novog Europskog ombudsmana, gđu Emily O'Reilly, na mandat s početkom od 1. listopada 2013., na početku sljedećeg saziva moraju se ponovno održati izbori, budući da je to predviđeno člankom 204. Poslovnika Parlamenta i budući da bi bilo mudro osigurati pravodobnu objavu jasnih i transparentnih pravila tog postupka koja dodatno razjašnjavaju odgovornost Odbora za predstavke u tom postupku i osiguravaju odgovarajuću transparentnost izbora, posebno uporabom poboljšane namjenske mrežne usluge;

| X. | budući da je Odbor za predstavke član mreže europskih ombudsmana koja uključuje odbore za predstavke nacionalnih parlamenata u državama u kojima oni postoje, i budući da je važno da suradnja između odbora za predstavke bude dodatno naglašena i gdje je to praktično, dodatno pojačana, te da bi Europski parlament u tom pogledu mogao imati središnju ulogu u interesu europskih građana; |
| --- | --- |

X.

budući da je Odbor za predstavke član mreže europskih ombudsmana koja uključuje odbore za predstavke nacionalnih parlamenata u državama u kojima oni postoje, i budući da je važno da suradnja između odbora za predstavke bude dodatno naglašena i gdje je to praktično, dodatno pojačana, te da bi Europski parlament u tom pogledu mogao imati središnju ulogu u interesu europskih građana;

| Y. | budući da Odbor za predstavke namjerava biti koristan i transparentan alat na usluzi građanima i rezidentima u EU-u i budući da Odbor provodi demokratsku kontrolu i nadzor nad mnogim aspektima djelovanja Europske unije, posebno u vezi sa zakonima EU-a koje provode nacionalna tijela; te budući da Odbor na temelju primljenih predstavki može dodatno doprinijeti s jedne strane dosljednijoj i koordiniranijoj primjeni zakonodavstva EU-a, a s druge strane poboljšanju budućeg zakonodavstva EU-a skrećući pozornost na pouke koje bi trebalo izvući iz sadržaja primljenih predstavki. |
| --- | --- |

Y.

budući da Odbor za predstavke namjerava biti koristan i transparentan alat na usluzi građanima i rezidentima u EU-u i budući da Odbor provodi demokratsku kontrolu i nadzor nad mnogim aspektima djelovanja Europske unije, posebno u vezi sa zakonima EU-a koje provode nacionalna tijela; te budući da Odbor na temelju primljenih predstavki može dodatno doprinijeti s jedne strane dosljednijoj i koordiniranijoj primjeni zakonodavstva EU-a, a s druge strane poboljšanju budućeg zakonodavstva EU-a skrećući pozornost na pouke koje bi trebalo izvući iz sadržaja primljenih predstavki.

| Z. | budući da je ovo izvješće zadnje godišnje izvješće Odbora za predstavke u 7. sazivu Europskog parlamenta zbog čega se u njemu iznose aktivnosti Odbora u 2013. te daje pregled cijelog parlamentarnog saziva ocjenjujući u kojoj je mjeri Odbor uspio ispuniti očekivanja građana nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

Z.

budući da je ovo izvješće zadnje godišnje izvješće Odbora za predstavke u 7. sazivu Europskog parlamenta zbog čega se u njemu iznose aktivnosti Odbora u 2013. te daje pregled cijelog parlamentarnog saziva ocjenjujući u kojoj je mjeri Odbor uspio ispuniti očekivanja građana nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona;

| 1. | potvrđuje značajnu i temeljnu ulogu Odbora za predstavke u obrani i promicanju prava građana i rezidenata EU-a osiguravanjem da se preko postupka podnošenja predstavki bolje prepoznaju preokupacije podnositelja predstavki i gdje god je to moguće riješe njihove zakonite pritužbe u razumnom vremenskom roku; |
| --- | --- |

1.

potvrđuje značajnu i temeljnu ulogu Odbora za predstavke u obrani i promicanju prava građana i rezidenata EU-a osiguravanjem da se preko postupka podnošenja predstavki bolje prepoznaju preokupacije podnositelja predstavki i gdje god je to moguće riješe njihove zakonite pritužbe u razumnom vremenskom roku;

| 2. | odlučan je u namjeri da postupak predstavki učini učinkovitijim, transparentnijim i nepristranijim, te da istodobno zaštiti pravo članova Odbora za predstavke na sudjelovanje kako bi obrada predstavki izdržala sudsko preispitivanje čak i na postupovnoj razini; |
| --- | --- |

2.

odlučan je u namjeri da postupak predstavki učini učinkovitijim, transparentnijim i nepristranijim, te da istodobno zaštiti pravo članova Odbora za predstavke na sudjelovanje kako bi obrada predstavki izdržala sudsko preispitivanje čak i na postupovnoj razini;

| 3. | naglašava da Odbor za predstavke zajedno s drugim institucijama i tijelima, kao što su istražni odbori i Europski ombudsman, ima neovisnu i jasno definiranu ulogu kao mjesto za kontakt sa svakim pojedinim građaninom; naglašava da su ta tijela, zajedno s europskom građanskom inicijativom, temeljni instrumenti za demokratsku EU i stvaranje europskog demosa te se stoga mora jamčiti propisan pristup tim tijelima i njihovo pouzdano funkcioniranje; |
| --- | --- |

3.

naglašava da Odbor za predstavke zajedno s drugim institucijama i tijelima, kao što su istražni odbori i Europski ombudsman, ima neovisnu i jasno definiranu ulogu kao mjesto za kontakt sa svakim pojedinim građaninom; naglašava da su ta tijela, zajedno s europskom građanskom inicijativom, temeljni instrumenti za demokratsku EU i stvaranje europskog demosa te se stoga mora jamčiti propisan pristup tim tijelima i njihovo pouzdano funkcioniranje;

| 4. | ističe da se tijekom sadašnjeg parlamentarnog saziva Odbor za predstavke suočavao s izazovima kako bi ispunio očekivanja građana Europske unije; naglašava kako je važno da su građani izravno uključeni u aktivnosti Parlamenta te da se članovi Odbora bave rješavanjem njihovih preokupacija, prijedloga i pritužbi; ističe koliko puno je učinjeno kako bi se riješili mogući slučajevi kršenja prava građana te surađujući s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima pri pitanjima u vezi s primjenom europskih zakona; istodobno je zadržao ključnu ulogu u ponovnom povezivanju s europskim građanima i jačanju demokratske legitimnosti i odgovornosti postupka donošenja odluka u EU-u; |
| --- | --- |

4.

ističe da se tijekom sadašnjeg parlamentarnog saziva Odbor za predstavke suočavao s izazovima kako bi ispunio očekivanja građana Europske unije; naglašava kako je važno da su građani izravno uključeni u aktivnosti Parlamenta te da se članovi Odbora bave rješavanjem njihovih preokupacija, prijedloga i pritužbi; ističe koliko puno je učinjeno kako bi se riješili mogući slučajevi kršenja prava građana te surađujući s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima pri pitanjima u vezi s primjenom europskih zakona; istodobno je zadržao ključnu ulogu u ponovnom povezivanju s europskim građanima i jačanju demokratske legitimnosti i odgovornosti postupka donošenja odluka u EU-u;

| 5. | podsjeća na značajnu ulogu Komisije koja je pomogla pri obradi slučajeva iz peticija; smatra da bi Komisija trebala temeljitije istraživati predstavke i promatrati suštinu slučajeva vodeći računa o zakonodavstvu EU-a; naglašava važnost transparentnosti u tim postupcima i prikladnog javnog pristupa relevantnim dokumentima i informacijama u vezi sa slučajem; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na značajnu ulogu Komisije koja je pomogla pri obradi slučajeva iz peticija; smatra da bi Komisija trebala temeljitije istraživati predstavke i promatrati suštinu slučajeva vodeći računa o zakonodavstvu EU-a; naglašava važnost transparentnosti u tim postupcima i prikladnog javnog pristupa relevantnim dokumentima i informacijama u vezi sa slučajem;

| 6. | naglašava važnost proaktivnog praćenja i pravodobnih preventivnih mjera od strane Komisije ako postoji utemeljeni dokaz da bi se određenim planiranim i objavljenim projektima moglo kršiti zakonodavstvo EU -a; |
| --- | --- |

6.

naglašava važnost proaktivnog praćenja i pravodobnih preventivnih mjera od strane Komisije ako postoji utemeljeni dokaz da bi se određenim planiranim i objavljenim projektima moglo kršiti zakonodavstvo EU -a;

| 7. | uočava raznolikost ključnih tematskih područja iz predstavki građana, kao što su temeljna prava, unutarnje tržište, zakoni o okolišu, javno zdravstvo, skrb djece, prijevoz i gradnja, španjolski Zakon o obali, nova Uredba o dobrom upravljanju, osobe s invaliditetom, diskriminacija na temelju dobi, javni pristup dokumentima, europske škole, fiskalna unija, industrija čelika, prava životinja i mnoga druga; |
| --- | --- |

7.

uočava raznolikost ključnih tematskih područja iz predstavki građana, kao što su temeljna prava, unutarnje tržište, zakoni o okolišu, javno zdravstvo, skrb djece, prijevoz i gradnja, španjolski Zakon o obali, nova Uredba o dobrom upravljanju, osobe s invaliditetom, diskriminacija na temelju dobi, javni pristup dokumentima, europske škole, fiskalna unija, industrija čelika, prava životinja i mnoga druga;

| 8. | smatra da predstavke koje se odnose na navedena tematska područja dokazuju da su nezadovoljavajući prijenos zakonodavstva EU-a ili zloupotreba zakona još uvijek česta i raširena pojava; |
| --- | --- |

8.

smatra da predstavke koje se odnose na navedena tematska područja dokazuju da su nezadovoljavajući prijenos zakonodavstva EU-a ili zloupotreba zakona još uvijek česta i raširena pojava;

| 9. | smatra da je važno ojačati suradnju s parlamentima i vladama država članica koja će se temeljiti na uzajamnosti i po potrebi poticati nadležna tijela država članica da potpuno transparentno prenesu i provedu zakonodavstvo EU-a; naglašava važnost suradnje Komisije s državama članicama te izražava žaljenje zbog nemara nekih država članica u pogledu prijenosa i provedbe europskog zakonodavstva u cijelosti, posebno zakonodavstva o okolišu; |
| --- | --- |

9.

smatra da je važno ojačati suradnju s parlamentima i vladama država članica koja će se temeljiti na uzajamnosti i po potrebi poticati nadležna tijela država članica da potpuno transparentno prenesu i provedu zakonodavstvo EU-a; naglašava važnost suradnje Komisije s državama članicama te izražava žaljenje zbog nemara nekih država članica u pogledu prijenosa i provedbe europskog zakonodavstva u cijelosti, posebno zakonodavstva o okolišu;

| 10. | podsjeća da Odbor za predstavke kao sastavni dio svoje djelatnosti razmatra prihvatljive predstavke, koje se odnose na načela i sadržaj Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Povelje o temeljnim pravima Europske unije, te da provodi istrage o svakom pojedinom slučaju; podsjeća na to da zbog članka 51. Povelje Europska komisija često nije mogla ništa poduzeti kad je to zahtijevao Odbor; naglašava da su očekivanja građana mnogo veća od onoga što je predviđeno strogo zakonskim odredbama Povelje; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da Odbor za predstavke kao sastavni dio svoje djelatnosti razmatra prihvatljive predstavke, koje se odnose na načela i sadržaj Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Povelje o temeljnim pravima Europske unije, te da provodi istrage o svakom pojedinom slučaju; podsjeća na to da zbog članka 51. Povelje Europska komisija često nije mogla ništa poduzeti kad je to zahtijevao Odbor; naglašava da su očekivanja građana mnogo veća od onoga što je predviđeno strogo zakonskim odredbama Povelje;

| 11. | čestita Odboru na radu u vezi s primljenim predstavkama o pitanjima invaliditeta čiji je broj znatno porastao u 2013.; primjećuje napore koji su poduzeti za osiguranje uspješnog pokretanja okvira EU-a na temelju uvjeta iz članka 33. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom pri čemu se Odbor za predstavke povezao s Europskom komisijom, Agencijom za temeljna prava i Europskim forumom osoba s invaliditetom te primjećuje želju Odbora da nastavi podupirati tu aktivnost; žali zbog toga što je uključenost Odbora za predstavke u Okvir Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom kasnije okončana i što je bio zamijenjen zakonodavnim odborima koji također imaju nadležnost u ovom području; smatra da je potonja odluka utemeljena na pogrešnom tumačenju funkcija dodijeljenih u sklopu Okvira Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

11.

čestita Odboru na radu u vezi s primljenim predstavkama o pitanjima invaliditeta čiji je broj znatno porastao u 2013.; primjećuje napore koji su poduzeti za osiguranje uspješnog pokretanja okvira EU-a na temelju uvjeta iz članka 33. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom pri čemu se Odbor za predstavke povezao s Europskom komisijom, Agencijom za temeljna prava i Europskim forumom osoba s invaliditetom te primjećuje želju Odbora da nastavi podupirati tu aktivnost; žali zbog toga što je uključenost Odbora za predstavke u Okvir Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom kasnije okončana i što je bio zamijenjen zakonodavnim odborima koji također imaju nadležnost u ovom području; smatra da je potonja odluka utemeljena na pogrešnom tumačenju funkcija dodijeljenih u sklopu Okvira Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom;

| 12. | primjećuje visoki stupanj pozornosti koja je dana nekim velikim primljenim predstavkama o predloženoj gradnji nove zračne luke u Notre-Dame-des-Landesu blizu Nantesa; potvrđuje da su primljeni značajni i bitni doprinosi podnositelja predstavki koji su se protivili nacrtu zbog ekoloških razloga te da je primljena predstavka značajnog obujma od onih koji su bili za projekt, što je dovelo do žestoke rasprave u Odboru koja je uz glavne podnositelje predstavki uključivala predstavnike francuskih vlasti i glavnog direktora Komisije za okoliš; smatra da takve ozbiljne rasprave ne samo da poboljšavaju osviještenost javnosti i omogućavaju građanima aktivnu i legitimnu uključenost, već također doprinose razjašnjavanju raznih kontroverzi u vezi s projektom koji navodno nije u skladu sa zakonodavstvom EU-a te traženju pravnog lijeka kojim bi se omogućilo dužno poštovanje europskog zakonodavstva kako bi se trebalo primijeniti u takvim okolnostima; |
| --- | --- |

12.

primjećuje visoki stupanj pozornosti koja je dana nekim velikim primljenim predstavkama o predloženoj gradnji nove zračne luke u Notre-Dame-des-Landesu blizu Nantesa; potvrđuje da su primljeni značajni i bitni doprinosi podnositelja predstavki koji su se protivili nacrtu zbog ekoloških razloga te da je primljena predstavka značajnog obujma od onih koji su bili za projekt, što je dovelo do žestoke rasprave u Odboru koja je uz glavne podnositelje predstavki uključivala predstavnike francuskih vlasti i glavnog direktora Komisije za okoliš; smatra da takve ozbiljne rasprave ne samo da poboljšavaju osviještenost javnosti i omogućavaju građanima aktivnu i legitimnu uključenost, već također doprinose razjašnjavanju raznih kontroverzi u vezi s projektom koji navodno nije u skladu sa zakonodavstvom EU-a te traženju pravnog lijeka kojim bi se omogućilo dužno poštovanje europskog zakonodavstva kako bi se trebalo primijeniti u takvim okolnostima;

| 13. | potvrđuje da je mnogo podnositelja predstavki 2013. izrazilo zabrinutost zbog očitih nepravednosti koje se događaju u Danskoj u pogledu upravnih i sudskih postupaka u vezi s rastavom i razvodom roditelja te daljnjoj skrbi o maloj djeci; primjećuje, u tom kontekstu, da u slučaju parova različite nacionalnosti postoje jasni primjeri diskriminacije na temelju nacionalnosti u korist supružnika iz države članice u kojoj se odvijaju postupci i na štetu osobe koja nije državljanin te države, s ozbiljnim i često vrlo negativnim posljedicama za prava djeteta; primjećuje u tom kontekstu ozbiljna kršenja temeljnih prava i podnositelja predstavke i djeteta; primjećuje da je Odbor za predstavke bio u posjetu Danskoj u svrhu utvrđivanja činjenica kako bi izravno istražio te tvrdnje jer je u toj zemlji stanje u tom području posebice ozbiljno; primjećuje da su slični slučajevi zabilježeni i u drugim zemljama, poglavito u Njemačkoj (posebno slučajevi u vezi s djelatnostima službe za djecu i mlade Jugendamta), Francuskoj i Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

13.

potvrđuje da je mnogo podnositelja predstavki 2013. izrazilo zabrinutost zbog očitih nepravednosti koje se događaju u Danskoj u pogledu upravnih i sudskih postupaka u vezi s rastavom i razvodom roditelja te daljnjoj skrbi o maloj djeci; primjećuje, u tom kontekstu, da u slučaju parova različite nacionalnosti postoje jasni primjeri diskriminacije na temelju nacionalnosti u korist supružnika iz države članice u kojoj se odvijaju postupci i na štetu osobe koja nije državljanin te države, s ozbiljnim i često vrlo negativnim posljedicama za prava djeteta; primjećuje u tom kontekstu ozbiljna kršenja temeljnih prava i podnositelja predstavke i djeteta; primjećuje da je Odbor za predstavke bio u posjetu Danskoj u svrhu utvrđivanja činjenica kako bi izravno istražio te tvrdnje jer je u toj zemlji stanje u tom području posebice ozbiljno; primjećuje da su slični slučajevi zabilježeni i u drugim zemljama, poglavito u Njemačkoj (posebno slučajevi u vezi s djelatnostima službe za djecu i mlade Jugendamta), Francuskoj i Ujedinjenoj Kraljevini;

| 14. | podsjeća na istrage provedene na temelju predstavki u vezi s posljedicama neuspješne provedbe Okvirne direktive o otpadu tijekom parlamentarnog saziva, te na donošenje relevantnog izvješća; podsjeća na preporuke u vezi s neprimjerenim donošenjem odluka u pogledu odlagališta te učinku toga na lokalno stanovništvo; naglašava da je situacija daleko od toga da bude riješena budući da su se predstavke razmatrale kasnije, posebno u pogledu ustrajnosti toksičnih požara prouzrokovanih iznimno zagađujućim industrijskim otpadom u određenim područjima Kampanije, te u pogledu manjka transparentnosti planova i institucijskog upravljanja u Laciju posljednjih mjeseci nakon predviđenog zatvaranja odlagališta Malagrotta, koje je sad predmet sudskih istraga visokog suda; podsjeća na intenzivan posjet Grčkoj u svrhu utvrđivanja činjenica u jesen 2013. o istom predmetu, koji je skrenuo pozornost na nedostatke u primjeni relevantnih direktiva u vezi s otpadom, manjak napretka u gospodarenju otpadom u pogledu planova i sustava visoko u hijerarhiji gospodarenja otpadom te na utjecaj po zdravlje stanovništva u određenim područjima Grčke; primjećuje da je nedavno podneseno još nekoliko predstavki o manjkavostima u gospodarenju otpadom u drugim državama članicama, posebno u regiji Valencija u Španjolskoj te u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na istrage provedene na temelju predstavki u vezi s posljedicama neuspješne provedbe Okvirne direktive o otpadu tijekom parlamentarnog saziva, te na donošenje relevantnog izvješća; podsjeća na preporuke u vezi s neprimjerenim donošenjem odluka u pogledu odlagališta te učinku toga na lokalno stanovništvo; naglašava da je situacija daleko od toga da bude riješena budući da su se predstavke razmatrale kasnije, posebno u pogledu ustrajnosti toksičnih požara prouzrokovanih iznimno zagađujućim industrijskim otpadom u određenim područjima Kampanije, te u pogledu manjka transparentnosti planova i institucijskog upravljanja u Laciju posljednjih mjeseci nakon predviđenog zatvaranja odlagališta Malagrotta, koje je sad predmet sudskih istraga visokog suda; podsjeća na intenzivan posjet Grčkoj u svrhu utvrđivanja činjenica u jesen 2013. o istom predmetu, koji je skrenuo pozornost na nedostatke u primjeni relevantnih direktiva u vezi s otpadom, manjak napretka u gospodarenju otpadom u pogledu planova i sustava visoko u hijerarhiji gospodarenja otpadom te na utjecaj po zdravlje stanovništva u određenim područjima Grčke; primjećuje da je nedavno podneseno još nekoliko predstavki o manjkavostima u gospodarenju otpadom u drugim državama članicama, posebno u regiji Valencija u Španjolskoj te u Ujedinjenoj Kraljevini;

| 15. | prima na znanje izvješće o posjetu Poljskoj u svrhu utvrđivanja činjenica o predloženom mjestu za površinske kopove u Donjoj Šleskoj; također pozdravlja intenzivne rasprave s podnositeljima predstavki i nacionalnim tijelima, održane tim povodom, u vezi s mogućim istraživanjem i iskorištavanjem rezervi plina iz škriljevca, o čemu je Odbor već održao radionicu 2012.; |
| --- | --- |

15.

prima na znanje izvješće o posjetu Poljskoj u svrhu utvrđivanja činjenica o predloženom mjestu za površinske kopove u Donjoj Šleskoj; također pozdravlja intenzivne rasprave s podnositeljima predstavki i nacionalnim tijelima, održane tim povodom, u vezi s mogućim istraživanjem i iskorištavanjem rezervi plina iz škriljevca, o čemu je Odbor već održao radionicu 2012.;

| 16. | ističe veoma konstruktivan rad Odbora u pogledu primljenih predstavki o španjolskom Zakonu o upravljanju obalnim područjima (Ley de Costas) u vezi s rezultatima i zaključcima posjeta u svrhu utvrđivanja činjenica te suradnjom s podnositeljima predstavki i nadležnim nacionalnim tijelima; podsjeća da je Odbor uspostavio posebnu ad hoc radnu skupinu da detaljnije preispita ovu složenu situaciju te da se poveže s velikim brojem dotičnih podnositelja predstavki; priznaje da, iako je novim zakonodavstvom španjolskog parlamenta postignut određeni napredak za podnositelje predstavki, zahtijeva od Komisije da i dalje aktivno nadzire taj predmet; |
| --- | --- |

16.

ističe veoma konstruktivan rad Odbora u pogledu primljenih predstavki o španjolskom Zakonu o upravljanju obalnim područjima (Ley de Costas) u vezi s rezultatima i zaključcima posjeta u svrhu utvrđivanja činjenica te suradnjom s podnositeljima predstavki i nadležnim nacionalnim tijelima; podsjeća da je Odbor uspostavio posebnu ad hoc radnu skupinu da detaljnije preispita ovu složenu situaciju te da se poveže s velikim brojem dotičnih podnositelja predstavki; priznaje da, iako je novim zakonodavstvom španjolskog parlamenta postignut određeni napredak za podnositelje predstavki, zahtijeva od Komisije da i dalje aktivno nadzire taj predmet;

| 17. | pozdravlja činjenicu da je tijekom posjeta Galiciji u svrhu utvrđivanja činjenica u veljači 2013. bilo moguće održati opsežne rasprave s podnositeljima predstavki i regionalnim vlastima o pitanjima u vezi s nedostatkom odgovarajuće infrastrukture za pročišćavanje otpadnih voda u regiji; prihvaća zaključke i preporuke predstavljene u izvješću misije u svrhu utvrđivanja činjenica koje je 17. prosinca 2013. odobrio Odbor za predstavke, u vezi s potrebom za daljnjim naporima radi dovršenja čišćenja i obnavljanja posjećenih rijasa; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja činjenicu da je tijekom posjeta Galiciji u svrhu utvrđivanja činjenica u veljači 2013. bilo moguće održati opsežne rasprave s podnositeljima predstavki i regionalnim vlastima o pitanjima u vezi s nedostatkom odgovarajuće infrastrukture za pročišćavanje otpadnih voda u regiji; prihvaća zaključke i preporuke predstavljene u izvješću misije u svrhu utvrđivanja činjenica koje je 17. prosinca 2013. odobrio Odbor za predstavke, u vezi s potrebom za daljnjim naporima radi dovršenja čišćenja i obnavljanja posjećenih rijasa;

| 18. | ističe ulogu obveznog izvještavanja Odbora; skreće pozornost na nekoliko rezolucija usvojenih 2013. u obliku izvješća, kao što je Posebno izvješće Europskog ombudsmana o tome kako je Komisija rješavala nedostatke u procjeni ekološkog utjecaja projekta o proširenju zračne luke u Beču, uz godišnje izvješće o aktivnostima Europskog ombudsmana u cjelini; ističe značajan doprinos Odbora ostvaren zahvaljujući stručnosti postignutoj rješavanjem brojnih konkretnih slučajeva kroz niz godina, a koji je pružen u obliku mišljenja upućenih vodećim odborima, te posebice mišljenja o reviziji Direktive o procjeni učinka na okoliš, kao i mišljenja o lokacijama sjedišta institucija Europske unije; vjeruje da zahvaljujući takvim dokumentima Odbor za predstavke važna pitanja europskih građana može proslijediti na raspravu na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

18.

ističe ulogu obveznog izvještavanja Odbora; skreće pozornost na nekoliko rezolucija usvojenih 2013. u obliku izvješća, kao što je Posebno izvješće Europskog ombudsmana o tome kako je Komisija rješavala nedostatke u procjeni ekološkog utjecaja projekta o proširenju zračne luke u Beču, uz godišnje izvješće o aktivnostima Europskog ombudsmana u cjelini; ističe značajan doprinos Odbora ostvaren zahvaljujući stručnosti postignutoj rješavanjem brojnih konkretnih slučajeva kroz niz godina, a koji je pružen u obliku mišljenja upućenih vodećim odborima, te posebice mišljenja o reviziji Direktive o procjeni učinka na okoliš, kao i mišljenja o lokacijama sjedišta institucija Europske unije; vjeruje da zahvaljujući takvim dokumentima Odbor za predstavke važna pitanja europskih građana može proslijediti na raspravu na plenarnoj sjednici;

| 19. | podsjeća da na temelju članka 202. stavka 2. Odbor za predstavke ima pravo na plenarnoj sjednici podnijeti ne samo nezakonodavna izvješća na vlastitu inicijativu o pitanjima u vezi s više predstavki već također kratke prijedloge rezolucija o kojima će se glasovati na sjednici u vezi s hitnim pitanjima; |
| --- | --- |

19.

podsjeća da na temelju članka 202. stavka 2. Odbor za predstavke ima pravo na plenarnoj sjednici podnijeti ne samo nezakonodavna izvješća na vlastitu inicijativu o pitanjima u vezi s više predstavki već također kratke prijedloge rezolucija o kojima će se glasovati na sjednici u vezi s hitnim pitanjima;

| 20. | vjeruje da je organizacija javnih rasprava važno sredstvo preispitivanja problema na koje su ukazali podnositelji predstavki; skreće pozornost na javna saslušanja održana o učinku krize na europske građane i jačanju demokratskog sudjelovanja u upravljanju Unijom te na javno saslušanje o tome kako čim bolje iskoristiti građanstvo Unije, na kojima je analizirana zabrinutost koju su europski građani izrazili u peticijama na obje teme; smatra da informacije pružene u predstavkama pokazuju osobni učinak koji mjere štednje imaju na prava podnositelja predstavki te veću ulogu i predanost civilnog društva; uviđa da za suočavanje s financijskim izazovima sutrašnjice Europa treba vjerodostojno, prepoznatljivo i objektivno odgovorno gospodarsko vodstvo; ističe važnost borbe protiv preostalih prepreka koje građanima EU-a onemogućavaju uživanje njihovih prava predviđenih zakonima EU-a te važnost promicanja političkog sudjelovanja građana u životu EU-a; |
| --- | --- |

20.

vjeruje da je organizacija javnih rasprava važno sredstvo preispitivanja problema na koje su ukazali podnositelji predstavki; skreće pozornost na javna saslušanja održana o učinku krize na europske građane i jačanju demokratskog sudjelovanja u upravljanju Unijom te na javno saslušanje o tome kako čim bolje iskoristiti građanstvo Unije, na kojima je analizirana zabrinutost koju su europski građani izrazili u peticijama na obje teme; smatra da informacije pružene u predstavkama pokazuju osobni učinak koji mjere štednje imaju na prava podnositelja predstavki te veću ulogu i predanost civilnog društva; uviđa da za suočavanje s financijskim izazovima sutrašnjice Europa treba vjerodostojno, prepoznatljivo i objektivno odgovorno gospodarsko vodstvo; ističe važnost borbe protiv preostalih prepreka koje građanima EU-a onemogućavaju uživanje njihovih prava predviđenih zakonima EU-a te važnost promicanja političkog sudjelovanja građana u životu EU-a;

| 21. | smatra da je za svoj rad na posebnim predmetima ključno da upotrijebi druge oblike aktivnosti, kao što su parlamentarna pitanja za usmeni odgovor koja se obrađuju tijekom plenarnih sjednica; podsjeća da su ona izravan oblik parlamentarnog nadzora nad ostalim institucijama i tijelima EU-a; ističe da je u 2013. Odbor svoja prava iskoristio devet puta podnoseći pitanja koja se odnose, na primjer na invalidnost, dobrobit životinja, upravljanje otpadom i europsku građansku inicijativu; duboko žali zbog činjenice što su neke inicijative koje je predložio odbor nekoliko mjeseci na čekanju prije nego što se o njima raspravlja na plenarnoj sjednici čime se sprečava da građani EU-a dobiju glas i prime izravan odgovor Komisije na pitanja koja su više puta postavili; |
| --- | --- |

21.

smatra da je za svoj rad na posebnim predmetima ključno da upotrijebi druge oblike aktivnosti, kao što su parlamentarna pitanja za usmeni odgovor koja se obrađuju tijekom plenarnih sjednica; podsjeća da su ona izravan oblik parlamentarnog nadzora nad ostalim institucijama i tijelima EU-a; ističe da je u 2013. Odbor svoja prava iskoristio devet puta podnoseći pitanja koja se odnose, na primjer na invalidnost, dobrobit životinja, upravljanje otpadom i europsku građansku inicijativu; duboko žali zbog činjenice što su neke inicijative koje je predložio odbor nekoliko mjeseci na čekanju prije nego što se o njima raspravlja na plenarnoj sjednici čime se sprečava da građani EU-a dobiju glas i prime izravan odgovor Komisije na pitanja koja su više puta postavili;

| 22. | zapaža stalan priljev pisama građana koji se Parlamentu obraćaju i traže pravnu zaštitu u pitanjima koja prema članku 227. Ugovora i članku 51. Povelje o temeljnim pravima nisu dio područja nadležnosti EU-a; poziva na pronalaženje boljih rješenja za obradu navedenih pisama i predstavki građana, uzimajući u obzir obveze Parlamenta u pogledu njegove korespondencije s građanima; u tom smislu žali zbog neuspjeha odgovarajućih službi Parlamenta u provođenju preporuka o pismima i predstavkama građana o pitanjima koja nisu dio područja nadležnosti EU-a navedenog u njegovoj rezoluciji od 21. studenog 2012. o aktivnostima Odbora za predstavke 2011.; |
| --- | --- |

22.

zapaža stalan priljev pisama građana koji se Parlamentu obraćaju i traže pravnu zaštitu u pitanjima koja prema članku 227. Ugovora i članku 51. Povelje o temeljnim pravima nisu dio područja nadležnosti EU-a; poziva na pronalaženje boljih rješenja za obradu navedenih pisama i predstavki građana, uzimajući u obzir obveze Parlamenta u pogledu njegove korespondencije s građanima; u tom smislu žali zbog neuspjeha odgovarajućih službi Parlamenta u provođenju preporuka o pismima i predstavkama građana o pitanjima koja nisu dio područja nadležnosti EU-a navedenog u njegovoj rezoluciji od 21. studenog 2012. o aktivnostima Odbora za predstavke 2011.;

| 23. | priznaje da su pitanja u vezi s okolišem i dalje prioritet za podnositelje predstavki, te naglašava da države članice i dalje ne uspijevaju ostvariti napredak u tom području; primjećuje da je velik broj predstavki usmjeren na javno zdravlje, na primjer upravljanje otpadom, sigurnost vode, nuklearnu energiju i zaštićene životinje; ističe da se velik broj predstavki odnosi na nove i nadolazeće projekte koji predstavljaju veću opasnost za gore navedena područja; podsjeća na to da države članice nastoje riješiti ta pitanja iako je jasno da traženje održivog rješenja i dalje predstavlja prepreku; ističe slučaj tvornice za preradu čelika ILVA u Tarantu koji je od posebnog interesa zbog ozbiljnog pogoršanja okolišnih uvjeta i zdravstvenog stanja lokalnog stanovništva; poziva Komisiju da upotrijebi dostupne mehanizme kako bi u što većoj mjeri osigurala trenutačno poštovanje zakonodavstva EU-a o okolišu od strane talijanskih vlasti; |
| --- | --- |

23.

priznaje da su pitanja u vezi s okolišem i dalje prioritet za podnositelje predstavki, te naglašava da države članice i dalje ne uspijevaju ostvariti napredak u tom području; primjećuje da je velik broj predstavki usmjeren na javno zdravlje, na primjer upravljanje otpadom, sigurnost vode, nuklearnu energiju i zaštićene životinje; ističe da se velik broj predstavki odnosi na nove i nadolazeće projekte koji predstavljaju veću opasnost za gore navedena područja; podsjeća na to da države članice nastoje riješiti ta pitanja iako je jasno da traženje održivog rješenja i dalje predstavlja prepreku; ističe slučaj tvornice za preradu čelika ILVA u Tarantu koji je od posebnog interesa zbog ozbiljnog pogoršanja okolišnih uvjeta i zdravstvenog stanja lokalnog stanovništva; poziva Komisiju da upotrijebi dostupne mehanizme kako bi u što većoj mjeri osigurala trenutačno poštovanje zakonodavstva EU-a o okolišu od strane talijanskih vlasti;

| 24. | poziva Odbor za predstavke da nastavi ispitivati utjecaje sudske prakse iz slučaja Grčke korporacije za radiodifuziju (Ellinikí Radiofonía Tileórasi, ERT) na tumačenje članka 51. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i njegove posljedice na predstavke te da istraži s kojim se stvarnim preprekama suočavaju građani EU-a koji zatraže odluku o prethodnim pitanjima od Suda Europske unije kako bi dobili pouzdano tumačenje ključnih pitanja europskog zakonodavstva u predmetima pred nacionalnim sudovima; |
| --- | --- |

24.

poziva Odbor za predstavke da nastavi ispitivati utjecaje sudske prakse iz slučaja Grčke korporacije za radiodifuziju (Ellinikí Radiofonía Tileórasi, ERT) na tumačenje članka 51. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i njegove posljedice na predstavke te da istraži s kojim se stvarnim preprekama suočavaju građani EU-a koji zatraže odluku o prethodnim pitanjima od Suda Europske unije kako bi dobili pouzdano tumačenje ključnih pitanja europskog zakonodavstva u predmetima pred nacionalnim sudovima;

| 25. | pozdravlja provedbu Europske građanske inicijative (EGI) 1. travnja 2012. te registraciju prvog EGI-ja posvećenog politikama za Bratstvo mladih Europe 2020. te nedavno uspješan EGI posvećen pravu na vodu; vjeruje da EGI predstavlja prvi instrument transnacionalne participativne demokracije te da će omogućiti aktivnu uključenost građana pri oblikovanju europskih politika i zakonodavstva; ponovno potvrđuje svoju predanost sudjelovanju u organizaciji javnih rasprava za uspješne europske građanske inicijative uz aktivnu uključenost svih dotičnih parlamentarnih odbora; ističe potrebu za redovnom revizijom stanja europskih građanskih inicijativa u cilju unaprjeđenja postupka uz ograničavanje birokracije i drugih prepreka; svjestan je da je ishod prvih parlamentarnih saslušanja prvih uspješnih EGI-ja koji se održavaju u 2014. ključan u postavljanju visokih postupovnih standarda i očekivanja građana o korištenju toga prava u budućnosti te se obavezuje da će dati institucijsku prednost osiguranju učinkovitosti u participativnom postupku; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja provedbu Europske građanske inicijative (EGI) 1. travnja 2012. te registraciju prvog EGI-ja posvećenog politikama za Bratstvo mladih Europe 2020. te nedavno uspješan EGI posvećen pravu na vodu; vjeruje da EGI predstavlja prvi instrument transnacionalne participativne demokracije te da će omogućiti aktivnu uključenost građana pri oblikovanju europskih politika i zakonodavstva; ponovno potvrđuje svoju predanost sudjelovanju u organizaciji javnih rasprava za uspješne europske građanske inicijative uz aktivnu uključenost svih dotičnih parlamentarnih odbora; ističe potrebu za redovnom revizijom stanja europskih građanskih inicijativa u cilju unaprjeđenja postupka uz ograničavanje birokracije i drugih prepreka; svjestan je da je ishod prvih parlamentarnih saslušanja prvih uspješnih EGI-ja koji se održavaju u 2014. ključan u postavljanju visokih postupovnih standarda i očekivanja građana o korištenju toga prava u budućnosti te se obavezuje da će dati institucijsku prednost osiguranju učinkovitosti u participativnom postupku;

| 26. | zahvalan je Komisiji na odluci o proglašenju 2013. godinom europskih građana čime su građanima EU-a pružene vrijedne informacije o njihovih pravima i instrumentima koji su im dostupni kako bi ostvarili ta prava; smatra da bi se Europska godina građana trebala iskoristiti za širenje informacija o novoj europskoj građanskoj inicijativi, na taj način pružajući jasne i razumljive smjernice kako bi se smanjila visoka stopa neprihvatljivih prijedloga podnesenih u okviru EGI-ja koja se može usporediti s još prisutnom stopom neprihvatljivih predstavki; uvjeren je da mrežni portal za predstavke predstavlja stvaran i dragocjen doprinos Parlamenta europskom građanstvu; |
| --- | --- |

26.

zahvalan je Komisiji na odluci o proglašenju 2013. godinom europskih građana čime su građanima EU-a pružene vrijedne informacije o njihovih pravima i instrumentima koji su im dostupni kako bi ostvarili ta prava; smatra da bi se Europska godina građana trebala iskoristiti za širenje informacija o novoj europskoj građanskoj inicijativi, na taj način pružajući jasne i razumljive smjernice kako bi se smanjila visoka stopa neprihvatljivih prijedloga podnesenih u okviru EGI-ja koja se može usporediti s još prisutnom stopom neprihvatljivih predstavki; uvjeren je da mrežni portal za predstavke predstavlja stvaran i dragocjen doprinos Parlamenta europskom građanstvu;

| 27. | poziva Komisiju da kao čuvarica Ugovora osigura rješavanje trenutačno neprimjerene provedbe zakona EU-a, kako pokazuju brojne predstavke podnesene Parlamentu, kako bi se građanima EU-a omogućilo da potpuno iskoriste svoja prava; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da kao čuvarica Ugovora osigura rješavanje trenutačno neprimjerene provedbe zakona EU-a, kako pokazuju brojne predstavke podnesene Parlamentu, kako bi se građanima EU-a omogućilo da potpuno iskoriste svoja prava;

| 28. | poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog za rješavanje pitanja uzajamnog priznavanja dokumenata o građanskom statusu od strane država članica uz istodobno uvažavanje nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog za rješavanje pitanja uzajamnog priznavanja dokumenata o građanskom statusu od strane država članica uz istodobno uvažavanje nadležnosti država članica;

| 29. | žali što se europski građani i dalje suočavaju s čestim problemima uzrokovanima pogrešnom primjenom zakona o unutarnjem tržištu od strane javnih vlasti pri korištenju svog prava na slobodno kretanje; |
| --- | --- |

29.

žali što se europski građani i dalje suočavaju s čestim problemima uzrokovanima pogrešnom primjenom zakona o unutarnjem tržištu od strane javnih vlasti pri korištenju svog prava na slobodno kretanje;

| 30. | žali zbog činjenica što u posljednje vrijeme izvješća o misijama sa svrhom utvrđivanja činjenica i drugi dokumenti nisu prevedeni na službene jezike EU-a, osobito na nacionalne jezike podnositelja predstavki; |
| --- | --- |

30.

žali zbog činjenica što u posljednje vrijeme izvješća o misijama sa svrhom utvrđivanja činjenica i drugi dokumenti nisu prevedeni na službene jezike EU-a, osobito na nacionalne jezike podnositelja predstavki;

| 31. | priznaje važnu ulogu mreže SOLVIT koja redovito otkriva i rješava probleme u vezi s provedbom zakonodavstva o unutarnjem tržištu; poziva na pojačanje ovog alata i na aktivniju suradnju između Odbora za predstavke i mreže SOLVIT; podsjeća da je 2013. bila godina europskih građana i odaje priznanje institucijama i tijelima Europske unije i država članica koji su u okviru načela Ugovora i činjenica navedenih u ovom izvješću tijekom cijele godine intenzivno oglašavali svoje usluge europskim građanima i osobama koji borave u Uniji; |
| --- | --- |

31.

priznaje važnu ulogu mreže SOLVIT koja redovito otkriva i rješava probleme u vezi s provedbom zakonodavstva o unutarnjem tržištu; poziva na pojačanje ovog alata i na aktivniju suradnju između Odbora za predstavke i mreže SOLVIT; podsjeća da je 2013. bila godina europskih građana i odaje priznanje institucijama i tijelima Europske unije i država članica koji su u okviru načela Ugovora i činjenica navedenih u ovom izvješću tijekom cijele godine intenzivno oglašavali svoje usluge europskim građanima i osobama koji borave u Uniji;

Novi obzori i odnosi s drugim institucijama

| 32. | ističe da je važno rad Odbora unutar Parlamenta učiniti značajnijim tako da se poveća njegov profil kao nadzorni odbor; poziva novoizabrani Odbor za predstavke da imenuje interne godišnje izvjestitelje za najvažnije politike koje su od osobitog značaja za podnositelje predstavki i ojača suradnju s drugim parlamentarnim odborima sustavnim pozivanjem njihovih članova na one rasprave u Odbor za predstavke koje se odnose na područja njihovih zakonodavnih nadležnosti; poziva ostale parlamentarne odbore da u većoj mjeri uključe Odbor za predstavke kao odbor za mišljenja o izvješćima o provedbi i drugim instrumentima za nadziranje pravilnog prijenosa i provedbe ili eventualne revizije europskog zakonodavstva u državama članicama; naglašava da je i uslijed sve većeg broja primljenih predstavki i s njima povezanih preuzetih obveza važno da Odbor nema više neutralan status unutar Parlamenta; poziva da se na plenarnim sjednicama Europskog parlamenta više vremena posveti radu Odbora za predstavke; |
| --- | --- |

32.

ističe da je važno rad Odbora unutar Parlamenta učiniti značajnijim tako da se poveća njegov profil kao nadzorni odbor; poziva novoizabrani Odbor za predstavke da imenuje interne godišnje izvjestitelje za najvažnije politike koje su od osobitog značaja za podnositelje predstavki i ojača suradnju s drugim parlamentarnim odborima sustavnim pozivanjem njihovih članova na one rasprave u Odbor za predstavke koje se odnose na područja njihovih zakonodavnih nadležnosti; poziva ostale parlamentarne odbore da u većoj mjeri uključe Odbor za predstavke kao odbor za mišljenja o izvješćima o provedbi i drugim instrumentima za nadziranje pravilnog prijenosa i provedbe ili eventualne revizije europskog zakonodavstva u državama članicama; naglašava da je i uslijed sve većeg broja primljenih predstavki i s njima povezanih preuzetih obveza važno da Odbor nema više neutralan status unutar Parlamenta; poziva da se na plenarnim sjednicama Europskog parlamenta više vremena posveti radu Odbora za predstavke;

| 33. | ističe da je potrebno ojačati suradnju Odbora za predstavke i ostalih institucija i tijela EU-a te nacionalnih vlasti država članica; smatra da je važno pospješiti strukturirani dijalog i sustavnu suradnju s državama članicama, posebno s odborima za predstavke nacionalnih parlamenata, npr. održavanjem redovnih sastanaka s predsjednicima svih nacionalnih odbora za predstavke; stvaranje takvog partnerstava omogućit će najbolju razmjenu iskustava i praksi te sustavnije i učinkovitije obraćanje podnositelja predstavki nadležnoj razini i tijelu, te u konačnici Europski parlament približiti preokupacijama europskih građana; pozdravlja uspostavljanje zajedničkog Odbora za istrage, nadzor i predstavke Irskog parlamenta i korisne poveznice koje je uspostavio s Europskim parlamentom tijekom ove godine kako bi se omogućila još bolja usluga za građane; napominje da se u parlamentima drugih država članica trenutno razmatra osnivanje odbora za predstavke ili sličnih tijela te da neki imaju druge postupke za rješavanje predstavki; |
| --- | --- |

33.

ističe da je potrebno ojačati suradnju Odbora za predstavke i ostalih institucija i tijela EU-a te nacionalnih vlasti država članica; smatra da je važno pospješiti strukturirani dijalog i sustavnu suradnju s državama članicama, posebno s odborima za predstavke nacionalnih parlamenata, npr. održavanjem redovnih sastanaka s predsjednicima svih nacionalnih odbora za predstavke; stvaranje takvog partnerstava omogućit će najbolju razmjenu iskustava i praksi te sustavnije i učinkovitije obraćanje podnositelja predstavki nadležnoj razini i tijelu, te u konačnici Europski parlament približiti preokupacijama europskih građana; pozdravlja uspostavljanje zajedničkog Odbora za istrage, nadzor i predstavke Irskog parlamenta i korisne poveznice koje je uspostavio s Europskim parlamentom tijekom ove godine kako bi se omogućila još bolja usluga za građane; napominje da se u parlamentima drugih država članica trenutno razmatra osnivanje odbora za predstavke ili sličnih tijela te da neki imaju druge postupke za rješavanje predstavki;

| 34. | poziva Komisiju da prizna ulogu predstavki u nadziranju učinkovite provedbe zakona EU-a s obzirom na to da su predstavke najčešće najraniji pokazatelj toga da države članice zaostaju u provođenju pravnih mjera; poziva Europski parlament da u svom Međuinstitucionalnom sporazumu s Komisijom predloži skraćivanje vremenskog roka za odgovor na zahtjeve Odbora te da Odbor za predstavke obavještava o razvoju postupaka zbog povrede izravno povezanih s predstavkama; vjeruje da bi europske institucije općenito trebale pružati više informacija i biti transparentnije u pogledu europskih građana kako bi se suzbijala sve češća percepcija demokratskog deficita; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da prizna ulogu predstavki u nadziranju učinkovite provedbe zakona EU-a s obzirom na to da su predstavke najčešće najraniji pokazatelj toga da države članice zaostaju u provođenju pravnih mjera; poziva Europski parlament da u svom Međuinstitucionalnom sporazumu s Komisijom predloži skraćivanje vremenskog roka za odgovor na zahtjeve Odbora te da Odbor za predstavke obavještava o razvoju postupaka zbog povrede izravno povezanih s predstavkama; vjeruje da bi europske institucije općenito trebale pružati više informacija i biti transparentnije u pogledu europskih građana kako bi se suzbijala sve češća percepcija demokratskog deficita;

| 35. | naglašava da je uska suradnja s državama članicama ključna za rad Odbora za predstavke; ohrabruje države članice da preuzmu proaktivniju ulogu pri odgovoru na predstavke koje se odnose na primjenu i provedbu europskog prava, te smatra prisutnost i aktivnu suradnju predstavnika odbora za predstavke država članica na sjednicama Odbora iznimno važnima; odlučan je u održavanju bliske suradnje i komunikacije između institucija EU-a i građana; |
| --- | --- |

35.

naglašava da je uska suradnja s državama članicama ključna za rad Odbora za predstavke; ohrabruje države članice da preuzmu proaktivniju ulogu pri odgovoru na predstavke koje se odnose na primjenu i provedbu europskog prava, te smatra prisutnost i aktivnu suradnju predstavnika odbora za predstavke država članica na sjednicama Odbora iznimno važnima; odlučan je u održavanju bliske suradnje i komunikacije između institucija EU-a i građana;

| 36. | naglašava važnost pojačane suradnje s Europskim ombudsmanom uvođenjem novog međuinstitucionalnog sporazuma; ističe važnost uključivanja Europskog parlamenta u mrežu nacionalnih ombudsmana; pozdravlja odlične odnose unutar institucionalnog okvira između Ombudsmana i ovog Odbora; posebno je zahvalan na redovitom doprinosu Ombudsmana radu Odbora za predstavke tijekom parlamentarnog saziva; podsjeća da nacionalnog ombudsmana nemaju svi građani EU-a što znači da nemaju svi građani EU-a jednak pristup pravnoj zaštiti; smatra da bi ured nacionalnog ombudsmana u svakoj državi članici unutar europske mreže ombudsmana pružio znatnu potporu Europskom ombudsmanu; |
| --- | --- |

36.

naglašava važnost pojačane suradnje s Europskim ombudsmanom uvođenjem novog međuinstitucionalnog sporazuma; ističe važnost uključivanja Europskog parlamenta u mrežu nacionalnih ombudsmana; pozdravlja odlične odnose unutar institucionalnog okvira između Ombudsmana i ovog Odbora; posebno je zahvalan na redovitom doprinosu Ombudsmana radu Odbora za predstavke tijekom parlamentarnog saziva; podsjeća da nacionalnog ombudsmana nemaju svi građani EU-a što znači da nemaju svi građani EU-a jednak pristup pravnoj zaštiti; smatra da bi ured nacionalnog ombudsmana u svakoj državi članici unutar europske mreže ombudsmana pružio znatnu potporu Europskom ombudsmanu;

Načini rada

| 37. | poziva zastupnike u Odboru za predstavke da usvoje završna interna pravila kako bi se osigurala maksimalna učinkovitost u radu Odbora te da sukladno tome sastave prijedloge za reviziju Poslovnika Europskog parlamenta u cilju konsolidacije svojih stalnih napora tijekom sedmog parlamentarnog saziva za unapređenjem načina rada; poziva Odbor za predstavke da odredi jasne rokove u postupku razmatranja predstavki kako bi se ubrzao životni vijek predstavki u Europskom parlamentu te cijeli postupak učinio transparentnijim i demokratičnijim; ističe da bi se time mogao utvrditi određeni životni vijek predstavke od njezine registracije do konačnog zaključenja u Europskom parlamentu na način sličan postojećim rokovima za postupke o zakonodavnim i nezakonodavnim predmetima; smatra da bi se tim rokovima trebao uspostaviti mehanizam upozoravanja koji automatski privlači pozornost članova na predstavke koje se već neko vrijeme ne rješavaju niti je o njima bilo korespondencije, kako bi se izbjeglo da stare predstavke ostanu neriješene godinama bez utemeljenog razloga; podsjeća na to da su posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica jedan o ključnih istražnih instrumenata Odbora za predstavke te da je stoga potrebna hitna revizija mjerodavnih pravila kako bi se novoizabranim zastupnicima omogućila provedba učinkovitih posjeta te kako bi oni mogli podnositelje predstavki i Odbor brzo izvještavati o svojim rezultatima istraživanja i preporukama; |
| --- | --- |

37.

poziva zastupnike u Odboru za predstavke da usvoje završna interna pravila kako bi se osigurala maksimalna učinkovitost u radu Odbora te da sukladno tome sastave prijedloge za reviziju Poslovnika Europskog parlamenta u cilju konsolidacije svojih stalnih napora tijekom sedmog parlamentarnog saziva za unapređenjem načina rada; poziva Odbor za predstavke da odredi jasne rokove u postupku razmatranja predstavki kako bi se ubrzao životni vijek predstavki u Europskom parlamentu te cijeli postupak učinio transparentnijim i demokratičnijim; ističe da bi se time mogao utvrditi određeni životni vijek predstavke od njezine registracije do konačnog zaključenja u Europskom parlamentu na način sličan postojećim rokovima za postupke o zakonodavnim i nezakonodavnim predmetima; smatra da bi se tim rokovima trebao uspostaviti mehanizam upozoravanja koji automatski privlači pozornost članova na predstavke koje se već neko vrijeme ne rješavaju niti je o njima bilo korespondencije, kako bi se izbjeglo da stare predstavke ostanu neriješene godinama bez utemeljenog razloga; podsjeća na to da su posjeti u svrhu utvrđivanja činjenica jedan o ključnih istražnih instrumenata Odbora za predstavke te da je stoga potrebna hitna revizija mjerodavnih pravila kako bi se novoizabranim zastupnicima omogućila provedba učinkovitih posjeta te kako bi oni mogli podnositelje predstavki i Odbor brzo izvještavati o svojim rezultatima istraživanja i preporukama;

| 38. | pozdravlja nazočnost javnih vlasti dotičnih država članica na sjednicama Odbora za predstavke, kao i drugih zainteresiranih strana; ističe činjenicu da je Odbor za predstavke jedini odbor koji sustavno europskim građanima pruža mogućnost da izravno izraze svoje mišljenje i iskažu zabrinutost zastupnicima Europskog parlamenta i koji omogućava višestrani dijalog između institucija EU-a, nacionalnih vlasti i podnositelja predstavki; predlaže da Odbor za predstavke i uprava Parlamenta istraže mogućnosti za sudjelovanje podnositelja predstavki ili javnih vlasti putem videokonferencija ili na sličan način kako bi se u budućnosti olakšala organizacija sjednica te smanjili putni troškovi; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja nazočnost javnih vlasti dotičnih država članica na sjednicama Odbora za predstavke, kao i drugih zainteresiranih strana; ističe činjenicu da je Odbor za predstavke jedini odbor koji sustavno europskim građanima pruža mogućnost da izravno izraze svoje mišljenje i iskažu zabrinutost zastupnicima Europskog parlamenta i koji omogućava višestrani dijalog između institucija EU-a, nacionalnih vlasti i podnositelja predstavki; predlaže da Odbor za predstavke i uprava Parlamenta istraže mogućnosti za sudjelovanje podnositelja predstavki ili javnih vlasti putem videokonferencija ili na sličan način kako bi se u budućnosti olakšala organizacija sjednica te smanjili putni troškovi;

| 39. | primjećuje rastući broj predstavki tijekom trenutnog zakonodavnog razdoblja te je i dalje izrazito zabrinut što su kašnjenja i vrijeme potrebno za odgovor tijekom registracijske faze i faze o procjeni prihvatljivosti unutar cijelog postupka i dalje predugi; poziva na to da se Odjelu za zaprimanje i upućivanje službenih dokumenata i tajništvu Odbora za predstavke, omogući dodatni službenik s pravnim znanjem, kako bi mogao izdavati preporuke o tome je li pojedina predstavka u okviru nadležnosti europskog prava; smatra da ove preporuke i sažetke predstavki članovima treba dostaviti prvo samo na engleskom te ih prevesti na sve službene jezike tek pri objavljivanju, kako bi se dodatno ubrzale prve odluke o prihvatljivosti; očekuje da pokretanje novog mrežnog portala za predstavke smanji broj upitnih prijava koje se povremeno greškom bilježe kao predstavke; |
| --- | --- |

39.

primjećuje rastući broj predstavki tijekom trenutnog zakonodavnog razdoblja te je i dalje izrazito zabrinut što su kašnjenja i vrijeme potrebno za odgovor tijekom registracijske faze i faze o procjeni prihvatljivosti unutar cijelog postupka i dalje predugi; poziva na to da se Odjelu za zaprimanje i upućivanje službenih dokumenata i tajništvu Odbora za predstavke, omogući dodatni službenik s pravnim znanjem, kako bi mogao izdavati preporuke o tome je li pojedina predstavka u okviru nadležnosti europskog prava; smatra da ove preporuke i sažetke predstavki članovima treba dostaviti prvo samo na engleskom te ih prevesti na sve službene jezike tek pri objavljivanju, kako bi se dodatno ubrzale prve odluke o prihvatljivosti; očekuje da pokretanje novog mrežnog portala za predstavke smanji broj upitnih prijava koje se povremeno greškom bilježe kao predstavke;

o

o o

| 40. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, vladama država članica te parlamentima država članica i njihovim odborima za predstavke i pučkim pravobraniteljima ili sličnim nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

40.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, vladama država članica te parlamentima država članica i njihovim odborima za predstavke i pučkim pravobraniteljima ili sličnim nadležnim tijelima.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/44

---

P7_TA(2014)0205

Hortikultura

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o budućnosti europskog sektora hortikulture – strategije za rast (2013/2100(INI))

(2017/C 378/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir treći dio, glave III. i VII. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treći dio, glave III. i VII. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 od 21. listopada 2009. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 od 21. listopada 2009. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ od 21. listopada 2009. o održivoj upotrebi pesticida, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ od 21. listopada 2009. o održivoj upotrebi pesticida,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013.o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013.o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1182/2007 od 26. rujna 2007. o utvrđivanju posebnih pravila za sektor voća i povrća (2) i Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1182/2007 od 26. rujna 2007. o utvrđivanju posebnih pravila za sektor voća i povrća (2) i Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. lipnja 1996. o inicijativi Zajednice za ukrasnu hortikulturu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. lipnja 1996. o inicijativi Zajednice za ukrasnu hortikulturu (7),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2008. o cijenama hrane u Europi (COM(2008)0821), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2008. o cijenama hrane u Europi (COM(2008)0821),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2008. o Akcijskom planu za održivu potrošnju i proizvodnju i održivu industrijsku politiku (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2008. o Akcijskom planu za održivu potrošnju i proizvodnju i održivu industrijsku politiku (COM(2008)0397),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2009. o boljem djelovanju lanca opskrbe hranom u Europi (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2009. o boljem djelovanju lanca opskrbe hranom u Europi (COM(2009)0591),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. svibnja 2009. o politici kvalitete poljoprivrednih proizvoda (COM(2009)0234), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. svibnja 2009. o politici kvalitete poljoprivrednih proizvoda (COM(2009)0234),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. svibnja 2011. pod nazivom „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija biološke raznolikosti EU-a za 2020.” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. svibnja 2011. pod nazivom „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija biološke raznolikosti EU-a za 2020.” (COM(2011)0244),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2008/359/EZ od 28. travnja 2008. o uspostavi skupine na visokoj razini za konkurentnost poljoprivredno-prehrambene industrije te izvješće skupine na visokoj razini od 17. ožujka 2009. o konkurentnosti europske poljoprivredno-prehrambene industrije, zajedno s preporukama skupine i planom ključnih inicijativa (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2008/359/EZ od 28. travnja 2008. o uspostavi skupine na visokoj razini za konkurentnost poljoprivredno-prehrambene industrije te izvješće skupine na visokoj razini od 17. ožujka 2009. o konkurentnosti europske poljoprivredno-prehrambene industrije, zajedno s preporukama skupine i planom ključnih inicijativa (8),

| — | uzimajući u obzir studiju iz studenoga 2012. pod nazivom „Potpora za poljoprivredne zadruge”, u kojoj su predstavljeni nalazi projekta potpore za poljoprivredne zadruge, koji je pokrenula Komisija (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz studenoga 2012. pod nazivom „Potpora za poljoprivredne zadruge”, u kojoj su predstavljeni nalazi projekta potpore za poljoprivredne zadruge, koji je pokrenula Komisija (9),

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2013. Zajedničkog istraživačkog centra Komisije – Instituta za prospektivne tehnološke studije pod nazivom „Kratki lanci opskrbe hranom i lokalni sustavi prehrane u EU-u. Trenutačno stanje njihovih društveno-ekonomskih obilježja” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2013. Zajedničkog istraživačkog centra Komisije – Instituta za prospektivne tehnološke studije pod nazivom „Kratki lanci opskrbe hranom i lokalni sustavi prehrane u EU-u. Trenutačno stanje njihovih društveno-ekonomskih obilježja” (10),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0048/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0048/2014),

| A. | budući da se sektoru voća i povrća dodjeljuje oko 3 % potpore iz zajedničke poljoprivredne politike (ZPP-a) , a on predstavlja 18 % ukupne poljoprivredne proizvodnje u EU-u i 3 % iskoristive poljoprivredne površine EU-a te da vrijedi više od 50 milijardi EUR; |
| --- | --- |

A.

budući da se sektoru voća i povrća dodjeljuje oko 3 % potpore iz zajedničke poljoprivredne politike (ZPP-a) , a on predstavlja 18 % ukupne poljoprivredne proizvodnje u EU-u i 3 % iskoristive poljoprivredne površine EU-a te da vrijedi više od 50 milijardi EUR;

| B. | budući da hortikultura uključuje voće, povrće, krumpir, salatu, začinsko i ukrasno bilje i budući da sektor hortikulture obuhvaća rasadnike, rasadnike višegodišnjeg bilja, vrtlarske usluge, uređenje groblja, trgovinu vrtlarskom opremom na malo, vrtlarske centre, cvjećarnice te uređenje krajobraza; |
| --- | --- |

B.

budući da hortikultura uključuje voće, povrće, krumpir, salatu, začinsko i ukrasno bilje i budući da sektor hortikulture obuhvaća rasadnike, rasadnike višegodišnjeg bilja, vrtlarske usluge, uređenje groblja, trgovinu vrtlarskom opremom na malo, vrtlarske centre, cvjećarnice te uređenje krajobraza;

| C. | budući da se promet lanca opskrbe voćem i povrćem procjenjuje na više od 120 milijardi EUR, s približno 550 000 zaposlenih i da je važan za gospodarstvo područja u EU-u koja u pravilu odlikuju visoke stope nezaposlenosti; |
| --- | --- |

C.

budući da se promet lanca opskrbe voćem i povrćem procjenjuje na više od 120 milijardi EUR, s približno 550 000 zaposlenih i da je važan za gospodarstvo područja u EU-u koja u pravilu odlikuju visoke stope nezaposlenosti;

| D. | budući da je EU drugi najveći svjetski proizvođač i također drugi najveći uvoznik voća i povrća; budući da potražnja u ovom sektoru raste te da je sada veća od opskrbe; budući da je trgovina voćem i povrćem s 90 milijardi USD u 2000. porasla na 218 milijardi USD u 2010. te da predstavlja gotovo 21 % svjetske trgovine prehrambenim proizvodima i proizvodima životinjskog podrijetla; budući da je EU u velikoj mjeri otvorio svoja tržišta za uvoz iz trećih zemalja s kojima je sklopio dvostrane ili višestrane sporazume; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU drugi najveći svjetski proizvođač i također drugi najveći uvoznik voća i povrća; budući da potražnja u ovom sektoru raste te da je sada veća od opskrbe; budući da je trgovina voćem i povrćem s 90 milijardi USD u 2000. porasla na 218 milijardi USD u 2010. te da predstavlja gotovo 21 % svjetske trgovine prehrambenim proizvodima i proizvodima životinjskog podrijetla; budući da je EU u velikoj mjeri otvorio svoja tržišta za uvoz iz trećih zemalja s kojima je sklopio dvostrane ili višestrane sporazume;

| E. | budući da je hortikulturni sektor – primarna proizvodnja i prerađivačka industrija – ekonomski multiplikator na europskoj razini, koji pospješuje i potražnju i stvaranje dodatne vrijednosti u drugim gospodarskim sektorima poput trgovine, graditeljstva i financijskih usluga; |
| --- | --- |

E.

budući da je hortikulturni sektor – primarna proizvodnja i prerađivačka industrija – ekonomski multiplikator na europskoj razini, koji pospješuje i potražnju i stvaranje dodatne vrijednosti u drugim gospodarskim sektorima poput trgovine, graditeljstva i financijskih usluga;

| F. | budući da je sektor voća i povrća najbrže rastući sektor ekološkog uzgoja na tržištu EU-a, vrijedan 19,7 milijardi EUR 2011. i da je nakon desetogodišnjeg trenda rasta s godišnjom stopom između 5 % i 10 % između 2010. i 2011. zabilježio stopu rasta od 9 %; budući da je u smislu površine na kojoj se uzgoja voće i povrće, između 2010. i 2011., udio ekološki uzgojenog voća porastao na 18,2 %, a udio ekološki uzgojenog povrća za 3,5 %; |
| --- | --- |

F.

budući da je sektor voća i povrća najbrže rastući sektor ekološkog uzgoja na tržištu EU-a, vrijedan 19,7 milijardi EUR 2011. i da je nakon desetogodišnjeg trenda rasta s godišnjom stopom između 5 % i 10 % između 2010. i 2011. zabilježio stopu rasta od 9 %; budući da je u smislu površine na kojoj se uzgoja voće i povrće, između 2010. i 2011., udio ekološki uzgojenog voća porastao na 18,2 %, a udio ekološki uzgojenog povrća za 3,5 %;

| G. | budući da je potrošnja voća i povrća po glavi stanovnika u EU-27 u 2011. smanjena za 3 % u odnosu na prosječnu potrošnju u prethodnih pet godina, unatoč znatnoj koristi koju za zdravlje predstavlja konzumacija voća i povrća; |
| --- | --- |

G.

budući da je potrošnja voća i povrća po glavi stanovnika u EU-27 u 2011. smanjena za 3 % u odnosu na prosječnu potrošnju u prethodnih pet godina, unatoč znatnoj koristi koju za zdravlje predstavlja konzumacija voća i povrća;

| H. | budući da je EU najveći svjetski proizvođač cvijeća, lukovica i lončanica (44 % svjetske proizvodnje), s najvećom gustoćom po hektaru; budući da se promet sektora ukrasnog bilja procjenjuje na 20 milijardi EUR u proizvodnji, na 28 milijardi EUR u prodaji na veliko i 38 milijardi EUR u prodaji na malo te da zapošljava otprilike 650 000 ljudi; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU najveći svjetski proizvođač cvijeća, lukovica i lončanica (44 % svjetske proizvodnje), s najvećom gustoćom po hektaru; budući da se promet sektora ukrasnog bilja procjenjuje na 20 milijardi EUR u proizvodnji, na 28 milijardi EUR u prodaji na veliko i 38 milijardi EUR u prodaji na malo te da zapošljava otprilike 650 000 ljudi;

| I. | budući da je režim voća i povrća dio ZPP-a i da uz ostale ciljeve također nastoji ponovno uspostaviti ravnotežu u prehrambenom lancu, promicati sektor voća i povrća, povećati konkurentnost i pružiti potporu inovacijama; budući da se oblikovanjem privlačnijeg sustava treba povećati broj članova u proizvođačkim organizacijama, između ostalog i u regijama u kojima su već nekoliko godina bili dostupni operativni fondovi i/ili u kojima su metode proizvodnje zastarjele, s obzirom na činjenicu da više od polovice uzgajivača u EU-u još ne pripada proizvođačkim organizacijama i unatoč cilju Komisije da stopu članstva u proizvođačkim organizacijama poveća u prosjeku na 60 % do 2013.; budući da je niska stopa organizacije u nekim državama članicama djelomično prouzročena suspenzijom proizvođačkih organizacija, što stvara nesigurnost među proizvođačima; budući da poljoprivredne organizacije imaju ključnu ulogu u jačanju pregovaračke snage organizacija u sektoru voća i povrća, iznimno je važno razjasniti europsko zakonodavstvo koje se odnosi na proizvođačke organizacije i time spriječiti nesigurnost proizvođača; |
| --- | --- |

I.

budući da je režim voća i povrća dio ZPP-a i da uz ostale ciljeve također nastoji ponovno uspostaviti ravnotežu u prehrambenom lancu, promicati sektor voća i povrća, povećati konkurentnost i pružiti potporu inovacijama; budući da se oblikovanjem privlačnijeg sustava treba povećati broj članova u proizvođačkim organizacijama, između ostalog i u regijama u kojima su već nekoliko godina bili dostupni operativni fondovi i/ili u kojima su metode proizvodnje zastarjele, s obzirom na činjenicu da više od polovice uzgajivača u EU-u još ne pripada proizvođačkim organizacijama i unatoč cilju Komisije da stopu članstva u proizvođačkim organizacijama poveća u prosjeku na 60 % do 2013.; budući da je niska stopa organizacije u nekim državama članicama djelomično prouzročena suspenzijom proizvođačkih organizacija, što stvara nesigurnost među proizvođačima; budući da poljoprivredne organizacije imaju ključnu ulogu u jačanju pregovaračke snage organizacija u sektoru voća i povrća, iznimno je važno razjasniti europsko zakonodavstvo koje se odnosi na proizvođačke organizacije i time spriječiti nesigurnost proizvođača;

| J. | budući da su prema podacima Eurostata ukupni troškovi ulaganja za poljoprivrednike u EU-u prosjeku porasli za 40 % između 2000. i 2010., dok su cijene poljoprivrednih proizvoda prodavanih izravno s poljoprivrednih gospodarstava u prosjeku porasle za manje od 25 %; budući da je porast troškova ulaganja iznosio 80 % za sintetička gnojiva i poboljšivače tla, gotovo 30 % za sjeme i sadni materijal te gotovo 13 % za proizvode za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

J.

budući da su prema podacima Eurostata ukupni troškovi ulaganja za poljoprivrednike u EU-u prosjeku porasli za 40 % između 2000. i 2010., dok su cijene poljoprivrednih proizvoda prodavanih izravno s poljoprivrednih gospodarstava u prosjeku porasle za manje od 25 %; budući da je porast troškova ulaganja iznosio 80 % za sintetička gnojiva i poboljšivače tla, gotovo 30 % za sjeme i sadni materijal te gotovo 13 % za proizvode za zaštitu bilja;

| K. | budući da gubitak plodnosti tla zbog erozije, smanjenog unosa organskih tvari koji uzrokuje slabu strukturu tla, slabu razinu humusa, smanjenu hranjivost te sposobnost zadržavanja vode, kao i smanjenje ekoloških procesa predstavljaju znatan trošak i za poljoprivrednike i za javni proračun; |
| --- | --- |

K.

budući da gubitak plodnosti tla zbog erozije, smanjenog unosa organskih tvari koji uzrokuje slabu strukturu tla, slabu razinu humusa, smanjenu hranjivost te sposobnost zadržavanja vode, kao i smanjenje ekoloških procesa predstavljaju znatan trošak i za poljoprivrednike i za javni proračun;

| L. | budući da je „protok znanja” za hortikulturu kojim bi se istraživanje prenijelo u praksu pod pritiskom i budući da je u privatnom sektoru potrošnja za istraživanje općenito niska, pri čemu je u 2004. na istraživanje i razvoj (IR) iskorišteno samo 0,24 % ukupnih rashoda prehrambene industrije u EU-15, što je i zadnje razdoblje za koje su brojke dostupne; |
| --- | --- |

L.

budući da je „protok znanja” za hortikulturu kojim bi se istraživanje prenijelo u praksu pod pritiskom i budući da je u privatnom sektoru potrošnja za istraživanje općenito niska, pri čemu je u 2004. na istraživanje i razvoj (IR) iskorišteno samo 0,24 % ukupnih rashoda prehrambene industrije u EU-15, što je i zadnje razdoblje za koje su brojke dostupne;

| M. | budući da velikom broju vrsta voća i povrća prijeti izumiranje zbog nedostatne profitabilnosti i budući da poljoprivrednici koji i dalje uzgajaju te vrste imaju ekološki, socijalno i kulturološki važnu ulogu u očuvanju važnih dijelova europske poljoprivredne baze; |
| --- | --- |

M.

budući da velikom broju vrsta voća i povrća prijeti izumiranje zbog nedostatne profitabilnosti i budući da poljoprivrednici koji i dalje uzgajaju te vrste imaju ekološki, socijalno i kulturološki važnu ulogu u očuvanju važnih dijelova europske poljoprivredne baze;

| N. | budući da bi sve veće i češće poteškoće u vezi s prevencijom od biljnih nametnika, njihovom kontrolom i iskorjenjivanjem te ograničena dostupnost proizvoda za zaštitu povrtnih kultura mogle imati nepoželjan učinak na poljoprivrednu raznolikost i kvalitetu povrća u Europi; |
| --- | --- |

N.

budući da bi sve veće i češće poteškoće u vezi s prevencijom od biljnih nametnika, njihovom kontrolom i iskorjenjivanjem te ograničena dostupnost proizvoda za zaštitu povrtnih kultura mogle imati nepoželjan učinak na poljoprivrednu raznolikost i kvalitetu povrća u Europi;

| O. | budući da su poduzeća koja posluju u sektoru hortikulture također uključena u područja proizvodnje, prodaje i usluga; |
| --- | --- |

O.

budući da su poduzeća koja posluju u sektoru hortikulture također uključena u područja proizvodnje, prodaje i usluga;

| P. | budući da se cisgeneza može definirati kao tehnika genetskog inženjeringa kojom se u predmetnu biljku unosi gen od biljke koja pripada srodnoj vrsti ili rodu; |
| --- | --- |

P.

budući da se cisgeneza može definirati kao tehnika genetskog inženjeringa kojom se u predmetnu biljku unosi gen od biljke koja pripada srodnoj vrsti ili rodu;

| 1. | ističe da je važno promicati sektor hortikulture EU-a i omogućiti jačanje njegove konkurentnosti na svjetskom tržištu, i to uz pomoć inovacija, istraživanja i razvoja, energetske učinkovitosti i sigurnosti, prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja te mjera za poboljšanje stavljanja na tržište, kao i kontinuiranih napora u uklanjanju neravnoteže između poslužitelja i dobavljača; |
| --- | --- |

1.

ističe da je važno promicati sektor hortikulture EU-a i omogućiti jačanje njegove konkurentnosti na svjetskom tržištu, i to uz pomoć inovacija, istraživanja i razvoja, energetske učinkovitosti i sigurnosti, prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja te mjera za poboljšanje stavljanja na tržište, kao i kontinuiranih napora u uklanjanju neravnoteže između poslužitelja i dobavljača;

| 2. | ističe potrebu da se proizvođačima olakša pristup tržištima trećih zemalja; poziva Komisiju da pojača napore u pogledu pružanja potpore izvoznicima voća, povrća, cvijeća i ukrasnog bilja u cilju svladavanja sve većeg broja necarinskih ograničenja, kao što su fitosanitarni standardi u nekim trećim zemljama, koji otežavaju izvoz iz EU-a ili ga čak onemogućavaju; |
| --- | --- |

2.

ističe potrebu da se proizvođačima olakša pristup tržištima trećih zemalja; poziva Komisiju da pojača napore u pogledu pružanja potpore izvoznicima voća, povrća, cvijeća i ukrasnog bilja u cilju svladavanja sve većeg broja necarinskih ograničenja, kao što su fitosanitarni standardi u nekim trećim zemljama, koji otežavaju izvoz iz EU-a ili ga čak onemogućavaju;

| 3. | poziva Komisiju na uspostavu jednakih uvjeta pristupanja tržištu, u pogledu marketinških standarda, označavanja porijekla itd., za sve dionike na tržištu EU-a te na provedbu provjera kako bi se osiguralo postupanje u skladu s tim uvjetima, a u cilju sprečavanja narušavanja tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju na uspostavu jednakih uvjeta pristupanja tržištu, u pogledu marketinških standarda, označavanja porijekla itd., za sve dionike na tržištu EU-a te na provedbu provjera kako bi se osiguralo postupanje u skladu s tim uvjetima, a u cilju sprečavanja narušavanja tržišnog natjecanja;

| 4. | ohrabruje promicanje konzumacije voća i povrća u državama članicama u vidu obrazovnih aktivnosti poput programa EU-a „Voće u školama” ili projekata na području prehrambene industrije u Ujedinjenoj Kraljevini pod nazivom „Uzgoji svoj krumpir” i „Skuhaj svoj krumpir”; |
| --- | --- |

4.

ohrabruje promicanje konzumacije voća i povrća u državama članicama u vidu obrazovnih aktivnosti poput programa EU-a „Voće u školama” ili projekata na području prehrambene industrije u Ujedinjenoj Kraljevini pod nazivom „Uzgoji svoj krumpir” i „Skuhaj svoj krumpir”;

| 5. | primjećuje da lokalna i regionalna tržišta često raspolažu s nedovoljnim zalihama lokalno i regionalno proizvedenih hortikulturnih proizvoda te da bi se stoga trebalo promicati poljoprivredno poduzetništvo u tim regijama, posebno kroz poticaje za mlade poduzetnike, čime će se stvoriti nove mogućnosti zapošljavanja u poljoprivrednom sektoru i zajamčiti opskrba svježim lokalnim proizvodima; |
| --- | --- |

5.

primjećuje da lokalna i regionalna tržišta često raspolažu s nedovoljnim zalihama lokalno i regionalno proizvedenih hortikulturnih proizvoda te da bi se stoga trebalo promicati poljoprivredno poduzetništvo u tim regijama, posebno kroz poticaje za mlade poduzetnike, čime će se stvoriti nove mogućnosti zapošljavanja u poljoprivrednom sektoru i zajamčiti opskrba svježim lokalnim proizvodima;

| 6. | ističe da je ukrasna hortikultura uz pomoć unapređivanje zelenih površina te poboljšavanje gradskog okoliša u odnosu na klimatske promjene i ruralno gospodarstvo korisna za zdravlje i dobrobit ljudi; naglašava potrebu za aktivnijom potporom ovom sektoru u vidu poticanja ulaganja i razvoja karijere; |
| --- | --- |

6.

ističe da je ukrasna hortikultura uz pomoć unapređivanje zelenih površina te poboljšavanje gradskog okoliša u odnosu na klimatske promjene i ruralno gospodarstvo korisna za zdravlje i dobrobit ljudi; naglašava potrebu za aktivnijom potporom ovom sektoru u vidu poticanja ulaganja i razvoja karijere;

| 7. | pozdravlja mjere u režimu voća i povrća u EU-u koje su namijenjene povećanju tržišne usmjerenosti među uzgajivačima iz EU-a, poticanju inovacija, promicanju uzgoja voća i povrća, povećanju konkurentnosti uzgajivača, poboljšavanju stavljanja na tržište, boljoj kvaliteti proizvoda i boljim okolišnim aspektima proizvodnje u vidu potpora proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija i priznavanja međustrukovnih organizacija, i to promicanjem stvaranja grupacija koje će otvoriti nove kanale prihoda, koji će se pak usmjeriti u nova ulaganja; ističe da se te mjere istodobno moraju poduzeti kako bi se osigurala nediskriminacija samostalnih i neposrednih marketinških stručnjaka te im se otvorila mogućnost provedbe inovativnih projekata i povećanja konkurentnosti; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja mjere u režimu voća i povrća u EU-u koje su namijenjene povećanju tržišne usmjerenosti među uzgajivačima iz EU-a, poticanju inovacija, promicanju uzgoja voća i povrća, povećanju konkurentnosti uzgajivača, poboljšavanju stavljanja na tržište, boljoj kvaliteti proizvoda i boljim okolišnim aspektima proizvodnje u vidu potpora proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija i priznavanja međustrukovnih organizacija, i to promicanjem stvaranja grupacija koje će otvoriti nove kanale prihoda, koji će se pak usmjeriti u nova ulaganja; ističe da se te mjere istodobno moraju poduzeti kako bi se osigurala nediskriminacija samostalnih i neposrednih marketinških stručnjaka te im se otvorila mogućnost provedbe inovativnih projekata i povećanja konkurentnosti;

| 8. | ističe da lokalna i regionalna proizvodnja i marketing pomažu stvaranje i zaštitu ekonomske aktivnosti te radnih mjesta u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

8.

ističe da lokalna i regionalna proizvodnja i marketing pomažu stvaranje i zaštitu ekonomske aktivnosti te radnih mjesta u ruralnim područjima;

| 9. | ističe da kratki lanci vrijednosti pomažu u smanjenju emisija koje štetno utječu na klimu; |
| --- | --- |

9.

ističe da kratki lanci vrijednosti pomažu u smanjenju emisija koje štetno utječu na klimu;

| 10. | primjećuje da urbana poljoprivredna proizvodnja otvara nove mogućnosti za hortikulturni sektor; |
| --- | --- |

10.

primjećuje da urbana poljoprivredna proizvodnja otvara nove mogućnosti za hortikulturni sektor;

| 11. | pozdravlja izvješće o javnom savjetovanju Komisije pod nazivom „Revizija režima EU-a za sektor voća i povrća”, a posebno njegov odjeljak 3.8., u kojem se prepoznaje potreba za pojednostavljenjem trenutačnih pravila za proizvođačke organizacije, podržava prijedlog sadržan u izvješću u vezi s jačanjem proizvođačkih organizacija i primjećuje da je većina suglasna s održavanjem temeljne filozofije sadašnjih sustava dosjele potpore; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja izvješće o javnom savjetovanju Komisije pod nazivom „Revizija režima EU-a za sektor voća i povrća”, a posebno njegov odjeljak 3.8., u kojem se prepoznaje potreba za pojednostavljenjem trenutačnih pravila za proizvođačke organizacije, podržava prijedlog sadržan u izvješću u vezi s jačanjem proizvođačkih organizacija i primjećuje da je većina suglasna s održavanjem temeljne filozofije sadašnjih sustava dosjele potpore;

| 12. | naglašava da je smanjenje broja administrativnih postupaka osobito važno za mala i srednja poduzeća, iako takve mjere ne smiju dovesti u pitanje pravnu sigurnost na koju se takva poduzeća također oslanjaju; |
| --- | --- |

12.

naglašava da je smanjenje broja administrativnih postupaka osobito važno za mala i srednja poduzeća, iako takve mjere ne smiju dovesti u pitanje pravnu sigurnost na koju se takva poduzeća također oslanjaju;

| 13. | pozdravlja činjenicu da je u dogovoru o reformi ZPP-a zadržan europski sustav potpora za uzgoj voća i povrća utemeljen na proizvođačkim organizacijama, istodobno priznavajući da postojeći instrumenti nisu uvijek bili učinkoviti, kako je to potvrdila Komisija u svom dokumentu o javnom savjetovanju pod nazivom „Revizija režima EU-a za sektor voća i povrća”, te stoga podupire rad Skupine iz Newcastlea, čiji je cilj poboljšanje režima EU-a za voće i povrće, kojim bi se pak u obzir trebala uzeti posebna priroda pravnih dogovora u skladu s kojima je uređen rad zadruga u državama članicama kako se ne bi ograničilo stvaranje novih proizvođačkih organizacija, istodobno imajući u vidu činjenicu da uzgajivači mogu odlučiti ostati izvan sustava proizvođačkih organizacija; također primjećuje uspostavu instrumenta Unije za upravljanje teškim krizama u slučaju da je pogođeno više država članica i naglašava da bi on trebao biti dostupan svim proizvođačima neovisno o tome jesu li članovi proizvođačke organizacije; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja činjenicu da je u dogovoru o reformi ZPP-a zadržan europski sustav potpora za uzgoj voća i povrća utemeljen na proizvođačkim organizacijama, istodobno priznavajući da postojeći instrumenti nisu uvijek bili učinkoviti, kako je to potvrdila Komisija u svom dokumentu o javnom savjetovanju pod nazivom „Revizija režima EU-a za sektor voća i povrća”, te stoga podupire rad Skupine iz Newcastlea, čiji je cilj poboljšanje režima EU-a za voće i povrće, kojim bi se pak u obzir trebala uzeti posebna priroda pravnih dogovora u skladu s kojima je uređen rad zadruga u državama članicama kako se ne bi ograničilo stvaranje novih proizvođačkih organizacija, istodobno imajući u vidu činjenicu da uzgajivači mogu odlučiti ostati izvan sustava proizvođačkih organizacija; također primjećuje uspostavu instrumenta Unije za upravljanje teškim krizama u slučaju da je pogođeno više država članica i naglašava da bi on trebao biti dostupan svim proizvođačima neovisno o tome jesu li članovi proizvođačke organizacije;

| 14. | poziva Komisiju da u svojoj reviziji režima EU-a za voće i povrće donese jasna i konkretna pravila o oblikovanju proizvođačkih organizacija i njihovim i radnim metodama te da prilagodi režim postojećim strukturama tržišta u državama članicama kako bi se osnažile korisne aktivnosti koje proizvođačke organizacije provode za proizvođače i kako bi proizvođačke organizacije mogle služiti svojoj predviđenoj svrsi, čime bi se uzgajivače potaknulo da postanu njihovi članovi, pod uvjetom da se na taj način ne ugrozi ostvarivanje temeljnih ciljeva režima i da uzgajivači o tom pitanju slobodno odlučuju; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da u svojoj reviziji režima EU-a za voće i povrće donese jasna i konkretna pravila o oblikovanju proizvođačkih organizacija i njihovim i radnim metodama te da prilagodi režim postojećim strukturama tržišta u državama članicama kako bi se osnažile korisne aktivnosti koje proizvođačke organizacije provode za proizvođače i kako bi proizvođačke organizacije mogle služiti svojoj predviđenoj svrsi, čime bi se uzgajivače potaknulo da postanu njihovi članovi, pod uvjetom da se na taj način ne ugrozi ostvarivanje temeljnih ciljeva režima i da uzgajivači o tom pitanju slobodno odlučuju;

| 15. | sa zabrinutošću primjećuje da su pravila programa za proizvođačke organizacije podložna širokoj interpretaciji revizora iz Komisije, što vodi do visokog stupnja nesigurnosti te države članice može dovesti u rizik od odbijanja i pokretanja sudske revizije; također naglašava da se revizorski postupci i financijski ispravci moraju provoditi pravodobno te unutar dogovorenog razdoblja za reviziju; |
| --- | --- |

15.

sa zabrinutošću primjećuje da su pravila programa za proizvođačke organizacije podložna širokoj interpretaciji revizora iz Komisije, što vodi do visokog stupnja nesigurnosti te države članice može dovesti u rizik od odbijanja i pokretanja sudske revizije; također naglašava da se revizorski postupci i financijski ispravci moraju provoditi pravodobno te unutar dogovorenog razdoblja za reviziju;

| 16. | primjećuje da nepravedne prakse trgovanja i dalje postoje diljem EU-a, što slabi poduzeća u hortikulturi i njihove proizvođačke organizacije te umanjuje povjerenje uzgajivača u ulaganje u budućnost; vjeruje da će kodeks ponašanja s kojim se slože svi sudionici lanca opskrbe, potpomognut zakonodavnim okvirom i uz nadzor nacionalne sudbene vlasti u svakoj državi članici, znatno poboljšati funkcioniranje prehrambenog lanca i unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da nepravedne prakse trgovanja i dalje postoje diljem EU-a, što slabi poduzeća u hortikulturi i njihove proizvođačke organizacije te umanjuje povjerenje uzgajivača u ulaganje u budućnost; vjeruje da će kodeks ponašanja s kojim se slože svi sudionici lanca opskrbe, potpomognut zakonodavnim okvirom i uz nadzor nacionalne sudbene vlasti u svakoj državi članici, znatno poboljšati funkcioniranje prehrambenog lanca i unutarnjeg tržišta;

| 17. | smatra da su privatni standardi povezani s ostacima pesticida, koje su usvojili mnogi veliki maloprodajni lanci, protutržišni i štetni po interese uzgajivača voća i povrća; poziva Komisiju da zaustavi takve prakse, s obzirom na to da je zakonodavstvom EU-a utvrđena razina ostataka pesticida kojom se osigurava primjerena zaštita zdravlja potrošača i proizvođača; |
| --- | --- |

17.

smatra da su privatni standardi povezani s ostacima pesticida, koje su usvojili mnogi veliki maloprodajni lanci, protutržišni i štetni po interese uzgajivača voća i povrća; poziva Komisiju da zaustavi takve prakse, s obzirom na to da je zakonodavstvom EU-a utvrđena razina ostataka pesticida kojom se osigurava primjerena zaštita zdravlja potrošača i proizvođača;

| 18. | poziva Komisiju i države članice da potiču integriranu zaštitu bilja, podupiru inovacije i poduzetništvo u vidu većeg broja istraživanja i razvoja nekemijskih metoda zaštite, kao što su prirodni grabežljivci i nametnici koji napadaju štetne organizme, i da koriste okvirni program za istraživanja, Obzor 2020., kako bi financirale primijenjena istraživanja kojima se podupire razvoj integriranih strategija za suzbijanje štetnih organizama, bolesti i korova, da bi proizvođačima osigurale alate i podatke potrebne da razmotre Direktivu 2009/128/EZ, u čijem članku 14. stoji da države članice moraju „poduzeti sve potrebne mjere za poticanje zaštite bilja sa smanjenom uporabom pesticida, dajući kad god je to moguće prednost nekemijskim metodama” i „stvaraju ili potpomažu stvaranje potrebnih uvjeta za primjenu integrirane zaštite bilja”; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju i države članice da potiču integriranu zaštitu bilja, podupiru inovacije i poduzetništvo u vidu većeg broja istraživanja i razvoja nekemijskih metoda zaštite, kao što su prirodni grabežljivci i nametnici koji napadaju štetne organizme, i da koriste okvirni program za istraživanja, Obzor 2020., kako bi financirale primijenjena istraživanja kojima se podupire razvoj integriranih strategija za suzbijanje štetnih organizama, bolesti i korova, da bi proizvođačima osigurale alate i podatke potrebne da razmotre Direktivu 2009/128/EZ, u čijem članku 14. stoji da države članice moraju „poduzeti sve potrebne mjere za poticanje zaštite bilja sa smanjenom uporabom pesticida, dajući kad god je to moguće prednost nekemijskim metodama” i „stvaraju ili potpomažu stvaranje potrebnih uvjeta za primjenu integrirane zaštite bilja”;

| 19. | poziva Komisiju i države članice da potiču jačanje ekoloških procesa te da na njih stavljaju naglasak kako bi osigurale dugoročno zdravlje, plodnost i stvaranje tla, kao i kontrolu i regulaciju populacije štetnih organizama; vjeruje da se time može postići dugotrajan porast produktivnosti poljoprivrednika i smanjenje troškova u javnom proračunu; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju i države članice da potiču jačanje ekoloških procesa te da na njih stavljaju naglasak kako bi osigurale dugoročno zdravlje, plodnost i stvaranje tla, kao i kontrolu i regulaciju populacije štetnih organizama; vjeruje da se time može postići dugotrajan porast produktivnosti poljoprivrednika i smanjenje troškova u javnom proračunu;

| 20. | naglašava da hortikultura ovisi o nizu proizvoda za zaštitu bilja te zagovara Komisiju da u reguliranju tih proizvoda primijeni pristup koji je zasnovan na riziku i poduprt stručno recenziranim i nezavisnim znanstvenim dokazima; ističe da su upotrebe u manjoj količini posebno ranjive zbog nedostatka odgovarajućih aktivnih tvari; poziva Komisiju da ojača koordinaciju stvaranja podataka u svim državama članicama, posebno u vezi s podacima o ostacima, koji su neophodni za izdavanje odobrenja za jestive specijalizirane kulture; poziva GU za poljoprivredu, GU za zdravlje i potrošače, GU za okoliš i GU za tržišno natjecanje da rade zajedno na strateški način kako bi se iz različitih perspektiva u obzir uzeo utjecaj promjena u reguliranju sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

20.

naglašava da hortikultura ovisi o nizu proizvoda za zaštitu bilja te zagovara Komisiju da u reguliranju tih proizvoda primijeni pristup koji je zasnovan na riziku i poduprt stručno recenziranim i nezavisnim znanstvenim dokazima; ističe da su upotrebe u manjoj količini posebno ranjive zbog nedostatka odgovarajućih aktivnih tvari; poziva Komisiju da ojača koordinaciju stvaranja podataka u svim državama članicama, posebno u vezi s podacima o ostacima, koji su neophodni za izdavanje odobrenja za jestive specijalizirane kulture; poziva GU za poljoprivredu, GU za zdravlje i potrošače, GU za okoliš i GU za tržišno natjecanje da rade zajedno na strateški način kako bi se iz različitih perspektiva u obzir uzeo utjecaj promjena u reguliranju sredstava za zaštitu bilja;

| 21. | zagovara Komisiju da preispita izvođenje postupaka za uzajamno priznavanje odobrenja sredstava za zaštitu bilja, utvrđenih u članku 40. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u cilju organiziranja njihove provedbe i ukidanja nepotrebnih administrativnih postupaka te da razmotri dugoročni cilj globalnog usklađivanja reguliranja sredstava za zaštitu bilja i smanjenja necarinskih trgovinskih ograničenja u izvoznoj trgovini; |
| --- | --- |

21.

zagovara Komisiju da preispita izvođenje postupaka za uzajamno priznavanje odobrenja sredstava za zaštitu bilja, utvrđenih u članku 40. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u cilju organiziranja njihove provedbe i ukidanja nepotrebnih administrativnih postupaka te da razmotri dugoročni cilj globalnog usklađivanja reguliranja sredstava za zaštitu bilja i smanjenja necarinskih trgovinskih ograničenja u izvoznoj trgovini;

| 22. | zagovara Komisiju da bez odgode i u skladu s člankom 51. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskom parlamentu i Vijeću podnese izvješće o uspostavi europskog fonda za manje uporabe i specijalizirane kulture; ističe da bi taj fond trebalo koristiti za financiranje tekućeg europskog radnog programa za koordinaciju i suradnju poljoprivredno-prehrambenih proizvođača, nadležnih tijela i zainteresiranih strana, uključujući istraživačka tijela, na području provedbe, i, po potrebi, financiranja istraživanja i inovacija usmjerenih k zaštiti specijaliziranih kultura i manjih uporaba; |
| --- | --- |

22.

zagovara Komisiju da bez odgode i u skladu s člankom 51. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskom parlamentu i Vijeću podnese izvješće o uspostavi europskog fonda za manje uporabe i specijalizirane kulture; ističe da bi taj fond trebalo koristiti za financiranje tekućeg europskog radnog programa za koordinaciju i suradnju poljoprivredno-prehrambenih proizvođača, nadležnih tijela i zainteresiranih strana, uključujući istraživačka tijela, na području provedbe, i, po potrebi, financiranja istraživanja i inovacija usmjerenih k zaštiti specijaliziranih kultura i manjih uporaba;

| 23. | ukazuje na to da uvezena sredstva ne moraju ispunjavati iste fitosanitarne zahtjeve kao i europska sredstva; ističe da ta neusklađenost potkopava konkurentnost europskih proizvođača i šteti interesima europskih potrošača; |
| --- | --- |

23.

ukazuje na to da uvezena sredstva ne moraju ispunjavati iste fitosanitarne zahtjeve kao i europska sredstva; ističe da ta neusklađenost potkopava konkurentnost europskih proizvođača i šteti interesima europskih potrošača;

| 24. | podsjeća da se i Uredbom o proizvodima za zaštitu bilja (Uredba (EZ) br. 1107/2009 od 21. listopada 2009.) (11) i novom Uredbom o biocidima (Uredba (EU) br. 528/2012 od 22. svibnja 2012.) (12) zahtijeva da Komisija do prosinca 2013. navede znanstvene kriterije za određivanje svojstava endokrine disrupcije; naglašava da je važno da taj postupak bude transparentan kako bi dotični sudionici na tržištu razumjeli znanstveni temelj iz kojeg proizlaze odluke i znali koji su sudionici sudjelovali u pripremi novih kriterija; potiče Komisiju da u cijelosti razmotri utjecaj različitih pristupa prilikom predstavljanja prijedloga za endokrine disruptore; |
| --- | --- |

24.

podsjeća da se i Uredbom o proizvodima za zaštitu bilja (Uredba (EZ) br. 1107/2009 od 21. listopada 2009.) (11) i novom Uredbom o biocidima (Uredba (EU) br. 528/2012 od 22. svibnja 2012.) (12) zahtijeva da Komisija do prosinca 2013. navede znanstvene kriterije za određivanje svojstava endokrine disrupcije; naglašava da je važno da taj postupak bude transparentan kako bi dotični sudionici na tržištu razumjeli znanstveni temelj iz kojeg proizlaze odluke i znali koji su sudionici sudjelovali u pripremi novih kriterija; potiče Komisiju da u cijelosti razmotri utjecaj različitih pristupa prilikom predstavljanja prijedloga za endokrine disruptore;

| 25. | naglašava da se sektor hortikulture u velikoj mjeri oslanja na korištenje visokokvalitetnih, ispravno specificiranih gnojiva; pozdravlja trenutačnu reviziju Uredbe EU-a o gnojivima, ali sa zabrinutošću primjećuje namjeru Komisije da u nju uključi poboljšivače tla koji prije nisu bili propisani; ističe da te tvari ne zahtijevaju preciznost u proizvodnji i korištenju te poziva Komisiju da ih ne uključi u Uredbu o gnojivima; |
| --- | --- |

25.

naglašava da se sektor hortikulture u velikoj mjeri oslanja na korištenje visokokvalitetnih, ispravno specificiranih gnojiva; pozdravlja trenutačnu reviziju Uredbe EU-a o gnojivima, ali sa zabrinutošću primjećuje namjeru Komisije da u nju uključi poboljšivače tla koji prije nisu bili propisani; ističe da te tvari ne zahtijevaju preciznost u proizvodnji i korištenju te poziva Komisiju da ih ne uključi u Uredbu o gnojivima;

| 26. | ističe činjenicu da sektor hortikulture predvodi u razvoju i uvođenju inovativnih sustava precizne poljoprivrede te vjeruje da će takvi sustavi smanjiti upotrebu pesticida i gnojiva, povećati tržišne prinose, smanjiti količinu otpada i poboljšati kontinuitet opskrbe i gospodarsku učinkovitost; ističe da bi metode uzgoja bilja, kao što je plodored i sijanje postrnih usjeva, te istraživanje i razvoj, trebali biti usmjereni k smanjivanju štete za okoliš; |
| --- | --- |

26.

ističe činjenicu da sektor hortikulture predvodi u razvoju i uvođenju inovativnih sustava precizne poljoprivrede te vjeruje da će takvi sustavi smanjiti upotrebu pesticida i gnojiva, povećati tržišne prinose, smanjiti količinu otpada i poboljšati kontinuitet opskrbe i gospodarsku učinkovitost; ističe da bi metode uzgoja bilja, kao što je plodored i sijanje postrnih usjeva, te istraživanje i razvoj, trebali biti usmjereni k smanjivanju štete za okoliš;

| 27. | primjećuje prijedlog Uredbe Komisije (COM(2013)0262) o biljnom reprodukcijskom materijalu te izražava zabrinutost zbog njezinog mogućeg nerazmjernog učinka na sektor hortikulture, a posebno na ukrasno bilje i voće; naglašava da bi, iako je reguliranje ovog područja neophodno, svako pravno uređenje trebalo biti razmjeno i priznavati načelo supsidijarnosti; također ističe da se izmjenama u zakonodavstvu ne smije ugroziti tradicionalne sorte i usjeve te da se njima treba doprinijeti genetskoj raznolikosti unutar populacija usjeva i među tim populacijama, dugotrajnoj sigurnosti hrane i otpornosti prehrambenih sustava; |
| --- | --- |

27.

primjećuje prijedlog Uredbe Komisije (COM(2013)0262) o biljnom reprodukcijskom materijalu te izražava zabrinutost zbog njezinog mogućeg nerazmjernog učinka na sektor hortikulture, a posebno na ukrasno bilje i voće; naglašava da bi, iako je reguliranje ovog područja neophodno, svako pravno uređenje trebalo biti razmjeno i priznavati načelo supsidijarnosti; također ističe da se izmjenama u zakonodavstvu ne smije ugroziti tradicionalne sorte i usjeve te da se njima treba doprinijeti genetskoj raznolikosti unutar populacija usjeva i među tim populacijama, dugotrajnoj sigurnosti hrane i otpornosti prehrambenih sustava;

| 28. | primjećuje učinak neautohtonih, invazivnih hortikulturnih vrsta na širi okoliš, ali preporuča da se u prijedlogu Uredbe Komisije (COM(2013)0620) o sprečavanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima primjeni regionalni ili nacionalni pristup, koji prepoznaje da su neka područja u Europi ugroženija od ostalih te da različita područja u Europi imaju i različite klime, koje pogoduju različitim vrstama bilja; |
| --- | --- |

28.

primjećuje učinak neautohtonih, invazivnih hortikulturnih vrsta na širi okoliš, ali preporuča da se u prijedlogu Uredbe Komisije (COM(2013)0620) o sprečavanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima primjeni regionalni ili nacionalni pristup, koji prepoznaje da su neka područja u Europi ugroženija od ostalih te da različita područja u Europi imaju i različite klime, koje pogoduju različitim vrstama bilja;

| 29. | snažno potiče Komisiju da kao glavno načelo zadrži slobodu oplemenjivača bilja da slobodno koriste postojeće biljne materijale i da razvijaju i na tržište stavljaju nove, bez obzira na patentne zahtjeve koji se odnose na biljni materijal; |
| --- | --- |

29.

snažno potiče Komisiju da kao glavno načelo zadrži slobodu oplemenjivača bilja da slobodno koriste postojeće biljne materijale i da razvijaju i na tržište stavljaju nove, bez obzira na patentne zahtjeve koji se odnose na biljni materijal;

| 30. | poziva Komisiju i države članice da podupru razvoj lokalnih tržišta voća i povrća i kratkih opskrbnih lanaca, osiguravajući na taj način da proizvodi ostanu svježi; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju i države članice da podupru razvoj lokalnih tržišta voća i povrća i kratkih opskrbnih lanaca, osiguravajući na taj način da proizvodi ostanu svježi;

| 31. | poziva Komisiju da razlikuje cisgenske i transgenske biljke te da osmisli različite postupke odobrenja cisgenskih biljaka; očekuje mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA), koje je zatražila GU za zdravlje i potrošače, u kojem se vrednuju zaključci radne skupine za nove biotehnološke tehnike oplemenjivanja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da razlikuje cisgenske i transgenske biljke te da osmisli različite postupke odobrenja cisgenskih biljaka; očekuje mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA), koje je zatražila GU za zdravlje i potrošače, u kojem se vrednuju zaključci radne skupine za nove biotehnološke tehnike oplemenjivanja;

| 32. | ističe povećanu sezonsku potrebu za radnom snagom u sektoru hortikulture te poziva države članice da osiguraju učinkovite sustave kako bi se osiguralo da proizvođači u hortikulturi imaju pristup radnoj snazi koja im je potrebna u ključnim razdobljima u godini, pritom u potpunosti poštujući zahtjeve Direktive o sezonskim radnicima, a posebno načelo pravedne plaće; |
| --- | --- |

32.

ističe povećanu sezonsku potrebu za radnom snagom u sektoru hortikulture te poziva države članice da osiguraju učinkovite sustave kako bi se osiguralo da proizvođači u hortikulturi imaju pristup radnoj snazi koja im je potrebna u ključnim razdobljima u godini, pritom u potpunosti poštujući zahtjeve Direktive o sezonskim radnicima, a posebno načelo pravedne plaće;

| 33. | pozdravlja obnovljeni naglasak na osposobljavanju radne snage i na naukovanju, ali sa zabrinutošću primjećuje kako broj ljudi koji završi naukovanje za rad u hortikulturi ostaje u nekim državama ostaje članicama nizak, čime se ograničava broj radnih mjesta za mlade koji se žele zaposliti u tom sektoru; prepoznaje da svi mladi nemaju preduvjete za program naukovanja koji pohađaju; naglašava da se napori usmjereni na poticanje mladih na razmatranje poslova u sektoru hortikulture i na osiguravanje njihova osposobljavanja trebaju podupirati u vidu podizanja razine svijesti i informativnih kampanja kojima se pozitivno utječe na predodžbu o sektoru; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja obnovljeni naglasak na osposobljavanju radne snage i na naukovanju, ali sa zabrinutošću primjećuje kako broj ljudi koji završi naukovanje za rad u hortikulturi ostaje u nekim državama ostaje članicama nizak, čime se ograničava broj radnih mjesta za mlade koji se žele zaposliti u tom sektoru; prepoznaje da svi mladi nemaju preduvjete za program naukovanja koji pohađaju; naglašava da se napori usmjereni na poticanje mladih na razmatranje poslova u sektoru hortikulture i na osiguravanje njihova osposobljavanja trebaju podupirati u vidu podizanja razine svijesti i informativnih kampanja kojima se pozitivno utječe na predodžbu o sektoru;

| 34. | potiče poljoprivredno-prehrambeni sektor i istraživačku zajednicu da zajedno na sustavan način rade na privlačenju i osposobljavanju sljedeće generacije istraživača i nadograđivanju vještina postojeće radne snage; |
| --- | --- |

34.

potiče poljoprivredno-prehrambeni sektor i istraživačku zajednicu da zajedno na sustavan način rade na privlačenju i osposobljavanju sljedeće generacije istraživača i nadograđivanju vještina postojeće radne snage;

| 35. | ističe koristi jačanja i širenja partnerstva između vlade, industrije i istraživačkih organizacija te potrebu da se osigura da su programi potpore tim partnerstvima strukturirani na takav način da se maksimalno povećao utjecaj i dosljednost investicija općenito; |
| --- | --- |

35.

ističe koristi jačanja i širenja partnerstva između vlade, industrije i istraživačkih organizacija te potrebu da se osigura da su programi potpore tim partnerstvima strukturirani na takav način da se maksimalno povećao utjecaj i dosljednost investicija općenito;

| 36. | ističe da je izuzetno važno na učinkovit način koristiti stručne znanstvene resurse kako bi se ubrzala primjena rezultata istraživanja i inovacija prijenosom inovativne tehnologije poljoprivredne proizvodnje u sektor hortikulture te kombiniranjem istraživanja, inovacija, osposobljavanja i proširenja u poljoprivrednom sektoru i gospodarskih politika koje ispunjavanju zahtjeve razvoja proizvodnje u hortikulturi i pritom povećavaju njegovu učinkovitost; |
| --- | --- |

36.

ističe da je izuzetno važno na učinkovit način koristiti stručne znanstvene resurse kako bi se ubrzala primjena rezultata istraživanja i inovacija prijenosom inovativne tehnologije poljoprivredne proizvodnje u sektor hortikulture te kombiniranjem istraživanja, inovacija, osposobljavanja i proširenja u poljoprivrednom sektoru i gospodarskih politika koje ispunjavanju zahtjeve razvoja proizvodnje u hortikulturi i pritom povećavaju njegovu učinkovitost;

| 37. | smatra da se sektoru florikulture i ukrasnog bilja mora omogućiti bolje korištenje programa Unije za istraživanja, tehnološki razvoj i inovacije i poziva Komisiju u ciljeve Obzora 2020. uključi uzgoj u zaštićenom prostoru kako bi se potaknule inovacije na području, primjerice, održive zaštite usjeva, održivog korištenja vode i hranjivih tvari, energetske učinkovitosti, naprednih sustava uzgoja i proizvodnje te održivog prometa; |
| --- | --- |

37.

smatra da se sektoru florikulture i ukrasnog bilja mora omogućiti bolje korištenje programa Unije za istraživanja, tehnološki razvoj i inovacije i poziva Komisiju u ciljeve Obzora 2020. uključi uzgoj u zaštićenom prostoru kako bi se potaknule inovacije na području, primjerice, održive zaštite usjeva, održivog korištenja vode i hranjivih tvari, energetske učinkovitosti, naprednih sustava uzgoja i proizvodnje te održivog prometa;

| 38. | smatra da, s obzirom na to da je financiranje istraživanja u poljoprivredi i hortikulturi u državama članicama pod proračunskim ograničenjima, treba podupirati financiranje koje osiguravaju treće strane, uključujući trgovce u maloprodaji, ali ne samo njih, te da bi ono trebalo biti usklađeno sa općim interesom sektora u vezi istraživanja; |
| --- | --- |

38.

smatra da, s obzirom na to da je financiranje istraživanja u poljoprivredi i hortikulturi u državama članicama pod proračunskim ograničenjima, treba podupirati financiranje koje osiguravaju treće strane, uključujući trgovce u maloprodaji, ali ne samo njih, te da bi ono trebalo biti usklađeno sa općim interesom sektora u vezi istraživanja;

| 39. | poziva Komisiju i države članice da olakšaju pristup dugoročnom financiranju ulaganja u moderne tehnologije hortikulturne proizvodnje da bi se ojačala konkurentnost hortikulturnih proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju i države članice da olakšaju pristup dugoročnom financiranju ulaganja u moderne tehnologije hortikulturne proizvodnje da bi se ojačala konkurentnost hortikulturnih proizvoda i usluga;

| 40. | naglašava ključnu važnost poslovnog plana visoke kvalitete u osiguravanju kapitala; preporučuje da uzgajivači više iskoriste poslovne potpore i savjetodavne usluge te poziva Komisiju da bliže surađuje s industrijom kako bi se osiguralo da su te usluge lako dostupne uzgajivačima; |
| --- | --- |

40.

naglašava ključnu važnost poslovnog plana visoke kvalitete u osiguravanju kapitala; preporučuje da uzgajivači više iskoriste poslovne potpore i savjetodavne usluge te poziva Komisiju da bliže surađuje s industrijom kako bi se osiguralo da su te usluge lako dostupne uzgajivačima;

| 41. | zagovara Komisiju da ažurira, u okviru transparentnog procesa u koji su uključeni zaposleni u sektoru, podatke iz Poglavlja 6. (Živo drveće i druge biljke; lukovice, korijenje i slično, rezano cvijeće i ukrasno lišće) kombinirane nomenklature za 2012.; |
| --- | --- |

41.

zagovara Komisiju da ažurira, u okviru transparentnog procesa u koji su uključeni zaposleni u sektoru, podatke iz Poglavlja 6. (Živo drveće i druge biljke; lukovice, korijenje i slično, rezano cvijeće i ukrasno lišće) kombinirane nomenklature za 2012.;

| 42. | zabrinut je zbog mogućnosti da se hortikulturna proizvodnja premjesti izvan EU-a; |
| --- | --- |

42.

zabrinut je zbog mogućnosti da se hortikulturna proizvodnja premjesti izvan EU-a;

| 43. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što se između jedne trećine i jedne polovine jestivih proizvoda baca zbog svog izgleda te poziva Komisiju da osmisli mogućnosti za stavljanje na tržište šireg raspona specifikacija kvalitete proizvoda, osiguravajući pritom transparentnost i pravilno funkcioniranje tržišta; u vezi s tim, skreće pozornost na sudske postupke u Austriji i Švicarskoj povezane sa slučajevima voća i povrća s površinskim oštećenjima; poziva supermarkete da u obzir uzmu istraživanje tržišta koje pokazuje da mnogi potrošači ne brinu nužno o izgledu voća i povrća te da su spremni kupiti proizvod lošije kvalitete, posebno ako je kupnja takvog proizvoda jeftinija opcija; |
| --- | --- |

43.

izražava duboku zabrinutost zbog toga što se između jedne trećine i jedne polovine jestivih proizvoda baca zbog svog izgleda te poziva Komisiju da osmisli mogućnosti za stavljanje na tržište šireg raspona specifikacija kvalitete proizvoda, osiguravajući pritom transparentnost i pravilno funkcioniranje tržišta; u vezi s tim, skreće pozornost na sudske postupke u Austriji i Švicarskoj povezane sa slučajevima voća i povrća s površinskim oštećenjima; poziva supermarkete da u obzir uzmu istraživanje tržišta koje pokazuje da mnogi potrošači ne brinu nužno o izgledu voća i povrća te da su spremni kupiti proizvod lošije kvalitete, posebno ako je kupnja takvog proizvoda jeftinija opcija;

| 44. | sa zabrinutošću primjećuje ukupne gubitke i bacanje voća i povrća namijenjenog za korištenje na prvom tržištu te znatne financijske gubitke u poslovanju; priznaje da je sustavno smanjivanje bacanja hrane ključ za veću opskrbu hranom rastuće svjetske populacije; pozdravlja ipak napore sudionika u lancu opskrbe hranom da spomenute proizvode preusmjere na sekundarno tržište umjesto da ih bacaju; |
| --- | --- |

44.

sa zabrinutošću primjećuje ukupne gubitke i bacanje voća i povrća namijenjenog za korištenje na prvom tržištu te znatne financijske gubitke u poslovanju; priznaje da je sustavno smanjivanje bacanja hrane ključ za veću opskrbu hranom rastuće svjetske populacije; pozdravlja ipak napore sudionika u lancu opskrbe hranom da spomenute proizvode preusmjere na sekundarno tržište umjesto da ih bacaju;

| 45. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju pravno i političko okružje kojim će u što većoj mogućoj mjeri pogodovati korištenju hortikulturnog otpada; ukazuje na to da postoje brojni materijali, poput istrošenog komposta, koji bi se mogli upotrebljavati u proizvodnji medija rasta s dodanom vrijednosti ondje gdje nisu kategorizirani kao otpad; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju pravno i političko okružje kojim će u što većoj mogućoj mjeri pogodovati korištenju hortikulturnog otpada; ukazuje na to da postoje brojni materijali, poput istrošenog komposta, koji bi se mogli upotrebljavati u proizvodnji medija rasta s dodanom vrijednosti ondje gdje nisu kategorizirani kao otpad;

| 46. | ukazuje na to da se uz pomoć hidroponih sustava može postići održiva proizvodnja hrane na lokalnoj razini te da kombinacija uzgoja slatkovodne ribe i uzgoja biljaka u zatvorenom sustavu može pomoći u ostvarivanju manje potrošnje resursa u usporedbi s tradicionalnim sustavima; |
| --- | --- |

46.

ukazuje na to da se uz pomoć hidroponih sustava može postići održiva proizvodnja hrane na lokalnoj razini te da kombinacija uzgoja slatkovodne ribe i uzgoja biljaka u zatvorenom sustavu može pomoći u ostvarivanju manje potrošnje resursa u usporedbi s tradicionalnim sustavima;

| 47. | ističe važnost poboljšanja praćenja cijena i količina koje su proizvedene i stavljene na tržište, kao i potrebu za izradom statistike za korisnike u hortikulturi na razini EU-a kako bi se proizvođačima pomoglo da bolje razumiju tržišne trendove, predviđaju krize te pripreme buduću ljetinu; poziva Komisiju da uključi ukrasno bilje u svoje predviđene informacije; |
| --- | --- |

47.

ističe važnost poboljšanja praćenja cijena i količina koje su proizvedene i stavljene na tržište, kao i potrebu za izradom statistike za korisnike u hortikulturi na razini EU-a kako bi se proizvođačima pomoglo da bolje razumiju tržišne trendove, predviđaju krize te pripreme buduću ljetinu; poziva Komisiju da uključi ukrasno bilje u svoje predviđene informacije;

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

48.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

(2)  SL L 273, 17.10.2007., str. 1.

(3)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

(4)  SL L 304, 22.11.2011., str. 18.

(5)  SL L 189, 20.7.2007., str. 1.

(6)  SL L 106, 17.4.2001., str.1.

(7)  SL C 198, 8.7.1996., str. 266.

(8)  Dostupno na http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/competitiveness/high-level-group/documentation/

(9)  Dostupno na http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/2012/support-farmers-coop/fulltext_en.pdf

(10)  Dostupno na http://ftp.jrc.es/EURdoc/JRC80420.pdf

(11)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(12)  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/52

---

P7_TA(2014)0206

Iskorjenjivanje mučenja u svijetu

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (2013/2169(INI))

(2017/C 378/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o zaštiti svih osoba od mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupanja ili kažnjavanja koju je Opća skupština UN-a usvojila 9. prosinca 1975. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o zaštiti svih osoba od mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupanja ili kažnjavanja koju je Opća skupština UN-a usvojila 9. prosinca 1975. (1),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CAT) i njezin fakultativni Protokol (OPCAT), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CAT) i njezin fakultativni Protokol (OPCAT),

| — | uzimajući u obzir Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima i druge mjerodavne univerzalno primjenjive norme UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima i druge mjerodavne univerzalno primjenjive norme UN-a,

| — | uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjima ili kažnjavanjima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjima ili kažnjavanjima (2),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a o mučenju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a o mučenju,

| — | uizmajući u obzir izjavu koju je Odbora UN-a protiv mučenja usvojio 22. studenog 2001. u vezi s događajima od 11. rujna 2001. u kojoj stoji da je zabrana mučenja bezuvjetna i njena se primjena ne može derogirati u okviru međunarodnog prava i da bez obzira na vrstu odgovora na prijetnju međunarodnog terorizma koju usvoje države stranke Konvencije, tim se odgovorima moraju poštovati obveze koje su one preuzele pri ratifikaciji Konvencije protiv mučenja, |
| --- | --- |

—

uizmajući u obzir izjavu koju je Odbora UN-a protiv mučenja usvojio 22. studenog 2001. u vezi s događajima od 11. rujna 2001. u kojoj stoji da je zabrana mučenja bezuvjetna i njena se primjena ne može derogirati u okviru međunarodnog prava i da bez obzira na vrstu odgovora na prijetnju međunarodnog terorizma koju usvoje države stranke Konvencije, tim se odgovorima moraju poštovati obveze koje su one preuzele pri ratifikaciji Konvencije protiv mučenja,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2012. o moratoriju na primjenu smrtne kazne (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2012. o moratoriju na primjenu smrtne kazne (3),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a o pravima djeteta, odnosno nedavno usvojenu rezoluciju od 20. prosinca 2012. na tu temu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a o pravima djeteta, odnosno nedavno usvojenu rezoluciju od 20. prosinca 2012. na tu temu (4),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 3. prema kojemu „Nitko se ne smije podvrgnuti mučenju ni nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kazni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 3. prema kojemu „Nitko se ne smije podvrgnuti mučenju ni nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kazni”,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvencija o sprječavanju mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvencija o sprječavanju mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica koju je 28. srpnja 1951. usvojio UN (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica koju je 28. srpnja 1951. usvojio UN (5),

| — | uzimajući u obzir 23. generalno izvješće Europskog odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja objavljeno 6. studenog 2013. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 23. generalno izvješće Europskog odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja objavljeno 6. studenog 2013. (6),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pravima djeteta i njezina dva fakultativna protokola, o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji (7) odnosno o sudjelovanju djece u oružanim sukobima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pravima djeteta i njezina dva fakultativna protokola, o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji (7) odnosno o sudjelovanju djece u oružanim sukobima (8),

| — | uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju iz 1949. i njezine dodatne protokole (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju iz 1949. i njezine dodatne protokole (9),

| — | uzimajući u obzir Međuameričku konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju mučenja koja je stupila na snagu 1997. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuameričku konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju mučenja koja je stupila na snagu 1997. (10),

| — | uzimajući u obzir Statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir Priručnik za učinkovito istraživanje i dokumentiranje mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (Istanbulski protokol) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Priručnik za učinkovito istraživanje i dokumentiranje mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (Istanbulski protokol) (11),

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan za ljudska prava i demokraciju (12) za koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan za ljudska prava i demokraciju (12) za koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir smjernice politike EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim oblicima okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, koje su ažurirane 2012. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice politike EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim oblicima okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, koje su ažurirane 2012. (13),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni od 16. lipnja 2008. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni od 16. lipnja 2008. (14),

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravilima i međunarodnom humanitarnom pravu (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravilima i međunarodnom humanitarnom pravu (15),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. koje je Vijeće usvojilo 6. lipnja 2013. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. koje je Vijeće usvojilo 6. lipnja 2013. (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2011. te politiku Europske unije na tom području (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2011. te politiku Europske unije na tom području (17),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2012. o pregledu strategije EU-a o ljudskim pravima (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2012. o pregledu strategije EU-a o ljudskim pravima (18),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. listopada 2013. o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama koje provodi CIA (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. listopada 2013. o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama koje provodi CIA (19),

| — | uzimajući u obzir svoju studiju iz ožujka 2007. naslovljenu „Primjena smjernica EU-a o mučenju i drugom okrutnom, neljudskom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju” (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju iz ožujka 2007. naslovljenu „Primjena smjernica EU-a o mučenju i drugom okrutnom, neljudskom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju” (20),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1236/2005 od 27. lipnja 2005. o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1236/2005 od 27. lipnja 2005. o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (21),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. lipnja 2010. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. lipnja 2010. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (22),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku upućenu potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću i Komisiji od 13. lipnja 2013. o pregledu organizacije i djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku upućenu potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću i Komisiji od 13. lipnja 2013. o pregledu organizacije i djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) (23),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0100/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0100/2014),

| A. | iako je potpuna zabrana mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja ključna međunarodna norma koja je utjelovljena u konvencijama o ljudskim pravima i na razini UN-a i na regionalnoj razini, mučenje je i dalje prisutno diljem svijeta; |
| --- | --- |

A.

iako je potpuna zabrana mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja ključna međunarodna norma koja je utjelovljena u konvencijama o ljudskim pravima i na razini UN-a i na regionalnoj razini, mučenje je i dalje prisutno diljem svijeta;

| B. | budući da se termin „mučenje” u ovoj Rezoluciji treba tumačiti u skladu s definicijom UN-a, odnosno njime se također obuhvaćaju okrutno, neljudsko i ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje; |
| --- | --- |

B.

budući da se termin „mučenje” u ovoj Rezoluciji treba tumačiti u skladu s definicijom UN-a, odnosno njime se također obuhvaćaju okrutno, neljudsko i ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje;

| C. | budući da su CAT i OPCAT stvorili međunarodni okvir sa stvarnim potencijalom za iskorjenjivanje mučenja uspostavom neovisnih i učinkoviti nacionalnih mehanizama za prevenciju (NPM-ovi); |
| --- | --- |

C.

budući da su CAT i OPCAT stvorili međunarodni okvir sa stvarnim potencijalom za iskorjenjivanje mučenja uspostavom neovisnih i učinkoviti nacionalnih mehanizama za prevenciju (NPM-ovi);

| D. | budući da je EU u sklopu strateškog okvira EU-a za ljudska prava pojačao svoju predanost u borbi protiv mučenja i okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg postupanja; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU u sklopu strateškog okvira EU-a za ljudska prava pojačao svoju predanost u borbi protiv mučenja i okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg postupanja;

| E. | budući da je iskorjenjivanje mučenja, zlostavljanja, neljudskog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja sastavni dio politike EU-a o ljudskim pravima te je usko povezan s drugim područjima i instrumentima djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je iskorjenjivanje mučenja, zlostavljanja, neljudskog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja sastavni dio politike EU-a o ljudskim pravima te je usko povezan s drugim područjima i instrumentima djelovanja EU-a;

| F. | budući da su se zadnja sveobuhvatna javna analiza i pregled provedbenih mjera proveli 2008., a smjernice EU-a o mučenju ažurirane su 2012.; |
| --- | --- |

F.

budući da su se zadnja sveobuhvatna javna analiza i pregled provedbenih mjera proveli 2008., a smjernice EU-a o mučenju ažurirane su 2012.;

| G. | budući da su prema ažuriranim smjernicama, kad je riječ o borbi protiv terorizma, države članice odlučne u potpunosti poštovati međunarodne obveze kojima se zabranjuje mučenje i drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje; |
| --- | --- |

G.

budući da su prema ažuriranim smjernicama, kad je riječ o borbi protiv terorizma, države članice odlučne u potpunosti poštovati međunarodne obveze kojima se zabranjuje mučenje i drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje;

| H. | budući da mučenje može biti i fizičko i psihičko; budući da se u rastućem broju slučajeva psihijatrija rabila kao sredstvo prisile nad braniteljima ljudskih prava i disidentima koje se smješta u psihijatrijske ustanove kako bi ih se spriječilo u izvršavanju njihovih političkih aktivnosti i djelovanju u zajednicama; |
| --- | --- |

H.

budući da mučenje može biti i fizičko i psihičko; budući da se u rastućem broju slučajeva psihijatrija rabila kao sredstvo prisile nad braniteljima ljudskih prava i disidentima koje se smješta u psihijatrijske ustanove kako bi ih se spriječilo u izvršavanju njihovih političkih aktivnosti i djelovanju u zajednicama;

| I. | budući da bi pravosudni sustavi država članica trebali imati sredstva za sudski progon onih mučitelja kojima nikad nije suđeno, a posebna bi se pozornost trebala posvetiti slučajevima mučenja tijekom diktatura u Europi jer za mnogo tih zločina nitko nije odgovarao; |
| --- | --- |

I.

budući da bi pravosudni sustavi država članica trebali imati sredstva za sudski progon onih mučitelja kojima nikad nije suđeno, a posebna bi se pozornost trebala posvetiti slučajevima mučenja tijekom diktatura u Europi jer za mnogo tih zločina nitko nije odgovarao;

| J. | budući da je u mnogim zemljama podrivanje potpune zabrane mučenja stalan izazov u kontekstu donošenja mjera protiv terorizma; |
| --- | --- |

J.

budući da je u mnogim zemljama podrivanje potpune zabrane mučenja stalan izazov u kontekstu donošenja mjera protiv terorizma;

| K. | budući da postoje važni izazovi u politikama kad je riječ o konkretnim potrebama pri zaštiti ranjivih skupina, posebno djece; |
| --- | --- |

K.

budući da postoje važni izazovi u politikama kad je riječ o konkretnim potrebama pri zaštiti ranjivih skupina, posebno djece;

| L. | budući da se policija u nekim zemljama koristi mučenjem kao uobičajenom metodom ispitivanja; budući da se mučenje ne bi smjelo smatrati prihvatljivim načinom rješavanja zločina; |
| --- | --- |

L.

budući da se policija u nekim zemljama koristi mučenjem kao uobičajenom metodom ispitivanja; budući da se mučenje ne bi smjelo smatrati prihvatljivim načinom rješavanja zločina;

| 1. | ističe da je zabrana mučenja bezuvjetna prema međunarodnom i humanitarnom pravu te Konvenciji UN-a protiv mučenja (CAT); naglašava da je mučenje jedan od najtežih oblika kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda, da teško pogađa milijune pojedinaca i njihovih obitelji i da se ne može opravdati ni u kojim okolnostima; |
| --- | --- |

1.

ističe da je zabrana mučenja bezuvjetna prema međunarodnom i humanitarnom pravu te Konvenciji UN-a protiv mučenja (CAT); naglašava da je mučenje jedan od najtežih oblika kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda, da teško pogađa milijune pojedinaca i njihovih obitelji i da se ne može opravdati ni u kojim okolnostima;

| 2. | pozdravlja uključivanje triju mjera povezanih s iskorjenjivanjem mučenja u akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju, ali ističe potrebu za uvođenjem konkretnih i mjerljivih kriterija za ocjenjivanje uspješnosti njihove pravodobne provedbe u partnerstvu s civilnim društvom; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja uključivanje triju mjera povezanih s iskorjenjivanjem mučenja u akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju, ali ističe potrebu za uvođenjem konkretnih i mjerljivih kriterija za ocjenjivanje uspješnosti njihove pravodobne provedbe u partnerstvu s civilnim društvom;

| 3. | odaje priznanje svim organizacijama civilnog društva, nacionalnim ustanovama za ljudska prava, nacionalnim mehanizmima za prevenciju i pojedincima koji nastoje pružiti pravnu pomoć i odštetu žrtvama, koji se bore protiv nekažnjavanja i aktivno sprečavaju pošast mučenja i zlostavljanja diljem svijeta; |
| --- | --- |

3.

odaje priznanje svim organizacijama civilnog društva, nacionalnim ustanovama za ljudska prava, nacionalnim mehanizmima za prevenciju i pojedincima koji nastoje pružiti pravnu pomoć i odštetu žrtvama, koji se bore protiv nekažnjavanja i aktivno sprečavaju pošast mučenja i zlostavljanja diljem svijeta;

| 4. | primjećuje da, u skladu s Konvencijom UN-a protiv mučenja (CAT), termin „mučenje” označava svaki čin 'kojim se osobi namjerno nanosi teška tjelesna ili duševna bol ... kad takvu bol nanosi službena osoba ili bilo koja druga osoba koja djeluje u svojstvu službene dužnosti ili na njezin poticaj ili s njezinim izričitim ili prešutnim pristankom'; smatra međutim da se situacije u kojima se postupci mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja događaju uz sudjelovanje subjekata koji nisu državni ili javni službenici također moraju rješavati političkim mjerama za sprečavanje, pozivanjem na odgovornost i rehabilitacijom; |
| --- | --- |

4.

primjećuje da, u skladu s Konvencijom UN-a protiv mučenja (CAT), termin „mučenje” označava svaki čin 'kojim se osobi namjerno nanosi teška tjelesna ili duševna bol ... kad takvu bol nanosi službena osoba ili bilo koja druga osoba koja djeluje u svojstvu službene dužnosti ili na njezin poticaj ili s njezinim izričitim ili prešutnim pristankom'; smatra međutim da se situacije u kojima se postupci mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja događaju uz sudjelovanje subjekata koji nisu državni ili javni službenici također moraju rješavati političkim mjerama za sprečavanje, pozivanjem na odgovornost i rehabilitacijom;

| 5. | osuđuje neprekidnu prisutnost mučenja i drugih oblika zlostavljanja diljem svijeta i ponavlja svoju bezuvjetnu osudu takvih postupaka koji jesu i moraju ostati zabranjeni u svako vrijeme i na svakom mjestu te stoga nikad ne mogu biti opravdani; zapaža da je primjena smjernica EU-a o mučenju i dalje nedovoljno proširena i u raskoraku s izjavama i obvezama EU-a da se mučenju posveti pozornost koju kao prioritet iziskuje; snažno potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da ponovno potaknu primjenu tih smjernica, osobito utvrđivanjem prioriteta, najboljih praksi i mogućnosti za javnu diplomaciju, savjetovanjem s relvantnim dionicima, što uključuje i organizacije civilnog društva, te revizijom provedbe pitanja povezanih s mučenjem navedenih u akcijskom planu; u tom pogledu poziva na punu i pravodobnu provedbu triju mjera akcijskog plana koje se odnose na iskorjenjivanjem mučenja; |
| --- | --- |

5.

osuđuje neprekidnu prisutnost mučenja i drugih oblika zlostavljanja diljem svijeta i ponavlja svoju bezuvjetnu osudu takvih postupaka koji jesu i moraju ostati zabranjeni u svako vrijeme i na svakom mjestu te stoga nikad ne mogu biti opravdani; zapaža da je primjena smjernica EU-a o mučenju i dalje nedovoljno proširena i u raskoraku s izjavama i obvezama EU-a da se mučenju posveti pozornost koju kao prioritet iziskuje; snažno potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da ponovno potaknu primjenu tih smjernica, osobito utvrđivanjem prioriteta, najboljih praksi i mogućnosti za javnu diplomaciju, savjetovanjem s relvantnim dionicima, što uključuje i organizacije civilnog društva, te revizijom provedbe pitanja povezanih s mučenjem navedenih u akcijskom planu; u tom pogledu poziva na punu i pravodobnu provedbu triju mjera akcijskog plana koje se odnose na iskorjenjivanjem mučenja;

| 6. | preporučuje da nadolazeća revizija akcijskog plana preciznije odredi ambicioznije i konkretne mjere za iskorjenjivanje mučenja poput učinkovitije razmjene informacija i koordinacije odgovornosti, organiziranja osposobljavanja i zajedničkih inicijativa s područnim uredima UN-a i mjerodavnim specijalnim izvjestiteljima UN-a i drugim međunarodnim sudionicima kao što su Organizacija za sigurnost i suradnju u Europi i Vijeće Europe, zajedno s pružanjem potpore uspostavi i jačanju regionalnih mehanizama za sprečavanje mučenja; |
| --- | --- |

6.

preporučuje da nadolazeća revizija akcijskog plana preciznije odredi ambicioznije i konkretne mjere za iskorjenjivanje mučenja poput učinkovitije razmjene informacija i koordinacije odgovornosti, organiziranja osposobljavanja i zajedničkih inicijativa s područnim uredima UN-a i mjerodavnim specijalnim izvjestiteljima UN-a i drugim međunarodnim sudionicima kao što su Organizacija za sigurnost i suradnju u Europi i Vijeće Europe, zajedno s pružanjem potpore uspostavi i jačanju regionalnih mehanizama za sprečavanje mučenja;

| 7. | pozdravlja ažuriranje iz 2012. smjernica EU-a o mučenju; naglašava važnost njihove djelotvorne provedbe koja je usmjerene na rezultate u kombinaciji s drugim smjernicama i političkim inicijativama; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja ažuriranje iz 2012. smjernica EU-a o mučenju; naglašava važnost njihove djelotvorne provedbe koja je usmjerene na rezultate u kombinaciji s drugim smjernicama i političkim inicijativama;

| 8. | pozdravlja činjenicu da se smjernicama odražava cjelovit pristup kojim se obuhvaća promicanje primjerenog zakonodavnog i pravosudnog okvira za učinkovitu prevenciju i zabranu mučenja, praćenje pritvornih centara, rješavanje problema nekažnjavanja te puna i učinkovita resocijalizacija žrtava mučenja koja je podržana vjerodostojnim, dosljednim i koherentnim mjerama; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja činjenicu da se smjernicama odražava cjelovit pristup kojim se obuhvaća promicanje primjerenog zakonodavnog i pravosudnog okvira za učinkovitu prevenciju i zabranu mučenja, praćenje pritvornih centara, rješavanje problema nekažnjavanja te puna i učinkovita resocijalizacija žrtava mučenja koja je podržana vjerodostojnim, dosljednim i koherentnim mjerama;

| 9. | poziva Vijeće, Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju da poduzmu učinkovitije korake u osiguravanju da Parlament i civilno društvo budu uključeni barem u ocjenjivanje smjernica EU-a o mučenju; |
| --- | --- |

9.

poziva Vijeće, Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju da poduzmu učinkovitije korake u osiguravanju da Parlament i civilno društvo budu uključeni barem u ocjenjivanje smjernica EU-a o mučenju;

| 10. | ponavlja kako su centri za resocijalizaciju žrtava mučenja i u EU-u i izvan njega od presudne važnosti kad je riječ o rješavanju ne samo tjelesnih, već i dugoročnih psihičkih poteškoća s kojima su suočene žrtve mučenja; pozdravlja financijsku pomoć EU-a rehabilitacijskim centrima za žrtve mučenja diljem svijeta te predlaže da se centri počnu koristiti multidisciplinarnim pristupom u sklopu svojih aktivnosti kojim se obuhvaćaju savjetovanje, pristup liječenju te socijalna i pravna pomoć; uvjeren je da financijska sredstva za te centre u trećim zemljama koja se ostvaruju u sklopu europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava ne bi trebalo smanjivati čak i u kontekstu tekuće financijske i gospodarske krize jer nacionalni sustavi zdravstvene skrbi tih zemalja često nisu u mogućnosti primjereno rješavati posebne poteškoće žrtava mučenja; |
| --- | --- |

10.

ponavlja kako su centri za resocijalizaciju žrtava mučenja i u EU-u i izvan njega od presudne važnosti kad je riječ o rješavanju ne samo tjelesnih, već i dugoročnih psihičkih poteškoća s kojima su suočene žrtve mučenja; pozdravlja financijsku pomoć EU-a rehabilitacijskim centrima za žrtve mučenja diljem svijeta te predlaže da se centri počnu koristiti multidisciplinarnim pristupom u sklopu svojih aktivnosti kojim se obuhvaćaju savjetovanje, pristup liječenju te socijalna i pravna pomoć; uvjeren je da financijska sredstva za te centre u trećim zemljama koja se ostvaruju u sklopu europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava ne bi trebalo smanjivati čak i u kontekstu tekuće financijske i gospodarske krize jer nacionalni sustavi zdravstvene skrbi tih zemalja često nisu u mogućnosti primjereno rješavati posebne poteškoće žrtava mučenja;

| 11. | žali zbog toga što od 2008. nije izvršen sveobuhvatan i javni pregled stanja kad je riječ o primjeni smjernica i ističe da je potrebno provoditi redovitu i sveobuhvatnu procjenu primjene tih smjernica; |
| --- | --- |

11.

žali zbog toga što od 2008. nije izvršen sveobuhvatan i javni pregled stanja kad je riječ o primjeni smjernica i ističe da je potrebno provoditi redovitu i sveobuhvatnu procjenu primjene tih smjernica;

| 12. | preporučuje da se smjernice EU-a, zajedno sa svojim detaljnim mjerama provedbe, proslijede šefovima misija EU-a i predstavnicima država članica u trećim zemljama; poziva šefove misija da uvrste pojedinačne slučajeve mučenja i zlostavljanja u svoja izvješća o provedbi i naknadnom praćenju; |
| --- | --- |

12.

preporučuje da se smjernice EU-a, zajedno sa svojim detaljnim mjerama provedbe, proslijede šefovima misija EU-a i predstavnicima država članica u trećim zemljama; poziva šefove misija da uvrste pojedinačne slučajeve mučenja i zlostavljanja u svoja izvješća o provedbi i naknadnom praćenju;

| 13. | ističe da se politike EU-a trebaju temeljiti na učinkovitoj koordinaciji inicijativa i mjera na razini EU-a i država članica kako bi se iskoristio puni potencijal postojećih političkih instrumenata i njihove sinergije s projektima koje financira EU; |
| --- | --- |

13.

ističe da se politike EU-a trebaju temeljiti na učinkovitoj koordinaciji inicijativa i mjera na razini EU-a i država članica kako bi se iskoristio puni potencijal postojećih političkih instrumenata i njihove sinergije s projektima koje financira EU;

| 14. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da vrše periodičke preglede napretka provedbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o zabrani trgovine sredstvima za mučenje i izvršenje smrtne kazne te da promiču tu Uredbu diljem svijeta kao dobar primjer učinkovite primjene zabrane sredstava za mučenje; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju, ESVD i države članice da vrše periodičke preglede napretka provedbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o zabrani trgovine sredstvima za mučenje i izvršenje smrtne kazne te da promiču tu Uredbu diljem svijeta kao dobar primjer učinkovite primjene zabrane sredstava za mučenje;

| 15. | uzima na znanje nedavni prijedlog Komisije o uredbi Europskog parlamenta i Vijeća kojim se izmjenjuje Uredba Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (COM(2014)0001); ističe važnost rješavanja problema povezanih s uslugama posredovanja, tehničke pomoći i provoza robe o kojoj je riječ; ponavlja raniji poziv Parlamenta na umetanje u Uredbu tzv. „odredbe o zabrani mučenja” kojom bi se državama članicama omogućilo da na temelju prethodnih informacija dopuste ili odbiju izvoz svih proizvoda za koje postoji znatan rizik da bi ih se moglo rabiti za mučenje, zlostavljanje ili izvršenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

15.

uzima na znanje nedavni prijedlog Komisije o uredbi Europskog parlamenta i Vijeća kojim se izmjenjuje Uredba Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (COM(2014)0001); ističe važnost rješavanja problema povezanih s uslugama posredovanja, tehničke pomoći i provoza robe o kojoj je riječ; ponavlja raniji poziv Parlamenta na umetanje u Uredbu tzv. „odredbe o zabrani mučenja” kojom bi se državama članicama omogućilo da na temelju prethodnih informacija dopuste ili odbiju izvoz svih proizvoda za koje postoji znatan rizik da bi ih se moglo rabiti za mučenje, zlostavljanje ili izvršenje smrtne kazne;

| 16. | smatra da smrtna kazna, kao kršenje prava na osobni integritet i ljudsko dostojanstvo, nije u skladu sa zabranom okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg kažnjavanja u okviru međunarodnog prava te poziva ESVD i države članice da službeno potvrde tu nesukladnost i prilagode u skladu s time politiku EU-a prema smrtnoj kazni; naglašava da je odgovarajuće smjernice EU-a o smrtnoj kazni i mučenju potrebno tumačiti kao prioritete; smatra da su fizička i psihološka izolacija te pritisak kojem su izloženi zatvorenici koji čekaju pogubljenje za svaku osudu; ponavlja potrebu za sveobuhvatnom pravnom studijom i raspravama na razini UN-a o vezama između primjene smrtne kazne, uključujući fenomen teških mentalnih trauma i tjelesnog propadanja koje prouzrokuje čekanje izvršenja smrtne kazne, i zabrane mučenja te okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja; |
| --- | --- |

16.

smatra da smrtna kazna, kao kršenje prava na osobni integritet i ljudsko dostojanstvo, nije u skladu sa zabranom okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg kažnjavanja u okviru međunarodnog prava te poziva ESVD i države članice da službeno potvrde tu nesukladnost i prilagode u skladu s time politiku EU-a prema smrtnoj kazni; naglašava da je odgovarajuće smjernice EU-a o smrtnoj kazni i mučenju potrebno tumačiti kao prioritete; smatra da su fizička i psihološka izolacija te pritisak kojem su izloženi zatvorenici koji čekaju pogubljenje za svaku osudu; ponavlja potrebu za sveobuhvatnom pravnom studijom i raspravama na razini UN-a o vezama između primjene smrtne kazne, uključujući fenomen teških mentalnih trauma i tjelesnog propadanja koje prouzrokuje čekanje izvršenja smrtne kazne, i zabrane mučenja te okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja;

| 17. | podupire zabranu kamenovanja bez odgode; naglašava da je to brutalan oblik pogubljenja; |
| --- | --- |

17.

podupire zabranu kamenovanja bez odgode; naglašava da je to brutalan oblik pogubljenja;

| 18. | pozdravlja nastavak rada radne skupine Vijeća o mučenju koja bi trebala dati novi zamah provedbi smjernica EU-a utvrđivanjem jasnih prioriteta, najboljih praksa i mogućnosti javne diplomacije, savjetovanjima s mjerodavnim zainteresiranim stranama i udrugama civilnog društva te davanjem doprinosa redovitom pregledu provedbe pitanja vezanih za mučenje iz akcijskog plana; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja nastavak rada radne skupine Vijeća o mučenju koja bi trebala dati novi zamah provedbi smjernica EU-a utvrđivanjem jasnih prioriteta, najboljih praksa i mogućnosti javne diplomacije, savjetovanjima s mjerodavnim zainteresiranim stranama i udrugama civilnog društva te davanjem doprinosa redovitom pregledu provedbe pitanja vezanih za mučenje iz akcijskog plana;

| 19. | posebno je zabrinut zbog mučenja branitelja ljudskih prava, uključujući aktiviste iz lokalnih zajednica, novinare, odvjetnike posvećene ljudskim pravima i blogere u zatvorima; prepoznaje da su često ljudi koji su najviše uključeni u borbu za ljudska prava i demokraciju ujedno i oni koji najviše pate uslijed protupravnog oduzimanja slobode, zastrašivanja, mučenja i izlaganja njihovih obitelji opasnosti; ustraje u tome da i misije EU-a na terenu i visoki dužnosnici EU-a sustavno i dosljedno postavljaju to pitanje na sastancima sa svojim pandanima iz trećih zemalja, što uključuje spominjanje konkretnih imena branitelja ljudskih prava koji se nalaze u zatvorima; |
| --- | --- |

19.

posebno je zabrinut zbog mučenja branitelja ljudskih prava, uključujući aktiviste iz lokalnih zajednica, novinare, odvjetnike posvećene ljudskim pravima i blogere u zatvorima; prepoznaje da su često ljudi koji su najviše uključeni u borbu za ljudska prava i demokraciju ujedno i oni koji najviše pate uslijed protupravnog oduzimanja slobode, zastrašivanja, mučenja i izlaganja njihovih obitelji opasnosti; ustraje u tome da i misije EU-a na terenu i visoki dužnosnici EU-a sustavno i dosljedno postavljaju to pitanje na sastancima sa svojim pandanima iz trećih zemalja, što uključuje spominjanje konkretnih imena branitelja ljudskih prava koji se nalaze u zatvorima;

| 20. | s dubokom zabrinutošću primjećuje da u više zemalja postoje tajni pritvorni centri i primjena zatvaranja u samicu te dugotrajne izolacije, što su neki od najozbiljnijih primjera mučenja i zlostavljanja; smatra da se o tim slučajevima treba redovito voditi računa u izjavama i diplomatskim postupcima i da ih treba uvrstiti u listu individualnih slučajeva prilikom održavanja dijaloga i konzultacija o ljudskim pravima između EU-a i trećih zemalja; |
| --- | --- |

20.

s dubokom zabrinutošću primjećuje da u više zemalja postoje tajni pritvorni centri i primjena zatvaranja u samicu te dugotrajne izolacije, što su neki od najozbiljnijih primjera mučenja i zlostavljanja; smatra da se o tim slučajevima treba redovito voditi računa u izjavama i diplomatskim postupcima i da ih treba uvrstiti u listu individualnih slučajeva prilikom održavanja dijaloga i konzultacija o ljudskim pravima između EU-a i trećih zemalja;

| 21. | ponavlja kako je zabrinut zbog proširenih i sustavnih povreda ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, a posebno zbog mučenja i radnih logora kojima su izloženi politički zatvorenici i repatrirani građani te zemlje; poziva vlasti Demokratske Narodne Republike Koreje da učine prvi korak i dopuste da neovisni međunarodni stručnjaci vrše inspekciju svih vrsta zatvorskih objekata; |
| --- | --- |

21.

ponavlja kako je zabrinut zbog proširenih i sustavnih povreda ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, a posebno zbog mučenja i radnih logora kojima su izloženi politički zatvorenici i repatrirani građani te zemlje; poziva vlasti Demokratske Narodne Republike Koreje da učine prvi korak i dopuste da neovisni međunarodni stručnjaci vrše inspekciju svih vrsta zatvorskih objekata;

| 22. | ističe da se iznimke potpunoj zabrani mučenja i provođenja okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja ne mogu opravdati i da države nose obvezu primjene zaštitnih mehanizama radi sprečavanja činova mučenja i zlostavljanja te radi jamčenja odgovornosti i pristupa učinkovitim pravnim lijekovima i odštetama u svakom trenutku, pa i u kontekstu nacionalne sigurnosti i protuterorističkih mjera; zabrinut je zbog toga što neke države paravojnim skupinama povjeravaju parapolicijske poslove kako bi pokušale izbjeći svoje međunarodne obveze; naglašava da se zabrana također odnosi na prijenos i uporabu informacija ako su one dobivene mučenjem ili ako će one izazvati mučenje; podsjeća da je prema međunarodnom pravu o ljudskim pravima i međunarodnom humanitarnom pravu zabrana mučenja obvezujuća norma, što znači da vrijedi i u vrijeme mira i u ratno vrijeme; |
| --- | --- |

22.

ističe da se iznimke potpunoj zabrani mučenja i provođenja okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja ne mogu opravdati i da države nose obvezu primjene zaštitnih mehanizama radi sprečavanja činova mučenja i zlostavljanja te radi jamčenja odgovornosti i pristupa učinkovitim pravnim lijekovima i odštetama u svakom trenutku, pa i u kontekstu nacionalne sigurnosti i protuterorističkih mjera; zabrinut je zbog toga što neke države paravojnim skupinama povjeravaju parapolicijske poslove kako bi pokušale izbjeći svoje međunarodne obveze; naglašava da se zabrana također odnosi na prijenos i uporabu informacija ako su one dobivene mučenjem ili ako će one izazvati mučenje; podsjeća da je prema međunarodnom pravu o ljudskim pravima i međunarodnom humanitarnom pravu zabrana mučenja obvezujuća norma, što znači da vrijedi i u vrijeme mira i u ratno vrijeme;

| 23. | izražava zabrinutost zbog policijskog nasilja u određenom broju zemalja i smatra da to pitanje zauzima središnje mjesto u borbi protiv mučenja i ponižavajućeg postupanja, posebno kad je riječ o napadu na mirne prosvjede, s obzirom na to da takvo nasilje prema međunarodnoj definiciji predstavlja u najmanju ruku zlostavljanje, ako ne i mučenje; |
| --- | --- |

23.

izražava zabrinutost zbog policijskog nasilja u određenom broju zemalja i smatra da to pitanje zauzima središnje mjesto u borbi protiv mučenja i ponižavajućeg postupanja, posebno kad je riječ o napadu na mirne prosvjede, s obzirom na to da takvo nasilje prema međunarodnoj definiciji predstavlja u najmanju ruku zlostavljanje, ako ne i mučenje;

| 24. | pozdravlja zajednički projekt Vijeća Europe i Udruženja za prevenciju mučenja u sklopu kojeg će se sastaviti praktični vodič za parlamentarce o posjećivanju imigracijskih pritvornih centara; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja zajednički projekt Vijeća Europe i Udruženja za prevenciju mučenja u sklopu kojeg će se sastaviti praktični vodič za parlamentarce o posjećivanju imigracijskih pritvornih centara;

| 25. | poziva na donošenje praktičnog vodiča za zastupnike u Parlamentu koji posjećuju pritvorne centre u kontekstu redovitih posjeta delegacija Europskog parlamenta trećim zemljama; smatra da bi praktični vodič trebao sadržavati konkretne savjete o posjetima pritvornim centrima i drugim mjestima u kojima su možda pritvorene žene i djeca, te bi se njime trebala osigurati primjena načela „nečinjenja štete” u skladu s priručnikom UN-a o nadzoru ljudskih prava kako bi se izbjegle odmazde usmjerene protiv zatvorenika i njihovih obitelji nakon posjeta; poziva da se prilikom tih posjeta obave savjetovanja s delegacijom EU-a u zemlji o kojoj je riječ, nevladinim organizacijama i organizacijama koje djeluju u zatvorskim sredinama; |
| --- | --- |

25.

poziva na donošenje praktičnog vodiča za zastupnike u Parlamentu koji posjećuju pritvorne centre u kontekstu redovitih posjeta delegacija Europskog parlamenta trećim zemljama; smatra da bi praktični vodič trebao sadržavati konkretne savjete o posjetima pritvornim centrima i drugim mjestima u kojima su možda pritvorene žene i djeca, te bi se njime trebala osigurati primjena načela „nečinjenja štete” u skladu s priručnikom UN-a o nadzoru ljudskih prava kako bi se izbjegle odmazde usmjerene protiv zatvorenika i njihovih obitelji nakon posjeta; poziva da se prilikom tih posjeta obave savjetovanja s delegacijom EU-a u zemlji o kojoj je riječ, nevladinim organizacijama i organizacijama koje djeluju u zatvorskim sredinama;

| 26. | poziva ESVD, Radnu skupinu za ljudska prava (COHOM) i druge relevantne sudionike da zajednički poduzmu istraživanje o potpori EU-a uspostavi i funkcioniranju nacionalnih mehanizama za prevenciju te da utvrde najbolje prakse kako je to naznačeno u akcijskom planu; |
| --- | --- |

26.

poziva ESVD, Radnu skupinu za ljudska prava (COHOM) i druge relevantne sudionike da zajednički poduzmu istraživanje o potpori EU-a uspostavi i funkcioniranju nacionalnih mehanizama za prevenciju te da utvrde najbolje prakse kako je to naznačeno u akcijskom planu;

| 27. | poziva ESVD, države članice i Komisiju da omoguće uspostavu i funkcioniranje neovisnih i učinkovitih nacionalnih mehanizama za prevenciju te osobito stručnu obuku njihova osoblja; |
| --- | --- |

27.

poziva ESVD, države članice i Komisiju da omoguće uspostavu i funkcioniranje neovisnih i učinkovitih nacionalnih mehanizama za prevenciju te osobito stručnu obuku njihova osoblja;

| 28. | poziva COHOM, radnu skupinu o mučenju i Glavnu upravu Europske komisije za unutarnje poslove da razrade mjere u pogledu sjedinjenja mjera za sprečavanje mučenja sa svim aktivnostima u domeni slobode, sigurnosti i pravde; |
| --- | --- |

28.

poziva COHOM, radnu skupinu o mučenju i Glavnu upravu Europske komisije za unutarnje poslove da razrade mjere u pogledu sjedinjenja mjera za sprečavanje mučenja sa svim aktivnostima u domeni slobode, sigurnosti i pravde;

Rješavanje nedostataka u zaštiti, posebno kad je riječ o mučenju djece

| 29. | izražava posebnu zabrinutost zbog činova mučenja i zlostavljanja izvršenih nad članovima ranjivih skupina, odnosno nad djecom; poziva EU da poduzme političke, diplomatske i financijske mjere za sprečavanje mučenja djece; |
| --- | --- |

29.

izražava posebnu zabrinutost zbog činova mučenja i zlostavljanja izvršenih nad članovima ranjivih skupina, odnosno nad djecom; poziva EU da poduzme političke, diplomatske i financijske mjere za sprečavanje mučenja djece;

| 30. | poziva EU da riješi različite oblike kršenja prava djeteta, posebno u vezi s trgovinom djece, dječjom pornografijom, djecom vojnicima, djecom u vojnim pritvorima, dječjim radom, optužbama za dječje vještičarenje i kibernetičko nasilje kad se ono može izjednačiti s mučenjem, uključujući djecu koja su u sirotištima, pritvornim centrima i izbjegličkim kampovima, te da provede djelotvorne mjere za zaštitu djece u svim slučajevima u kojima su vlasti na bilo koji način umiješane u mučenje djece; |
| --- | --- |

30.

poziva EU da riješi različite oblike kršenja prava djeteta, posebno u vezi s trgovinom djece, dječjom pornografijom, djecom vojnicima, djecom u vojnim pritvorima, dječjim radom, optužbama za dječje vještičarenje i kibernetičko nasilje kad se ono može izjednačiti s mučenjem, uključujući djecu koja su u sirotištima, pritvornim centrima i izbjegličkim kampovima, te da provede djelotvorne mjere za zaštitu djece u svim slučajevima u kojima su vlasti na bilo koji način umiješane u mučenje djece;

| 31. | podsjeća da se maloljetne migrante bez pratnje nikada ne bi smjelo vraćati u zemlju u kojoj im prijeti opasnost od mučenja ili neljudskog ili ponižavajućeg postupanja; |
| --- | --- |

31.

podsjeća da se maloljetne migrante bez pratnje nikada ne bi smjelo vraćati u zemlju u kojoj im prijeti opasnost od mučenja ili neljudskog ili ponižavajućeg postupanja;

| 32. | primjećuje da je zbog nasilnog uskraćivanja slobode djeci, posebno u kontekstu preventivnog pritvaranja i pritvaranja djece migranata, došlo do prenapučenosti pritvornih centara te porasta broja slučajeva mučenja i zlostavljanja djece; poziva države da zajamče da se uskraćivanje slobode djece, kako nalažu univerzalne norme o ljudskim pravima, uistinu primjenjuje samo kao krajnja mjera, na najkraće potrebno razdoblje i uvijek uzimajući u obzir najbolje interese djeteta; |
| --- | --- |

32.

primjećuje da je zbog nasilnog uskraćivanja slobode djeci, posebno u kontekstu preventivnog pritvaranja i pritvaranja djece migranata, došlo do prenapučenosti pritvornih centara te porasta broja slučajeva mučenja i zlostavljanja djece; poziva države da zajamče da se uskraćivanje slobode djece, kako nalažu univerzalne norme o ljudskim pravima, uistinu primjenjuje samo kao krajnja mjera, na najkraće potrebno razdoblje i uvijek uzimajući u obzir najbolje interese djeteta;

| 33. | poziva države na uspostavu pravosudnih sustava koji su naklonjeni djeci te obuhvaćaju besplatne i povjerljive mehanizme za izvješćivanje naklonjene djeci, uključujući i one u pritvornim centrima, kojima se djeca osnažuju ne samo da zahtijevaju ostvarivanje svojih prava, već i da prijavljuju kršenja; |
| --- | --- |

33.

poziva države na uspostavu pravosudnih sustava koji su naklonjeni djeci te obuhvaćaju besplatne i povjerljive mehanizme za izvješćivanje naklonjene djeci, uključujući i one u pritvornim centrima, kojima se djeca osnažuju ne samo da zahtijevaju ostvarivanje svojih prava, već i da prijavljuju kršenja;

| 34. | ističe potrebu da se EU treba baviti problemom korištenja interneta među odraslima i djecom s namjerom psihološkog mučenja i zlostavljanja djece na društvenim mrežama; primjećuje da unatoč postojanju programa EU-a za sigurni Internet, odgovor EU-a na pojavu zlostavljanja na internetu dosad nije bio prikladan; ističe veliki porast slučajeva samoubojstava djece uzrokovanih zlostavljanjem na internetu u posljednje vrijeme te da i dalje postoje internetske stranice koje imaju domene u državama članicama, a izravno su ili neizravno upletene u te radnje; naglašava stoga da je hitno da EU poduzme jasne i čvrste radnje protiv zlostavljanja i uznemiravanja na internetu te internetskih stranica koje to omogućavaju; |
| --- | --- |

34.

ističe potrebu da se EU treba baviti problemom korištenja interneta među odraslima i djecom s namjerom psihološkog mučenja i zlostavljanja djece na društvenim mrežama; primjećuje da unatoč postojanju programa EU-a za sigurni Internet, odgovor EU-a na pojavu zlostavljanja na internetu dosad nije bio prikladan; ističe veliki porast slučajeva samoubojstava djece uzrokovanih zlostavljanjem na internetu u posljednje vrijeme te da i dalje postoje internetske stranice koje imaju domene u državama članicama, a izravno su ili neizravno upletene u te radnje; naglašava stoga da je hitno da EU poduzme jasne i čvrste radnje protiv zlostavljanja i uznemiravanja na internetu te internetskih stranica koje to omogućavaju;

| 35. | preporučuje da se u sklopu politika EU-a ulože napori u podupiranje centara za resocijalizaciju i psihološku pomoć djeci žrtvama mučenja, s pristupom koji je osmišljen za djecu i kojim se uzimaju u obzir kulturne vrijednosti; |
| --- | --- |

35.

preporučuje da se u sklopu politika EU-a ulože napori u podupiranje centara za resocijalizaciju i psihološku pomoć djeci žrtvama mučenja, s pristupom koji je osmišljen za djecu i kojim se uzimaju u obzir kulturne vrijednosti;

| 36. | preporučuje uvrštavanje mučenja djece u planiranu ciljanu kampanju o pravima djeteta, kako je to određeno u akcijskom planu EU-a; |
| --- | --- |

36.

preporučuje uvrštavanje mučenja djece u planiranu ciljanu kampanju o pravima djeteta, kako je to određeno u akcijskom planu EU-a;

| 37. | preporučuje da ESVD i Komisija posvete posebnu pažnju mučenju i okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju kojim se ciljaju umjetnici, novinari, branitelji ljudskih prava, predvodnici studenata, zdravstveni djelatnici i pojedinci iz drugih osjetljivih skupina kao što su etničke, jezične, vjerske i druge manjine, posebno kad ih se drži u pritvoru ili zatvoru; |
| --- | --- |

37.

preporučuje da ESVD i Komisija posvete posebnu pažnju mučenju i okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju kojim se ciljaju umjetnici, novinari, branitelji ljudskih prava, predvodnici studenata, zdravstveni djelatnici i pojedinci iz drugih osjetljivih skupina kao što su etničke, jezične, vjerske i druge manjine, posebno kad ih se drži u pritvoru ili zatvoru;

| 38. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i šefove delegacija EU-a da u svojem dijalogu s vlastima u trećim zemljama potaknu pitanje mučenja utemeljenog na rodu koje čini djevojke posebno rizičnom skupinom, a posebno pitanja genitalnog sakaćenja žena te ranih i prisilnih brakova, kako je predviđeno u Strateškom okviru i Akcijskom planu; |
| --- | --- |

38.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i šefove delegacija EU-a da u svojem dijalogu s vlastima u trećim zemljama potaknu pitanje mučenja utemeljenog na rodu koje čini djevojke posebno rizičnom skupinom, a posebno pitanja genitalnog sakaćenja žena te ranih i prisilnih brakova, kako je predviđeno u Strateškom okviru i Akcijskom planu;

| 39. | poziva ESVD i COHOM da se posebno osvrnu na mučenje djece u nadolazećem ažuriranju smjernica EU-a o mučenju i Akcijskog plana; |
| --- | --- |

39.

poziva ESVD i COHOM da se posebno osvrnu na mučenje djece u nadolazećem ažuriranju smjernica EU-a o mučenju i Akcijskog plana;

| 40. | izražava zabrinutost zbog toga što su naročito žene žrtve konkretnih oblika mučenja i ponižavajućeg postupanja (silovanje, spolno sakaćenje, sterilizacija, pobačaj, prisilna kontrola rađanja, namjerna oplodnja), posebno u kontekstu oružanih sukoba prilikom kojih se ove radnje koriste kao ratna sredstva koja se primjenjuju i na maloljetnice; |
| --- | --- |

40.

izražava zabrinutost zbog toga što su naročito žene žrtve konkretnih oblika mučenja i ponižavajućeg postupanja (silovanje, spolno sakaćenje, sterilizacija, pobačaj, prisilna kontrola rađanja, namjerna oplodnja), posebno u kontekstu oružanih sukoba prilikom kojih se ove radnje koriste kao ratna sredstva koja se primjenjuju i na maloljetnice;

| 41. | isto tako osuđuje mučenje, nasilje i zlostavljanje na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta osobe; |
| --- | --- |

41.

isto tako osuđuje mučenje, nasilje i zlostavljanje na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta osobe;

| 42. | u tom pogledu naglašava potrebu za pružanjem potpore radu nevladinih organizacija koje su angažirane u borbi za sprečavanje nasilja u sukobima, a time i sprečavanju mučenja i lošeg postupanja usmjerenog prema civilnom stanovništvu, senzibiliziranjem oružanih pokreta kako bi njihovi pripadnici poštovali međunarodne humanitarne standarde, posebno u pogledu rodnog nasilja; |
| --- | --- |

42.

u tom pogledu naglašava potrebu za pružanjem potpore radu nevladinih organizacija koje su angažirane u borbi za sprečavanje nasilja u sukobima, a time i sprečavanju mučenja i lošeg postupanja usmjerenog prema civilnom stanovništvu, senzibiliziranjem oružanih pokreta kako bi njihovi pripadnici poštovali međunarodne humanitarne standarde, posebno u pogledu rodnog nasilja;

Uloga borbe protiv mučenja u odnosima EU-a s trećim zemljama

| 43. | poziva ESVD, posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i radnu skupinu za ljudska prava (COHOM) da osiguraju da se državnim strategijama za ljudska prava obuhvate određeni ciljevi za svaku zemlju te mjerila za borbu protiv mučenja, uključujući utvrđivanje skupina kojima treba posebna pomoć kao što su djeca, žene, prognanici, izbjeglice i migranti te oni koji su diskriminirani na temelju svoje etničke ili kulturne pripadnosti, vjerskih ili drugih uvjerenja, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta; |
| --- | --- |

43.

poziva ESVD, posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i radnu skupinu za ljudska prava (COHOM) da osiguraju da se državnim strategijama za ljudska prava obuhvate određeni ciljevi za svaku zemlju te mjerila za borbu protiv mučenja, uključujući utvrđivanje skupina kojima treba posebna pomoć kao što su djeca, žene, prognanici, izbjeglice i migranti te oni koji su diskriminirani na temelju svoje etničke ili kulturne pripadnosti, vjerskih ili drugih uvjerenja, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta;

| 44. | poziva Europsku uniju i čitavu međunarodnu zajednicu da poštuju načelo zabrane prisilnog udaljavanja ili vraćanja tražitelja azila u državu u kojoj im prijeti opasnost od mučenja ili neljudskog ili ponižavajućeg postupanja, kako je utvrđeno Konvencijom od 28. srpnja 1951. o statusu izbjeglica; |
| --- | --- |

44.

poziva Europsku uniju i čitavu međunarodnu zajednicu da poštuju načelo zabrane prisilnog udaljavanja ili vraćanja tražitelja azila u državu u kojoj im prijeti opasnost od mučenja ili neljudskog ili ponižavajućeg postupanja, kako je utvrđeno Konvencijom od 28. srpnja 1951. o statusu izbjeglica;

| 45. | ističe činjenicu da državne strategije za ljudska prava trebaju utvrditi nedostatke u zaštiti, odgovarajuće sugovornike te ulazne točke poput okvira UN-a ili reforme sigurnosnog sektorska ili pravosuđa radi rješavanja problema u vezi s mučenjem u svakoj zemlji; |
| --- | --- |

45.

ističe činjenicu da državne strategije za ljudska prava trebaju utvrditi nedostatke u zaštiti, odgovarajuće sugovornike te ulazne točke poput okvira UN-a ili reforme sigurnosnog sektorska ili pravosuđa radi rješavanja problema u vezi s mučenjem u svakoj zemlji;

| 46. | preporučuje da se državne strategije za ljudska prava trebaju baviti izvornim uzrocima nasilja i zlostavljanja počinjenim od vladinih agencija i u privatnom okruženju te, kad je riječ o pomoći, trebaju utvrditi potrebe u vezi s pružanjem tehničke pomoći EU-a izgradnji kapaciteta, reformi pravosuđa i osposobljavanju kako bi se pomoglo trećim zemljama da poštuju međunarodne obveze i norme, posebno u kontekstu potpisivanja i ratificiranja CAT-a i OPCAT-a te poštovanja njihovih odredbi o sprečavanju (pogotovo uspostavljanju nacionalnih mehanizama za prevenciju), borbi protiv nekažnjivosti i rehabilitaciji žrtava; |
| --- | --- |

46.

preporučuje da se državne strategije za ljudska prava trebaju baviti izvornim uzrocima nasilja i zlostavljanja počinjenim od vladinih agencija i u privatnom okruženju te, kad je riječ o pomoći, trebaju utvrditi potrebe u vezi s pružanjem tehničke pomoći EU-a izgradnji kapaciteta, reformi pravosuđa i osposobljavanju kako bi se pomoglo trećim zemljama da poštuju međunarodne obveze i norme, posebno u kontekstu potpisivanja i ratificiranja CAT-a i OPCAT-a te poštovanja njihovih odredbi o sprečavanju (pogotovo uspostavljanju nacionalnih mehanizama za prevenciju), borbi protiv nekažnjivosti i rehabilitaciji žrtava;

| 47. | osim toga preporučuje da se u državne strategije za ljudska prava uključe mjere za poticanje uspostave i poslovanja nacionalnih institucija ili po potrebi jačanja nacionalnih institucija koje bi se mogle djelotvorno baviti sprečavanjem mučenja i zlostavljanja, uključujući po potrebi mogućnosti za financijsku i tehničku pomoć; |
| --- | --- |

47.

osim toga preporučuje da se u državne strategije za ljudska prava uključe mjere za poticanje uspostave i poslovanja nacionalnih institucija ili po potrebi jačanja nacionalnih institucija koje bi se mogle djelotvorno baviti sprečavanjem mučenja i zlostavljanja, uključujući po potrebi mogućnosti za financijsku i tehničku pomoć;

| 48. | naglašava potrebu da ESVD i delegacije EU-a stave na raspolaganje konkretne informacije o postojećoj potpori u trećim zemalja te mogućim pravnim lijekovima za žrtve mučenja i zlostavljanja; |
| --- | --- |

48.

naglašava potrebu da ESVD i delegacije EU-a stave na raspolaganje konkretne informacije o postojećoj potpori u trećim zemalja te mogućim pravnim lijekovima za žrtve mučenja i zlostavljanja;

| 49. | poziva ESVD i delegacije EU-a da u potpunosti iskoriste i pažljivo namijene postojeće političke instrumente te da ih prilagode svakoj državi kako je opisano u smjernicama EU-a o mučenju, uključujući javne izjave, lokalne diplomatske postupke, dijaloge o ljudskim pravima i konzultacije kako bi pokrenuli pitanja individualnih slučajeva, potrebne reforme zakonodavnog okvira te ratificiranja i provođenja odgovarajućih međunarodnih konvencija; poziva ESVD i države članice da nastave sa svojom praksom provođenja ciljanih globalnih kampanja o tematskim pitanjima vezanima uz mučenje; |
| --- | --- |

49.

poziva ESVD i delegacije EU-a da u potpunosti iskoriste i pažljivo namijene postojeće političke instrumente te da ih prilagode svakoj državi kako je opisano u smjernicama EU-a o mučenju, uključujući javne izjave, lokalne diplomatske postupke, dijaloge o ljudskim pravima i konzultacije kako bi pokrenuli pitanja individualnih slučajeva, potrebne reforme zakonodavnog okvira te ratificiranja i provođenja odgovarajućih međunarodnih konvencija; poziva ESVD i države članice da nastave sa svojom praksom provođenja ciljanih globalnih kampanja o tematskim pitanjima vezanima uz mučenje;

| 50. | poziva delegacije EU-a i veleposlanstva država članica na terenu da provode odredbe iz smjernica EU-a o mučenju te poziva ESVD i COHOM da redovito nadziru njihovo provođenje; |
| --- | --- |

50.

poziva delegacije EU-a i veleposlanstva država članica na terenu da provode odredbe iz smjernica EU-a o mučenju te poziva ESVD i COHOM da redovito nadziru njihovo provođenje;

| 51. | poziva delegacije EU-a i veleposlanstva država članica u cijelom svijetu da svake godine obilježe međunarodni dan potpore žrtvama mučenja 26. lipnja organizacijom seminara, izložbi i drugih događaja; |
| --- | --- |

51.

poziva delegacije EU-a i veleposlanstva država članica u cijelom svijetu da svake godine obilježe međunarodni dan potpore žrtvama mučenja 26. lipnja organizacijom seminara, izložbi i drugih događaja;

| 52. | poziva ESVD i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da sustavno pokreću pitanje mučenja i zlostavljanja u dijalozima i savjetovanjima o ljudskim pravima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

52.

poziva ESVD i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da sustavno pokreću pitanje mučenja i zlostavljanja u dijalozima i savjetovanjima o ljudskim pravima s trećim zemljama;

| 53. | preporuča postavljanje pitanja povezanih s problemom mučenjem u središte lokalnih i regionalnih foruma i seminara, s potencijalom njihova praćenja u sklopu redovitih konzultacija i dijaloga o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

53.

preporuča postavljanje pitanja povezanih s problemom mučenjem u središte lokalnih i regionalnih foruma i seminara, s potencijalom njihova praćenja u sklopu redovitih konzultacija i dijaloga o ljudskim pravima;

| 54. | poziva EU da u svojim dijalozima o ljudskim pravima promiče provedbu Standardnih minimalnih pravila UN-a o postupanju sa zatvorenicima kako bi se osiguralo da se poštuje neotuđivo dostojanstvo zatvorenika te njihova temeljna prava i jamstva te kako bi se također osiguralo da se primjena pravila proširi na sva mjesta na kojima su osobe lišene slobode, uključujući psihijatrijske bolnice i policijske postaje; |
| --- | --- |

54.

poziva EU da u svojim dijalozima o ljudskim pravima promiče provedbu Standardnih minimalnih pravila UN-a o postupanju sa zatvorenicima kako bi se osiguralo da se poštuje neotuđivo dostojanstvo zatvorenika te njihova temeljna prava i jamstva te kako bi se također osiguralo da se primjena pravila proširi na sva mjesta na kojima su osobe lišene slobode, uključujući psihijatrijske bolnice i policijske postaje;

| 55. | poziva delegacije EU-a i delegacije Parlamenta da posjete zatvore i druge pritvorne centre, uključujući one za maloljetnike te mjesta u kojima bi djeca mogla biti pritvorena, te da prate suđenja gdje postoji vjerojatnost da su optuženici bili podvrgnuti mučenju ili zlostavljanju te da zatraže informacije i pokretanje neovisne istrage o pojedinačnim slučajevima; |
| --- | --- |

55.

poziva delegacije EU-a i delegacije Parlamenta da posjete zatvore i druge pritvorne centre, uključujući one za maloljetnike te mjesta u kojima bi djeca mogla biti pritvorena, te da prate suđenja gdje postoji vjerojatnost da su optuženici bili podvrgnuti mučenju ili zlostavljanju te da zatraže informacije i pokretanje neovisne istrage o pojedinačnim slučajevima;

| 56. | poziva delegacije EU-a da daju potporu članovima civilnog društva kada ih se sprečava u posjetima zatvorima i praćenju suđenja; |
| --- | --- |

56.

poziva delegacije EU-a da daju potporu članovima civilnog društva kada ih se sprečava u posjetima zatvorima i praćenju suđenja;

| 57. | poziva ESVD, Komisiju i države članice da ispune svoje obveze iz Akcijskog plana radi omogućavanja uspostave i funkcioniranja neovisnih i djelotvornih nacionalnih mehanizama za prevenciju; poziva države članice da pažljivo i transparentno pregledaju i analiziraju postojeće nacionalne mehanizme za prevenciju i nacionalne institucije za zaštitu ljudskih prava u EU-u i trećim zemljama, te da među njima utvrde najbolje prakse osiguravajući da sadrže aspekt prava djece, u cilju jačanja postojećih mehanizama, unapređivanja promjenama i promicanja tih primjera u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

57.

poziva ESVD, Komisiju i države članice da ispune svoje obveze iz Akcijskog plana radi omogućavanja uspostave i funkcioniranja neovisnih i djelotvornih nacionalnih mehanizama za prevenciju; poziva države članice da pažljivo i transparentno pregledaju i analiziraju postojeće nacionalne mehanizme za prevenciju i nacionalne institucije za zaštitu ljudskih prava u EU-u i trećim zemljama, te da među njima utvrde najbolje prakse osiguravajući da sadrže aspekt prava djece, u cilju jačanja postojećih mehanizama, unapređivanja promjenama i promicanja tih primjera u partnerskim zemljama;

| 58. | poziva delegacije EU-a da apeliraju na to da se pritvori koriste kao krajnja mjera te da se traže alternativna rješenja, posebno za osobe u ranjivim situacijama kao što su žene, djeca, tražitelji azila i migranti; |
| --- | --- |

58.

poziva delegacije EU-a da apeliraju na to da se pritvori koriste kao krajnja mjera te da se traže alternativna rješenja, posebno za osobe u ranjivim situacijama kao što su žene, djeca, tražitelji azila i migranti;

| 59. | duboko je zabrinut posljednjim izvješćima o poduzećima sa sjedištem u EU-u koje dostavljaju kemikalije koje se koriste za smrtonosne injekcije u SAD-u; u tom smislu pozdravlja izradu ugovornog sustava izvoza i kontrole od strane brojnih europskih farmaceutskih poduzeća, kojemu je cilj osiguravanje da se njihov proizvod Propfol ne koristi za smrtonosne injekcije u zemljama koje još primjenjuju smrtnu kaznu, prije svega u SAD-u; |
| --- | --- |

59.

duboko je zabrinut posljednjim izvješćima o poduzećima sa sjedištem u EU-u koje dostavljaju kemikalije koje se koriste za smrtonosne injekcije u SAD-u; u tom smislu pozdravlja izradu ugovornog sustava izvoza i kontrole od strane brojnih europskih farmaceutskih poduzeća, kojemu je cilj osiguravanje da se njihov proizvod Propfol ne koristi za smrtonosne injekcije u zemljama koje još primjenjuju smrtnu kaznu, prije svega u SAD-u;

Djelovanje EU-a u multilateralnim forumima i međunarodnim organizacijama

| 60. | pozdravlja stalne napore EU-a da pokrene i podrži redovito donošenje rezolucija u sklopu Opće skupštine UN-a i Vijeća za ljudska prava te da se u okviru UN-a tim pitanjima da prednost; predlaže da Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije i posebni predstavnik EU-a za ljudska prava održavaju redoviti kontakt s posebnim izvjestiteljem UN-a o mučenju kako bi se dijelile informacije relevantne za odnose u vanjskoj politici EU-a s trećim zemljama; također predlaže Odboru za vanjske poslove i Pododboru za ljudska prava da redovito pozivaju posebnog izvjestitelja UN-a o mučenju da izvještava Parlament o pitanjima povezanima s mučenjem u određenim zemljama; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja stalne napore EU-a da pokrene i podrži redovito donošenje rezolucija u sklopu Opće skupštine UN-a i Vijeća za ljudska prava te da se u okviru UN-a tim pitanjima da prednost; predlaže da Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije i posebni predstavnik EU-a za ljudska prava održavaju redoviti kontakt s posebnim izvjestiteljem UN-a o mučenju kako bi se dijelile informacije relevantne za odnose u vanjskoj politici EU-a s trećim zemljama; također predlaže Odboru za vanjske poslove i Pododboru za ljudska prava da redovito pozivaju posebnog izvjestitelja UN-a o mučenju da izvještava Parlament o pitanjima povezanima s mučenjem u određenim zemljama;

| 61. | podsjeća da prema člancima 7.i 8. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda, mučenje koje se provodi sustavno ili u velikim razmjerima može predstavljati ratni zločin ili zločin protiv čovječnosti; naglašava da načelo odgovornosti za zaštitu međunarodnu zajednicu obvezuje da štiti stanovništvo koje je žrtva ovih zločina i u tom je smislu poziva da preispita postupak odlučivanja Vijeća sigurnosti radi izbjegavanja svih zapreka kada je riječ o odgovornosti za zaštitu; |
| --- | --- |

61.

podsjeća da prema člancima 7.i 8. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda, mučenje koje se provodi sustavno ili u velikim razmjerima može predstavljati ratni zločin ili zločin protiv čovječnosti; naglašava da načelo odgovornosti za zaštitu međunarodnu zajednicu obvezuje da štiti stanovništvo koje je žrtva ovih zločina i u tom je smislu poziva da preispita postupak odlučivanja Vijeća sigurnosti radi izbjegavanja svih zapreka kada je riječ o odgovornosti za zaštitu;

| 62. | poziva treće zemlje da u potpunosti surađuju s posebnim izvjestiteljem UN-a, Odborom protiv mučenja, regionalnim tijelima za borbu protiv mučenja kao što su Odbor za sprečavanje mučenja u Africi, Europski odbor za sprečavanje mučenja, te s izvjestiteljem Organizacije američkih država o pravima osobama lišenima slobode u Americi; potiče zemlje članice i ESVD da sustavno vode računa o preporukama posebnog izvjestitelja i drugih tijela o naknadnim mjerama u kontaktima s trećim zemljama, uključujući i postupak općeg periodičnog pregleda; |
| --- | --- |

62.

poziva treće zemlje da u potpunosti surađuju s posebnim izvjestiteljem UN-a, Odborom protiv mučenja, regionalnim tijelima za borbu protiv mučenja kao što su Odbor za sprečavanje mučenja u Africi, Europski odbor za sprečavanje mučenja, te s izvjestiteljem Organizacije američkih država o pravima osobama lišenima slobode u Americi; potiče zemlje članice i ESVD da sustavno vode računa o preporukama posebnog izvjestitelja i drugih tijela o naknadnim mjerama u kontaktima s trećim zemljama, uključujući i postupak općeg periodičnog pregleda;

| 63. | poziva ESVD, posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i države članice da aktivno promiču ratifikaciju i provedbu CAT-a i OPCAT-a kao prioritetno pitanje te da pojačaju svoje napore kad je riječ o pospješivanju uspostave djelotvornih i neovisnih nacionalnih mehanizama za prevenciju u trećim zemljama; |
| --- | --- |

63.

poziva ESVD, posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i države članice da aktivno promiču ratifikaciju i provedbu CAT-a i OPCAT-a kao prioritetno pitanje te da pojačaju svoje napore kad je riječ o pospješivanju uspostave djelotvornih i neovisnih nacionalnih mehanizama za prevenciju u trećim zemljama;

| 64. | poziva ESVD, Komisiju i države članice da daju potporu uspostavi i funkcioniranju regionalnih mehanizama za sprečavanja mučenja, uključujući Odbor za sprečavanje mučenja u Africi i izvjestitelja Organizacije američkih država o pravima osobama lišenima slobode u Sjevernoj i Južnoj Americi; |
| --- | --- |

64.

poziva ESVD, Komisiju i države članice da daju potporu uspostavi i funkcioniranju regionalnih mehanizama za sprečavanja mučenja, uključujući Odbor za sprečavanje mučenja u Africi i izvjestitelja Organizacije američkih država o pravima osobama lišenima slobode u Sjevernoj i Južnoj Americi;

| 65. | poziva ESVD, posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i Komisiju da ojačaju podršku trećim zemljama kako bi one mogle učinkovito provesti preporuke relevantnih tijela UN-a, uključujući i Odbora protiv mučenja te njegova Pododbora za sprečavanje mučenja, Odbora za prava djeteta i Odbora za zabranu diskriminacije protiv žena; |
| --- | --- |

65.

poziva ESVD, posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i Komisiju da ojačaju podršku trećim zemljama kako bi one mogle učinkovito provesti preporuke relevantnih tijela UN-a, uključujući i Odbora protiv mučenja te njegova Pododbora za sprečavanje mučenja, Odbora za prava djeteta i Odbora za zabranu diskriminacije protiv žena;

| 66. | poziva ESVD da u okviru svojih kapaciteta pruži tehničku pomoć rehabilitaciji žrtava mučenja i njihovih obitelji kako bi im pomoglo da iznova izgrade svoje živote; |
| --- | --- |

66.

poziva ESVD da u okviru svojih kapaciteta pruži tehničku pomoć rehabilitaciji žrtava mučenja i njihovih obitelji kako bi im pomoglo da iznova izgrade svoje živote;

| 67. | naglašava važnost aktivnog sudjelovanja država članica u provedbi odredbi Akcijskog plana i pružanju ESVD-u redovitih izvješća o radnjama poduzetima u tom smislu; |
| --- | --- |

67.

naglašava važnost aktivnog sudjelovanja država članica u provedbi odredbi Akcijskog plana i pružanju ESVD-u redovitih izvješća o radnjama poduzetima u tom smislu;

| 68. | poziva EU da učinkovitije surađuje s Europskim odborom za sprečavanje mučenja i nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja te povjerenikom za ljudska prava iz Vijeća Europe; |
| --- | --- |

68.

poziva EU da učinkovitije surađuje s Europskim odborom za sprečavanje mučenja i nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja te povjerenikom za ljudska prava iz Vijeća Europe;

Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR)

| 69. | pozdravlja postojeće inicijative i projekte u sklopu Instrumenta za demokraciju i ljudska prava, od kojih je 7 % dodijeljeno projektima povezanima s temom mučenja, te naglašava potrebu da se nastave dodjeljivati posebna sredstava borbi protiv mučenja te okrutnog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, s posebnim naglaskom na podizanje svijesti, sprečavanje, rješavanje pitanja nekažnjivosti te društvenoj i psihološkoj rehabilitaciji žrtava mučenja, uz davanje prednosti projektima koji imaju cjelovit pristup; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja postojeće inicijative i projekte u sklopu Instrumenta za demokraciju i ljudska prava, od kojih je 7 % dodijeljeno projektima povezanima s temom mučenja, te naglašava potrebu da se nastave dodjeljivati posebna sredstava borbi protiv mučenja te okrutnog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, s posebnim naglaskom na podizanje svijesti, sprečavanje, rješavanje pitanja nekažnjivosti te društvenoj i psihološkoj rehabilitaciji žrtava mučenja, uz davanje prednosti projektima koji imaju cjelovit pristup;

| 70. | naglašava da bi sredstva dodijeljena projektima u sklopu nadolazećeg programskog razdoblja u obzir trebala uzimati prioritete EU-a opisane u Akcijskom planu; |
| --- | --- |

70.

naglašava da bi sredstva dodijeljena projektima u sklopu nadolazećeg programskog razdoblja u obzir trebala uzimati prioritete EU-a opisane u Akcijskom planu;

| 71. | poziva države članice EU-a da omoguće pregled bilateralnih programa pomoći na području sprečavanja mučenja i rehabilitacije u cilju razmjene najboljih praksi, ostvarivanja učinkovitog dijeljenja opterećenja i stvaranja sinergija te komplementarnosti s projektima Instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice EU-a da omoguće pregled bilateralnih programa pomoći na području sprečavanja mučenja i rehabilitacije u cilju razmjene najboljih praksi, ostvarivanja učinkovitog dijeljenja opterećenja i stvaranja sinergija te komplementarnosti s projektima Instrumenta za demokraciju i ljudska prava;

Vjerodostojnost, koherentnost i dosljednost politika EU-a

| 72. | ističe da EU i države članice, radi vjerodostojnosti, moraju biti primjer; poziva stoga Belgiju, Finsku, Grčku, Irsku, Latviju i Slovačku da bez odgađanja ratificiraju OPCAT te uspostave neovisne i djelotvorne nacionalne mehanizama za prevenciju s odgovarajućim resursima; primjećuje važnost individualnih komunikacija kao instrumenata za sprečavanja mučenja i zlostavljanja te potiče države članice da prihvate pojedinačne sudske nadležnosti u skladu s člankom 21. CAT-a; poziva potpisnike Konvencije UN-a o pravima djeteta da potpišu i ratificiraju njegov Protokol 3; također poziva 21 državu članicu koje još nisu ratificirale Međunarodnu konvenciju za zaštitu svih osoba od prisilnog nestanka da to hitno učine; |
| --- | --- |

72.

ističe da EU i države članice, radi vjerodostojnosti, moraju biti primjer; poziva stoga Belgiju, Finsku, Grčku, Irsku, Latviju i Slovačku da bez odgađanja ratificiraju OPCAT te uspostave neovisne i djelotvorne nacionalne mehanizama za prevenciju s odgovarajućim resursima; primjećuje važnost individualnih komunikacija kao instrumenata za sprečavanja mučenja i zlostavljanja te potiče države članice da prihvate pojedinačne sudske nadležnosti u skladu s člankom 21. CAT-a; poziva potpisnike Konvencije UN-a o pravima djeteta da potpišu i ratificiraju njegov Protokol 3; također poziva 21 državu članicu koje još nisu ratificirale Međunarodnu konvenciju za zaštitu svih osoba od prisilnog nestanka da to hitno učine;

| 73. | poziva države članice koje nisu izjavile da priznaju pravnu nadležnost članka 22. Odbora protiv mučenja da to učine što je prije moguće; |
| --- | --- |

73.

poziva države članice koje nisu izjavile da priznaju pravnu nadležnost članka 22. Odbora protiv mučenja da to učine što je prije moguće;

| 74. | poziva države članice koji imaju nacionalne mehanizme prevencije da na dosljedan i komplementaran način uspostave konstruktivan dijalog s ciljem provedbe preporuka iz nacionalnih mehanizama prevencije zajedno s preporukama Europskog odbora za sprečavanje mučenja i nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja te Odbora protiv mučenja i njegova pododbora za sprečavanje mučenja; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice koji imaju nacionalne mehanizme prevencije da na dosljedan i komplementaran način uspostave konstruktivan dijalog s ciljem provedbe preporuka iz nacionalnih mehanizama prevencije zajedno s preporukama Europskog odbora za sprečavanje mučenja i nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja te Odbora protiv mučenja i njegova pododbora za sprečavanje mučenja;

| 75. | potiče EU da ojača svoju predanost univerzalnim vrijednostima ljudskih prava i u tom je smislu poziva da primjenjuje politiku susjedstva i načelo „više za više” u cilju poticanja susjednih zemalja na pokretanje reformi za jačanje borbe protiv mučenja; |
| --- | --- |

75.

potiče EU da ojača svoju predanost univerzalnim vrijednostima ljudskih prava i u tom je smislu poziva da primjenjuje politiku susjedstva i načelo „više za više” u cilju poticanja susjednih zemalja na pokretanje reformi za jačanje borbe protiv mučenja;

| 76. | žali zbog vrlo ograničene potpore koju države članice pružaju dobrovoljnom fondu UN-a za žrtve mučenja i posebnom fondu OPCAT-a; poziva države članice i Komisiju da redovitim, dobrovoljnim i konkretnim doprinosima podrže rad ovih fondova u skladu sa svojim obvezama u sklopu akcijskog plana; |
| --- | --- |

76.

žali zbog vrlo ograničene potpore koju države članice pružaju dobrovoljnom fondu UN-a za žrtve mučenja i posebnom fondu OPCAT-a; poziva države članice i Komisiju da redovitim, dobrovoljnim i konkretnim doprinosima podrže rad ovih fondova u skladu sa svojim obvezama u sklopu akcijskog plana;

| 77. | izjavljuje da EU-a treba zauzeti odlučniji stav i traži od institucija i država članica da pojačaju svoje napore i političku volju kako bi se uveo moratorij na smrtnu kaznu u cijelome svijetu; |
| --- | --- |

77.

izjavljuje da EU-a treba zauzeti odlučniji stav i traži od institucija i država članica da pojačaju svoje napore i političku volju kako bi se uveo moratorij na smrtnu kaznu u cijelome svijetu;

| 78. | poziva Komisiju da izradi akcijski plan u cilju stvaranja mehanizma za popisivanje i nametanje ciljanih sankcija (zabrane putovanja, zamrzavanja imovine) protiv dužnosnika trećih zemalja (uključujući policijske službenike, tužitelje i suce) uključenih u ozbiljna kršenja ljudskih prava, kao što su mučenje i okrutno, nehumano i ponižavajuće postupanje; ističe da se kriteriji za uvrštavanje na taj popis trebaju temeljiti na dobro dokumentiranim, dopunjujućim i neovisnim izvorima i uvjerljivim dokazima te da treba omogućiti mehanizme za prigovor ciljanih osoba; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisiju da izradi akcijski plan u cilju stvaranja mehanizma za popisivanje i nametanje ciljanih sankcija (zabrane putovanja, zamrzavanja imovine) protiv dužnosnika trećih zemalja (uključujući policijske službenike, tužitelje i suce) uključenih u ozbiljna kršenja ljudskih prava, kao što su mučenje i okrutno, nehumano i ponižavajuće postupanje; ističe da se kriteriji za uvrštavanje na taj popis trebaju temeljiti na dobro dokumentiranim, dopunjujućim i neovisnim izvorima i uvjerljivim dokazima te da treba omogućiti mehanizme za prigovor ciljanih osoba;

| 79. | podsjeća na obvezu svih država, uključujući države članice EU-a, da strogo poštuju načelo nevraćanja izbjeglica, prema kojemu države ne smiju deportirati ili izručiti osobu u područje pravne nadležnosti u kojem postoji rizik kaznena progona te osobe; smatra da praksa traženja diplomatskih jamstava od države primateljice ne oslobađa državu pošiljateljicu od njezinih obveza te osuđuje takve prakse kojima se pokušava zaobići bezuvjetna zabrana mučenja i vraćanja izbjeglica; |
| --- | --- |

79.

podsjeća na obvezu svih država, uključujući države članice EU-a, da strogo poštuju načelo nevraćanja izbjeglica, prema kojemu države ne smiju deportirati ili izručiti osobu u područje pravne nadležnosti u kojem postoji rizik kaznena progona te osobe; smatra da praksa traženja diplomatskih jamstava od države primateljice ne oslobađa državu pošiljateljicu od njezinih obveza te osuđuje takve prakse kojima se pokušava zaobići bezuvjetna zabrana mučenja i vraćanja izbjeglica;

| 80. | primjećuje ključnu ulogu EU-a kad je riječ o suzbijanju mučenja na svjetskoj razini, u uskoj suradnji s UN-om; naglašava da je jačanje načela nulte tolerancije za mučenje i dalje srž politika i strategija EU-a za promicanje ljudskih prava i temeljnih sloboda u EU-u i izvan njega; žali zbog činjenice što neke države članice ne poštuju u potpunosti Uredbu Vijeća (EZ) br. 1236/2005 i što su neka poduzeća sa sjedištem u industrijaliziranim zemljama možda nezakonito trećim zemljama prodavala policijske i sigurnosne uređaje koji se mogu koristiti za mučenje; |
| --- | --- |

80.

primjećuje ključnu ulogu EU-a kad je riječ o suzbijanju mučenja na svjetskoj razini, u uskoj suradnji s UN-om; naglašava da je jačanje načela nulte tolerancije za mučenje i dalje srž politika i strategija EU-a za promicanje ljudskih prava i temeljnih sloboda u EU-u i izvan njega; žali zbog činjenice što neke države članice ne poštuju u potpunosti Uredbu Vijeća (EZ) br. 1236/2005 i što su neka poduzeća sa sjedištem u industrijaliziranim zemljama možda nezakonito trećim zemljama prodavala policijske i sigurnosne uređaje koji se mogu koristiti za mučenje;

| 81. | poziva Vijeće i Komisiju da dovrše tekući pregled Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 i njezinih priloga radi učinkovitije provedbe u skladu s preporukama Parlamenta iz rezolucije od 17. lipnja 2010. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005; poziva države članice da u potpunosti poštuju odredbe te uredbe, posebno obvezu za sve države članice iz njezina članka 13. da pravovremeno sastave godišnje izvještaje o aktivnosti te da ih objave i da s Komisijom razmjenjuju informacije u vezi s izdavanjem dozvola; |
| --- | --- |

81.

poziva Vijeće i Komisiju da dovrše tekući pregled Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 i njezinih priloga radi učinkovitije provedbe u skladu s preporukama Parlamenta iz rezolucije od 17. lipnja 2010. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005; poziva države članice da u potpunosti poštuju odredbe te uredbe, posebno obvezu za sve države članice iz njezina članka 13. da pravovremeno sastave godišnje izvještaje o aktivnosti te da ih objave i da s Komisijom razmjenjuju informacije u vezi s izdavanjem dozvola;

Razmatranja o borbi protiv mučenja i razvojnoj politici

| 82. | podsjeća na potrebu za uspostavljanjem integrirane i sveobuhvatne strategije u borbi protiv mučenja rješavanjem korijenskih uzroka koji do njega dovode; smatra da se time treba obuhvatiti opća institucionalna transparentnost i snažnija politička volja na razini država članica u borbi protiv zlostavljanja; naglašava hitnu potrebu za suočavanjem sa siromaštvom, nejednakošću, diskriminacijom i nasiljem koristeći se nacionalnim mehanizmima prevencije i jačanjem lokalnih vlasti i nevladinih organizacija; ističe potrebu za daljnjim poboljšanjem instrumenata EU-a za provedbu razvojne suradnje i ljudskih prava kako bi se riješili korijenski uzroci nasilja; |
| --- | --- |

82.

podsjeća na potrebu za uspostavljanjem integrirane i sveobuhvatne strategije u borbi protiv mučenja rješavanjem korijenskih uzroka koji do njega dovode; smatra da se time treba obuhvatiti opća institucionalna transparentnost i snažnija politička volja na razini država članica u borbi protiv zlostavljanja; naglašava hitnu potrebu za suočavanjem sa siromaštvom, nejednakošću, diskriminacijom i nasiljem koristeći se nacionalnim mehanizmima prevencije i jačanjem lokalnih vlasti i nevladinih organizacija; ističe potrebu za daljnjim poboljšanjem instrumenata EU-a za provedbu razvojne suradnje i ljudskih prava kako bi se riješili korijenski uzroci nasilja;

| 83. | ističe da su pristup pravosuđu, borba protiv nekažnjavanja i nepristranih istraga te osnaživanje civilnog društva i promicanje obrazovanja o zlostavljanju ključni u borbi protiv mučenja; |
| --- | --- |

83.

ističe da su pristup pravosuđu, borba protiv nekažnjavanja i nepristranih istraga te osnaživanje civilnog društva i promicanje obrazovanja o zlostavljanju ključni u borbi protiv mučenja;

| 84. | ističe da se uporaba termina „mučenje” i, stoga, potpuna zabrana, progon i kažnjavanje te prakse, ne treba odbaciti kad takve činove provode nelegalne vojne snage, plemenske, vjerske ili pobunjeničke skupine; |
| --- | --- |

84.

ističe da se uporaba termina „mučenje” i, stoga, potpuna zabrana, progon i kažnjavanje te prakse, ne treba odbaciti kad takve činove provode nelegalne vojne snage, plemenske, vjerske ili pobunjeničke skupine;

| 85. | podsjeća na važnost i osobitost dijaloga o ljudskim pravima kao sastavnog dijela političkog dijaloga u skladu s člankom 8. Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua; također podsjeća da svaki dijalog o ljudskim pravima s trećom zemljom mora sadržavati snažnu komponentu protiv mučenja; |
| --- | --- |

85.

podsjeća na važnost i osobitost dijaloga o ljudskim pravima kao sastavnog dijela političkog dijaloga u skladu s člankom 8. Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua; također podsjeća da svaki dijalog o ljudskim pravima s trećom zemljom mora sadržavati snažnu komponentu protiv mučenja;

| 86. | poziva Vijeće i Komisiju da potaknu svoje partnerske države da u okviru borbe protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka usvoje pristup koji se usredotočuje na žrtve davanjem posebne pozornosti potrebama žrtava u sklopu politike razvojne suradnje; ističe da je uvjetovanje pomoći djelotvorno sredstvo za rješavanje tog problema, no da se dijalozima i pregovorima na visokoj razini, sudjelovanjem civilnog društva, jačanjem nacionalnih kapaciteta i usredotočavanjem na poticaje mogu postići bolji rezultati; |
| --- | --- |

86.

poziva Vijeće i Komisiju da potaknu svoje partnerske države da u okviru borbe protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka usvoje pristup koji se usredotočuje na žrtve davanjem posebne pozornosti potrebama žrtava u sklopu politike razvojne suradnje; ističe da je uvjetovanje pomoći djelotvorno sredstvo za rješavanje tog problema, no da se dijalozima i pregovorima na visokoj razini, sudjelovanjem civilnog društva, jačanjem nacionalnih kapaciteta i usredotočavanjem na poticaje mogu postići bolji rezultati;

Razmatranja o borbi protiv mučenja i pravima žena

| 87. | snažno potiče EU da uvjetovanom pomoći osigura da treće zemlje štite sva ljudska bića od mučenja, a osobito žene i djevojčice; poziva Komisiju da iznova razmotri svoju politiku pomoći zemljama u kojima postoji mučenje i da pomoć preusmjeri za potporu žrtvama; |
| --- | --- |

87.

snažno potiče EU da uvjetovanom pomoći osigura da treće zemlje štite sva ljudska bića od mučenja, a osobito žene i djevojčice; poziva Komisiju da iznova razmotri svoju politiku pomoći zemljama u kojima postoji mučenje i da pomoć preusmjeri za potporu žrtvama;

| 88. | pozdravlja nove mjere koje Komisija razmatra u svojoj komunikaciji pod nazivom „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (COM(2013)0833) i ponovno naglašava potrebu za usklađenošću unutarnjih i vanjskih politika Unije u pogledu tog problema; k tomu ponovno ustvrđuje da EU treba i dalje surađivati s trećim zemljama kako bi se iskorijenila praksa genitalnog sakaćenja žena; potiče države članice koje to još nisu učinile da kriminaliziraju genitalno sakaćenje žena u svojim nacionalnim zakonodavstvima i da osiguraju provedbu tog relevantnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja nove mjere koje Komisija razmatra u svojoj komunikaciji pod nazivom „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (COM(2013)0833) i ponovno naglašava potrebu za usklađenošću unutarnjih i vanjskih politika Unije u pogledu tog problema; k tomu ponovno ustvrđuje da EU treba i dalje surađivati s trećim zemljama kako bi se iskorijenila praksa genitalnog sakaćenja žena; potiče države članice koje to još nisu učinile da kriminaliziraju genitalno sakaćenje žena u svojim nacionalnim zakonodavstvima i da osiguraju provedbu tog relevantnog zakonodavstva;

| 89. | izražava zabrinutost zbog slučajeva pogubljenja žena s poteškoćama mentalnog zdravlja ili s poteškoćama pri učenju; |
| --- | --- |

89.

izražava zabrinutost zbog slučajeva pogubljenja žena s poteškoćama mentalnog zdravlja ili s poteškoćama pri učenju;

| 90. | osuđuje sve oblike nasilja nad ženama, posebno ubojstva iz časti, nasilje počinjeno zbog kulturnih ili vjerskih uvjerenja, prisilan brak, stupanje maloljetnika u brak, masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije i ubojstva zbog miraza; potvrđuje da ih EU mora smatrati oblicima mučenja; poziva sve zainteresirane strane da aktivno rade na sprečavanju prakse mučenja preko obrazovnih mjera i mjera podizanja razine osviještenosti; |
| --- | --- |

90.

osuđuje sve oblike nasilja nad ženama, posebno ubojstva iz časti, nasilje počinjeno zbog kulturnih ili vjerskih uvjerenja, prisilan brak, stupanje maloljetnika u brak, masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije i ubojstva zbog miraza; potvrđuje da ih EU mora smatrati oblicima mučenja; poziva sve zainteresirane strane da aktivno rade na sprečavanju prakse mučenja preko obrazovnih mjera i mjera podizanja razine osviještenosti;

| 91. | osuđuje sve oblike mučenja žena povezane s optužbama za vračanje ili čarobnjaštvo, što je praksa u brojnim zemljama diljem svijeta; |
| --- | --- |

91.

osuđuje sve oblike mučenja žena povezane s optužbama za vračanje ili čarobnjaštvo, što je praksa u brojnim zemljama diljem svijeta;

| 92. | pozdravlja napredan i inovativan pristup Rimskog statuta koji se očituje u priznavanju seksualnog nasilja i nasilja na temelju spola, uključujući silovanje, seksualno ropstvo, prisilnu prostituciju, prisilnu trudnoću, prisilnu sterilizaciju i bilo koji drugi oblik seksualnog nasilja usporedive težine kao oblik mučenja i u tom smislu kao ratni zločin i zločin protiv čovječnosti; također pozdravlja provedbu programa za rehabilitaciju žena koje su pretrpjele mučenje u organizaciji zaklade Međunarodnog kaznenog suda za potporu žrtvama, posebno u situacijama nakon sukoba; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja napredan i inovativan pristup Rimskog statuta koji se očituje u priznavanju seksualnog nasilja i nasilja na temelju spola, uključujući silovanje, seksualno ropstvo, prisilnu prostituciju, prisilnu trudnoću, prisilnu sterilizaciju i bilo koji drugi oblik seksualnog nasilja usporedive težine kao oblik mučenja i u tom smislu kao ratni zločin i zločin protiv čovječnosti; također pozdravlja provedbu programa za rehabilitaciju žena koje su pretrpjele mučenje u organizaciji zaklade Međunarodnog kaznenog suda za potporu žrtvama, posebno u situacijama nakon sukoba;

| 93. | poziva EU da potakne zemlje koje to još nisu učinile da ratificiraju i provode Konvenciju protiv mučenja i Rimski statut i da uvrste relevantne odredbe o nasilju na temelju spola u domaće zakonodavstvo; |
| --- | --- |

93.

poziva EU da potakne zemlje koje to još nisu učinile da ratificiraju i provode Konvenciju protiv mučenja i Rimski statut i da uvrste relevantne odredbe o nasilju na temelju spola u domaće zakonodavstvo;

| 94. | poziva države da snažno osude mučenje i nasilje nad ženama i djevojčicama počinjeno tijekom oružanih sukoba i u situacijama nakon sukoba; prepoznaje utjecaj seksualnog nasilja i nasilja na temelju spola na žrtve i preživjele, rodbinu, zajednice i društva i poziva na djelotvorne mjere za odgovornost i pravnu zaštitu te na djelotvorne pravne lijekove u tim slučajevima; |
| --- | --- |

94.

poziva države da snažno osude mučenje i nasilje nad ženama i djevojčicama počinjeno tijekom oružanih sukoba i u situacijama nakon sukoba; prepoznaje utjecaj seksualnog nasilja i nasilja na temelju spola na žrtve i preživjele, rodbinu, zajednice i društva i poziva na djelotvorne mjere za odgovornost i pravnu zaštitu te na djelotvorne pravne lijekove u tim slučajevima;

| 95. | smatra ključnim da državni odvjetnici i suci imaju sposobnost i stručnost za propisno kazneno gonjenje i suđenje pojedincima za zločine na temelju spola; |
| --- | --- |

95.

smatra ključnim da državni odvjetnici i suci imaju sposobnost i stručnost za propisno kazneno gonjenje i suđenje pojedincima za zločine na temelju spola;

| 96. | smatra da je propust da se transrodne zatvorenice odvoje od zatvorenika u zatvoru okrutno, nehumano, ponižavajuće i neprihvatljivo; |
| --- | --- |

96.

smatra da je propust da se transrodne zatvorenice odvoje od zatvorenika u zatvoru okrutno, nehumano, ponižavajuće i neprihvatljivo;

| 97. | poziva EU da u svojim dijalozima o ljudskim pravima promiče provedbu Pravila UN-a o postupanju sa zatvorenicama i nezatvorskim mjerama za počiniteljice kaznenih djela (Pravila iz Bangkoka) kako bi se ojačale međunarodne norme za postupanje sa zatvorenicama koje uključuju aspekte zdravlja, osjetljivosti na spolne razlike i skrbi za djecu; |
| --- | --- |

97.

poziva EU da u svojim dijalozima o ljudskim pravima promiče provedbu Pravila UN-a o postupanju sa zatvorenicama i nezatvorskim mjerama za počiniteljice kaznenih djela (Pravila iz Bangkoka) kako bi se ojačale međunarodne norme za postupanje sa zatvorenicama koje uključuju aspekte zdravlja, osjetljivosti na spolne razlike i skrbi za djecu;

o

o o

| 98. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te potpredsjedniku Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama država članica, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava i posebnom izvjestitelju UN-a za mučenje. |
| --- | --- |

98.

nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te potpredsjedniku Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama država članica, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava i posebnom izvjestitelju UN-a za mučenje.

---

(1)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/DeclarationTorture.aspx

(2)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Torture/SRTorture/Pages/SRTortureIndex.aspx.

(3)  (A/RES/67/176)

(4)  (A/RES/67/167)

(5)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/StatusOfRefugees.aspx

(6)  http://www.cpt.coe.int/en/annual/rep-23.pdf

(7)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/OPSCCRC.aspx

(8)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/OPSCCRC.aspx

(9)  http://www.icrc.org/eng/war-and-law/treaties-customary-law/geneva-conventions/

(10)  http://www.cidh.oas.org/Basicos/English/Basic9.Torture.htm

(11)  Objavio Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, Ženeva, http://www.ohchr.org/Documents/Publications/training8Rev1en.pdf.

(12)  Dokument Vijeća 11855/2012.

(13)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/8590.en08.pdf.

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/10015.en08.pdf.

(15)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf.

(16)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/13/st09/st09431.en13.pdf.

(17)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0503.

(18)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0504.

(19)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0418.

(20)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2007/348584/EXPO-DROI_ET(2007)348584_EN.pdf

(21)  SL L 200, 30.7.2005., str. 1.

(22)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 107.

(23)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0278.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/64 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/64

---

P7_TA(2014)0207

Saudijska Arabija

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (2013/2147(INI))

(2017/C 378/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir ugovor o suradnji od 25. veljače 1989. između Europske unije i Vijeća za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu (GCC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ugovor o suradnji od 25. veljače 1989. između Europske unije i Vijeća za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu (GCC),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. srpnja 1990. o važnosti sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini između EEZ-a i Vijeća za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. srpnja 1990. o važnosti sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini između EEZ-a i Vijeća za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 1996. o Saudijskoj Arabiji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 1996. o Saudijskoj Arabiji (2),

| — | uzimajući u obzir ekonomski sporazum između država članica GCC-a, usvojen 31. prosinca 2001. u Muscatu (Oman) i Deklaraciju GCC-a iz Dohe o pokretanju carinske unije za Vijeće za suradnju Arapskih država zaljeva od 21. prosinca 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ekonomski sporazum između država članica GCC-a, usvojen 31. prosinca 2001. u Muscatu (Oman) i Deklaraciju GCC-a iz Dohe o pokretanju carinske unije za Vijeće za suradnju Arapskih država zaljeva od 21. prosinca 2002.,

| — | uzimajući u obzir da je u listopadu 2004. Saudijska Arabija ratificirala Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), s posebnim naglaskom na članak 7. te konvencije o političkom i javnom životu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je u listopadu 2004. Saudijska Arabija ratificirala Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), s posebnim naglaskom na članak 7. te konvencije o političkom i javnom životu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2005. o Saudijskoj Arabiji (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2005. o Saudijskoj Arabiji (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2006. o slobodi izražavanja na internetu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2006. o slobodi izražavanja na internetu (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2007. naslovljenu „Reforme u arapskom svijetu: kakvu bi strategiju Europska unija trebala usvojiti? (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2007. naslovljenu „Reforme u arapskom svijetu: kakvu bi strategiju Europska unija trebala usvojiti? (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2007. o pravima žena u Saudijskoj Arabiji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2007. o pravima žena u Saudijskoj Arabiji (6),

| — | uzimajući o obzir izvješće o „Provedbi Europske sigurnosne strategije – Pružanje sigurnosti u svijetu koji se mijenja”, koje je usvojilo Vijeće u prosincu 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir izvješće o „Provedbi Europske sigurnosne strategije – Pružanje sigurnosti u svijetu koji se mijenja”, koje je usvojilo Vijeće u prosincu 2008.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju s 19. sastanka Zajedničkog vijeća i ministarskog sastanka EU-a i GCC-a od 29. travnja 2009. koji je održan u Muscatu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju s 19. sastanka Zajedničkog vijeća i ministarskog sastanka EU-a i GCC-a od 29. travnja 2009. koji je održan u Muscatu,

| — | uzimajući u obzir Zajednički akcijski program za razdoblje 2010. – 2013. za primjenu Sporazuma o suradnji između EU-a i GCC-a iz 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednički akcijski program za razdoblje 2010. – 2013. za primjenu Sporazuma o suradnji između EU-a i GCC-a iz 1989.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o Uniji za Mediteran (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o Uniji za Mediteran (7),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju s 20. sastanka Zajedničkog vijeća i ministarskog sastanka EU-a i GCC-a od 14. lipnja 2010. koji je održan u Luksemburgu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju s 20. sastanka Zajedničkog vijeća i ministarskog sastanka EU-a i GCC-a od 14. lipnja 2010. koji je održan u Luksemburgu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2011. o odnosima Europske unije i Vijeća za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2011. o odnosima Europske unije i Vijeća za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2011. o stanju u Siriji, Bahreinu i Jemenu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2011. o stanju u Siriji, Bahreinu i Jemenu (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2011. o stanju u Siriji, Jemenu i Bahreinu u kontekstu stanja u arapskom svijetu i Sjevernoj Africi (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2011. o stanju u Siriji, Jemenu i Bahreinu u kontekstu stanja u arapskom svijetu i Sjevernoj Africi (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2011. o stanju u Siriji (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2011. o stanju u Siriji (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2011. o Bahreinu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2011. o Bahreinu (12),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o godišnjim sjednicama Komisije UN-a za ljudska prava u Ženevi (2000. – 2012.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o godišnjim sjednicama Komisije UN-a za ljudska prava u Ženevi (2000. – 2012.),

| — | uzimajući u obzir posjet predsjednika Pododbora za ljudska prava Europskog parlamenta u ime predsjednika Martina Schulza Saudijskoj Arabiji od 24. do 25. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet predsjednika Pododbora za ljudska prava Europskog parlamenta u ime predsjednika Martina Schulza Saudijskoj Arabiji od 24. do 25. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoja godišnja izvješća o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoja godišnja izvješća o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A7-0125/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A7-0125/2014),

| A. | budući da je Kraljevina Saudijska Arabija (KSA) utjecajan politički, gospodarski i vjerski čimbenik na Bliskom istoku i u islamskom svijetu, najveći svjetski proizvođač nafte i osnivač i vodeći član Vijeća za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu (GCC) i skupine G-20; budući da je Kraljevina Saudijska Arabija važan partner EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je Kraljevina Saudijska Arabija (KSA) utjecajan politički, gospodarski i vjerski čimbenik na Bliskom istoku i u islamskom svijetu, najveći svjetski proizvođač nafte i osnivač i vodeći član Vijeća za suradnju zemalja u Perzijskom zaljevu (GCC) i skupine G-20; budući da je Kraljevina Saudijska Arabija važan partner EU-a;

| B. | budući da je EU glavni trgovinski partner Saudijske Arabije s 15 % svjetske trgovine, a KSA 11. najveći trgovinski partner EU-a; budući da veliki broj poduzeća EU-a ulaže u saudijsko gospodarstvo, posebice u naftnu industriju te zemlje i budući da je KSA važno tržište za izvoz industrijske robe EU-a u područjima kao što su obrambeni, prijevozni, automobilski, medicinski i kemijski izvozni proizvodi; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU glavni trgovinski partner Saudijske Arabije s 15 % svjetske trgovine, a KSA 11. najveći trgovinski partner EU-a; budući da veliki broj poduzeća EU-a ulaže u saudijsko gospodarstvo, posebice u naftnu industriju te zemlje i budući da je KSA važno tržište za izvoz industrijske robe EU-a u područjima kao što su obrambeni, prijevozni, automobilski, medicinski i kemijski izvozni proizvodi;

| C. | budući da se uvoz robe iz KSA-e u EU i izvoz robe iz EU-a u KSA-u između 2010. i 2012. znatno povećao; |
| --- | --- |

C.

budući da se uvoz robe iz KSA-e u EU i izvoz robe iz EU-a u KSA-u između 2010. i 2012. znatno povećao;

| D. | budući da pregovori o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i GCC-a, koji su otvoreni prije 20 godina, još nisu zaključeni; |
| --- | --- |

D.

budući da pregovori o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i GCC-a, koji su otvoreni prije 20 godina, još nisu zaključeni;

| E. | budući da se EU i KSA suočavaju sa zajedničkim izazovima čiji je nastanak i utjecaj globalan, kao što su gospodarstvo koje se brzo mijenja, migracije, energetska sigurnost, međunarodni terorizam, širenje oružja za masovno uništenje (WMD) i uništavanje okoliša; |
| --- | --- |

E.

budući da se EU i KSA suočavaju sa zajedničkim izazovima čiji je nastanak i utjecaj globalan, kao što su gospodarstvo koje se brzo mijenja, migracije, energetska sigurnost, međunarodni terorizam, širenje oružja za masovno uništenje (WMD) i uništavanje okoliša;

| F. | budući da promjenjiv politički i strateški kontekst na području Bliskog istoka i Sjeverne Afrike (MENA) zahtijeva preispitivanje odnosa između EU-a i KSA-e; |
| --- | --- |

F.

budući da promjenjiv politički i strateški kontekst na području Bliskog istoka i Sjeverne Afrike (MENA) zahtijeva preispitivanje odnosa između EU-a i KSA-e;

| G. | budući da je KSA nasljedna apsolutistička monarhija bez izabranog parlamenta; budući da je suočena s izazovom nasljedstva na prijestolju; budući da Kraljevina Saudijska Arabija ima 28 milijuna stanovnika, uključujući 9 milijuna stranaca i 10 milijuna mladih koji su mlađi od 18 godina; budući da su umjerene i postupne reforme primijenjene u KSA-i od 2001., ali nisu institucionalizirane te se stoga mogu lako povući; budući da je ocjena prihvatljivosti te zemlje u pogledu ljudskih prava i dalje poražavajuća te postoji temeljni jaz između njezinih međunarodnih obveza i njihove provedbe; |
| --- | --- |

G.

budući da je KSA nasljedna apsolutistička monarhija bez izabranog parlamenta; budući da je suočena s izazovom nasljedstva na prijestolju; budući da Kraljevina Saudijska Arabija ima 28 milijuna stanovnika, uključujući 9 milijuna stranaca i 10 milijuna mladih koji su mlađi od 18 godina; budući da su umjerene i postupne reforme primijenjene u KSA-i od 2001., ali nisu institucionalizirane te se stoga mogu lako povući; budući da je ocjena prihvatljivosti te zemlje u pogledu ljudskih prava i dalje poražavajuća te postoji temeljni jaz između njezinih međunarodnih obveza i njihove provedbe;

| H. | budući da su prvi općinski izbori u Saudijskoj Arabiji 2005. bili prvi izborni proces u povijesti zemlje; budući da će 2015. biti izabrana tek polovica članova općinskih vijeća, dok će drugu polovicu i dalje imenovati kralj; |
| --- | --- |

H.

budući da su prvi općinski izbori u Saudijskoj Arabiji 2005. bili prvi izborni proces u povijesti zemlje; budući da će 2015. biti izabrana tek polovica članova općinskih vijeća, dok će drugu polovicu i dalje imenovati kralj;

| I. | budući da je tek ove godine 30 žena imenovano u Savjetodavno vijeće Shoura te budući da će ženama biti dopušteno da glasuju na lokalnim izborima tek 2015.; |
| --- | --- |

I.

budući da je tek ove godine 30 žena imenovano u Savjetodavno vijeće Shoura te budući da će ženama biti dopušteno da glasuju na lokalnim izborima tek 2015.;

| J. | budući da je Saudijska Arabija izvješćem Svjetske banke pod naslovom „Žene, poslovanje i pravo u 2014. – Uklanjanje prepreka za ostvarivanje jednakosti spolova” (13) smještena na prvo mjesto liste zemalja u kojima se zakonima ograničava gospodarski potencijal žena, |
| --- | --- |

J.

budući da je Saudijska Arabija izvješćem Svjetske banke pod naslovom „Žene, poslovanje i pravo u 2014. – Uklanjanje prepreka za ostvarivanje jednakosti spolova” (13) smještena na prvo mjesto liste zemalja u kojima se zakonima ograničava gospodarski potencijal žena,

| K. | budući da je KSA jedina država na svijetu gdje ženama nije dopušteno voziti i iako ne postoji službeni zakon kojim se ženama zabranjuje voziti, ministarskom je odlukom iz 1990. formalizirana postojeća običajna zabrana, a žene koje pokušavaju voziti suočene su s uhićenjem; |
| --- | --- |

K.

budući da je KSA jedina država na svijetu gdje ženama nije dopušteno voziti i iako ne postoji službeni zakon kojim se ženama zabranjuje voziti, ministarskom je odlukom iz 1990. formalizirana postojeća običajna zabrana, a žene koje pokušavaju voziti suočene su s uhićenjem;

| L. | budući da je Saudijska Arabija indeksom rodne nejednakosti UNDP-a za 2012. (GII) smještena na 145. mjesto od 148 država, što ju čini jednom od država s najvećom nejednakošću u svijetu; budući da je globalnim izvješćem o jazu među spolovima 2012. sudjelovanje žena na tržištu rada u KSA-i ocijenjeno kao jedno od najslabijih u svijetu (133. od 135 država); |
| --- | --- |

L.

budući da je Saudijska Arabija indeksom rodne nejednakosti UNDP-a za 2012. (GII) smještena na 145. mjesto od 148 država, što ju čini jednom od država s najvećom nejednakošću u svijetu; budući da je globalnim izvješćem o jazu među spolovima 2012. sudjelovanje žena na tržištu rada u KSA-i ocijenjeno kao jedno od najslabijih u svijetu (133. od 135 država);

| M. | budući da se u Saudijskoj Arabiji provodi smrtna kazna za niz raznih kaznenih djela i da su najmanje 24 osobe pogubljene u 2013.; budući da je najmanje 80 ljudi pogubljeno u 2011. te sličan broj u 2012., što je trostruko više nego 2010., uključujući maloljetnike i strane državljane; budući da je KSA jedna od rijetkih zemalja koja i dalje vrši javna pogubljenja; budući da postoje izvješća o kamenovanju žena u Saudijskoj Arabiji, što je protivno standardima koje je utvrdila Komisija UN-a o položaju žena, koja je to osudila kao barbarski oblik mučenja; |
| --- | --- |

M.

budući da se u Saudijskoj Arabiji provodi smrtna kazna za niz raznih kaznenih djela i da su najmanje 24 osobe pogubljene u 2013.; budući da je najmanje 80 ljudi pogubljeno u 2011. te sličan broj u 2012., što je trostruko više nego 2010., uključujući maloljetnike i strane državljane; budući da je KSA jedna od rijetkih zemalja koja i dalje vrši javna pogubljenja; budući da postoje izvješća o kamenovanju žena u Saudijskoj Arabiji, što je protivno standardima koje je utvrdila Komisija UN-a o položaju žena, koja je to osudila kao barbarski oblik mučenja;

| N. | budući da je KSA poduzela snažne i odlučne korake i provela stroge mjere u borbi protiv terorizma i financijskih aktivnosti povezanih s terorizmom; budući da KSA istodobno ima vodeću ulogu u širenju i promicanju posebno strogoga selefističkog/vehabističkog tumačenja islama diljem svijeta; budući da su najekstremnija očitovanja selefizma/vehabizma dovela do nastanka terorističkih organizacija poput Al Qaide te predstavljaju svjetsku sigurnosnu prijetnju, uključujući i za samu KSA-u; budući da je KSA razvila sustav kontrole financijskih transakcija kako bi onemogućila uplatu sredstava terorističkim organizacijama, koji se mora dodatno ojačati; |
| --- | --- |

N.

budući da je KSA poduzela snažne i odlučne korake i provela stroge mjere u borbi protiv terorizma i financijskih aktivnosti povezanih s terorizmom; budući da KSA istodobno ima vodeću ulogu u širenju i promicanju posebno strogoga selefističkog/vehabističkog tumačenja islama diljem svijeta; budući da su najekstremnija očitovanja selefizma/vehabizma dovela do nastanka terorističkih organizacija poput Al Qaide te predstavljaju svjetsku sigurnosnu prijetnju, uključujući i za samu KSA-u; budući da je KSA razvila sustav kontrole financijskih transakcija kako bi onemogućila uplatu sredstava terorističkim organizacijama, koji se mora dodatno ojačati;

| O. | budući da su stručnjaci UN-a za ljudska prava izrazili dugotrajnu zabrinutost zbog preširokih protuterorističkih mjera, koje uključuju tajni pritvor te kojima su mirni disidenti također izloženi pritvaranju i zatvoru pod optužbom za terorizam; budući da su međunarodne organizacije za ljudska prava pozvale kralja Abdullaha da ukine protuteroristički zakon koji je Vijeće ministara donijelo 16. prosinca 2013. jer se njegovom preširokom definicijom terorizma nameću nepravedna ograničenja slobode govora tako što se potencijalno kriminalizira svaki govor kojim se kritizira vladu i društvo Saudijske Arabije; |
| --- | --- |

O.

budući da su stručnjaci UN-a za ljudska prava izrazili dugotrajnu zabrinutost zbog preširokih protuterorističkih mjera, koje uključuju tajni pritvor te kojima su mirni disidenti također izloženi pritvaranju i zatvoru pod optužbom za terorizam; budući da su međunarodne organizacije za ljudska prava pozvale kralja Abdullaha da ukine protuteroristički zakon koji je Vijeće ministara donijelo 16. prosinca 2013. jer se njegovom preširokom definicijom terorizma nameću nepravedna ograničenja slobode govora tako što se potencijalno kriminalizira svaki govor kojim se kritizira vladu i društvo Saudijske Arabije;

| P. | budući da su sloboda izražavanja i sloboda tiska i medija, kako na internetu, tako i u ostaloj komunikaciji presudni preduvjeti i pokretači za demokratizaciju i reformu te budući da su oni ključni čimbenici kontrole nad vlašću; |
| --- | --- |

P.

budući da su sloboda izražavanja i sloboda tiska i medija, kako na internetu, tako i u ostaloj komunikaciji presudni preduvjeti i pokretači za demokratizaciju i reformu te budući da su oni ključni čimbenici kontrole nad vlašću;

| Q. | budući da KSA ima snažnu zajednicu aktivista na internetu i najveći broj korisnika Twittera na Bliskom istoku; |
| --- | --- |

Q.

budući da KSA ima snažnu zajednicu aktivista na internetu i najveći broj korisnika Twittera na Bliskom istoku;

| R. | budući da je rad udruga za ljudska prava u KSA-i strogo ograničen, što dokazuje odbijanje vlasti da registriraju Centar za ljudska prava Adala ili Uniju za ljudska prava; budući da su dobrotvorne organizacije i dalje jedina vrsta organizacija civilnog društva u kraljevini; |
| --- | --- |

R.

budući da je rad udruga za ljudska prava u KSA-i strogo ograničen, što dokazuje odbijanje vlasti da registriraju Centar za ljudska prava Adala ili Uniju za ljudska prava; budući da su dobrotvorne organizacije i dalje jedina vrsta organizacija civilnog društva u kraljevini;

| S. | budući da KSA treba osigurati istinsku vjersku slobodu, posebice u odnosu na javno prakticiranje vjere i na vjerske manjine, u skladu s važnom ulogom koju KSA ima kao čuvar dviju svetih džamija islama u Meki i Medini; |
| --- | --- |

S.

budući da KSA treba osigurati istinsku vjersku slobodu, posebice u odnosu na javno prakticiranje vjere i na vjerske manjine, u skladu s važnom ulogom koju KSA ima kao čuvar dviju svetih džamija islama u Meki i Medini;

| T. | budući da KSA i dalje diljem zemlje krši temeljna ljudska prava unatoč svojem deklariranom prihvaćanju brojnih preporuka iz Univerzalnog redovnog pregleda Vijeća UN-a za ljudska prava za 2009.; budući da te preporuke uključuju reformu kaznenopravnog sustava KSA kojime se krše najosnovniji međunarodni standardi, pri čemu su zatvorenici redovito suočeni sa sustavnim kršenjem pravičnog postupka jer ne postoji pisani kazneni zakon kojim bi se jasno definiralo što predstavlja kazneni prekršaj, a suci su slobodni donositi presude u skladu sa svojim tumačenjem islamskoga zakona i proročanskih tradicija; budući da je sadašnji ministar pravosuđa naglasio svoju namjeru da kodificira šerijatski zakon i da objavi smjernice za kažnjavanje; |
| --- | --- |

T.

budući da KSA i dalje diljem zemlje krši temeljna ljudska prava unatoč svojem deklariranom prihvaćanju brojnih preporuka iz Univerzalnog redovnog pregleda Vijeća UN-a za ljudska prava za 2009.; budući da te preporuke uključuju reformu kaznenopravnog sustava KSA kojime se krše najosnovniji međunarodni standardi, pri čemu su zatvorenici redovito suočeni sa sustavnim kršenjem pravičnog postupka jer ne postoji pisani kazneni zakon kojim bi se jasno definiralo što predstavlja kazneni prekršaj, a suci su slobodni donositi presude u skladu sa svojim tumačenjem islamskoga zakona i proročanskih tradicija; budući da je sadašnji ministar pravosuđa naglasio svoju namjeru da kodificira šerijatski zakon i da objavi smjernice za kažnjavanje;

| U. | budući da je kralj Abdullah 2007. pokrenuo niz postupnih pravnih reformi odobrenjem plana za novi pravosudni sustav, uključujući i utemeljenje Vrhovnog suda i posebnog trgovačkog suda, upravnog suda i suda za radno pravo; |
| --- | --- |

U.

budući da je kralj Abdullah 2007. pokrenuo niz postupnih pravnih reformi odobrenjem plana za novi pravosudni sustav, uključujući i utemeljenje Vrhovnog suda i posebnog trgovačkog suda, upravnog suda i suda za radno pravo;

| V. | budući da je posljednjih mjeseci preko milijun Etiopljana, Bangladešana, Indijaca, Filipinaca, Pakistanaca i Jemenaca poslano kući nakon uvođenja reforme zakona o radu kako bi se smanjio velik broj radnika migranata u cilju borbe protiv nezaposlenosti među saudijskim građanima; budući da je ubrzan priljev golemog broja povratnika doveo do velikog opterećenja za često siromašne i krhke zemlje njihova podrijetla; |
| --- | --- |

V.

budući da je posljednjih mjeseci preko milijun Etiopljana, Bangladešana, Indijaca, Filipinaca, Pakistanaca i Jemenaca poslano kući nakon uvođenja reforme zakona o radu kako bi se smanjio velik broj radnika migranata u cilju borbe protiv nezaposlenosti među saudijskim građanima; budući da je ubrzan priljev golemog broja povratnika doveo do velikog opterećenja za često siromašne i krhke zemlje njihova podrijetla;

| W. | budući da je Opća skupština Ujedinjenih naroda 12. studenog 2013. izabrala KSA-u u Vijeće za ljudska prava na trogodišnji mandat, počevši od 1. siječnja 2014.; |
| --- | --- |

W.

budući da je Opća skupština Ujedinjenih naroda 12. studenog 2013. izabrala KSA-u u Vijeće za ljudska prava na trogodišnji mandat, počevši od 1. siječnja 2014.;

| X. | budući da bi se otvaranjem dijaloga o ljudskim pravima između KSA-e i EU-a pružila vrlo korisna priliku da se poboljša međusobno razumijevanje i promiču daljnje reforme u toj državi; |
| --- | --- |

X.

budući da bi se otvaranjem dijaloga o ljudskim pravima između KSA-e i EU-a pružila vrlo korisna priliku da se poboljša međusobno razumijevanje i promiču daljnje reforme u toj državi;

| 1. | prepoznaje međuovisnost između EU-a i KSA-e u pogledu regionalne stabilnosti, odnosa s islamskim svijetom, sudbine tranzicijskih procesa u zemljama Arapskog proljeća, izraelsko-palestinskog mirovnog procesa, rata u Siriji, poboljšanja odnosa s Iranom, borbe protiv terorizma, stabilnosti svjetskih financijskih tržišta i tržišta nafte te pitanja trgovine, ulaganja i upravljanja na svjetskoj razini, osobito kroz okvir Svjetske banke, Međunarodnog monetarnog fonda i skupine G-20; ističe da njihovo geopolitičko okružje čini KSA-u i druge države članice GCC-a žarištem sigurnosnih izazova koji imaju regionalne i globalne implikacije; |
| --- | --- |

1.

prepoznaje međuovisnost između EU-a i KSA-e u pogledu regionalne stabilnosti, odnosa s islamskim svijetom, sudbine tranzicijskih procesa u zemljama Arapskog proljeća, izraelsko-palestinskog mirovnog procesa, rata u Siriji, poboljšanja odnosa s Iranom, borbe protiv terorizma, stabilnosti svjetskih financijskih tržišta i tržišta nafte te pitanja trgovine, ulaganja i upravljanja na svjetskoj razini, osobito kroz okvir Svjetske banke, Međunarodnog monetarnog fonda i skupine G-20; ističe da njihovo geopolitičko okružje čini KSA-u i druge države članice GCC-a žarištem sigurnosnih izazova koji imaju regionalne i globalne implikacije;

| 2. | dijeli zabrinutost u zbog nekih pitanja koju je izrazila KSA, ali potiče vladu da se aktivno i konstruktivno angažira u međunarodnoj zajednici; pozdravlja, naročito u tom kontekstu, sporazum između Sjedinjenih Američkih Država i Rusije o uklanjanju kemijskog oružja iz Sirije, izbjegavajući istovremeno vojni sukob; |
| --- | --- |

2.

dijeli zabrinutost u zbog nekih pitanja koju je izrazila KSA, ali potiče vladu da se aktivno i konstruktivno angažira u međunarodnoj zajednici; pozdravlja, naročito u tom kontekstu, sporazum između Sjedinjenih Američkih Država i Rusije o uklanjanju kemijskog oružja iz Sirije, izbjegavajući istovremeno vojni sukob;

| 3. | također poziva KSA-u da aktivno podrži nedavni privremeni sporazum između E3+3 i Irana te da pomogne u postizanju diplomatskog rješenja za neriješena nuklearna pitanja u opsežnijem sporazumu unutar sljedećih šest mjeseci u interesu mira i sigurnosti za cijelu regiju; |
| --- | --- |

3.

također poziva KSA-u da aktivno podrži nedavni privremeni sporazum između E3+3 i Irana te da pomogne u postizanju diplomatskog rješenja za neriješena nuklearna pitanja u opsežnijem sporazumu unutar sljedećih šest mjeseci u interesu mira i sigurnosti za cijelu regiju;

| 4. | naglašava da je u interesu Europe uspostava mirnog i organiziranog procesa evolucije i političke reforme u KSA-i, kao ključnog čimbenika za dugoročni mir, stabilnost i razvoj u regiji; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je u interesu Europe uspostava mirnog i organiziranog procesa evolucije i političke reforme u KSA-i, kao ključnog čimbenika za dugoročni mir, stabilnost i razvoj u regiji;

| 5. | poziva vlasti KSA-e da otvore dijalog o ljudskim pravima s EU-om kako bi se omogućilo bolje razumijevanje i određivanje potrebnih promjena; |
| --- | --- |

5.

poziva vlasti KSA-e da otvore dijalog o ljudskim pravima s EU-om kako bi se omogućilo bolje razumijevanje i određivanje potrebnih promjena;

| 6. | poziva vlasti KSA-e da omoguće rad organizacija za ljudska prava olakšavajući proces registracije njihove dozvole; žali zbog uznemirivanja aktivista za ljudska prava i njihova pritvaranja bez podizanja optužnice; |
| --- | --- |

6.

poziva vlasti KSA-e da omoguće rad organizacija za ljudska prava olakšavajući proces registracije njihove dozvole; žali zbog uznemirivanja aktivista za ljudska prava i njihova pritvaranja bez podizanja optužnice;

| 7. | poziva vlasti KSA-e da omoguće njezinoj Nacionalnoj udruzi za ljudska prava neovisnost u radu te da se pridržava UN-ovih standarda za nacionalne institucije za ljudska prava (Pariška načela); |
| --- | --- |

7.

poziva vlasti KSA-e da omoguće njezinoj Nacionalnoj udruzi za ljudska prava neovisnost u radu te da se pridržava UN-ovih standarda za nacionalne institucije za ljudska prava (Pariška načela);

| 8. | podsjeća da je ocjena prihvatljivosti KSA-e u pogledu ljudskih prava donesena u okviru Univerzalnog periodičnog pregleda (UPR) Vijeća UN-a za ljudska prava u veljači 2009. te da su vlasti KSA-e službeno prihvatile znatan broj preporuka koje su tijekom pregleda iznijele države članice EU-a, uključujući, primjerice, one kojima se poziva na ukidanje muškog skrbništva te one koje su usmjerene na ograničavanje primjene smrtne kazne i tjelesnog kažnjavanja; očekuje znatniji napredak u primjeni tih preporuka i potiče KSA-u da zauzme konstruktivan pristup preporukama predstavljenima u kontekstu Univerzalnog periodičnog pregleda za 2013., koji je u tijeku; |
| --- | --- |

8.

podsjeća da je ocjena prihvatljivosti KSA-e u pogledu ljudskih prava donesena u okviru Univerzalnog periodičnog pregleda (UPR) Vijeća UN-a za ljudska prava u veljači 2009. te da su vlasti KSA-e službeno prihvatile znatan broj preporuka koje su tijekom pregleda iznijele države članice EU-a, uključujući, primjerice, one kojima se poziva na ukidanje muškog skrbništva te one koje su usmjerene na ograničavanje primjene smrtne kazne i tjelesnog kažnjavanja; očekuje znatniji napredak u primjeni tih preporuka i potiče KSA-u da zauzme konstruktivan pristup preporukama predstavljenima u kontekstu Univerzalnog periodičnog pregleda za 2013., koji je u tijeku;

| 9. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što su kršenja ljudskih prava, kao što su proizvoljna uhićenja i pritvori, mučenje, zabrane putovanja, pravosudno uznemiravanje te nepravična suđenja i dalje široko rasprostranjena; osobito se brine da se navodne mjere borbe protiv terorizma sve više koriste kao sredstvo za pritvaranje boraca za ljudska prava te da je nekažnjavanje kršenja ljudskih prava navodno u porastu; poziva saudijsku vladu da hitno postupi po preporukama UPR-a iz 2009., uključujući nastavljanjem i pojačanjem njezinih reformi pravosudnog sustava; |
| --- | --- |

9.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što su kršenja ljudskih prava, kao što su proizvoljna uhićenja i pritvori, mučenje, zabrane putovanja, pravosudno uznemiravanje te nepravična suđenja i dalje široko rasprostranjena; osobito se brine da se navodne mjere borbe protiv terorizma sve više koriste kao sredstvo za pritvaranje boraca za ljudska prava te da je nekažnjavanje kršenja ljudskih prava navodno u porastu; poziva saudijsku vladu da hitno postupi po preporukama UPR-a iz 2009., uključujući nastavljanjem i pojačanjem njezinih reformi pravosudnog sustava;

| 10. | pozdravlja uključenost KSA-e u sustav ljudskih prava UN-a u okviru Vijeća za ljudska prava i konvencija o univerzalnim ljudskim pravima koje je do sada ratificirala; međutim, poziva KSA-u da potpiše i ratificira druge ključne ugovore i sporazume UN-a o ljudskim pravima kao što su Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te Konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja uključenost KSA-e u sustav ljudskih prava UN-a u okviru Vijeća za ljudska prava i konvencija o univerzalnim ljudskim pravima koje je do sada ratificirala; međutim, poziva KSA-u da potpiše i ratificira druge ključne ugovore i sporazume UN-a o ljudskim pravima kao što su Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te Konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji;

| 11. | vjeruje da se članstvom u Vijeću UN-a za ljudska prava podižu očekivanja diljem svijeta da se pokaže posebno poštovanje ljudskih prava i demokracije te poziva KSA-u da poveća svoje napore u reformama; očekuje od članica Vijeća za ljudska prava da u potpunosti surađuju s njegovim posebnim postupcima i da dopuste neometane posjete svih posebnih izvjestitelja UN-a, a naročito da prihvate posjet posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje; |
| --- | --- |

11.

vjeruje da se članstvom u Vijeću UN-a za ljudska prava podižu očekivanja diljem svijeta da se pokaže posebno poštovanje ljudskih prava i demokracije te poziva KSA-u da poveća svoje napore u reformama; očekuje od članica Vijeća za ljudska prava da u potpunosti surađuju s njegovim posebnim postupcima i da dopuste neometane posjete svih posebnih izvjestitelja UN-a, a naročito da prihvate posjet posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje;

| 12. | primjećuje da KSA navodno ima najveći omjer korisnika Twittera u svijetu, što ukazuje na snažnu ulogu društvenih mreža na internetu u državi i na povećanu uporabu interneta i društvenih mreža među ženama; poziva vlasti KSA-e da dopuste postojanje neovisnog tiska i medija te da osiguraju slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja svim stanovnicima KSA-e; žali zbog represije nad aktivistima i prosvjednicima kada mirno prosvjeduju; naglašava da su mirno zalaganje za temeljna ljudska prava ili kritike na društvenim medijima izrazi neizostavnog prava, što je Parlament naglasio u svom izvješću o digitalnoj slobodi; naglašava da je sloboda tiska i medija na internetu i izvan njega ključna u slobodnom društvu te da predstavlja presudnu kontrolu nad vlašću; |
| --- | --- |

12.

primjećuje da KSA navodno ima najveći omjer korisnika Twittera u svijetu, što ukazuje na snažnu ulogu društvenih mreža na internetu u državi i na povećanu uporabu interneta i društvenih mreža među ženama; poziva vlasti KSA-e da dopuste postojanje neovisnog tiska i medija te da osiguraju slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja svim stanovnicima KSA-e; žali zbog represije nad aktivistima i prosvjednicima kada mirno prosvjeduju; naglašava da su mirno zalaganje za temeljna ljudska prava ili kritike na društvenim medijima izrazi neizostavnog prava, što je Parlament naglasio u svom izvješću o digitalnoj slobodi; naglašava da je sloboda tiska i medija na internetu i izvan njega ključna u slobodnom društvu te da predstavlja presudnu kontrolu nad vlašću;

| 13. | Poziva vladu Kraljevine Saudijske Arabije da ispuni svoje obaveze prema nekoliko instrumenata ljudskih prava, uključujući Arapsku povelju o ljudskim pravima, Konvenciju o pravima djeteta, Konvenciju protiv mučenja te Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena; |
| --- | --- |

13.

Poziva vladu Kraljevine Saudijske Arabije da ispuni svoje obaveze prema nekoliko instrumenata ljudskih prava, uključujući Arapsku povelju o ljudskim pravima, Konvenciju o pravima djeteta, Konvenciju protiv mučenja te Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena;

| 14. | poziva KSA-u da potpiše i ratificira Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (ICC); |
| --- | --- |

14.

poziva KSA-u da potpiše i ratificira Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (ICC);

| 15. | poziva vlasti KSA-e da poboljšaju svoj kaznenopravni sustav koji se temelji na šerijatskom zakonu kako bi udovoljile međunarodnim standardima koji upravljaju postupcima za uhićenje, pritvor i suđenje, kao i pravima zatvorenika; |
| --- | --- |

15.

poziva vlasti KSA-e da poboljšaju svoj kaznenopravni sustav koji se temelji na šerijatskom zakonu kako bi udovoljile međunarodnim standardima koji upravljaju postupcima za uhićenje, pritvor i suđenje, kao i pravima zatvorenika;

| 16. | poziva vlasti KSA-e da oslobode zatvorenike savjesti, da prestanu sa pravosudnim i izvansudskim uznemiravanjem boraca za ljudska prava i da ubrzaju provedbu novog zakonodavstva o nevladinim organizacijama te im tako osiguraju registraciju, slobodu djelovanja i mogućnost zakonitog djelovanja; |
| --- | --- |

16.

poziva vlasti KSA-e da oslobode zatvorenike savjesti, da prestanu sa pravosudnim i izvansudskim uznemiravanjem boraca za ljudska prava i da ubrzaju provedbu novog zakonodavstva o nevladinim organizacijama te im tako osiguraju registraciju, slobodu djelovanja i mogućnost zakonitog djelovanja;

| 17. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da aktivno podrži skupine civilnog društva koje djeluju u korist poboljšanja ljudskih prava i demokracije u Saudijskoj Arabiji; poziva delegaciju EU-a u Rijadu da slijedi aktivni program za ljudska prava prateći parnice u ulozi promatrača i obavljajući posjete u zatvoru; |
| --- | --- |

17.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da aktivno podrži skupine civilnog društva koje djeluju u korist poboljšanja ljudskih prava i demokracije u Saudijskoj Arabiji; poziva delegaciju EU-a u Rijadu da slijedi aktivni program za ljudska prava prateći parnice u ulozi promatrača i obavljajući posjete u zatvoru;

| 18. | ponavlja svoj poziv na ukidanje mučenja, tjelesnog kažnjavanja i smrtne kazne te poziva na hitnu uspostavu moratorija na provedbu smrtnih kazni u KSA-i; žali što KSA nastavlja primjenjivati smrtnu kaznu za širok raspon zločina; također poziva saudijske vlasti da reformiraju pravosudni sustav kako bi se uklonili svi oblici tjelesnog kažnjavanja; pozdravlja u ovom kontekstu činjenicu da je KSA nedavno donijela zakonodavstvo prema kojem nasilje u obitelji postaje zločin; |
| --- | --- |

18.

ponavlja svoj poziv na ukidanje mučenja, tjelesnog kažnjavanja i smrtne kazne te poziva na hitnu uspostavu moratorija na provedbu smrtnih kazni u KSA-i; žali što KSA nastavlja primjenjivati smrtnu kaznu za širok raspon zločina; također poziva saudijske vlasti da reformiraju pravosudni sustav kako bi se uklonili svi oblici tjelesnog kažnjavanja; pozdravlja u ovom kontekstu činjenicu da je KSA nedavno donijela zakonodavstvo prema kojem nasilje u obitelji postaje zločin;

| 19. | osuđuje što je prošlog siječnja u KSA-i Rizani Nafeek, pomoćnici u domaćinstvu iz Šri Lanke, odsječena glava za zločin koji je navodno počinila dok je još bila dijete, što je očito kršenje Konvencije o pravima djeteta, kojom se izričito zabranjuje smrtna kazna za osobe koje su u trenutku izvršenja zločinamlađe od 18 godina; |
| --- | --- |

19.

osuđuje što je prošlog siječnja u KSA-i Rizani Nafeek, pomoćnici u domaćinstvu iz Šri Lanke, odsječena glava za zločin koji je navodno počinila dok je još bila dijete, što je očito kršenje Konvencije o pravima djeteta, kojom se izričito zabranjuje smrtna kazna za osobe koje su u trenutku izvršenja zločinamlađe od 18 godina;

| 20. | poziva vlasti KSA-e da osiguraju da se svi navodi o mučenju i drugom lošem postupanju temeljito i nepristrano istraže, da se protiv svih navodnih počinitelja provede kazneni postupak te da se nijedno priznanje koje je moglo biti iznuđeno mučenjem ne koristi kao dokaz u kaznenom postupku; |
| --- | --- |

20.

poziva vlasti KSA-e da osiguraju da se svi navodi o mučenju i drugom lošem postupanju temeljito i nepristrano istraže, da se protiv svih navodnih počinitelja provede kazneni postupak te da se nijedno priznanje koje je moglo biti iznuđeno mučenjem ne koristi kao dokaz u kaznenom postupku;

| 21. | osuđuje činjenicu da su, usprkos ratifikaciji međunarodne Konvencije protiv mučenja, priznanja iznuđena silom ili kao posljedica mučenja uobičajeni slučajevi; potiče vlasti KSA-e da osiguraju potpuno iskorjenjivanje mučenja iz saudijskog pravosudnog i zatvorskog sustava; |
| --- | --- |

21.

osuđuje činjenicu da su, usprkos ratifikaciji međunarodne Konvencije protiv mučenja, priznanja iznuđena silom ili kao posljedica mučenja uobičajeni slučajevi; potiče vlasti KSA-e da osiguraju potpuno iskorjenjivanje mučenja iz saudijskog pravosudnog i zatvorskog sustava;

| 22. | izražava veliku zabrinutost zbog činjenice da je KSA jedna od zemalja u svijetu koje još uvijek provode javna smaknuća, amputacije i bičevanje; poziva vlasti KSA-e da donesu zakonodavstvo kojim će se kriminalizirati te prakse koje predstavljaju teško kršenje niza međunarodnih instrumenata ljudskih prava u kojima KSA sudjeluje; |
| --- | --- |

22.

izražava veliku zabrinutost zbog činjenice da je KSA jedna od zemalja u svijetu koje još uvijek provode javna smaknuća, amputacije i bičevanje; poziva vlasti KSA-e da donesu zakonodavstvo kojim će se kriminalizirati te prakse koje predstavljaju teško kršenje niza međunarodnih instrumenata ljudskih prava u kojima KSA sudjeluje;

| 23. | žali što vlasti KSA-e nisu pozvale posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i posebnog izvjestitelja UN-a za zaštitu boraca za ljudska prava usprkos preporuci Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) da sve države službeno pozovu posebne izvjestitelje UN-a; |
| --- | --- |

23.

žali što vlasti KSA-e nisu pozvale posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje i posebnog izvjestitelja UN-a za zaštitu boraca za ljudska prava usprkos preporuci Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) da sve države službeno pozovu posebne izvjestitelje UN-a;

| 24. | poziva vlasti KSA-e da poštuju javno prakticiranje svih vjera; pozdravlja osnivanje „Međunarodnog centra kralja Abdullaha Bin Abdulaziza za međuvjerski i međukulturni dijalog” (KAICIID) u Beču kako bi se potaknuo dijalog između pripadnika različitih vjera i kultura diljem svijeta; potiče vlasti da njeguju umjerenost i toleranciju prema vjerskim različitostima na svim razinama obrazovnog sustava, uključujući u vjerskim ustanovama i u javnom diskursu dužnosnika i državnih službenika; |
| --- | --- |

24.

poziva vlasti KSA-e da poštuju javno prakticiranje svih vjera; pozdravlja osnivanje „Međunarodnog centra kralja Abdullaha Bin Abdulaziza za međuvjerski i međukulturni dijalog” (KAICIID) u Beču kako bi se potaknuo dijalog između pripadnika različitih vjera i kultura diljem svijeta; potiče vlasti da njeguju umjerenost i toleranciju prema vjerskim različitostima na svim razinama obrazovnog sustava, uključujući u vjerskim ustanovama i u javnom diskursu dužnosnika i državnih službenika;

| 25. | naglašava potrebu poštovanja temeljnih prava svih vjerskih manjina; poziva vlasti da ulože veće napore u svrhu osiguranja tolerancije i suživota između vjerskih skupina; potiče ih da nastave s preispitivanjem obrazovnog sustava kako bi se uklonile postojeći navodi kojima se diskriminiraju pripadnici drugih religija ili pristalice drugih uvjerenja; |
| --- | --- |

25.

naglašava potrebu poštovanja temeljnih prava svih vjerskih manjina; poziva vlasti da ulože veće napore u svrhu osiguranja tolerancije i suživota između vjerskih skupina; potiče ih da nastave s preispitivanjem obrazovnog sustava kako bi se uklonile postojeći navodi kojima se diskriminiraju pripadnici drugih religija ili pristalice drugih uvjerenja;

| 26. | poziva vlasti KSA-e da odrede najmanju dob za ulazak u brak i poduzmu korake kako bi se zabranilo sklapanje braka s djecom u skladu s Konvencijom o pravima djeteta (CRC) i Konvencijom o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), koje je KSA ratificirala; |
| --- | --- |

26.

poziva vlasti KSA-e da odrede najmanju dob za ulazak u brak i poduzmu korake kako bi se zabranilo sklapanje braka s djecom u skladu s Konvencijom o pravima djeteta (CRC) i Konvencijom o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), koje je KSA ratificirala;

| 27. | prima na znanje kraljevo imenovanje u 2013. prvih žena u Savjetodavnu skupštinu (vijeće Shoura) KSA-e, koje zauzimaju 30 od 150 mjesta i raduje se daljnjem razvijanju kontakata i institucionalnih poveznica između Europskog parlamenta i vijeća Shoura; očekuje provedbu kraljeve službene izjave da će žene smjeti glasovati i kandidirati se na sljedećim lokalnim izborima koji će se održati 2015. te da će nakon toga moći glasovati i kandidirati se na svim drugim izborima; |
| --- | --- |

27.

prima na znanje kraljevo imenovanje u 2013. prvih žena u Savjetodavnu skupštinu (vijeće Shoura) KSA-e, koje zauzimaju 30 od 150 mjesta i raduje se daljnjem razvijanju kontakata i institucionalnih poveznica između Europskog parlamenta i vijeća Shoura; očekuje provedbu kraljeve službene izjave da će žene smjeti glasovati i kandidirati se na sljedećim lokalnim izborima koji će se održati 2015. te da će nakon toga moći glasovati i kandidirati se na svim drugim izborima;

| 28. | potiče vlasti KSA-e da ukinu sustav muškog skrbništva i upozorava da će zakon kojim se žene štite od nasilja u obitelji i koji je donesen 26. kolovoza 2013. biti djelotvoran jedino ako se ukloni sustav muškog skrbništva, s obzirom na to da se dotičnim ženama onemogućuje da prijave slučajeve zlostavljanja u obitelji ili seksualnog zlostavljanja; potiče vlasti da također uklone sva ograničenja ljudskih prava žena, slobode kretanja, zdravstvenih usluga, obrazovanja, braka, prilika za zapošljavanje, pravne osobnosti i predstavljanja u sudskim postupcima te da ukinu sve oblike diskriminacije žena u obiteljskom pravu i u privatnom i javnom životu kako bi se promicalo njihovo sudjelovanje u gospodarskim, društvenim, kulturnim i političkim područjima djelovanja; pozdravlja globalnu kampanju za ukidanje zabrane vožnje ženama; poziva vlasti da prekinu vršiti pritisak na one koji vode kampanje za pravo žena na vožnju; podsjeća saudijsku vladu na njezine obveze iz Konvencije o suzbijanju svih oblika diskriminacije žena i Konvencije o pravima djeteta te na obveze koje proizlaze iz tih konvencija na temelju Rezolucije 53/144 Opće skupštine UN-a o usvajanju Deklaracije o borcima za ljudska prava; skreće pozornost na potrebu da se takve kampanje podizanja svijesti promiču te da se također usmjere i na muškarce kako bi i oni postali svjesni prava žena i dalekosežnih društvenih posljedica njihova kršenja; ističe da bi te informacije trebale također doprijeti do ruralnih područja i područja koja su izolirana od ostatka zemlje; |
| --- | --- |

28.

potiče vlasti KSA-e da ukinu sustav muškog skrbništva i upozorava da će zakon kojim se žene štite od nasilja u obitelji i koji je donesen 26. kolovoza 2013. biti djelotvoran jedino ako se ukloni sustav muškog skrbništva, s obzirom na to da se dotičnim ženama onemogućuje da prijave slučajeve zlostavljanja u obitelji ili seksualnog zlostavljanja; potiče vlasti da također uklone sva ograničenja ljudskih prava žena, slobode kretanja, zdravstvenih usluga, obrazovanja, braka, prilika za zapošljavanje, pravne osobnosti i predstavljanja u sudskim postupcima te da ukinu sve oblike diskriminacije žena u obiteljskom pravu i u privatnom i javnom životu kako bi se promicalo njihovo sudjelovanje u gospodarskim, društvenim, kulturnim i političkim područjima djelovanja; pozdravlja globalnu kampanju za ukidanje zabrane vožnje ženama; poziva vlasti da prekinu vršiti pritisak na one koji vode kampanje za pravo žena na vožnju; podsjeća saudijsku vladu na njezine obveze iz Konvencije o suzbijanju svih oblika diskriminacije žena i Konvencije o pravima djeteta te na obveze koje proizlaze iz tih konvencija na temelju Rezolucije 53/144 Opće skupštine UN-a o usvajanju Deklaracije o borcima za ljudska prava; skreće pozornost na potrebu da se takve kampanje podizanja svijesti promiču te da se također usmjere i na muškarce kako bi i oni postali svjesni prava žena i dalekosežnih društvenih posljedica njihova kršenja; ističe da bi te informacije trebale također doprijeti do ruralnih područja i područja koja su izolirana od ostatka zemlje;

| 29. | pozdravlja novi zakon kojim se saudijskim djevojkama u privatnim školama dopušta bavljenje sportom, no žali zbog toga što djevojke u javnim školama njime nisu obuhvaćene; pozdravlja veliki broj diplomiranih studentica koje danas brojem nadmašuju diplomirane studente i potiče vladu da pojača svoje napore u promicanju obrazovanja žena; međutim, ističe da iako žene u Saudijskoj Arabiji čine 57 % stanovništva s diplomom, svega 18 % Saudijki starijih od petnaest godina ima posao, što je jedna od najnižih stopa u svijetu; stoga poziva saudijsku vladu da izvrši pregled i reformira obrazovni sustav za žene kako bi se povećalo njihovo sudjelovanje u gospodarstvu, osigurala veća usredotočenost na jačanje poduzetničkih vještina i kako bi se riješili izazovi u vezi s jednakosti spolova na regulatornom planu radi poboljšanja pristupa žena javnim uslugama izdavanja poslovnih dozvola; pozdravlja program usavršavanja koji provodi Nacionalna organizacija za zajedničko osposobljavanje s ciljem osposobljavanja djevojaka za tržište rada te ističe napore koje su saudijske vlasti uložile u poboljšanje statusa djevojaka u vezi s usavršavanjem i jačanjem njihova pristupa novim sektorima koji su obično rezervirani za muškarce; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja novi zakon kojim se saudijskim djevojkama u privatnim školama dopušta bavljenje sportom, no žali zbog toga što djevojke u javnim školama njime nisu obuhvaćene; pozdravlja veliki broj diplomiranih studentica koje danas brojem nadmašuju diplomirane studente i potiče vladu da pojača svoje napore u promicanju obrazovanja žena; međutim, ističe da iako žene u Saudijskoj Arabiji čine 57 % stanovništva s diplomom, svega 18 % Saudijki starijih od petnaest godina ima posao, što je jedna od najnižih stopa u svijetu; stoga poziva saudijsku vladu da izvrši pregled i reformira obrazovni sustav za žene kako bi se povećalo njihovo sudjelovanje u gospodarstvu, osigurala veća usredotočenost na jačanje poduzetničkih vještina i kako bi se riješili izazovi u vezi s jednakosti spolova na regulatornom planu radi poboljšanja pristupa žena javnim uslugama izdavanja poslovnih dozvola; pozdravlja program usavršavanja koji provodi Nacionalna organizacija za zajedničko osposobljavanje s ciljem osposobljavanja djevojaka za tržište rada te ističe napore koje su saudijske vlasti uložile u poboljšanje statusa djevojaka u vezi s usavršavanjem i jačanjem njihova pristupa novim sektorima koji su obično rezervirani za muškarce;

| 30. | potiče napore u promicanju visokoškolskog obrazovanja za žene u KSA-i, čime se stvaraju novi trendovi u obrazovanju u Kraljevini; primjećuje da je u 2011. broj žena upisanih u ustanove visokog obrazovanja iznosio 473 725 (429 842 muškaraca), dok su 1961. godine bile upisane samo 4 žene, a broj žena koje su 2011. diplomirale na ovim ustanovama iznosio je 59 948 (55 842 muškaraca); također primjećuje da je postotak studentica na svim školskim razinama porastao s 33 % u razdoblju 1974. – 1975. na 81 % u 2013.; pozdravlja program međunarodnih stipendija kojim je broj studentica sa stipendijom za studij u inozemstvu došao na 24 581; |
| --- | --- |

30.

potiče napore u promicanju visokoškolskog obrazovanja za žene u KSA-i, čime se stvaraju novi trendovi u obrazovanju u Kraljevini; primjećuje da je u 2011. broj žena upisanih u ustanove visokog obrazovanja iznosio 473 725 (429 842 muškaraca), dok su 1961. godine bile upisane samo 4 žene, a broj žena koje su 2011. diplomirale na ovim ustanovama iznosio je 59 948 (55 842 muškaraca); također primjećuje da je postotak studentica na svim školskim razinama porastao s 33 % u razdoblju 1974. – 1975. na 81 % u 2013.; pozdravlja program međunarodnih stipendija kojim je broj studentica sa stipendijom za studij u inozemstvu došao na 24 581;

| 31. | pozdravlja prve dozvole izdane odvjetnicama, no žali zbog činjenice da se pravni sustav nalazi u rukama muških sudaca iz religijskih krugova; primjećuje postupnu kodifikaciju šerijatskog zakona koja je u tijeku i potiče ubrzanje tog postupka budući da manjak kodifikacije i tradicija sudskog presedana često dovode do znatne nesigurnosti u pogledu opsega i sadržaja zakona zemlje te do pogrešnih presuda; potvrđuje presudnu važnost osiguravanja neovisnosti sudova i odgovarajuće pravnog usavršavanja za suce; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja prve dozvole izdane odvjetnicama, no žali zbog činjenice da se pravni sustav nalazi u rukama muških sudaca iz religijskih krugova; primjećuje postupnu kodifikaciju šerijatskog zakona koja je u tijeku i potiče ubrzanje tog postupka budući da manjak kodifikacije i tradicija sudskog presedana često dovode do znatne nesigurnosti u pogledu opsega i sadržaja zakona zemlje te do pogrešnih presuda; potvrđuje presudnu važnost osiguravanja neovisnosti sudova i odgovarajuće pravnog usavršavanja za suce;

| 32. | pozdravlja činjenicu da je KSA ratificirala četiri ugovora o ljudskim pravima na razini UN-a, to jest: Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW, ratificirana 2000.), Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja (CAT, 1997.), Konvenciju o pravima djeteta (1996.) i Međunarodnu konvenciju o uklanjanju svih oblika rasne diskriminacije (1997.); |
| --- | --- |

32.

pozdravlja činjenicu da je KSA ratificirala četiri ugovora o ljudskim pravima na razini UN-a, to jest: Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW, ratificirana 2000.), Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja (CAT, 1997.), Konvenciju o pravima djeteta (1996.) i Međunarodnu konvenciju o uklanjanju svih oblika rasne diskriminacije (1997.);

| 33. | naglašava važnost otvorene rasprave među islamskim znanstvenicama s ciljem tumačenja religijskih tekstova iz perspektive prava žena i jednakosti; |
| --- | --- |

33.

naglašava važnost otvorene rasprave među islamskim znanstvenicama s ciljem tumačenja religijskih tekstova iz perspektive prava žena i jednakosti;

| 34. | ističe da se svim pregovorima o sporazumu o slobodnoj trgovini s EU-om kojima se obuhvaća Saudijska Arabija prvo moraju predvidjeti stroge obveze kojima se jamči zaštita žena i djevojčica; |
| --- | --- |

34.

ističe da se svim pregovorima o sporazumu o slobodnoj trgovini s EU-om kojima se obuhvaća Saudijska Arabija prvo moraju predvidjeti stroge obveze kojima se jamči zaštita žena i djevojčica;

| 35. | pozdravlja nedavnu odluku Ministarstva rada da ubrza zapošljavanje žena u raznim područjima privatnog sektora, što je dovelo do porasta broja saudijskih žena koje rade u privatnom sektoru s 55 600 u 2010. do oko 100 000 u 2011. i 215 840 krajem 2012.; pozdravlja odluku o uvođenju programa koji promiču zapošljavanje žena koju je donijelo Ministarstvo rada zajedno s Fondom za razvoj ljudskih potencijala; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja nedavnu odluku Ministarstva rada da ubrza zapošljavanje žena u raznim područjima privatnog sektora, što je dovelo do porasta broja saudijskih žena koje rade u privatnom sektoru s 55 600 u 2010. do oko 100 000 u 2011. i 215 840 krajem 2012.; pozdravlja odluku o uvođenju programa koji promiču zapošljavanje žena koju je donijelo Ministarstvo rada zajedno s Fondom za razvoj ljudskih potencijala;

| 36. | poziva vlasti da poboljšaju uvjete rada i postupanja prema radnicima imigrantima, s posebnim naglaskom na položaj pomoćnica u domaćinstvu, koje su izložene posebnom riziku od spolnog nasilja i koje se često nalaze u gotovo ropskim uvjetima; potiče saudijsku vladu da nastavi s reformama zakona o radu, a posebno da potpuno ukine sponzorski sustav („kafala”) te pozdravlja nedavni poziv Nacionalnog društva za ljudska prava upućen vladi da umjesto toga zapošljava strane radnike preko agencije Ministarstva za rad; pozdravlja nedavne napore za uvođenje nacionalnih zakona o radu kako bi se pružila standardizirana zaštita domaćim radnicima i osigurao kazneni progon poslodavaca odgovornih za seksualno zlostavljanje, fizičko zlostavljanje i kršenje radničkih prava; |
| --- | --- |

36.

poziva vlasti da poboljšaju uvjete rada i postupanja prema radnicima imigrantima, s posebnim naglaskom na položaj pomoćnica u domaćinstvu, koje su izložene posebnom riziku od spolnog nasilja i koje se često nalaze u gotovo ropskim uvjetima; potiče saudijsku vladu da nastavi s reformama zakona o radu, a posebno da potpuno ukine sponzorski sustav („kafala”) te pozdravlja nedavni poziv Nacionalnog društva za ljudska prava upućen vladi da umjesto toga zapošljava strane radnike preko agencije Ministarstva za rad; pozdravlja nedavne napore za uvođenje nacionalnih zakona o radu kako bi se pružila standardizirana zaštita domaćim radnicima i osigurao kazneni progon poslodavaca odgovornih za seksualno zlostavljanje, fizičko zlostavljanje i kršenje radničkih prava;

| 37. | poziva saudijske vlasti da zaustave nedavne nasilne napade na radnike migranate i da oslobode tisuće ljudi koji su uhićeni i zatvoreni u provizornim zatvorskim centrima te kojima navodno često nedostaje odgovarajuće sklonište ili liječnička njega; potiče zemlje njihova podrijetla da surađuju sa saudijskim vlastima kako bi se organizirao povratak radnika kući na što humaniji način; osuđuje činjenicu da se provedba zakona o radu često ne vodi u skladu s međunarodnim standardima te da se protiv nezakonitih migranata upotrebljava neopravdano nasilje kao što je represija do koje je došlo u studenom 2013. i koja je dovela do smrti triju etiopskih građana, pritvaranja 33 000 osoba i deportacije oko 200 000 nezakonitih migranata; |
| --- | --- |

37.

poziva saudijske vlasti da zaustave nedavne nasilne napade na radnike migranate i da oslobode tisuće ljudi koji su uhićeni i zatvoreni u provizornim zatvorskim centrima te kojima navodno često nedostaje odgovarajuće sklonište ili liječnička njega; potiče zemlje njihova podrijetla da surađuju sa saudijskim vlastima kako bi se organizirao povratak radnika kući na što humaniji način; osuđuje činjenicu da se provedba zakona o radu često ne vodi u skladu s međunarodnim standardima te da se protiv nezakonitih migranata upotrebljava neopravdano nasilje kao što je represija do koje je došlo u studenom 2013. i koja je dovela do smrti triju etiopskih građana, pritvaranja 33 000 osoba i deportacije oko 200 000 nezakonitih migranata;

| 38. | pozdravlja ratifikaciju nekih od glavnih konvencija ILO-a koju je provela KSA, to jest Konvencije br. 182 o zabrani i trenutnim djelovanjima za ukidanje najgorih oblika dječjeg rada; pohvaljuje njezino pristupanje Protokolu o prevenciji, suzbijanju i kažnjavanju trgovine ljudima, posebno ženama i djecom (Protokol iz Palerma); čekuje da se provedu pravne i političke reforme kako bi se osiguralo provođenje svih tih međunarodnih ugovora; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja ratifikaciju nekih od glavnih konvencija ILO-a koju je provela KSA, to jest Konvencije br. 182 o zabrani i trenutnim djelovanjima za ukidanje najgorih oblika dječjeg rada; pohvaljuje njezino pristupanje Protokolu o prevenciji, suzbijanju i kažnjavanju trgovine ljudima, posebno ženama i djecom (Protokol iz Palerma); čekuje da se provedu pravne i političke reforme kako bi se osiguralo provođenje svih tih međunarodnih ugovora;

| 39. | primjećuje činjenicu da je KSA nedavno odbila mjesto nestalne članice u Vijeću sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

39.

primjećuje činjenicu da je KSA nedavno odbila mjesto nestalne članice u Vijeću sigurnosti UN-a;

| 40. | vjeruje da se rješenje za rastuće sigurnosne probleme u regiji nalazi u uspostavi zajedničkog sigurnosnog okvira, koji ne isključuje nijednu zemlju i kojime se uzimaju u obzir legitimni sigurnosni interesi svih država; |
| --- | --- |

40.

vjeruje da se rješenje za rastuće sigurnosne probleme u regiji nalazi u uspostavi zajedničkog sigurnosnog okvira, koji ne isključuje nijednu zemlju i kojime se uzimaju u obzir legitimni sigurnosni interesi svih država;

| 41. | naglašava ključnu važnost koju bi mogla imati suradnja EU-a i KSA-e u borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma te ističe da je za njezinu djelotvornost potrebno poštovati osnovna ljudska prava i građanske slobode; poziva vlasti KSA-e da poboljšaju nadzor nad financiranjem radikalnih militantnih skupina u inozemstvu koje omogućavaju saudijski građani i dobrotvorne udruge; pozdravlja sporazum o doprinosu za pokretanje Centra Ujedinjenih naroda za protuterorizam koji su potpisali Ujedinjeni narodi i KSA 19. rujna 2011. i odluku Kraljevine Saudijske Arabije da ga financira tri godine; |
| --- | --- |

41.

naglašava ključnu važnost koju bi mogla imati suradnja EU-a i KSA-e u borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma te ističe da je za njezinu djelotvornost potrebno poštovati osnovna ljudska prava i građanske slobode; poziva vlasti KSA-e da poboljšaju nadzor nad financiranjem radikalnih militantnih skupina u inozemstvu koje omogućavaju saudijski građani i dobrotvorne udruge; pozdravlja sporazum o doprinosu za pokretanje Centra Ujedinjenih naroda za protuterorizam koji su potpisali Ujedinjeni narodi i KSA 19. rujna 2011. i odluku Kraljevine Saudijske Arabije da ga financira tri godine;

| 42. | zabrinut je da neki građani i organizacije KSA-e pružaju financijsku i političku potporu nekim vjerskim i političkim skupinama, posebno u Sjevernoj Africi, na Bliskom istoku, u Aziji te osobito u Južnoj Aziji (Pakistanu i Afganistanu), Čečeniji i Dagestanu što bi moglo dovesti do jačanja fundamentalističkih i nazadnih snaga koje dovode u pitanje napore za njegovanje demokratskog upravljanja i protive se sudjelovanju žena u javnom životu; |
| --- | --- |

42.

zabrinut je da neki građani i organizacije KSA-e pružaju financijsku i političku potporu nekim vjerskim i političkim skupinama, posebno u Sjevernoj Africi, na Bliskom istoku, u Aziji te osobito u Južnoj Aziji (Pakistanu i Afganistanu), Čečeniji i Dagestanu što bi moglo dovesti do jačanja fundamentalističkih i nazadnih snaga koje dovode u pitanje napore za njegovanje demokratskog upravljanja i protive se sudjelovanju žena u javnom životu;

| 43. | poziva vlasti KSA-e da surađuju s EU-om i međunarodnim akterima kako bi spriječile selefističke pokrete u davanju potpore protudržavnim djelovanjima vojnih pobunjenika u Maliju, koja dovode do destabilizacije cijele regije; |
| --- | --- |

43.

poziva vlasti KSA-e da surađuju s EU-om i međunarodnim akterima kako bi spriječile selefističke pokrete u davanju potpore protudržavnim djelovanjima vojnih pobunjenika u Maliju, koja dovode do destabilizacije cijele regije;

| 44. | naglašava da je KSA ključni član „skupine Prijatelja Sirije”; poziva KSA-u da pridonese mirnom, uključivom rješenju sirijskog sukoba, osobito pružanjem potpore pregovorima Ženeva II., bez nametanja preduvjeta; poziva na aktivniju potporu i pružanje sve moguće humanitarne pomoći sirijskom narodu pogođenom sukobom; poziva KSA-u da obustavi svoju financijsku, vojnu i političku potporu sirijskim ekstremističkim skupinama te da potakne druge države da učine isto; |
| --- | --- |

44.

naglašava da je KSA ključni član „skupine Prijatelja Sirije”; poziva KSA-u da pridonese mirnom, uključivom rješenju sirijskog sukoba, osobito pružanjem potpore pregovorima Ženeva II., bez nametanja preduvjeta; poziva na aktivniju potporu i pružanje sve moguće humanitarne pomoći sirijskom narodu pogođenom sukobom; poziva KSA-u da obustavi svoju financijsku, vojnu i političku potporu sirijskim ekstremističkim skupinama te da potakne druge države da učine isto;

| 45. | ponavlja svoj poziv KSA-i da pruži konstruktivan doprinos te da posreduje u interesu provedbe mirovnih reformi i nacionalnog dijaloga u Bahreinu; |
| --- | --- |

45.

ponavlja svoj poziv KSA-i da pruži konstruktivan doprinos te da posreduje u interesu provedbe mirovnih reformi i nacionalnog dijaloga u Bahreinu;

| 46. | poziva vlasti KSA-e da se uključe u miran dijalog s Iranom oko bilateralnih odnosa i budućnosti regije; osim toga, pozdravlja izjavu vlade KSA-e od 24. studenog 2013. o ishodu Ženevskog sporazuma s Iranom; |
| --- | --- |

46.

poziva vlasti KSA-e da se uključe u miran dijalog s Iranom oko bilateralnih odnosa i budućnosti regije; osim toga, pozdravlja izjavu vlade KSA-e od 24. studenog 2013. o ishodu Ženevskog sporazuma s Iranom;

| 47. | poziva EU i KSA-u da djelotvorno surađuju kako bi postigli pravedno i održivo rješenje za završetak izraelsko-palestinskog sukoba; |
| --- | --- |

47.

poziva EU i KSA-u da djelotvorno surađuju kako bi postigli pravedno i održivo rješenje za završetak izraelsko-palestinskog sukoba;

| 48. | potiče institucije EU-a da pojačaju svoju prisutnost u regiji i da ojačaju radne odnose s KSA-om povećanjem sredstava za delegaciji u Rijadu i planiranjem redovitih posjeta Kraljevini, osobito posjeta Visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku; |
| --- | --- |

48.

potiče institucije EU-a da pojačaju svoju prisutnost u regiji i da ojačaju radne odnose s KSA-om povećanjem sredstava za delegaciji u Rijadu i planiranjem redovitih posjeta Kraljevini, osobito posjeta Visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku;

| 49. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, Njegovom Veličanstvu kralju Abdulahu Ibn Abdul Azizu, Vladi Kraljevine Saudijske Arabije i glavnom tajniku Centra za nacionalni dijalog Kraljevine Saudijske Arabije. |
| --- | --- |

49.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, Njegovom Veličanstvu kralju Abdulahu Ibn Abdul Azizu, Vladi Kraljevine Saudijske Arabije i glavnom tajniku Centra za nacionalni dijalog Kraljevine Saudijske Arabije.

---

(1)  SL C 231, 17.9.1990., str. 216.

(2)  SL C 32, 5.2.1996., str. 98.

(3)  SL C 320 E, 15.12.2005., str. 281.

(4)  SL C 303 E, 13.12.2006., str. 879.

(5)  SL C 76 E, 27.3.2008., str. 100.

(6)  SL C 323 E, 18.12.2008., str. 529.

(7)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 126.

(8)  SL C 247 E, 17.8.2012., str. 1.

(9)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 81.

(10)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 158.

(11)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 118.

(12)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 125.

(13)  http://wbl.worldbank.org/~/media/FPDKM/WBL/Documents/Reports/2014/Women-Business-and-the-Law-2014-Key-Findings.pdf

---

Srijeda, 12. ožujka 2014.

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/73

---

P7_TA(2014)0208

Regionalna uloga Pakistana i politički odnosi s EU-om

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o regionalnoj ulozi Pakistana i političkim odnosima s EU-om (2013/2168(INI))

(2017/C 378/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir petogodišnji plan angažmana između EU-a i Pakistana iz veljače 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir petogodišnji plan angažmana između EU-a i Pakistana iz veljače 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan za ljudska prava i demokraciju (11855/2012), koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan za ljudska prava i demokraciju (11855/2012), koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir europsku sigurnosnu strategiju pod nazivom „Sigurna Europa u boljem svijetu” koju je usvojilo Europsko vijeće 12. prosinca 2003. te izvješće o njezinoj provedbi pod nazivom „Pružanje sigurnosti u svijetu koji se mijenja” koje je potvrdilo Europsko vijeće od 11. i 12. prosinca 2008.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku sigurnosnu strategiju pod nazivom „Sigurna Europa u boljem svijetu” koju je usvojilo Europsko vijeće 12. prosinca 2003. te izvješće o njezinoj provedbi pod nazivom „Pružanje sigurnosti u svijetu koji se mijenja” koje je potvrdilo Europsko vijeće od 11. i 12. prosinca 2008.;

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica (3) i pružanju, osobito, posebnog poticajnog aranžmana za „održivi razvoj i dobro upravljanje” („OSP+”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica (3) i pružanju, osobito, posebnog poticajnog aranžmana za „održivi razvoj i dobro upravljanje” („OSP+”),

| — | uzimajući u obzir Prilog VIII. navedene Uredbe, u kojemu se nalazi popis konvencija UN-a i Međunarodne organizacije rada o temeljnim ljudskim i radničkim pravima te onih povezanih s okolišem i načelima upravljanja koje je Pakistan ratificirao i pristao djelotvorno primijeniti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prilog VIII. navedene Uredbe, u kojemu se nalazi popis konvencija UN-a i Međunarodne organizacije rada o temeljnim ljudskim i radničkim pravima te onih povezanih s okolišem i načelima upravljanja koje je Pakistan ratificirao i pristao djelotvorno primijeniti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Pakistanu 11. ožujka 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Pakistanu 11. ožujka 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. veljače 2013. o nedavnim napadima na medicinske radnike u Pakistanu (4), svoje stajalište od 13. rujna 2012. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju hitnih autonomnih trgovinskih povlastica za Pakistan (5) te svoju rezoluciju od 15. prosinca 2011. o položaju žena u Afganistanu i Pakistanu (6), te posjet Pakistanu izaslanstva Pododbora za ljudska prava u kolovozu 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. veljače 2013. o nedavnim napadima na medicinske radnike u Pakistanu (4), svoje stajalište od 13. rujna 2012. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju hitnih autonomnih trgovinskih povlastica za Pakistan (5) te svoju rezoluciju od 15. prosinca 2011. o položaju žena u Afganistanu i Pakistanu (6), te posjet Pakistanu izaslanstva Pododbora za ljudska prava u kolovozu 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Bena Emmersona, posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma, od 18. rujna 2013. te izvješće Christofa Heynsa, posebnog izvjestitelja UN-a za izvanzakonska, prijeka i proizvoljna smaknuća, od 13. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Bena Emmersona, posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma, od 18. rujna 2013. te izvješće Christofa Heynsa, posebnog izvjestitelja UN-a za izvanzakonska, prijeka i proizvoljna smaknuća, od 13. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a 68/178 od 18. prosinca 2013. o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a 68/178 od 18. prosinca 2013. o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0117/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0117/2014),

| A. | budući da ponašanje Pakistana u regiji i odnosi između EU-a i Pakistana imaju važan i sve veći utjecaj na interese EU-a, s obzirom na ključan položaj te zemlje u središtu nestalnog okruženja, njezinu presudnu važnost za sigurnost i razvoj u srednjoj i južnoj Aziji i ključnu ulogu u borbi protiv terorizma, sprječavanju širenja oružja, trgovine drogom i drugim transnacionalnim prijetnjama, koje utječu na sigurnost i dobrobit europskih građana; |
| --- | --- |

A.

budući da ponašanje Pakistana u regiji i odnosi između EU-a i Pakistana imaju važan i sve veći utjecaj na interese EU-a, s obzirom na ključan položaj te zemlje u središtu nestalnog okruženja, njezinu presudnu važnost za sigurnost i razvoj u srednjoj i južnoj Aziji i ključnu ulogu u borbi protiv terorizma, sprječavanju širenja oružja, trgovine drogom i drugim transnacionalnim prijetnjama, koje utječu na sigurnost i dobrobit europskih građana;

| B. | budući da su parlamentarni izbori u svibnju 2013. obilježili prvi prijenos vlasti s jedne izabrane građanske vlade na drugu u suvremenoj povijesti Pakistana; budući da demokratski napredak Pakistana podržavaju šire društvene promjene, uključujući rastuću srednju klasu i sve aktivnije civilno društvo i neovisne medije; |
| --- | --- |

B.

budući da su parlamentarni izbori u svibnju 2013. obilježili prvi prijenos vlasti s jedne izabrane građanske vlade na drugu u suvremenoj povijesti Pakistana; budući da demokratski napredak Pakistana podržavaju šire društvene promjene, uključujući rastuću srednju klasu i sve aktivnije civilno društvo i neovisne medije;

| C. | budući da politički i gospodarski napredak zemlje otežavaju unutarnji i regionalni sigurnosni problemi, kao što su talibanski ekstremizam, sukobi među sektama, samoubojstva i naručena ubojstva te bezakonje u plemenskim područjima, u kombinaciji sa slabošću tijela za provedbu zakona i sustava kaznenog pravosuđa; |
| --- | --- |

C.

budući da politički i gospodarski napredak zemlje otežavaju unutarnji i regionalni sigurnosni problemi, kao što su talibanski ekstremizam, sukobi među sektama, samoubojstva i naručena ubojstva te bezakonje u plemenskim područjima, u kombinaciji sa slabošću tijela za provedbu zakona i sustava kaznenog pravosuđa;

| D. | budući da je Pakistan jedna od zemalja s najvećim postotkom stanovništva na svijetu koje se ne školuje, pri čemu otprilike 12 milijuna djece ne pohađa školu, a oko dvije trećine pakistanskih žena i polovine pakistanskih muškaraca je nepismeno; budući da je zemlja još uvijek na 134. mjestu od ukupno 135 zemalja u izvješću Svjetskog gospodarskog foruma o „razlici među spolovima”; |
| --- | --- |

D.

budući da je Pakistan jedna od zemalja s najvećim postotkom stanovništva na svijetu koje se ne školuje, pri čemu otprilike 12 milijuna djece ne pohađa školu, a oko dvije trećine pakistanskih žena i polovine pakistanskih muškaraca je nepismeno; budući da je zemlja još uvijek na 134. mjestu od ukupno 135 zemalja u izvješću Svjetskog gospodarskog foruma o „razlici među spolovima”;

| E. | budući da je prema Svjetskom indeksu rizika od klimatskih promjena Pakistan među dvanaest zemalja najzahvaćenijih klimatskim promjenama u posljednjih dvadeset godina, da je bio žrtvom velikih poplava i nestašica vode te da je izravno pogođen povlačenjem ledenjaka u planinskim lancima Himalaja i Karakorum; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema Svjetskom indeksu rizika od klimatskih promjena Pakistan među dvanaest zemalja najzahvaćenijih klimatskim promjenama u posljednjih dvadeset godina, da je bio žrtvom velikih poplava i nestašica vode te da je izravno pogođen povlačenjem ledenjaka u planinskim lancima Himalaja i Karakorum;

| F. | budući da je Pakistan napola industrijalizirana zemlja koja po prihodu pripada nižem srednjem razredu, a trećina njegova stanovništva živi ispod granice siromaštva; budući da Pakistan zauzima 146. mjesto od 187 zemalja na listi indeksa ljudskog razvoja za 2012. (HDI), spustivši se sa 145. mjesta koje je zauzimao u 2011.; budući da su gospodarskoj situaciji u Pakistanu naštetile uzastopne prirodne katastrofe i budući da visoka razina nesigurnosti, nestabilnosti i raširena korupcija oslabljuju gospodarski rast zemlje te ograničavaju sposobnost vlade da pokrene razvoj države; |
| --- | --- |

F.

budući da je Pakistan napola industrijalizirana zemlja koja po prihodu pripada nižem srednjem razredu, a trećina njegova stanovništva živi ispod granice siromaštva; budući da Pakistan zauzima 146. mjesto od 187 zemalja na listi indeksa ljudskog razvoja za 2012. (HDI), spustivši se sa 145. mjesta koje je zauzimao u 2011.; budući da su gospodarskoj situaciji u Pakistanu naštetile uzastopne prirodne katastrofe i budući da visoka razina nesigurnosti, nestabilnosti i raširena korupcija oslabljuju gospodarski rast zemlje te ograničavaju sposobnost vlade da pokrene razvoj države;

| G. | budući da je Pakistan podložan širokom rasponu opasnosti, poglavito poplavama i potresima; budući da nestabilna situacija u vezi sa sigurnosti u Pakistanu, zajedno sa socijalnim izazovima u toj zemlji, doprinosi povećanju izloženosti te zemlje opasnostima; budući da su katastrofe tijekom proteklih godina iscrpile strategije za suočavanje s katastrofama već osiromašenih zajednica te ozbiljno smanjile njihovu otpornost na buduće katastrofe; |
| --- | --- |

G.

budući da je Pakistan podložan širokom rasponu opasnosti, poglavito poplavama i potresima; budući da nestabilna situacija u vezi sa sigurnosti u Pakistanu, zajedno sa socijalnim izazovima u toj zemlji, doprinosi povećanju izloženosti te zemlje opasnostima; budući da su katastrofe tijekom proteklih godina iscrpile strategije za suočavanje s katastrofama već osiromašenih zajednica te ozbiljno smanjile njihovu otpornost na buduće katastrofe;

| H. | budući da je konstruktivan doprinos Pakistana od ključne važnosti za postizanje pomirenja, mira i političke stabilnosti u njegovu susjedstvu i osobito u Afganistanu, posebno u kontekstu planiranog povlačenja vojnih snaga NATO-a u 2014.; |
| --- | --- |

H.

budući da je konstruktivan doprinos Pakistana od ključne važnosti za postizanje pomirenja, mira i političke stabilnosti u njegovu susjedstvu i osobito u Afganistanu, posebno u kontekstu planiranog povlačenja vojnih snaga NATO-a u 2014.;

| I. | budući da je Pakistan jedan od najvećih primatelja razvojne i humanitarne pomoći EU-a i budući da je EU najveće izvozno tržište Pakistana; |
| --- | --- |

I.

budući da je Pakistan jedan od najvećih primatelja razvojne i humanitarne pomoći EU-a i budući da je EU najveće izvozno tržište Pakistana;

| J. | budući da je Pakistan sve važniji partner EU-a u borbi protiv terorizma, širenja nuklearnog oružja, trgovine ljudima i drogom i organiziranog kriminala te u ostvarivanju regionalne stabilnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da je Pakistan sve važniji partner EU-a u borbi protiv terorizma, širenja nuklearnog oružja, trgovine ljudima i drogom i organiziranog kriminala te u ostvarivanju regionalne stabilnosti;

| K. | budući da su EU i Pakistan nedavno odlučili produbiti i proširiti svoje bilateralne veze, što se vidi na primjeru petogodišnjeg plana angažmana pokrenutog u veljači 2012. te prvom strateškom dijalogu EU-a i Pakistana održanom u lipnju 2012.; |
| --- | --- |

K.

budući da su EU i Pakistan nedavno odlučili produbiti i proširiti svoje bilateralne veze, što se vidi na primjeru petogodišnjeg plana angažmana pokrenutog u veljači 2012. te prvom strateškom dijalogu EU-a i Pakistana održanom u lipnju 2012.;

| L. | budući da je cilj petogodišnjeg plana angažmana između EU-a i Pakistana iz 2012. uspostava strateškog odnosa i sklapanje partnerstva za mir i razvoj koje se temelji na zajedničkim vrijednostima i načelima; |
| --- | --- |

L.

budući da je cilj petogodišnjeg plana angažmana između EU-a i Pakistana iz 2012. uspostava strateškog odnosa i sklapanje partnerstva za mir i razvoj koje se temelji na zajedničkim vrijednostima i načelima;

| M. | budući da je počevši od 1. siječnja 2014. Pakistan uključen u poseban opći sustav trgovinskih povlastica EU-a (OSP+); |
| --- | --- |

M.

budući da je počevši od 1. siječnja 2014. Pakistan uključen u poseban opći sustav trgovinskih povlastica EU-a (OSP+);

| N. | budući da je u rujnu 2012. u Karachiju tvornica poduzeća Ali Enterprises za proizvodnju traperica za europsko tržište uništena u požaru, što je dovelo do smrti 286 zarobljenih radnika; budući da bi uključenje Pakistana u sustav OSP+ moglo potaknuti proizvodnju u tekstilnom sektoru i još više povećati važnost poboljšanja radničkih prava i uvjeta proizvodnje; |
| --- | --- |

N.

budući da je u rujnu 2012. u Karachiju tvornica poduzeća Ali Enterprises za proizvodnju traperica za europsko tržište uništena u požaru, što je dovelo do smrti 286 zarobljenih radnika; budući da bi uključenje Pakistana u sustav OSP+ moglo potaknuti proizvodnju u tekstilnom sektoru i još više povećati važnost poboljšanja radničkih prava i uvjeta proizvodnje;

| 1. | naglašava važnost izbora u svibnju 2013. za učvršćivanje demokracije i građanske vlasti u Pakistanu; potiče pakistansku političku elitu da iskoristi taj zamah za daljnje jačanje demokratskih institucija, vladavine prava i građanskog nadzora nad svim područjima javne uprave, osobito snaga sigurnosti i pravosuđa, promicanje unutarnje i regionalne sigurnosti, provedbu reformi upravljanja za obnovu gospodarskoga rasta, jačanje transparentnosti i borbe protiv organiziranog kriminala i ublažavanja društvene nepravde, te za zaustavljanje i ispravljanje svih zlouporaba ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

naglašava važnost izbora u svibnju 2013. za učvršćivanje demokracije i građanske vlasti u Pakistanu; potiče pakistansku političku elitu da iskoristi taj zamah za daljnje jačanje demokratskih institucija, vladavine prava i građanskog nadzora nad svim područjima javne uprave, osobito snaga sigurnosti i pravosuđa, promicanje unutarnje i regionalne sigurnosti, provedbu reformi upravljanja za obnovu gospodarskoga rasta, jačanje transparentnosti i borbe protiv organiziranog kriminala i ublažavanja društvene nepravde, te za zaustavljanje i ispravljanje svih zlouporaba ljudskih prava;

| 2. | smatra, međutim, da će izgradnja održive demokracije i pluralističkog društva, kao i postizanje veće socijalne pravde, iskorjenjivanje teškog siromaštva i neishranjenosti u nekim dijelovima zemlje, podizanje razine osnovnog obrazovanja te priprema zemlje za učinke klimatskih promjena, iziskivati duboke i teške reforme pakistanskog političkog i socioekonomskog poretka, koji je i dalje obilježen feudalnim strukturama u vlasništvu zemlje i političkim savezima, neravnotežom između vojne potrošnje s jedne strane i uslugama socijalne skrbi, obrazovanja i gospodarskog razvoja s druge strane, te nesvrhovitim sustavom prikupljanja prihoda kojim se sustavno uništava sposobnost države da isporučuje javna dobra; |
| --- | --- |

2.

smatra, međutim, da će izgradnja održive demokracije i pluralističkog društva, kao i postizanje veće socijalne pravde, iskorjenjivanje teškog siromaštva i neishranjenosti u nekim dijelovima zemlje, podizanje razine osnovnog obrazovanja te priprema zemlje za učinke klimatskih promjena, iziskivati duboke i teške reforme pakistanskog političkog i socioekonomskog poretka, koji je i dalje obilježen feudalnim strukturama u vlasništvu zemlje i političkim savezima, neravnotežom između vojne potrošnje s jedne strane i uslugama socijalne skrbi, obrazovanja i gospodarskog razvoja s druge strane, te nesvrhovitim sustavom prikupljanja prihoda kojim se sustavno uništava sposobnost države da isporučuje javna dobra;

| 3. | podupire i potiče pakistansku vladu u razvoju djelotvornih sredstava za sprječavanje i praćenje mogućnosti budućih prirodnih katastrofa te djelotvornijem usklađivanju humanitarne pomoći s lokalnim dionicima, međunarodnim nevladinim organizacijama i onima koji prikupljaju financijska sredstva, kao i suradnji među njima; |
| --- | --- |

3.

podupire i potiče pakistansku vladu u razvoju djelotvornih sredstava za sprječavanje i praćenje mogućnosti budućih prirodnih katastrofa te djelotvornijem usklađivanju humanitarne pomoći s lokalnim dionicima, međunarodnim nevladinim organizacijama i onima koji prikupljaju financijska sredstva, kao i suradnji među njima;

| 4. | ponavlja da su dobro upravljanje, odgovorne i uključive institucije, dioba vlasti i poštovanje temeljnih prava važni elementi za rješavanje povezanosti između razvoja i sigurnosti u Pakistanu; vjeruje, nadalje, da su demokratski legitimno izabrane građanske vlade, prijenos ovlasti na pokrajine i učinkovita lokalna samouprava najbolji način obuzdavanja vala nasilja i ekstremizma, obnavljanja državne vlasti u plemenskim područjima pod saveznom upravom, te osiguravanja suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Pakistana; |
| --- | --- |

4.

ponavlja da su dobro upravljanje, odgovorne i uključive institucije, dioba vlasti i poštovanje temeljnih prava važni elementi za rješavanje povezanosti između razvoja i sigurnosti u Pakistanu; vjeruje, nadalje, da su demokratski legitimno izabrane građanske vlade, prijenos ovlasti na pokrajine i učinkovita lokalna samouprava najbolji način obuzdavanja vala nasilja i ekstremizma, obnavljanja državne vlasti u plemenskim područjima pod saveznom upravom, te osiguravanja suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Pakistana;

| 5. | podržava, u tom kontekstu, namjeru pakistanske vlade da započne mirovne pregovore s pakistanskim talibanima (TTP), pod uvjetom da se time otvore vrata političkom i trajnom rješenju nemira i stabilnom demokratskom poretku, uz poštovanje ljudskih prava; poziva pregovarače, međutim, da uzmu u obzir činjenicu da je razina obrazovanja, osobito žena, odlučujući čimbenik napretka društva te da školovanje djevojčica učine bitnim dijelom pregovora; |
| --- | --- |

5.

podržava, u tom kontekstu, namjeru pakistanske vlade da započne mirovne pregovore s pakistanskim talibanima (TTP), pod uvjetom da se time otvore vrata političkom i trajnom rješenju nemira i stabilnom demokratskom poretku, uz poštovanje ljudskih prava; poziva pregovarače, međutim, da uzmu u obzir činjenicu da je razina obrazovanja, osobito žena, odlučujući čimbenik napretka društva te da školovanje djevojčica učine bitnim dijelom pregovora;

| 6. | cijeni to što je Pakistan i dalje posvećen borbi protiv terorizma s obje strane granice te potiče vlasti da poduzmu smjelije korake u cilju daljnjeg ograničenja mogućnosti novačenja i osposobljavanja terorista na teritoriju Pakistana, što je pojava koja pojedine dijelove Pakistana čini sigurnim utočištima za terorističke organizacije kojima je cilj destabilizacija zemlje i regije, a najvažnije od svega Afganistana; |
| --- | --- |

6.

cijeni to što je Pakistan i dalje posvećen borbi protiv terorizma s obje strane granice te potiče vlasti da poduzmu smjelije korake u cilju daljnjeg ograničenja mogućnosti novačenja i osposobljavanja terorista na teritoriju Pakistana, što je pojava koja pojedine dijelove Pakistana čini sigurnim utočištima za terorističke organizacije kojima je cilj destabilizacija zemlje i regije, a najvažnije od svega Afganistana;

| 7. | uzima u obzir da je vođa pakistanskih talibana Hakimullah Mehsud ubijen 1. studenog 2013. u napadu američke bespilotne letjelice, da su se pakistanski parlament i nova vlada službeno usprotivili takvim intervencijama, te da bi ograničenja za uporabu bespilotnih letjelica u napadima trebala biti jasnije regulirana u sklopu međunarodnog prava; |
| --- | --- |

7.

uzima u obzir da je vođa pakistanskih talibana Hakimullah Mehsud ubijen 1. studenog 2013. u napadu američke bespilotne letjelice, da su se pakistanski parlament i nova vlada službeno usprotivili takvim intervencijama, te da bi ograničenja za uporabu bespilotnih letjelica u napadima trebala biti jasnije regulirana u sklopu međunarodnog prava;

| 8. | poziva pakistansku vladu da ispuni svoje sigurnosne obveze i odgovornosti daljnjim angažmanom u borbi protiv ekstremizma, terorizma i radikalizacije, primjenom strogih i beskompromisnih sigurnosnih mjera i provedbom zakona, kao i rješavanjem nejednakosti i društveno-gospodarskih problema koji bi mogli doprinijeti radikalizaciji pakistanske mladeži; |
| --- | --- |

8.

poziva pakistansku vladu da ispuni svoje sigurnosne obveze i odgovornosti daljnjim angažmanom u borbi protiv ekstremizma, terorizma i radikalizacije, primjenom strogih i beskompromisnih sigurnosnih mjera i provedbom zakona, kao i rješavanjem nejednakosti i društveno-gospodarskih problema koji bi mogli doprinijeti radikalizaciji pakistanske mladeži;

| 9. | prima na znanje da je pakistanska vlada jasno izrazila protivljenje napadima bespilotnih letjelica SAD-a na svojem teritoriju; pozdravlja rezoluciju Opće skupštine UN-a kojom se poziva na daljnje pojašnjavanje pravnog okvira koji se odnosi na uporabu naoružanih bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

9.

prima na znanje da je pakistanska vlada jasno izrazila protivljenje napadima bespilotnih letjelica SAD-a na svojem teritoriju; pozdravlja rezoluciju Opće skupštine UN-a kojom se poziva na daljnje pojašnjavanje pravnog okvira koji se odnosi na uporabu naoružanih bespilotnih letjelica;

| 10. | pozdravlja doprinos Pakistana izgradnji države i procesima pomirenja u Afganistanu, uključujući pomoć u olakšavanju ponovnog početka mirovnih pregovora; očekuje da se pozitivan stav Pakistana nastavi do predsjedničkih izbora u Afganistanu i nakon njih; izražava zabrinutost zbog geopolitičkog natjecanja među susjednim silama oko utjecaja u Afganistanu nakon povlačenja vojnih snaga NATO-a; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja doprinos Pakistana izgradnji države i procesima pomirenja u Afganistanu, uključujući pomoć u olakšavanju ponovnog početka mirovnih pregovora; očekuje da se pozitivan stav Pakistana nastavi do predsjedničkih izbora u Afganistanu i nakon njih; izražava zabrinutost zbog geopolitičkog natjecanja među susjednim silama oko utjecaja u Afganistanu nakon povlačenja vojnih snaga NATO-a;

| 11. | polaže nade u konstruktivnu ulogu Pakistana u promicanju regionalne stabilnosti, uključujući u vezi s prisutnošću NATO-a i država članica EU-a u Afganistanu nakon 2014., i to daljnjim poticanjem angažmana u Afganistanu putem trostranih razgovora s Indijom, Turskom, Kinom, Rusijom i Ujedinjenom Kraljevinom te poticanjem regionalne suradnje u borbi protiv trgovanja ljudima, drogom i robom; |
| --- | --- |

11.

polaže nade u konstruktivnu ulogu Pakistana u promicanju regionalne stabilnosti, uključujući u vezi s prisutnošću NATO-a i država članica EU-a u Afganistanu nakon 2014., i to daljnjim poticanjem angažmana u Afganistanu putem trostranih razgovora s Indijom, Turskom, Kinom, Rusijom i Ujedinjenom Kraljevinom te poticanjem regionalne suradnje u borbi protiv trgovanja ljudima, drogom i robom;

| 12. | ohrabruje ga nedavni opipljivi napredak u dijalogu između Pakistana i Indije, posebno u vezi s trgovinom i međusobnim kontaktima ljudi, do kojeg je došlo zahvaljujući konstruktivnom stavu obiju stranaka; žali što na postignuća ostvarena dijalogom utječu nepredviđeni događaji kao što su aktualni incidenti na liniji razgraničenja između dijelova Kašmira pod okupacijom Pakistana i pod okupacijom Indije; traži od obiju vlada da osiguraju odgovarajući zapovjedni lanac, odgovornost vojnog osoblja, dijalog obiju vojski, sve u cilju izbjegavanja sličnih incidenata u budućnosti; |
| --- | --- |

12.

ohrabruje ga nedavni opipljivi napredak u dijalogu između Pakistana i Indije, posebno u vezi s trgovinom i međusobnim kontaktima ljudi, do kojeg je došlo zahvaljujući konstruktivnom stavu obiju stranaka; žali što na postignuća ostvarena dijalogom utječu nepredviđeni događaji kao što su aktualni incidenti na liniji razgraničenja između dijelova Kašmira pod okupacijom Pakistana i pod okupacijom Indije; traži od obiju vlada da osiguraju odgovarajući zapovjedni lanac, odgovornost vojnog osoblja, dijalog obiju vojski, sve u cilju izbjegavanja sličnih incidenata u budućnosti;

| 13. | prepoznaje legitiman interes Pakistana u izgradnji strateških, gospodarskih i energetskih veza s Kinom; smatra važnim da se bližim odnosima Pakistana i Kine povećava geopolitička stabilnost u Južnoj Aziji; |
| --- | --- |

13.

prepoznaje legitiman interes Pakistana u izgradnji strateških, gospodarskih i energetskih veza s Kinom; smatra važnim da se bližim odnosima Pakistana i Kine povećava geopolitička stabilnost u Južnoj Aziji;

| 14. | prima na znanje nastojanja Pakistana u vezi s punim članstvom u Šangajskoj organizaciji za suradnju (SCO) kao poželjan znak njegova htijenja za većom uključenošću u multilateralne inicijative; međutim, primjećuje izostanak službenih mehanizama suradnje između SCO-a i EU-a te ukazuje na razilaženja u njihovim normativnim sustavima i pogledima na svjetske probleme; |
| --- | --- |

14.

prima na znanje nastojanja Pakistana u vezi s punim članstvom u Šangajskoj organizaciji za suradnju (SCO) kao poželjan znak njegova htijenja za većom uključenošću u multilateralne inicijative; međutim, primjećuje izostanak službenih mehanizama suradnje između SCO-a i EU-a te ukazuje na razilaženja u njihovim normativnim sustavima i pogledima na svjetske probleme;

| 15. | zabrinjavaju ga izvješća da Pakistan razmatra izvoziti nuklearna oružja u treće zemlje; očekuje od EU-a i njegovih država članica, unatoč tome što se istinitost izvješća službeno poriče, da jasno daju do znanja Pakistanu da je izvoz nuklearnog oružja neprihvatljiv; poziva Pakistan, kao državu s nuklearnim oružjem, da zakonom zabrani izvoz sveg znanja ili materijala povezanih s nuklearnim oružjem i da aktivno doprinese međunarodnim nastojanjima da se nuklearna oružja ne šire; smatra da bi potpisivanje i ratificiranje Ugovora o neširenju nuklearnoga oružja od strane Pakistana, ali i Indije, ukazalo na snažnu predanost mirnom suživotu u regiji te izrazito doprinijelo sigurnosti cijele regije; |
| --- | --- |

15.

zabrinjavaju ga izvješća da Pakistan razmatra izvoziti nuklearna oružja u treće zemlje; očekuje od EU-a i njegovih država članica, unatoč tome što se istinitost izvješća službeno poriče, da jasno daju do znanja Pakistanu da je izvoz nuklearnog oružja neprihvatljiv; poziva Pakistan, kao državu s nuklearnim oružjem, da zakonom zabrani izvoz sveg znanja ili materijala povezanih s nuklearnim oružjem i da aktivno doprinese međunarodnim nastojanjima da se nuklearna oružja ne šire; smatra da bi potpisivanje i ratificiranje Ugovora o neširenju nuklearnoga oružja od strane Pakistana, ali i Indije, ukazalo na snažnu predanost mirnom suživotu u regiji te izrazito doprinijelo sigurnosti cijele regije;

| 16. | vjeruje da je borba protiv ekstremizma i radikalizma izravno povezana sa snažnijim demokratskim procesima te potvrđuje snažan interes EU-a i njegovu borbu za demokratski i siguran Pakistan kojim se dobro upravlja, s nezavisnim pravosuđem i dobrim upravljanjem, koji podržava vladavinu prava i ljudska prava, ima prijateljske odnose sa susjedima i pozitivno utječe na stabilnost u regiji; |
| --- | --- |

16.

vjeruje da je borba protiv ekstremizma i radikalizma izravno povezana sa snažnijim demokratskim procesima te potvrđuje snažan interes EU-a i njegovu borbu za demokratski i siguran Pakistan kojim se dobro upravlja, s nezavisnim pravosuđem i dobrim upravljanjem, koji podržava vladavinu prava i ljudska prava, ima prijateljske odnose sa susjedima i pozitivno utječe na stabilnost u regiji;

| 17. | podsjeća da su se odnosi između EU-a i Pakistana tradicionalno razvijali unutar okvira usmjerenog na razvoj i trgovinu; cijeni značajan i trajan doprinos razvoju EU-a i humanitarnoj suradnji i pozdravlja odluku da se Pakistanu odobri sudjelovanje u EU-ovu programu OSP+ od 2014.; poziva Pakistan da se u potpunosti uskladi s relevantnim uvjetima programa te poziva Komisiju da zajamči da se pojačani nadzor strogo provodi, kako je predviđeno novom Uredbom o OSP-u, te naglašava da bi suradnja, osobito u sektorima obrazovanja, izgradnje demokracije i prilagodbe klimatskim promjenama, trebala i dalje dobivati najveću pozornost; |
| --- | --- |

17.

podsjeća da su se odnosi između EU-a i Pakistana tradicionalno razvijali unutar okvira usmjerenog na razvoj i trgovinu; cijeni značajan i trajan doprinos razvoju EU-a i humanitarnoj suradnji i pozdravlja odluku da se Pakistanu odobri sudjelovanje u EU-ovu programu OSP+ od 2014.; poziva Pakistan da se u potpunosti uskladi s relevantnim uvjetima programa te poziva Komisiju da zajamči da se pojačani nadzor strogo provodi, kako je predviđeno novom Uredbom o OSP-u, te naglašava da bi suradnja, osobito u sektorima obrazovanja, izgradnje demokracije i prilagodbe klimatskim promjenama, trebala i dalje dobivati najveću pozornost;

| 18. | uvjeren je da je potrebno produbiti i proširiti odnose između EU-a i Pakistana razvojem političkog dijaloga, održavajući time odnos od zajedničkoga interesa među ravnopravnim partnerima; pozdravlja, u tom kontekstu, donošenje petogodišnjeg plana angažmana i početak strateškog dijaloga između EU-a i Pakistana, kojim se odražava sve veća važnost političke i sigurnosne suradnje, uključujući u području politike borbe protiv terorizma, razoružanja i sprječavanja širenja oružja, kao i migracije, obrazovanja i kulture; očekuje, međutim, veći napredak u svim područjima plana angažmana; |
| --- | --- |

18.

uvjeren je da je potrebno produbiti i proširiti odnose između EU-a i Pakistana razvojem političkog dijaloga, održavajući time odnos od zajedničkoga interesa među ravnopravnim partnerima; pozdravlja, u tom kontekstu, donošenje petogodišnjeg plana angažmana i početak strateškog dijaloga između EU-a i Pakistana, kojim se odražava sve veća važnost političke i sigurnosne suradnje, uključujući u području politike borbe protiv terorizma, razoružanja i sprječavanja širenja oružja, kao i migracije, obrazovanja i kulture; očekuje, međutim, veći napredak u svim područjima plana angažmana;

| 19. | potiče i EU i Pakistan da surađuju u postupku provedbe te da redovito prate napredak dugoročnim poboljšavanjem dijaloga obiju strana; |
| --- | --- |

19.

potiče i EU i Pakistan da surađuju u postupku provedbe te da redovito prate napredak dugoročnim poboljšavanjem dijaloga obiju strana;

| 20. | smatra da su demokratske promjene u Pakistanu stvorile priliku EU-u za otvoreniji politički pristup bilateralnim odnosima i pružanju pomoći; vjeruje da bi potpora EU-a Pakistanu na prvo mjesto trebala staviti učvršćivanje demokratskih institucija na svim razinama, povećanje kapaciteta države i dobrog upravljanja, izgradnju djelotvornih struktura redarstva i civilne borbe protiv terorizma, uključujući nezavisno pravosuđe, te jačanje građanskog društva i slobodnih medija; |
| --- | --- |

20.

smatra da su demokratske promjene u Pakistanu stvorile priliku EU-u za otvoreniji politički pristup bilateralnim odnosima i pružanju pomoći; vjeruje da bi potpora EU-a Pakistanu na prvo mjesto trebala staviti učvršćivanje demokratskih institucija na svim razinama, povećanje kapaciteta države i dobrog upravljanja, izgradnju djelotvornih struktura redarstva i civilne borbe protiv terorizma, uključujući nezavisno pravosuđe, te jačanje građanskog društva i slobodnih medija;

| 21. | u tom smislu pozdravlja postojeće sveobuhvatne programe potpore demokraciji u vezi s provedbom preporuka misija EU-a za promatranje izbora iz 2008. i 2013.; |
| --- | --- |

21.

u tom smislu pozdravlja postojeće sveobuhvatne programe potpore demokraciji u vezi s provedbom preporuka misija EU-a za promatranje izbora iz 2008. i 2013.;

| 22. | poziva ESVD i Komisiju da provode nijansiranu i višedimenzionalnu politiku prema Pakistanu u kojoj su objedinjeni svi relevantni instrumenti na raspolaganju EU-u kao što su politički dijalog, sigurnosna suradnja, trgovina i pomoć, u skladu sa sveobuhvatnim pristupom EU-a vanjskom djelovanju i u svrhu pripreme za sljedeći sastanak na vrhu između EU-a i Pakistana; |
| --- | --- |

22.

poziva ESVD i Komisiju da provode nijansiranu i višedimenzionalnu politiku prema Pakistanu u kojoj su objedinjeni svi relevantni instrumenti na raspolaganju EU-u kao što su politički dijalog, sigurnosna suradnja, trgovina i pomoć, u skladu sa sveobuhvatnim pristupom EU-a vanjskom djelovanju i u svrhu pripreme za sljedeći sastanak na vrhu između EU-a i Pakistana;

| 23. | poziva ESVD, Komisiju i Vijeće da osiguraju da se politika EU-a prema Pakistanu stavi u kontekst i ugradi u širu strategiju za regiju, čime se jačaju interesi EU-a u južnoj i središnjoj Aziji; smatra važnim što bilateralni odnosi EU-a s Pakistanom i susjednim zemljama, osobito Indijom, Kinom i Iranom, također služe raspravi o politikama povezanima sa stanjem u Afganistanu i njihovom usklađivanju, i to kako bi se osigurao usmjeren pristup; naglašava, u tom smislu, potrebu za boljim usklađivanjem politika EU-a i SAD-a te kvalitetnijim dijalogom o regionalnim pitanjima; |
| --- | --- |

23.

poziva ESVD, Komisiju i Vijeće da osiguraju da se politika EU-a prema Pakistanu stavi u kontekst i ugradi u širu strategiju za regiju, čime se jačaju interesi EU-a u južnoj i središnjoj Aziji; smatra važnim što bilateralni odnosi EU-a s Pakistanom i susjednim zemljama, osobito Indijom, Kinom i Iranom, također služe raspravi o politikama povezanima sa stanjem u Afganistanu i njihovom usklađivanju, i to kako bi se osigurao usmjeren pristup; naglašava, u tom smislu, potrebu za boljim usklađivanjem politika EU-a i SAD-a te kvalitetnijim dijalogom o regionalnim pitanjima;

| 24. | vjeruje da bi se budućnost odnosa između EU-a i Pakistana trebala promatrati i u kontekstu sve većih institucionalnih mogućnosti za odnose s trećim zemljama, posebice strateških partnerstva; ponavlja svoj poziv za konceptualnom razradom tog oblika partnerstva i uspostavom jasnijih i dosljednijih mjerila za ocjenjivanje, između ostalog, može li i pod kojim uvjetima Pakistan u budućnosti zadovoljiti uvjete za strateškog partnera EU-a; |
| --- | --- |

24.

vjeruje da bi se budućnost odnosa između EU-a i Pakistana trebala promatrati i u kontekstu sve većih institucionalnih mogućnosti za odnose s trećim zemljama, posebice strateških partnerstva; ponavlja svoj poziv za konceptualnom razradom tog oblika partnerstva i uspostavom jasnijih i dosljednijih mjerila za ocjenjivanje, između ostalog, može li i pod kojim uvjetima Pakistan u budućnosti zadovoljiti uvjete za strateškog partnera EU-a;

| 25. | čvrsto ponavlja da je napredak u bilateralnim odnosima povezan s poboljšanjem stanja ljudskih prava u Pakistanu, posebno kad je riječ o iskorjenjivanju prisilnog rada, dječjeg rada i trgovine ljudima, suzbijanju nasilja na temelju spola, povećanju prava žena i djevojčica, uključujući pristup obrazovanju, osiguranju slobode govora i nezavisnih medija, promicanju tolerancije i zaštiti ranjivih manjina djelotvornom borbom protiv svih oblika diskriminacije; priznaje da to zahtijeva kraj kulture nekažnjavanja i razvoj pouzdanog pravnog i pravosudnog sustava na svim razinama i dostupnog svima; |
| --- | --- |

25.

čvrsto ponavlja da je napredak u bilateralnim odnosima povezan s poboljšanjem stanja ljudskih prava u Pakistanu, posebno kad je riječ o iskorjenjivanju prisilnog rada, dječjeg rada i trgovine ljudima, suzbijanju nasilja na temelju spola, povećanju prava žena i djevojčica, uključujući pristup obrazovanju, osiguranju slobode govora i nezavisnih medija, promicanju tolerancije i zaštiti ranjivih manjina djelotvornom borbom protiv svih oblika diskriminacije; priznaje da to zahtijeva kraj kulture nekažnjavanja i razvoj pouzdanog pravnog i pravosudnog sustava na svim razinama i dostupnog svima;

| 26. | ostaje duboko zabrinut zbog kvalitete obrazovanja i, povezano s time, zbog zabrinjavajućeg stanja u kojem se žene nalaze u mnogim dijelovima Pakistana; poziva na konkretne i vidljive mjere za povećanje temeljnih prava žena u društvu, uključujući donošenje zakona o suzbijanju nasilja u obitelji, poduzimanje koraka kojima bi se poboljšala istraga i kažnjavanje ubojstava iz časti i napada kiselinom, te reviziju zakona kojima se omogućuje nekažnjavanje; ukazuje na potrebu da se osigura bolji pristup obrazovanju i integracija žena na tržištu rada, kao i bolja zdravstvena skrb za majke; |
| --- | --- |

26.

ostaje duboko zabrinut zbog kvalitete obrazovanja i, povezano s time, zbog zabrinjavajućeg stanja u kojem se žene nalaze u mnogim dijelovima Pakistana; poziva na konkretne i vidljive mjere za povećanje temeljnih prava žena u društvu, uključujući donošenje zakona o suzbijanju nasilja u obitelji, poduzimanje koraka kojima bi se poboljšala istraga i kažnjavanje ubojstava iz časti i napada kiselinom, te reviziju zakona kojima se omogućuje nekažnjavanje; ukazuje na potrebu da se osigura bolji pristup obrazovanju i integracija žena na tržištu rada, kao i bolja zdravstvena skrb za majke;

| 27. | ponavlja svoju ozbiljnu zabrinutost zbog toga što se pakistanskim zakonima o bogohuljenju, na temelju kojih se može presuditi smrtna kazna i koji se često koriste za opravdavanje cenzure, kriminalizacije, progona i u posebnim slučajevima ubojstava članova političkih i religijskih manjina, može manipulirati na štetu svih vjeroispovijesti u Pakistanu; ističe da odbijanje da se izmijeni ili ukine zakon o bogohuljenju stvara ozračje trajne ranjivosti manjinskih zajednica; poziva pakistansku vladu da uvede moratorij na primjenu tih zakona kao prvi korak prema njihovoj reviziji i ukidanju te da na odgovarajući način vodi istrage i progoni pojedince koji stoje iza kampanja zastrašivanja, prijetnji i nasilja nad kršćanima, ahmadijama i drugim ranjivim skupinama. |
| --- | --- |

27.

ponavlja svoju ozbiljnu zabrinutost zbog toga što se pakistanskim zakonima o bogohuljenju, na temelju kojih se može presuditi smrtna kazna i koji se često koriste za opravdavanje cenzure, kriminalizacije, progona i u posebnim slučajevima ubojstava članova političkih i religijskih manjina, može manipulirati na štetu svih vjeroispovijesti u Pakistanu; ističe da odbijanje da se izmijeni ili ukine zakon o bogohuljenju stvara ozračje trajne ranjivosti manjinskih zajednica; poziva pakistansku vladu da uvede moratorij na primjenu tih zakona kao prvi korak prema njihovoj reviziji i ukidanju te da na odgovarajući način vodi istrage i progoni pojedince koji stoje iza kampanja zastrašivanja, prijetnji i nasilja nad kršćanima, ahmadijama i drugim ranjivim skupinama.

| 28. | osobito poziva pakistanske vlasti da privedu i kazneno progone one koji potiču na nasilje ili su odgovorni za nasilne napade na škole ili manjinske skupine kao što su šiiti, uključujući hazarejsku zajednicu, ahmadije i kršćane te da nalože sigurnosnim snagama da aktivno štite one kojima prijete napadi ekstremističkih skupina; da donesu zakone protiv nasilja u obitelji; da zaustavi prisilne nestanke, izvansudska ubojstva i proizvoljna pritvaranja, osobito u Balučistanu; |
| --- | --- |

28.

osobito poziva pakistanske vlasti da privedu i kazneno progone one koji potiču na nasilje ili su odgovorni za nasilne napade na škole ili manjinske skupine kao što su šiiti, uključujući hazarejsku zajednicu, ahmadije i kršćane te da nalože sigurnosnim snagama da aktivno štite one kojima prijete napadi ekstremističkih skupina; da donesu zakone protiv nasilja u obitelji; da zaustavi prisilne nestanke, izvansudska ubojstva i proizvoljna pritvaranja, osobito u Balučistanu;

| 29. | osuđuje sve napade na kršćane i ostale vjerske manjine koje žive u Pakistanu te očekuje da Pakistan poveća napore u smjeru očuvanja slobode vjeroispovijesti i uvjerenja, uključujući ublažavanje strogih zakona protiv bogohuljenja i napredak prema ukidanju smrtne kazne; |
| --- | --- |

29.

osuđuje sve napade na kršćane i ostale vjerske manjine koje žive u Pakistanu te očekuje da Pakistan poveća napore u smjeru očuvanja slobode vjeroispovijesti i uvjerenja, uključujući ublažavanje strogih zakona protiv bogohuljenja i napredak prema ukidanju smrtne kazne;

| 30. | pozdravlja donošenje zakona o osnivanju Nacionalnog povjerenstva za ljudska prava 2012. i potiče vladu da ga uspostavi kako bi moglo početi s radom; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja donošenje zakona o osnivanju Nacionalnog povjerenstva za ljudska prava 2012. i potiče vladu da ga uspostavi kako bi moglo početi s radom;

| 31. | napominje da je EU velik izvozni partner za pakistansku robu (22,6 % u 2012.); smatra da bi trgovinska potpora EU-a Pakistanu trebala pomoći u promicanju diversifikacije i razvoja načina proizvodnje i obrade, u pružanju podrške regionalnoj integraciji i tehnološkim transferima te bi trebala olakšati uspostavu ili razvoj kapaciteta domaće produktivnosti te smanjiti nejednakost dohodaka; |
| --- | --- |

31.

napominje da je EU velik izvozni partner za pakistansku robu (22,6 % u 2012.); smatra da bi trgovinska potpora EU-a Pakistanu trebala pomoći u promicanju diversifikacije i razvoja načina proizvodnje i obrade, u pružanju podrške regionalnoj integraciji i tehnološkim transferima te bi trebala olakšati uspostavu ili razvoj kapaciteta domaće produktivnosti te smanjiti nejednakost dohodaka;

| 32. | podsjeća da se pristup EU-ovu programu OSP+ u kojem Pakistan sudjeluje od 2014. omogućava samo zemljama koje su na obvezujući način pristale primjenjivati međunarodna ljudska prava, radnička prava i konvencije o zaštiti okoliša i dobrom upravljanju; osobito naglašava obveze Pakistana iz konvencija navedenih u Prilogu VIII. te podsjeća Komisiju na njezinu obvezu praćenja njihove djelotvorne provedbe; nadalje podsjeća da će se u slučaju zemlje koja „ne poštuje svoje obvezujuće pothvate” OSP+ privremeno povući; |
| --- | --- |

32.

podsjeća da se pristup EU-ovu programu OSP+ u kojem Pakistan sudjeluje od 2014. omogućava samo zemljama koje su na obvezujući način pristale primjenjivati međunarodna ljudska prava, radnička prava i konvencije o zaštiti okoliša i dobrom upravljanju; osobito naglašava obveze Pakistana iz konvencija navedenih u Prilogu VIII. te podsjeća Komisiju na njezinu obvezu praćenja njihove djelotvorne provedbe; nadalje podsjeća da će se u slučaju zemlje koja „ne poštuje svoje obvezujuće pothvate” OSP+ privremeno povući;

| 33. | poziva pakistanske vlasti da poduzmu učinkovite korake prema primjeni 36 konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje je zemlja ratificirala posebice kako bi omogućila rad sindikatima, poboljšala radne uvjete i sigurnosne standarde, iskorijenila dječji rad te se borila protiv najozbiljnijih oblika izrabljivanja oko tri milijuna domaćih radnica; |
| --- | --- |

33.

poziva pakistanske vlasti da poduzmu učinkovite korake prema primjeni 36 konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje je zemlja ratificirala posebice kako bi omogućila rad sindikatima, poboljšala radne uvjete i sigurnosne standarde, iskorijenila dječji rad te se borila protiv najozbiljnijih oblika izrabljivanja oko tri milijuna domaćih radnica;

| 34. | poziva pakistansku vladu da se prema obećanju pridruži „Programu za bolji rad” pod vodstvom Međunarodne organizacije rada i Međunarodne financijske korporacije kako bi dala zamah poboljšanjima u standardima zdravlja i sigurnosti za radnike; poziva sve one koji su izravno ili neizravno odgovorni za požar u tvornici odjeće Ali Enterprises, uključujući revizorsko društvo Social Accountability i upletene europske trgovce na malo, da onima koji su preživjeli požar napokon isplate pune, dugotrajne i poštene naknade; |
| --- | --- |

34.

poziva pakistansku vladu da se prema obećanju pridruži „Programu za bolji rad” pod vodstvom Međunarodne organizacije rada i Međunarodne financijske korporacije kako bi dala zamah poboljšanjima u standardima zdravlja i sigurnosti za radnike; poziva sve one koji su izravno ili neizravno odgovorni za požar u tvornici odjeće Ali Enterprises, uključujući revizorsko društvo Social Accountability i upletene europske trgovce na malo, da onima koji su preživjeli požar napokon isplate pune, dugotrajne i poštene naknade;

| 35. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i Nacionalnoj skupštini Pakistana, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava i vladama država članica. |
| --- | --- |

35.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i Nacionalnoj skupštini Pakistana, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava i vladama država članica.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/pakistan/docs/2012_feb_eu_pakistan_5_year_engagement_plan_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(3)  SL L 303, 31.10.2012., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0060.

(5)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 323.

(6)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 119.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/79

---

P7_TA(2014)0209

Proturaketni štit za Europu

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o proturaketnom štitu za Europu i njegovim strateškim i političkim posljedicama (2013/2170(INI))

(2017/C 378/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 42. stavak 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 222. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 42. stavak 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 222. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 24. i 42. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji, članke 122. i 196. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Izjavu 37. o članku 222. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 24. i 42. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji, članke 122. i 196. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Izjavu 37. o članku 222. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju koju je Europsko vijeće donijelo 12. prosinca 2003. i izvješće o njezinoj provedbi koje je Europsko vijeće podržalo 11. i 12. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju koju je Europsko vijeće donijelo 12. prosinca 2003. i izvješće o njezinoj provedbi koje je Europsko vijeće podržalo 11. i 12. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir strategiju unutarnje sigurnosti Europske unije koju je Europsko vijeće podržalo 25. i 26. ožujka 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju unutarnje sigurnosti Europske unije koju je Europsko vijeće podržalo 25. i 26. ožujka 2010.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. prosinca 2013. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. prosinca 2013. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici,

| — | uzimajući u obzir strateški koncept za obranu i sigurnost članica Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora, donesen na sastanku na vrhu NATO-a u Lisabonu 19. i 20. studenog 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški koncept za obranu i sigurnost članica Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora, donesen na sastanku na vrhu NATO-a u Lisabonu 19. i 20. studenog 2010.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju sa sastanka na vrhu u Chicagu koju su izdali čelnici država i vlada sa sastanka Sjevernoatlantskog vijeća u Chicagu 20. svibnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju sa sastanka na vrhu u Chicagu koju su izdali čelnici država i vlada sa sastanka Sjevernoatlantskog vijeća u Chicagu 20. svibnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A7-0109/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A7-0109/2014),

| A. | budući da se pitanje protubalističke obrane već ranije pokretalo, ali je postalo aktualnije tijekom proteklih godina zbog porasta prijetnji povezanih s proliferacijom nuklearnog oružja i drugih oružja masovnog uništenja te s proliferacijom balističkih projektila na koje Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora (NATO) i njezini europski saveznici moraju biti u stanju djelotvorno odgovoriti; |
| --- | --- |

A.

budući da se pitanje protubalističke obrane već ranije pokretalo, ali je postalo aktualnije tijekom proteklih godina zbog porasta prijetnji povezanih s proliferacijom nuklearnog oružja i drugih oružja masovnog uništenja te s proliferacijom balističkih projektila na koje Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora (NATO) i njezini europski saveznici moraju biti u stanju djelotvorno odgovoriti;

| B. | budući da bi obrana od balističkih ili drugih vrsta raketnih napada mogla predstavljati pozitivan razvoj u vezi s europskom sigurnosti u kontekstu brzog uspostavljanja međunarodne sigurnosne dinamike te s obzirom na to da nekoliko zemalja i nedržavnih aktera razvijaju raketne tehnologije i različite kemijske, biološke, radiološke i nuklearne obrambene kapacitete u čijem bi se dometu mogao naći europski teritorij; |
| --- | --- |

B.

budući da bi obrana od balističkih ili drugih vrsta raketnih napada mogla predstavljati pozitivan razvoj u vezi s europskom sigurnosti u kontekstu brzog uspostavljanja međunarodne sigurnosne dinamike te s obzirom na to da nekoliko zemalja i nedržavnih aktera razvijaju raketne tehnologije i različite kemijske, biološke, radiološke i nuklearne obrambene kapacitete u čijem bi se dometu mogao naći europski teritorij;

| C. | budući da NATO razvija sposobnost protubalističke obrane u skladu sa svojom središnjom zadaćom razvijanja zajedničke obrane čiji je cilj osiguranje pune pokrivenosti i zaštite cjelokupnog europskog stanovništva, teritorija i oružanih snaga članica NATO-a protiv rastućih prijetnji koje proizlaze iz proliferacije balističkih projektila; |
| --- | --- |

C.

budući da NATO razvija sposobnost protubalističke obrane u skladu sa svojom središnjom zadaćom razvijanja zajedničke obrane čiji je cilj osiguranje pune pokrivenosti i zaštite cjelokupnog europskog stanovništva, teritorija i oružanih snaga članica NATO-a protiv rastućih prijetnji koje proizlaze iz proliferacije balističkih projektila;

| D. | budući da bitan doprinos Sjedinjenih Država protubalističkoj obrani dolazi u obliku potvrde predanosti NATO-u te sigurnosti Europe i njezinih saveznika te naglašava važnost prekoatlantske veze, a to se odražava u već raspoređenoj opremi u Rumunjskoj i skorom raspoređivanju dodatne opreme u Poljskoj; |
| --- | --- |

D.

budući da bitan doprinos Sjedinjenih Država protubalističkoj obrani dolazi u obliku potvrde predanosti NATO-u te sigurnosti Europe i njezinih saveznika te naglašava važnost prekoatlantske veze, a to se odražava u već raspoređenoj opremi u Rumunjskoj i skorom raspoređivanju dodatne opreme u Poljskoj;

| E. | budući da će se zajednička sigurnosna i obrambena politika razvijati u potpunoj komplementarnosti s NATO-om u okviru strateškog partnerstva sklopljenog između EU-a i NATO-a kako je to potvrdilo Europsko vijeće 19. prosinca 2013.; |
| --- | --- |

E.

budući da će se zajednička sigurnosna i obrambena politika razvijati u potpunoj komplementarnosti s NATO-om u okviru strateškog partnerstva sklopljenog između EU-a i NATO-a kako je to potvrdilo Europsko vijeće 19. prosinca 2013.;

| 1. | smatra da se razvojem i primjenom protubalističkih tehnologija stvaraju nove dinamike za europsku sigurnost te zbog toga države članice trebaju voditi računa o posljedicama protubalističke obrane na svoju sigurnost; |
| --- | --- |

1.

smatra da se razvojem i primjenom protubalističkih tehnologija stvaraju nove dinamike za europsku sigurnost te zbog toga države članice trebaju voditi računa o posljedicama protubalističke obrane na svoju sigurnost;

| 2. | podsjeća na to da se razvijaju i izrađuju mjere protubalističke obrane NATO-a radi obrane njegovih država članica od potencijalnih napada balističkim projektilima; poziva potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da nastavi provoditi strateško partnerstvo s NATO-om vodeći računa o pitanju protubalističke obrane kojom bi se trebala osigurati puna pokrivenost i zaštita za sve države članice EU-a i tako izbjeći situacija u kojoj bi se razina postignute sigurnosti na bilo koji način razlikovala među državama članicama; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na to da se razvijaju i izrađuju mjere protubalističke obrane NATO-a radi obrane njegovih država članica od potencijalnih napada balističkim projektilima; poziva potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da nastavi provoditi strateško partnerstvo s NATO-om vodeći računa o pitanju protubalističke obrane kojom bi se trebala osigurati puna pokrivenost i zaštita za sve države članice EU-a i tako izbjeći situacija u kojoj bi se razina postignute sigurnosti na bilo koji način razlikovala među državama članicama;

| 3. | pozdravlja postignuće privremene sposobnosti protubalističke obrane NATO-a kojim će se u okviru postojećih sredstava osigurati najveća moguća pokrivenost za obranu stanovništva, područja i oružanih snaga diljem država južne Europe koje su članice NATO-a od napada balističkim projektilima; pozdravlja isto tako cilj prema kojem bi se do kraja desetljeća osigurala puna pokrivenost i zaštita za europske države koje su članice NATO-a; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja postignuće privremene sposobnosti protubalističke obrane NATO-a kojim će se u okviru postojećih sredstava osigurati najveća moguća pokrivenost za obranu stanovništva, područja i oružanih snaga diljem država južne Europe koje su članice NATO-a od napada balističkim projektilima; pozdravlja isto tako cilj prema kojem bi se do kraja desetljeća osigurala puna pokrivenost i zaštita za europske države koje su članice NATO-a;

| 4. | ističe da se inicijative EU-a, poput udruživanja i dijeljenja, mogu pokazati korisnima u jačanju suradnje među državama članicama na područjima protubalističke obrane i provođenja zajedničkog istraživačkog i razvojnog rada; primjećuje da bi se tom suradnjom na dugoročnom planu europska obrambena industrija mogla dodatno konsolidirati; |
| --- | --- |

4.

ističe da se inicijative EU-a, poput udruživanja i dijeljenja, mogu pokazati korisnima u jačanju suradnje među državama članicama na područjima protubalističke obrane i provođenja zajedničkog istraživačkog i razvojnog rada; primjećuje da bi se tom suradnjom na dugoročnom planu europska obrambena industrija mogla dodatno konsolidirati;

| 5. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje, Komisiju, Europsku obrambenu agenciju i Vijeće da uključe pitanja u vezi s protubalističkom obranom u buduće sigurnosne strategije, studije i bijele knjige; |
| --- | --- |

5.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje, Komisiju, Europsku obrambenu agenciju i Vijeće da uključe pitanja u vezi s protubalističkom obranom u buduće sigurnosne strategije, studije i bijele knjige;

| 6. | ističe da se zbog financijske krize i rezova u proračunu nedovoljno sredstava ulaže u održavanje zadovoljavajuće razine obrambenih sposobnosti i što vodi smanjenju vojnih sposobnosti i industrijskih kapaciteta EU-a; |
| --- | --- |

6.

ističe da se zbog financijske krize i rezova u proračunu nedovoljno sredstava ulaže u održavanje zadovoljavajuće razine obrambenih sposobnosti i što vodi smanjenju vojnih sposobnosti i industrijskih kapaciteta EU-a;

| 7. | ističe da plan protubalističke obrane NATO-a nije ni na koji način usmjeren protiv Rusije te da je NATO spreman raditi zajedno s Rusijom na temelju pretpostavke o suradnji između dvaju neovisnih sustava protubalističke obrane odnosno sustava protubalističke obrane NATO-a i sustava Rusije; naglašava činjenicu da bi se djelotvornom suradnjom s Rusijom mogle ostvariti mjerljive koristi te da se ona mora ostvarivati na temelju potpunog reciprociteta i transparentnosti jer je stvaranje većeg obostranog povjerenja ključno za postupan razvoj te suradnje; primjećuje u vezi s time da je približavanje ruskih raketa granicama NATO-a i EU-a kontraproduktivno; |
| --- | --- |

7.

ističe da plan protubalističke obrane NATO-a nije ni na koji način usmjeren protiv Rusije te da je NATO spreman raditi zajedno s Rusijom na temelju pretpostavke o suradnji između dvaju neovisnih sustava protubalističke obrane odnosno sustava protubalističke obrane NATO-a i sustava Rusije; naglašava činjenicu da bi se djelotvornom suradnjom s Rusijom mogle ostvariti mjerljive koristi te da se ona mora ostvarivati na temelju potpunog reciprociteta i transparentnosti jer je stvaranje većeg obostranog povjerenja ključno za postupan razvoj te suradnje; primjećuje u vezi s time da je približavanje ruskih raketa granicama NATO-a i EU-a kontraproduktivno;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima država članica, Parlamentarnoj skupštini NATO-a i glavnom tajniku NATO-a. |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima država članica, Parlamentarnoj skupštini NATO-a i glavnom tajniku NATO-a.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/81 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/81

---

P7_TA(2014)0210

Europski ribarski sektor i sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Tajlanda

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o trenutačnoj situaciji i budućim izgledima europskog sektora ribarstva u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Tajlanda (2013/2179(INI))

(2017/C 378/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 5. UEU-a o odnosima EU-a s ostatkom svijeta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 5. UEU-a o odnosima EU-a s ostatkom svijeta,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (Uredba IUU) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (Uredba IUU) (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. listopada 2011. naslovljenu „Obnovljena strategija EU-a 2011. – 2014. za društveno odgovorno poslovanje” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. listopada 2011. naslovljenu „Obnovljena strategija EU-a 2011. – 2014. za društveno odgovorno poslovanje” (COM(2011)0681),

| — | uzimajući u obzir Pisana pitanja E-000618/2013 od 22. siječnja 2013. o zlostavljanjima u maloprodajnim opskrbnih lancima i E-002894/2013 od 13. ožujka 2013. o sporazumu o slobodnoj trgovini s Tajlandom i dječjem radu u industriji konzerviranja te Komisijine odgovore na njih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pisana pitanja E-000618/2013 od 22. siječnja 2013. o zlostavljanjima u maloprodajnim opskrbnih lancima i E-002894/2013 od 13. ožujka 2013. o sporazumu o slobodnoj trgovini s Tajlandom i dječjem radu u industriji konzerviranja te Komisijine odgovore na njih,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike (2),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0130/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0130/2014),

| A. | budući da europski sektor ribarstva izlazi iz razdoblja krize koja zahvaća sektore ulova, prerade i akvakulture te s obzirom na to da ta situacija izrazito oslabljuje njegovu konkurentnost, povrh svega u doba liberalizacije globalnog tržišta te kada određene zemlje u razvoju s obilnim pomorskim resursima postaju nove ribolovne sile; |
| --- | --- |

A.

budući da europski sektor ribarstva izlazi iz razdoblja krize koja zahvaća sektore ulova, prerade i akvakulture te s obzirom na to da ta situacija izrazito oslabljuje njegovu konkurentnost, povrh svega u doba liberalizacije globalnog tržišta te kada određene zemlje u razvoju s obilnim pomorskim resursima postaju nove ribolovne sile;

| B. | budući da su europske industrije ribarstva i prerade ključne za opskrbu hranom europskih građana te temelj održavanja obalnih područja koja uvelike ovise o tim aktivnostima; budući da će preživljavanje tog sektora biti ugroženo ako EU liberalizira trgovinu proizvoda ribarstva sa zemljama u razvoju koje žele izvoziti svoje proizvode na ključno tržište Zajednice, osobito ako im je ponuđena nulta stopa carine; |
| --- | --- |

B.

budući da su europske industrije ribarstva i prerade ključne za opskrbu hranom europskih građana te temelj održavanja obalnih područja koja uvelike ovise o tim aktivnostima; budući da će preživljavanje tog sektora biti ugroženo ako EU liberalizira trgovinu proizvoda ribarstva sa zemljama u razvoju koje žele izvoziti svoje proizvode na ključno tržište Zajednice, osobito ako im je ponuđena nulta stopa carine;

| C. | budući da je EU vodeći svjetski uvoznik proizvoda ribarstva te da ovisnost o uvozu čini tržište Zajednice vrlo privlačnim za izvoznike, pogotovo imajući na umu da potražnja za proizvodima ribarstva u EU-u godišnje raste za 1,5 %; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU vodeći svjetski uvoznik proizvoda ribarstva te da ovisnost o uvozu čini tržište Zajednice vrlo privlačnim za izvoznike, pogotovo imajući na umu da potražnja za proizvodima ribarstva u EU-u godišnje raste za 1,5 %;

| D. | budući da je Tajland vodeći svjetski proizvođač konzervirane tune s 46 % svjetske proizvodnje te da izvoz konzervirane tune u EU, više od 90 000 tona godišnje, čini gotovo 20 % ukupnog uvoza iz trećih zemalja u Zajednicu, te da su Sjedinjene Američke Države, EU i Japan vodeća odredišna tržišta za izvoz tajlandskih proizvoda ribarstva; |
| --- | --- |

D.

budući da je Tajland vodeći svjetski proizvođač konzervirane tune s 46 % svjetske proizvodnje te da izvoz konzervirane tune u EU, više od 90 000 tona godišnje, čini gotovo 20 % ukupnog uvoza iz trećih zemalja u Zajednicu, te da su Sjedinjene Američke Države, EU i Japan vodeća odredišna tržišta za izvoz tajlandskih proizvoda ribarstva;

| E. | budući da je Tajland vodeći svjetski uvoznik svježe, ohlađene i zamrznute tune za svoju industriju konzerviranja; |
| --- | --- |

E.

budući da je Tajland vodeći svjetski uvoznik svježe, ohlađene i zamrznute tune za svoju industriju konzerviranja;

| F. | budući da se 80 % tune konzumira u konzerviranom obliku te da se, prema najnovijim dostupnim podacima baze FishStat Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO), 21 % svjetske proizvodnje konzervirane tune i pripravaka tune ostvaruje u EU-u, a ostalih 79 % u trećim zemljama, većinom onima u razvoju; |
| --- | --- |

F.

budući da se 80 % tune konzumira u konzerviranom obliku te da se, prema najnovijim dostupnim podacima baze FishStat Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO), 21 % svjetske proizvodnje konzervirane tune i pripravaka tune ostvaruje u EU-u, a ostalih 79 % u trećim zemljama, većinom onima u razvoju;

| G. | uzimajući u obzir trgovinsko, gospodarsko i strateško značenje Tajlanda za EU te znatne koristi od sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Tajlanda za gospodarstvo EU-a u cjelini; |
| --- | --- |

G.

uzimajući u obzir trgovinsko, gospodarsko i strateško značenje Tajlanda za EU te znatne koristi od sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Tajlanda za gospodarstvo EU-a u cjelini;

| H. | budući da EU podupire regionalnu integraciju među državama članicama ASEAN-a (Zajednice naroda jugoistočne Azije), budući da sporazum o slobodnoj trgovini s Tajlandom čini glavni stup tog procesa integracije, čiji je konačni cilj sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini između tih dviju regija u budućnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da EU podupire regionalnu integraciju među državama članicama ASEAN-a (Zajednice naroda jugoistočne Azije), budući da sporazum o slobodnoj trgovini s Tajlandom čini glavni stup tog procesa integracije, čiji je konačni cilj sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini između tih dviju regija u budućnosti;

| I. | Budući da je potpisivanje sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a prioritet za EU od 2007., uz nadu da će mu se priključiti Indonezija, Malezija, Filipini, Singapur, Tajland, Brunej Darussalam i Vijetnam; budući da je nedovoljan napredak u pregovorima o tom regionalnom sporazumu doveo do otvaranja bilateralnih pregovora s državama članicama ASEAN-a, uključujući Tajland, s političkom obvezom sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini unutar razdoblja od dvije godine; |
| --- | --- |

I.

Budući da je potpisivanje sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a prioritet za EU od 2007., uz nadu da će mu se priključiti Indonezija, Malezija, Filipini, Singapur, Tajland, Brunej Darussalam i Vijetnam; budući da je nedovoljan napredak u pregovorima o tom regionalnom sporazumu doveo do otvaranja bilateralnih pregovora s državama članicama ASEAN-a, uključujući Tajland, s političkom obvezom sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini unutar razdoblja od dvije godine;

| J. | budući da, ako se Tajland, Indonezija i Filipini ubroje u regiju središnjeg i zapadnog Pacifika, proizvodnja konzervirane tune u regiji čini gotovo polovinu svjetske proizvodnje; |
| --- | --- |

J.

budući da, ako se Tajland, Indonezija i Filipini ubroje u regiju središnjeg i zapadnog Pacifika, proizvodnja konzervirane tune u regiji čini gotovo polovinu svjetske proizvodnje;

| K. | budući da su izmjene u pogledu proizvođača konzervirane tune i proizvodnje fileta tune popraćene trendom prema globalnoj opskrbi zemalja s prerađivačkom industrijom i niskim troškovima proizvodnje koje se nalaze u blizini sirovina (npr., Tajland, Filipini, Indonezija, Papua Nova Gvineja i Ekvador) te da se povećava broj zemalja koje sudjeluju u proizvodnji i izvozu konzervirane tune; |
| --- | --- |

K.

budući da su izmjene u pogledu proizvođača konzervirane tune i proizvodnje fileta tune popraćene trendom prema globalnoj opskrbi zemalja s prerađivačkom industrijom i niskim troškovima proizvodnje koje se nalaze u blizini sirovina (npr., Tajland, Filipini, Indonezija, Papua Nova Gvineja i Ekvador) te da se povećava broj zemalja koje sudjeluju u proizvodnji i izvozu konzervirane tune;

| L. | budući da su Tajland i Filipini vodeće zemlje izvoznice pripravaka tune i konzervirane tune u EU te da se izvoz Tajlanda povećao za 20 %, a izvoz Filipina smanjio za 5 %; |
| --- | --- |

L.

budući da su Tajland i Filipini vodeće zemlje izvoznice pripravaka tune i konzervirane tune u EU te da se izvoz Tajlanda povećao za 20 %, a izvoz Filipina smanjio za 5 %;

| M. | budući da bi sniženje carine za konzerviranu tunu i pripravke tune za posljedicu moglo imati smanjenje povlastica za zemlje AKP-a te korisnike sustava općih povlastica (OSP+), prema kojem se treće zemlje obvezuju, u zamjenu za carinske povlastice, na ispunjavanje određenih politika u pitanjima kao što su poštovanje ljudskih, radničkih prava i okoliša te dobro upravljanje; |
| --- | --- |

M.

budući da bi sniženje carine za konzerviranu tunu i pripravke tune za posljedicu moglo imati smanjenje povlastica za zemlje AKP-a te korisnike sustava općih povlastica (OSP+), prema kojem se treće zemlje obvezuju, u zamjenu za carinske povlastice, na ispunjavanje određenih politika u pitanjima kao što su poštovanje ljudskih, radničkih prava i okoliša te dobro upravljanje;

| N. | budući da bi sniženje carine također uzrokovalo poremećaje na europskom tržištu s obzirom na to da se pretežni dio industrije konzerviranja tune EU-a nalazi u regijama koje izrazito ovise o ribarstvu, kao što su Galicija, Bretanja, Azori (najudaljenija regija), Baskija i Sardinija; budući da je industrija tune EU-a drugi najveći proizvođač konzervirane tune na svijetu i da je njezina duga tradicija rada ključna u pogledu stvaranja dodane vrijednosti i otvaranja radnih mjesta unutar EU-a uz jamčenje najviših mogućih standarda socijalne, ekološke, zdravstvene i higijenske zaštite; |
| --- | --- |

N.

budući da bi sniženje carine također uzrokovalo poremećaje na europskom tržištu s obzirom na to da se pretežni dio industrije konzerviranja tune EU-a nalazi u regijama koje izrazito ovise o ribarstvu, kao što su Galicija, Bretanja, Azori (najudaljenija regija), Baskija i Sardinija; budući da je industrija tune EU-a drugi najveći proizvođač konzervirane tune na svijetu i da je njezina duga tradicija rada ključna u pogledu stvaranja dodane vrijednosti i otvaranja radnih mjesta unutar EU-a uz jamčenje najviših mogućih standarda socijalne, ekološke, zdravstvene i higijenske zaštite;

| O. | budući da je osnovni cilj povlaštenih pravila o podrijetlu uspostaviti odgovarajuću gospodarsku vezu između proizvoda koji se uvoze u EU i zemalja kojima su na temelju toga dodijeljene povlastice kako bi se osiguralo da te povlastice ne budu protupravno usmjerene u korist drugih zemalja kojima nisu bile namijenjene; |
| --- | --- |

O.

budući da je osnovni cilj povlaštenih pravila o podrijetlu uspostaviti odgovarajuću gospodarsku vezu između proizvoda koji se uvoze u EU i zemalja kojima su na temelju toga dodijeljene povlastice kako bi se osiguralo da te povlastice ne budu protupravno usmjerene u korist drugih zemalja kojima nisu bile namijenjene;

| P. | budući da se, kada je riječ o trgovini proizvodima ribarstva, govori o trgovini prirodnim resursom na čiju održivost utječe niz čimbenika, uključujući dobro upravljanje te održivo iskorištavanje ribarstvenih resursa, nadzor nad nezakonitim ribolovom, onečišćenje, klimatske promjene i tržišna potražnja; budući da svi ti vanjski čimbenici utječu na međunarodnu trgovinu proizvodima ribarstva te da bi se proizvode ribarstva stoga trebalo smatrati osjetljivim proizvodima podložnima posebnoj zaštiti; |
| --- | --- |

P.

budući da se, kada je riječ o trgovini proizvodima ribarstva, govori o trgovini prirodnim resursom na čiju održivost utječe niz čimbenika, uključujući dobro upravljanje te održivo iskorištavanje ribarstvenih resursa, nadzor nad nezakonitim ribolovom, onečišćenje, klimatske promjene i tržišna potražnja; budući da svi ti vanjski čimbenici utječu na međunarodnu trgovinu proizvodima ribarstva te da bi se proizvode ribarstva stoga trebalo smatrati osjetljivim proizvodima podložnima posebnoj zaštiti;

| Q. | budući da je odgovarajuća i konstantna opskrba sirovinom ključna za daljnje održavanje i gospodarski razvoj poduzeća za preradu tune u EU-u; |
| --- | --- |

Q.

budući da je odgovarajuća i konstantna opskrba sirovinom ključna za daljnje održavanje i gospodarski razvoj poduzeća za preradu tune u EU-u;

| R. | budući da Svjetska trgovinska organizacija (WTO) zagovara slobodnu trgovinu kao instrument rasta čiji je cilj održivi razvoj u socijalnom, gospodarskom i ekološkom smislu; |
| --- | --- |

R.

budući da Svjetska trgovinska organizacija (WTO) zagovara slobodnu trgovinu kao instrument rasta čiji je cilj održivi razvoj u socijalnom, gospodarskom i ekološkom smislu;

| S. | budući da su trgovinska pravila stoga ključan temelj osiguravanja povoljnosti trgovine i ispunjavanja ciljeva zaštite zdravlja i okoliša uz jamčenje odgovarajućeg upravljanja prirodnim resursima; |
| --- | --- |

S.

budući da su trgovinska pravila stoga ključan temelj osiguravanja povoljnosti trgovine i ispunjavanja ciljeva zaštite zdravlja i okoliša uz jamčenje odgovarajućeg upravljanja prirodnim resursima;

| T. | budući da je globalizacijom uvelike povećana količina ribe kojom se trguje na međunarodnom tržištu te da je raširena zabrinutost da u mnogim zemljama koje se bave proizvodnjom nedostaju dovoljna sredstva za održivo upravljanje ribljim stokovima i/ili njihovo iskorištavanje, osiguravanje odgovarajuće razine higijenske i zdravstvene zaštite, ublažavanje ekološkog učinka ribolova i akvakulture te osiguravanje općenito poštovanja ljudskih prava i posebice promicanje radničkih prava i socijalnih uvjeta; |
| --- | --- |

T.

budući da je globalizacijom uvelike povećana količina ribe kojom se trguje na međunarodnom tržištu te da je raširena zabrinutost da u mnogim zemljama koje se bave proizvodnjom nedostaju dovoljna sredstva za održivo upravljanje ribljim stokovima i/ili njihovo iskorištavanje, osiguravanje odgovarajuće razine higijenske i zdravstvene zaštite, ublažavanje ekološkog učinka ribolova i akvakulture te osiguravanje općenito poštovanja ljudskih prava i posebice promicanje radničkih prava i socijalnih uvjeta;

| U. | budući da neki trgovinski partneri EU-a pokazuju nedostatke kad je riječ o trima aspektima održivog razvoja ribarstva: društvenom, gospodarskom i ekološkom aspektu; |
| --- | --- |

U.

budući da neki trgovinski partneri EU-a pokazuju nedostatke kad je riječ o trima aspektima održivog razvoja ribarstva: društvenom, gospodarskom i ekološkom aspektu;

| V. | budući da održivo upravljanje stokovima tune jamči pet regionalnih organizacija za ribolov tune; budući da je međunarodna suradnja između država i regionalnih organizacija za ribolov presudna za očuvanje održivosti stokova tune; |
| --- | --- |

V.

budući da održivo upravljanje stokovima tune jamči pet regionalnih organizacija za ribolov tune; budući da je međunarodna suradnja između država i regionalnih organizacija za ribolov presudna za očuvanje održivosti stokova tune;

| W. | budući da su Međunarodna organizacija rada i različite nevladine organizacije nedavno otkrile ozbiljne nedostatke kad je riječ o socijalnim i radnim uvjetima te poštovanju ljudskih prava u tajlandskoj ribarskoj industriji; budući da su mediji izvijestili, a tajlandska vlada priznala da se određeni sektor tajlandske industrije ribarstva koristi prisilnim radom imigranata koji su žrtve trgovine ljudima te da se dva multinacionalna poduzeća za proizvodnju konzervirane tune u Tajlandu koriste dječjim radom; |
| --- | --- |

W.

budući da su Međunarodna organizacija rada i različite nevladine organizacije nedavno otkrile ozbiljne nedostatke kad je riječ o socijalnim i radnim uvjetima te poštovanju ljudskih prava u tajlandskoj ribarskoj industriji; budući da su mediji izvijestili, a tajlandska vlada priznala da se određeni sektor tajlandske industrije ribarstva koristi prisilnim radom imigranata koji su žrtve trgovine ljudima te da se dva multinacionalna poduzeća za proizvodnju konzervirane tune u Tajlandu koriste dječjim radom;

| X. | budući da je, prema FAO-u, uobičajeno da susjedne obalne zemlje zaplijene tajlandska ribarska plovila, a kapetane optuže za nezakoniti ribolov ili neovlašteni ulazak u svoj isključivi gospodarski pojas; |
| --- | --- |

X.

budući da je, prema FAO-u, uobičajeno da susjedne obalne zemlje zaplijene tajlandska ribarska plovila, a kapetane optuže za nezakoniti ribolov ili neovlašteni ulazak u svoj isključivi gospodarski pojas;

| Y. | budući da su tijekom 2013. španjolske vlasti odbile istovar i stavljanje na tržište tune iz ribarskih plovila sa zastavom Gane zbog sudjelovanja u nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu neispunjavanjem mjera upravljanja Međunarodne komisije za očuvanje atlantske tune, a većina tih plovila surađivala je s privatnim poduzećima iz Tajlanda; |
| --- | --- |

Y.

budući da su tijekom 2013. španjolske vlasti odbile istovar i stavljanje na tržište tune iz ribarskih plovila sa zastavom Gane zbog sudjelovanja u nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu neispunjavanjem mjera upravljanja Međunarodne komisije za očuvanje atlantske tune, a većina tih plovila surađivala je s privatnim poduzećima iz Tajlanda;

| Z. | budući da su posljednjih mjeseci u EU-u odbijene brojne pošiljke konzervi tune uvezene iz Tajlanda zbog nedovoljne termičke obrade, ključnog postupka za neutraliziranje mikroorganizama koji bi u suprotnom slučaju predstavljali rizik za ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

Z.

budući da su posljednjih mjeseci u EU-u odbijene brojne pošiljke konzervi tune uvezene iz Tajlanda zbog nedovoljne termičke obrade, ključnog postupka za neutraliziranje mikroorganizama koji bi u suprotnom slučaju predstavljali rizik za ljudsko zdravlje;

| 1. | traži da se riblji proizvodi, kao što je tuna u konzervi uvezena iz Tajlanda, koji bi mogli narušiti proizvodnju i tržište tih proizvoda u EU-u, tretiraju kao osjetljivi proizvodi; nadalje, smatra da bi se sve odluke u vezi s većim pristupom tajlandske tune u konzervi i prerađene tune trebalo donijeti isključivo nakon stroge procjene učinka i u bliskoj suradnji s industrijom radi analize i ocjene potencijalnog učinka koji bi takav veći pristup mogao imati na prerađivačku industriju i marketing prehrambenih proizvoda iz mora u EU-u; |
| --- | --- |

1.

traži da se riblji proizvodi, kao što je tuna u konzervi uvezena iz Tajlanda, koji bi mogli narušiti proizvodnju i tržište tih proizvoda u EU-u, tretiraju kao osjetljivi proizvodi; nadalje, smatra da bi se sve odluke u vezi s većim pristupom tajlandske tune u konzervi i prerađene tune trebalo donijeti isključivo nakon stroge procjene učinka i u bliskoj suradnji s industrijom radi analize i ocjene potencijalnog učinka koji bi takav veći pristup mogao imati na prerađivačku industriju i marketing prehrambenih proizvoda iz mora u EU-u;

| 2. | traži da stavljanje tajlandskih konzervi i pripravaka ribe, školjki i rakova na tržište EU-a i dalje bude podložno trenutačnoj carini te da ti proizvodi stoga budu izuzeti iz carinskih sniženja; preporuča da bi za konzerviranu ribu i njezine pripravke, školjke i rakove trebalo uspostaviti duga prijelazna razdoblja i obveze djelomične liberalizacije, uključujući uvođenje kvota, ako se uvedu sniženja carina kako bi se očuvala konkurentnost industrije tune u Zajednici i očuvala važna aktivnost i socijalna dimenzija (otvaranje 25 000 izravnih i 54 000 neizravnih radnih mjesta) koju industrija tune ima na teritoriju EU-a; |
| --- | --- |

2.

traži da stavljanje tajlandskih konzervi i pripravaka ribe, školjki i rakova na tržište EU-a i dalje bude podložno trenutačnoj carini te da ti proizvodi stoga budu izuzeti iz carinskih sniženja; preporuča da bi za konzerviranu ribu i njezine pripravke, školjke i rakove trebalo uspostaviti duga prijelazna razdoblja i obveze djelomične liberalizacije, uključujući uvođenje kvota, ako se uvedu sniženja carina kako bi se očuvala konkurentnost industrije tune u Zajednici i očuvala važna aktivnost i socijalna dimenzija (otvaranje 25 000 izravnih i 54 000 neizravnih radnih mjesta) koju industrija tune ima na teritoriju EU-a;

| 3. | zahtijeva da se prije pružanja bilo kakvih carinskih ustupaka ili donošenja drugih propisa po potrebi provedu stroge ocjene učinka kako bi se analizirao i ocijenio učinak koji bi takvi ustupci ili propisi mogli imati na prerađivačku i marketinšku industriju morskih proizvoda u EU-u; |
| --- | --- |

3.

zahtijeva da se prije pružanja bilo kakvih carinskih ustupaka ili donošenja drugih propisa po potrebi provedu stroge ocjene učinka kako bi se analizirao i ocijenio učinak koji bi takvi ustupci ili propisi mogli imati na prerađivačku i marketinšku industriju morskih proizvoda u EU-u;

| 4. | poziva, u slučaju osjetljivih proizvoda, na potpuno poštovanje utvrđenih i strogih dosljednih pravila o podrijetlu, koje treba provoditi bez iznimke te da se kumulacija strogo ograniči na one proizvode u čijem je slučaju Tajland uglavnom zemlja prerade a ne ribolova; |
| --- | --- |

4.

poziva, u slučaju osjetljivih proizvoda, na potpuno poštovanje utvrđenih i strogih dosljednih pravila o podrijetlu, koje treba provoditi bez iznimke te da se kumulacija strogo ograniči na one proizvode u čijem je slučaju Tajland uglavnom zemlja prerade a ne ribolova;

| 5. | zahtijeva da tuna u konzervi i drugi riblji proizvodi iz Tajlanda što je više moguće podliježu jednakim uvjetima tržišnog natjecanja kao i riblji proizvodi iz EU-a; smatra kako to posebno znači da sporazum mora uključivati ambiciozno poglavlje o trgovini i održivom razvoju kojim bi se Tajland obvezao na poštovanje, promicanje i provedbu međunarodno priznatih radnih standarda utvrđenih temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada, uključujući one o prisilnom radu i dječjem radu; nadalje smatra da bi trebalo nužno osigurati poštovanje ljudskih prava, zaštitu okoliša, očuvanje i održivo iskorištavanje ribolovnih resursa, borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te sukladnost sa sanitarnim i fitosanitarnim propisima EU-a; stoga smatra da bi Komisija trebala redovito izvještavati Parlament o tome poštuje li Tajland gore navedene obveze; |
| --- | --- |

5.

zahtijeva da tuna u konzervi i drugi riblji proizvodi iz Tajlanda što je više moguće podliježu jednakim uvjetima tržišnog natjecanja kao i riblji proizvodi iz EU-a; smatra kako to posebno znači da sporazum mora uključivati ambiciozno poglavlje o trgovini i održivom razvoju kojim bi se Tajland obvezao na poštovanje, promicanje i provedbu međunarodno priznatih radnih standarda utvrđenih temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada, uključujući one o prisilnom radu i dječjem radu; nadalje smatra da bi trebalo nužno osigurati poštovanje ljudskih prava, zaštitu okoliša, očuvanje i održivo iskorištavanje ribolovnih resursa, borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te sukladnost sa sanitarnim i fitosanitarnim propisima EU-a; stoga smatra da bi Komisija trebala redovito izvještavati Parlament o tome poštuje li Tajland gore navedene obveze;

| 6. | poziva Komisiju da osigura učinkovitu provedbu Uredbe o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu (Uredbu IUU) te da se pobrine za to da pregovori o sporazumu o slobodnoj trgovini rezultiraju izričitim upućivanjem na Uredbu o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu u osnovnom tekstu sporazuma; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da osigura učinkovitu provedbu Uredbe o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu (Uredbu IUU) te da se pobrine za to da pregovori o sporazumu o slobodnoj trgovini rezultiraju izričitim upućivanjem na Uredbu o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu u osnovnom tekstu sporazuma;

| 7. | smatra da je najbolji način osiguravanja potpune suradnje Tajlanda u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova uključivanje izričitog upućivanja na Uredbu IUU u tekst sporazuma o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

7.

smatra da je najbolji način osiguravanja potpune suradnje Tajlanda u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova uključivanje izričitog upućivanja na Uredbu IUU u tekst sporazuma o slobodnoj trgovini;

| 8. | traži da se u sporazum o slobodnoj trgovini uvrsti zahtjev o pridržavanju sporazuma Međunarodne organizacije rada te veću transparentnost, veći nadzor, pregled i veću sljedivost u sektoru ribarstva u Tajlandu kako bi se omogućilo praćenje ribolovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

8.

traži da se u sporazum o slobodnoj trgovini uvrsti zahtjev o pridržavanju sporazuma Međunarodne organizacije rada te veću transparentnost, veći nadzor, pregled i veću sljedivost u sektoru ribarstva u Tajlandu kako bi se omogućilo praćenje ribolovnih aktivnosti;

| 9. | ustraje u osiguravanju sljedivosti proizvodâ kao ključnog elementa zaštite ljudskog zdravlja i okoliša, kao i osnovnog čimbenika i instrumenta kontrole nezakonitog ribolova; |
| --- | --- |

9.

ustraje u osiguravanju sljedivosti proizvodâ kao ključnog elementa zaštite ljudskog zdravlja i okoliša, kao i osnovnog čimbenika i instrumenta kontrole nezakonitog ribolova;

| 10. | zahtijeva da sporazum o slobodnoj trgovini bude sukladan s ostalim politikama Zajednice kao i s promicanjem strategija društvene odgovornosti poduzećâ; poziva na uvođenje zaštitnih klauzula; |
| --- | --- |

10.

zahtijeva da sporazum o slobodnoj trgovini bude sukladan s ostalim politikama Zajednice kao i s promicanjem strategija društvene odgovornosti poduzećâ; poziva na uvođenje zaštitnih klauzula;

| 11. | naglašava da će se u odluci Parlamenta o davanju pristanka sporazumu o slobodnoj trgovini uzeti u obzir cjelokupni ishod pregovora, uključujući onih u ribarskom sektoru; |
| --- | --- |

11.

naglašava da će se u odluci Parlamenta o davanju pristanka sporazumu o slobodnoj trgovini uzeti u obzir cjelokupni ishod pregovora, uključujući onih u ribarskom sektoru;

| 12. | poziva na recipročnost kad je riječ o pristupu tržištu te iskorjenjivanje svih vrsta diskriminacije u uslužnom sektoru; |
| --- | --- |

12.

poziva na recipročnost kad je riječ o pristupu tržištu te iskorjenjivanje svih vrsta diskriminacije u uslužnom sektoru;

| 13. | nada se da će Tajland, kao najveći svjetski izvoznik konzervirane tune, sudjelovati u trima regionalnim organizacijama za ribolov tune u toj regiji i surađivati s njima, točnije, s Međuameričkom komisijom za tropske tune, Komisijom za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i Regionalnom organizacijom za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku te Regionalnom organizacijom za ribolov tune u Indijskom oceanu čiji je član; |
| --- | --- |

13.

nada se da će Tajland, kao najveći svjetski izvoznik konzervirane tune, sudjelovati u trima regionalnim organizacijama za ribolov tune u toj regiji i surađivati s njima, točnije, s Međuameričkom komisijom za tropske tune, Komisijom za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i Regionalnom organizacijom za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku te Regionalnom organizacijom za ribolov tune u Indijskom oceanu čiji je član;

| 14. | podupire politiku očuvanja i održivog upravljanja ribarstvenim resursima; |
| --- | --- |

14.

podupire politiku očuvanja i održivog upravljanja ribarstvenim resursima;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 286, 29.10.2008., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0461.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/85 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/85

---

P7_TA(2014)0211

Europska gastronomska baština: kulturni i obrazovni aspekti

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o europskoj gastronomskoj baštini: kulturni i obrazovni aspekti (2013/2181(INI))

(2017/C 378/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju potrošača o hrani (COM(2008)0040), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju potrošača o hrani (COM(2008)0040),

| — | uzimajući u obzir izvješće o prehrani UNESCO-a iz 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o prehrani UNESCO-a iz 2002.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske zdravstvene organizacije pod naslovom „Food and Nutrition Policy for Schools” („Hrana i prehrambena politika za škole”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske zdravstvene organizacije pod naslovom „Food and Nutrition Policy for Schools” („Hrana i prehrambena politika za škole”),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 30. svibnja 2007. pod naslovom „Europska strategija u vezi sa zdravstvenim problemima povezanima s prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću” (COM(2007)0279), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 30. svibnja 2007. pod naslovom „Europska strategija u vezi sa zdravstvenim problemima povezanima s prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću” (COM(2007)0279),

| — | uzimajući u obzir zaključke europske ministarske konferencije Svjetske zdravstvene organizacije o prehrani i nezaraznim bolestima u okviru strategije Zdravlje 2020. održane u Beču 4. i 5. srpnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke europske ministarske konferencije Svjetske zdravstvene organizacije o prehrani i nezaraznim bolestima u okviru strategije Zdravlje 2020. održane u Beču 4. i 5. srpnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine od 17. listopada 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine od 17. listopada 2003.,

| — | uzimajući u obzir upis mediteranske prehrane na Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine UNESCO-a 16. studenog 2010. i 4. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir upis mediteranske prehrane na Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine UNESCO-a 16. studenog 2010. i 4. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir upis francuskog gastronomskog objeda na Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine UNESCO-a (odluka 5.COM 6.14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir upis francuskog gastronomskog objeda na Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine UNESCO-a (odluka 5.COM 6.14),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A7-0127/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A7-0127/2014),

Obrazovni aspekti

| A. | budući da su sadašnje i buduće zdravstveno stanje i blagostanje stanovništva uvjetovani načinom prehrane i okolišem pa samim time i vrstom poljoprivredne djelatnosti, ribolova i uzgoja životinja; |
| --- | --- |

A.

budući da su sadašnje i buduće zdravstveno stanje i blagostanje stanovništva uvjetovani načinom prehrane i okolišem pa samim time i vrstom poljoprivredne djelatnosti, ribolova i uzgoja životinja;

| B. | budući da Svjetska zdravstvena organizacija u svojoj globalnoj inicijativi za zdravlje u školama smatra da su obrazovni centri značajan prostor za usvajanje teorijskih i praktičnih znanja o zdravlju, nutricionizmu, prehrani i gastronomiji; |
| --- | --- |

B.

budući da Svjetska zdravstvena organizacija u svojoj globalnoj inicijativi za zdravlje u školama smatra da su obrazovni centri značajan prostor za usvajanje teorijskih i praktičnih znanja o zdravlju, nutricionizmu, prehrani i gastronomiji;

| C. | budući da loša prehrana može imati ozbiljne posljedice; budući da su europski ministri zdravlja tijekom europske ministarske konferencije Svjetske zdravstvene organizacije u srpnju 2013. pozvali na usklađeno djelovanje „u borbi protiv pretilosti i lošeg načina prehrane” – uzroka epidemije nezaraznih bolesti kao što su kardiovaskularne bolesti, dijabetes ili rak; |
| --- | --- |

C.

budući da loša prehrana može imati ozbiljne posljedice; budući da su europski ministri zdravlja tijekom europske ministarske konferencije Svjetske zdravstvene organizacije u srpnju 2013. pozvali na usklađeno djelovanje „u borbi protiv pretilosti i lošeg načina prehrane” – uzroka epidemije nezaraznih bolesti kao što su kardiovaskularne bolesti, dijabetes ili rak;

| D. | budući da stereotipno poimanje tijela i hrane koje prevladava u društvu može dovesti do ozbiljnih prehrambenih i psiholoških poremećaja poput anoreksije ili bulimije; budući da je zbog toga važno otvoreno razgovarati o tim pitanjima, posebno s adolescentima; |
| --- | --- |

D.

budući da stereotipno poimanje tijela i hrane koje prevladava u društvu može dovesti do ozbiljnih prehrambenih i psiholoških poremećaja poput anoreksije ili bulimije; budući da je zbog toga važno otvoreno razgovarati o tim pitanjima, posebno s adolescentima;

| E. | budući da je prema podacima Europskog vijeća za informiranje o prehrani (EUFIC) gotovo 33 milijuna osoba u Europi 2006. godine bilo podložno riziku malnutricije; budući da se situacija od početka krize još pogoršala; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema podacima Europskog vijeća za informiranje o prehrani (EUFIC) gotovo 33 milijuna osoba u Europi 2006. godine bilo podložno riziku malnutricije; budući da se situacija od početka krize još pogoršala;

| F. | budući da je djetinjstvo ključno razdoblje za usađivanje zdravih navika i stjecanje znanja potrebnog za vođenje zdravog života te da je škola jedno od mjesta gdje se mogu provoditi djelotvorne aktivnosti za dugoročno oblikovanje zdravog ponašanja budućih generacija; |
| --- | --- |

F.

budući da je djetinjstvo ključno razdoblje za usađivanje zdravih navika i stjecanje znanja potrebnog za vođenje zdravog života te da je škola jedno od mjesta gdje se mogu provoditi djelotvorne aktivnosti za dugoročno oblikovanje zdravog ponašanja budućih generacija;

| G. | budući da obrazovni centri raspolažu prostorom i infrastrukturom koji mogu doprinijeti poznavanju i pripremi namirnica, kao i pomoći u usađivanju prehrambenih navika koje zajedno s umjerenom i redovitom fizičkom aktivnošću mogu stvoriti osnovu za zdrav način života; |
| --- | --- |

G.

budući da obrazovni centri raspolažu prostorom i infrastrukturom koji mogu doprinijeti poznavanju i pripremi namirnica, kao i pomoći u usađivanju prehrambenih navika koje zajedno s umjerenom i redovitom fizičkom aktivnošću mogu stvoriti osnovu za zdrav način života;

| H. | budući da su informiranje, obrazovanje i podizanje svijesti dio strategije EU-a za potporu državama članicama u smanjenju štetnih posljedica uzrokovanih alkoholom (COM(2006)0625) i da se tom strategijom prepoznaju odgovarajući obrasci potrošnje; budući da je Vijeće 5. lipnja 2001. objavilo preporuku o potrošnji alkohola kod mladih, osobito djece i adolescenata, u kojoj se potiče obrazovanje s višesektorskim pristupom; |
| --- | --- |

H.

budući da su informiranje, obrazovanje i podizanje svijesti dio strategije EU-a za potporu državama članicama u smanjenju štetnih posljedica uzrokovanih alkoholom (COM(2006)0625) i da se tom strategijom prepoznaju odgovarajući obrasci potrošnje; budući da je Vijeće 5. lipnja 2001. objavilo preporuku o potrošnji alkohola kod mladih, osobito djece i adolescenata, u kojoj se potiče obrazovanje s višesektorskim pristupom;

| I. | budući da je na sastanku Mreže europskih zaklada za prehranu (European Nutrition Foundations, ENF) o „Prehrani u školama u Europi: uloga zaklada” prepoznata potreba za uvrštenjem prehrane, u njezinom dvostrukom nutricionističkom i gastronomskom smislu, u školski plan i program i jednoglasno odlučeno da se taj zaključak prenese tijelima kao što su Europski parlament i Komisija; |
| --- | --- |

I.

budući da je na sastanku Mreže europskih zaklada za prehranu (European Nutrition Foundations, ENF) o „Prehrani u školama u Europi: uloga zaklada” prepoznata potreba za uvrštenjem prehrane, u njezinom dvostrukom nutricionističkom i gastronomskom smislu, u školski plan i program i jednoglasno odlučeno da se taj zaključak prenese tijelima kao što su Europski parlament i Komisija;

| J. | budući da je više država putem svojih različitih institucija potaknulo priznavanje mediteranske prehrane kao nematerijalne kulturne baštine UNESCO-a, što podrazumijeva promicanje i uspostavljanje obrazaca ponašanja koji jamče zdrav način života zahvaljujući holističkom pristupu koji uzima u obzir obrazovne, prehrambene, školske, obiteljske, nutricionističke, teritorijalne i pejzažne aspekte itd.; |
| --- | --- |

J.

budući da je više država putem svojih različitih institucija potaknulo priznavanje mediteranske prehrane kao nematerijalne kulturne baštine UNESCO-a, što podrazumijeva promicanje i uspostavljanje obrazaca ponašanja koji jamče zdrav način života zahvaljujući holističkom pristupu koji uzima u obzir obrazovne, prehrambene, školske, obiteljske, nutricionističke, teritorijalne i pejzažne aspekte itd.;

| K. | budući da mediteranska prehrana čini uravnoteženu i zdravu kombinaciju prehrambenih navika i načina života koji su izravno povezani sa sprečavanjem kroničnih bolesti i promicanjem zdravlja i u školskom i u obiteljskom okruženju; |
| --- | --- |

K.

budući da mediteranska prehrana čini uravnoteženu i zdravu kombinaciju prehrambenih navika i načina života koji su izravno povezani sa sprečavanjem kroničnih bolesti i promicanjem zdravlja i u školskom i u obiteljskom okruženju;

| L. | budući da je cilj europskih programa „Food at Schools” („Hrana u školama”) osigurati da hrana koja se poslužuje u školskim kantinama sadrži sve potrebno za uravnoteženu i kvalitetnu ishranu; budući da obrazovanje u najširem smislu, uključujući obrazovanje o hrani, kod školske djece učvršćuje ideju zdravog života koji se temelji na uravnoteženoj ishrani; |
| --- | --- |

L.

budući da je cilj europskih programa „Food at Schools” („Hrana u školama”) osigurati da hrana koja se poslužuje u školskim kantinama sadrži sve potrebno za uravnoteženu i kvalitetnu ishranu; budući da obrazovanje u najširem smislu, uključujući obrazovanje o hrani, kod školske djece učvršćuje ideju zdravog života koji se temelji na uravnoteženoj ishrani;

| M. | budući da ozbiljno obrazovanje o prehrani oblikuje svijest građana i u pogledu uzajamnog odnosa između namirnica, održive prehrane i zdravstvenog stanja planeta; |
| --- | --- |

M.

budući da ozbiljno obrazovanje o prehrani oblikuje svijest građana i u pogledu uzajamnog odnosa između namirnica, održive prehrane i zdravstvenog stanja planeta;

| N. | budući da u brojnim slučajevima porast cijena u školskim i ostalim kantinama određenom broju kućanstava, posebno djeci, onemogućuje pristup uravnoteženoj i kvalitetnoj ishrani; |
| --- | --- |

N.

budući da u brojnim slučajevima porast cijena u školskim i ostalim kantinama određenom broju kućanstava, posebno djeci, onemogućuje pristup uravnoteženoj i kvalitetnoj ishrani;

| O. | budući da mediji i reklame utječu na obrasce potrošnje građana; |
| --- | --- |

O.

budući da mediji i reklame utječu na obrasce potrošnje građana;

| P. | budući da je za stjecanje točnog znanja o korištenim proizvodima i njihovoj prirodnoj kvaliteti i okusu važno, u pogledu sastava i podrijetla proizvoda, razviti sustave primjerenog označavanja razumljivog svim potrošačima; |
| --- | --- |

P.

budući da je za stjecanje točnog znanja o korištenim proizvodima i njihovoj prirodnoj kvaliteti i okusu važno, u pogledu sastava i podrijetla proizvoda, razviti sustave primjerenog označavanja razumljivog svim potrošačima;

| Q. | budući da je stručno usavršavanje radnika u gastronomskom sektoru dio prijenosa znanja, vrednovanja, trajnosti i razvoja europske gastronomije; |
| --- | --- |

Q.

budući da je stručno usavršavanje radnika u gastronomskom sektoru dio prijenosa znanja, vrednovanja, trajnosti i razvoja europske gastronomije;

Kulturni aspekti

| R. | budući da je gastronomija skup znanja, iskustava, umijeća i obrta koji čine zdravu i ugodnu prehranu; |
| --- | --- |

R.

budući da je gastronomija skup znanja, iskustava, umijeća i obrta koji čine zdravu i ugodnu prehranu;

| S. | budući da je gastronomija dio našeg identiteta i ključan čimbenik europske kulturne baštine i kulturne baštine država članica; |
| --- | --- |

S.

budući da je gastronomija dio našeg identiteta i ključan čimbenik europske kulturne baštine i kulturne baštine država članica;

| T. | budući da u pogledu prehrambenih poljoprivrednih proizvoda Europska unija potiče prepoznavanje, obranu i međunarodnu zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla, oznaka izvornosti i tradicionalnih specijaliteta; |
| --- | --- |

T.

budući da u pogledu prehrambenih poljoprivrednih proizvoda Europska unija potiče prepoznavanje, obranu i međunarodnu zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla, oznaka izvornosti i tradicionalnih specijaliteta;

| U. | budući da gastronomija nije samo elitno umijeće brižljivog pripremanja hrane, već i odraz prepoznavanja vrijednosti sirovih sastojaka koje rabi, njihove kvalitete i potrebe za izvrsnošću u svim fazama pripreme namirnica, a to je koncept koji podrazumijeva poštovanje životinja i prirode; |
| --- | --- |

U.

budući da gastronomija nije samo elitno umijeće brižljivog pripremanja hrane, već i odraz prepoznavanja vrijednosti sirovih sastojaka koje rabi, njihove kvalitete i potrebe za izvrsnošću u svim fazama pripreme namirnica, a to je koncept koji podrazumijeva poštovanje životinja i prirode;

| V. | budući da je gastronomija usko povezana s poljoprivredom različitih europskih regija i s njihovim lokalnim proizvodima; |
| --- | --- |

V.

budući da je gastronomija usko povezana s poljoprivredom različitih europskih regija i s njihovim lokalnim proizvodima;

| W. | budući da je važno očuvati obrede i običaje povezane s, primjerice, lokalnom i regionalnom gastronomijom te poticati razvoj europske gastronomije; |
| --- | --- |

W.

budući da je važno očuvati obrede i običaje povezane s, primjerice, lokalnom i regionalnom gastronomijom te poticati razvoj europske gastronomije;

| X. | budući da je gastronomija jedan od najvažnijih načina kulturnog izražavanja ljudskih bića i da se pod tim pojmom ne treba misliti isključivo na tzv. „visoku kuhinju”, nego na sve kulinarske običaje različitih regija i društvenih slojeva, uključujući one povezane s tradicionalnom lokalnom kuhinjom; |
| --- | --- |

X.

budući da je gastronomija jedan od najvažnijih načina kulturnog izražavanja ljudskih bića i da se pod tim pojmom ne treba misliti isključivo na tzv. „visoku kuhinju”, nego na sve kulinarske običaje različitih regija i društvenih slojeva, uključujući one povezane s tradicionalnom lokalnom kuhinjom;

| Y. | budući da je opstanak tipične kuhinje koja je dio našeg kulinarskog i kulturnog naslijeđa često ugrožen najezdom standardizirane hrane; |
| --- | --- |

Y.

budući da je opstanak tipične kuhinje koja je dio našeg kulinarskog i kulturnog naslijeđa često ugrožen najezdom standardizirane hrane;

| Z. | budući da kvaliteta, ugled i raznolikost europske gastronomije iziskuju kvalitetnu i kvantitativno dostatnu proizvodnju prehrambenih namirnica u Europi; |
| --- | --- |

Z.

budući da kvaliteta, ugled i raznolikost europske gastronomije iziskuju kvalitetnu i kvantitativno dostatnu proizvodnju prehrambenih namirnica u Europi;

| AA. | budući da se gastronomija sastoji od različitih aspekata prehrane i da su njezina tri temeljna stupa zdravlje, prehrambene navike i užitak; budući da je umijeće pripremanja i serviranja hrane u brojnim državama nositelj srdačnih odnosa i važan trenutak u društvenom životu; budući da je gastronomska kultura sastavni dio kulturnih razmjena i kulturnog dijeljenja; budući da ona ima pozitivan utjecaj i na društvene i obiteljske odnose; |
| --- | --- |

AA.

budući da se gastronomija sastoji od različitih aspekata prehrane i da su njezina tri temeljna stupa zdravlje, prehrambene navike i užitak; budući da je umijeće pripremanja i serviranja hrane u brojnim državama nositelj srdačnih odnosa i važan trenutak u društvenom životu; budući da je gastronomska kultura sastavni dio kulturnih razmjena i kulturnog dijeljenja; budući da ona ima pozitivan utjecaj i na društvene i obiteljske odnose;

| AB. | budući da je priznavanje mediteranske prehrane kao nematerijalne kulturne baštine UNESCO-a važno jer tu prehranu smatra skupom znanja, vještina, praksi, rituala, običaja i simbola povezanih s poljoprivrednim usjevima, ribarstvom i uzgojem životinja, kao i s načinom konzerviranja, prerade, pripreme, dijeljenja i konzumacije hrane; |
| --- | --- |

AB.

budući da je priznavanje mediteranske prehrane kao nematerijalne kulturne baštine UNESCO-a važno jer tu prehranu smatra skupom znanja, vještina, praksi, rituala, običaja i simbola povezanih s poljoprivrednim usjevima, ribarstvom i uzgojem životinja, kao i s načinom konzerviranja, prerade, pripreme, dijeljenja i konzumacije hrane;

| AC. | budući da su prehrambene navike europskog stanovništva bogato sociokulturno naslijeđe koje je naša obveza prenositi s koljena na koljeno te da su škole, zajedno s obiteljima, prikladno mjesto za stjecanje tih znanja; |
| --- | --- |

AC.

budući da su prehrambene navike europskog stanovništva bogato sociokulturno naslijeđe koje je naša obveza prenositi s koljena na koljeno te da su škole, zajedno s obiteljima, prikladno mjesto za stjecanje tih znanja;

| AD. | budući da gastronomija postaje jedan od glavnih čimbenika turizma te da spoj turizma, gastronomije i prehrane ima vrlo pozitivan učinak na turističku promociju; |
| --- | --- |

AD.

budući da gastronomija postaje jedan od glavnih čimbenika turizma te da spoj turizma, gastronomije i prehrane ima vrlo pozitivan učinak na turističku promociju;

| AE. | budući da je nadolazećim generacijama važno prenijeti gastronomska bogatstva njihove regije i, općenito, europske gastronomije; |
| --- | --- |

AE.

budući da je nadolazećim generacijama važno prenijeti gastronomska bogatstva njihove regije i, općenito, europske gastronomije;

| AF. | budući da gastronomija doprinosi promicanju baštine različitih regija; |
| --- | --- |

AF.

budući da gastronomija doprinosi promicanju baštine različitih regija;

| AG. | budući da je ključno promicati lokalne i regionalne proizvode kako bismo, s jedne strane, očuvali gastronomsku baštinu, a s druge jamčili pravednu plaću proizvođačima te što širu dostupnost tih proizvoda; |
| --- | --- |

AG.

budući da je ključno promicati lokalne i regionalne proizvode kako bismo, s jedne strane, očuvali gastronomsku baštinu, a s druge jamčili pravednu plaću proizvođačima te što širu dostupnost tih proizvoda;

| AH. | budući da je gastronomija izvor kulturnog, ali i gospodarskog bogatstva regija Europske unije; |
| --- | --- |

AH.

budući da je gastronomija izvor kulturnog, ali i gospodarskog bogatstva regija Europske unije;

| AI. | budući da je europska baština sastavljena od niza materijalnih i nematerijalnih elemenata i da, u slučaju gastronomije i hrane, baštinu također čine mjesto i pejzaž iz kojeg proizlaze proizvodi za potrošnju; |
| --- | --- |

AI.

budući da je europska baština sastavljena od niza materijalnih i nematerijalnih elemenata i da, u slučaju gastronomije i hrane, baštinu također čine mjesto i pejzaž iz kojeg proizlaze proizvodi za potrošnju;

| AJ. | budući da su trajnost, raznolikost i kulturno bogatstvo europske gastronomije utemeljeni na kvalitetnoj lokalnoj proizvodnji; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su trajnost, raznolikost i kulturno bogatstvo europske gastronomije utemeljeni na kvalitetnoj lokalnoj proizvodnji;

Obrazovni aspekti

| 1. | poziva države članice da u obrazovni i školski plan i program od najranijeg djetinjstva uvrste poznavanje i osjetilne doživljaje hrane, zdrave prehrane i prehrambenih navika, uključujući povijesne, zemljopisne i kulturne, ali i iskustvene aspekte, što će doprinijeti poboljšanju zdravstvenog stanja i blagostanja stanovništva, kvalitete hrane i očuvanju okoliša; pozdravlja uvođenje, u nekim državama članicama, gastronomskog obrazovanja u školama, posebno u suradnji s poznatim glavnim kuharima; ističe važnost kombiniranja obrazovanja o zdravim prehrambenim navikama i borbe protiv stereotipa koji mogu dovesti do ozbiljnih prehrambenih i psiholoških poremećaja poput anoreksije ili bulimije; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice da u obrazovni i školski plan i program od najranijeg djetinjstva uvrste poznavanje i osjetilne doživljaje hrane, zdrave prehrane i prehrambenih navika, uključujući povijesne, zemljopisne i kulturne, ali i iskustvene aspekte, što će doprinijeti poboljšanju zdravstvenog stanja i blagostanja stanovništva, kvalitete hrane i očuvanju okoliša; pozdravlja uvođenje, u nekim državama članicama, gastronomskog obrazovanja u školama, posebno u suradnji s poznatim glavnim kuharima; ističe važnost kombiniranja obrazovanja o zdravim prehrambenim navikama i borbe protiv stereotipa koji mogu dovesti do ozbiljnih prehrambenih i psiholoških poremećaja poput anoreksije ili bulimije;

| 2. | jednako tako ističe važnost provedbe preporuka Svjetske zdravstvene organizacije o borbi protiv pretilosti i loše ishrane; zabrinut zbog postojećeg problema malnutricije u Europi i njezina porasta od početka krize, poziva države članice da svima omoguće zdravu prehranu, na primjer osiguravajući kvalitetne i javnosti dostupne školske ili općinske kantine; |
| --- | --- |

2.

jednako tako ističe važnost provedbe preporuka Svjetske zdravstvene organizacije o borbi protiv pretilosti i loše ishrane; zabrinut zbog postojećeg problema malnutricije u Europi i njezina porasta od početka krize, poziva države članice da svima omoguće zdravu prehranu, na primjer osiguravajući kvalitetne i javnosti dostupne školske ili općinske kantine;

| 3. | naglašava potrebu da se u školski kurikulum također uključe informacije o gastronomskoj kulturi (posebno lokalnoj), postupcima pripreme, proizvodnji, čuvanju i dijeljenju namirnica, njihovu sociokulturnom utjecaju i pravima potrošača; poziva države članice da u svoje pedagoške programe uključe radionice usmjerene na razvoj osjetila, posebno okusa, koje kombiniraju podatke o hranjivim vrijednostima namirnica s podacima o regionalnoj i nacionalnoj gastronomskoj baštini; |
| --- | --- |

3.

naglašava potrebu da se u školski kurikulum također uključe informacije o gastronomskoj kulturi (posebno lokalnoj), postupcima pripreme, proizvodnji, čuvanju i dijeljenju namirnica, njihovu sociokulturnom utjecaju i pravima potrošača; poziva države članice da u svoje pedagoške programe uključe radionice usmjerene na razvoj osjetila, posebno okusa, koje kombiniraju podatke o hranjivim vrijednostima namirnica s podacima o regionalnoj i nacionalnoj gastronomskoj baštini;

| 4. | podsjeća da je u nekim europskim zemljama prehrana već uvrštena u školski kurikulum, a da u drugima nije obvezna, nego se poučava na različite načine poput programa lokalnih vlasti ili privatnih tijela; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da je u nekim europskim zemljama prehrana već uvrštena u školski kurikulum, a da u drugima nije obvezna, nego se poučava na različite načine poput programa lokalnih vlasti ili privatnih tijela;

| 5. | ponavlja potrebu da se u školama provodi edukacija o prehrani i dobroj, zdravoj i ugodnoj prehrani; |
| --- | --- |

5.

ponavlja potrebu da se u školama provodi edukacija o prehrani i dobroj, zdravoj i ugodnoj prehrani;

| 6. | naglašava da bi trebalo pojačati sportske i fizičke aktivnosti u osnovnim i srednjim školama diljem Europske unije; |
| --- | --- |

6.

naglašava da bi trebalo pojačati sportske i fizičke aktivnosti u osnovnim i srednjim školama diljem Europske unije;

| 7. | podsjeća da dobra prehrana kod djece poboljšava njihovo blagostanje i povećava sposobnost učenja, a također jača njihovu otpornost i pomaže zdravom razvoju; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da dobra prehrana kod djece poboljšava njihovo blagostanje i povećava sposobnost učenja, a također jača njihovu otpornost i pomaže zdravom razvoju;

| 8. | naglašava da prehrambene navike stečene tijekom djetinjstva mogu utjecati na ukus i izbor namirnica – kao i načine pripremanja i konzumacije hrane – u odrasloj dobi; da je djetinjstvo stoga ključno razdoblje za formiranje ukusa, a škola idealna mogućnost da se učenicima otkrije raznolikost proizvoda i gastronomija; |
| --- | --- |

8.

naglašava da prehrambene navike stečene tijekom djetinjstva mogu utjecati na ukus i izbor namirnica – kao i načine pripremanja i konzumacije hrane – u odrasloj dobi; da je djetinjstvo stoga ključno razdoblje za formiranje ukusa, a škola idealna mogućnost da se učenicima otkrije raznolikost proizvoda i gastronomija;

| 9. | smatra da treba ponuditi programe s ciljem obrazovanja i podizanja svijesti o posljedicama neprimjerene konzumacije alkoholnih pića, te poticanja ispravnih i pametnih obrazaca konzumacije zahvaljujući znanju o posebnim značajkama vina, njegovim oznakama zemljopisnog podrijetla, sortama grožđa, postupcima proizvodnje i značenju tradicionalnih pojmova; |
| --- | --- |

9.

smatra da treba ponuditi programe s ciljem obrazovanja i podizanja svijesti o posljedicama neprimjerene konzumacije alkoholnih pića, te poticanja ispravnih i pametnih obrazaca konzumacije zahvaljujući znanju o posebnim značajkama vina, njegovim oznakama zemljopisnog podrijetla, sortama grožđa, postupcima proizvodnje i značenju tradicionalnih pojmova;

| 10. | traži od Komisije da potakne projekte koji podrazumijevaju razmjenu informacija i prakse u području prehrane, hrane i gastronomije, na primjer u okviru programske cjeline Comenius (školsko obrazovanje) programa Erasmus+; osim toga, poziva Europsku uniju i njezine države članice da potiču međukulturnu razmjenu u sektorima povezanim s ugostiteljstvom, hranom i gastronomijom i iskoriste prednosti koje pruža program Erasmus+ za visokokvalitetno obrazovanje, mobilnost i održavanje praksi za studente i profesionalce; |
| --- | --- |

10.

traži od Komisije da potakne projekte koji podrazumijevaju razmjenu informacija i prakse u području prehrane, hrane i gastronomije, na primjer u okviru programske cjeline Comenius (školsko obrazovanje) programa Erasmus+; osim toga, poziva Europsku uniju i njezine države članice da potiču međukulturnu razmjenu u sektorima povezanim s ugostiteljstvom, hranom i gastronomijom i iskoriste prednosti koje pruža program Erasmus+ za visokokvalitetno obrazovanje, mobilnost i održavanje praksi za studente i profesionalce;

| 11. | ističe da bi obrazovanje u području prehrane i gastronomije, uključujući zaštitu prirode i okoliša, trebalo uključivati sudjelovanje obitelji, učitelja, obrazovne zajednice, kanala informiranja i svih profesionalaca koji se bave obrazovanjem; |
| --- | --- |

11.

ističe da bi obrazovanje u području prehrane i gastronomije, uključujući zaštitu prirode i okoliša, trebalo uključivati sudjelovanje obitelji, učitelja, obrazovne zajednice, kanala informiranja i svih profesionalaca koji se bave obrazovanjem;

| 12. | ističe koliko su informacijske i komunikacijske tehnologije korisne u učenju kao dobar alat obrazovanja; potiče stvaranje interaktivnih platformi s ciljem olakšavanja pristupa europskoj, nacionalnoj i regionalnoj gastronomskoj baštini te njezina širenja kako bi se potaklo očuvanje i prijenos tradicionalnih znanja među profesionalcima, obrtnicima i građanima; |
| --- | --- |

12.

ističe koliko su informacijske i komunikacijske tehnologije korisne u učenju kao dobar alat obrazovanja; potiče stvaranje interaktivnih platformi s ciljem olakšavanja pristupa europskoj, nacionalnoj i regionalnoj gastronomskoj baštini te njezina širenja kako bi se potaklo očuvanje i prijenos tradicionalnih znanja među profesionalcima, obrtnicima i građanima;

| 13. | poziva Komisiju, Vijeće i države članice da razmotre stroži nadzor sadržaja i reklama koji se tiču prehrambenih proizvoda, posebno iz perspektive prehrane; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju, Vijeće i države članice da razmotre stroži nadzor sadržaja i reklama koji se tiču prehrambenih proizvoda, posebno iz perspektive prehrane;

| 14. | podsjeća države članice da osiguraju da svaka reklama ili sponzoriranje nezdrave hrane u školama budu zabranjeni; |
| --- | --- |

14.

podsjeća države članice da osiguraju da svaka reklama ili sponzoriranje nezdrave hrane u školama budu zabranjeni;

| 15. | traži od država članica da osiguraju pravilno obrazovanje profesora, u suradnji s nutricionistima i liječnicima, kako bi oni potom mogli pravilno poučavati znanost o prehrani u školama i na fakultetima; ističe da su prehrana i okoliš međusobno ovisni i stoga poziva i na ažuriranje znanja o prirodnom okolišu; |
| --- | --- |

15.

traži od država članica da osiguraju pravilno obrazovanje profesora, u suradnji s nutricionistima i liječnicima, kako bi oni potom mogli pravilno poučavati znanost o prehrani u školama i na fakultetima; ističe da su prehrana i okoliš međusobno ovisni i stoga poziva i na ažuriranje znanja o prirodnom okolišu;

| 16. | poziva Komisiju i Vijeće da razmotre sustave stručnog osposobljavanja profesionalaca u području gastronomije; potiče države članice na promicanje tih stručnih osposobljavanja; naglašava koliko je važno da programi navedenih stručnih osposobljavanja obuhvaćaju lokalnu i europsku gastronomiju, raznolikost proizvoda, postupke pripreme, proizvodnje, čuvanja i distribucije namirnica; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju i Vijeće da razmotre sustave stručnog osposobljavanja profesionalaca u području gastronomije; potiče države članice na promicanje tih stručnih osposobljavanja; naglašava koliko je važno da programi navedenih stručnih osposobljavanja obuhvaćaju lokalnu i europsku gastronomiju, raznolikost proizvoda, postupke pripreme, proizvodnje, čuvanja i distribucije namirnica;

| 17. | naglašava važnost da programi stručnog osposobljavanja profesionalaca u području gastronomije posebnu pažnju posvete domaćim, lokalnim i raznovrsnim proizvodima; |
| --- | --- |

17.

naglašava važnost da programi stručnog osposobljavanja profesionalaca u području gastronomije posebnu pažnju posvete domaćim, lokalnim i raznovrsnim proizvodima;

| 18. | traži od država članica da preko obrazovanja razmjenjuju znanje i dobru praksu kad je riječ o aktivnostima povezanima s gastronomijom, te da podupiru poznavanje gastronomije u različitim regijama; također poziva na razmjenu najbolje prakse ili na razmatranje skraćivanja prehrambenog lanca dajući prednost lokalnim sezonskim proizvodima; |
| --- | --- |

18.

traži od država članica da preko obrazovanja razmjenjuju znanje i dobru praksu kad je riječ o aktivnostima povezanima s gastronomijom, te da podupiru poznavanje gastronomije u različitim regijama; također poziva na razmjenu najbolje prakse ili na razmatranje skraćivanja prehrambenog lanca dajući prednost lokalnim sezonskim proizvodima;

| 19. | skreće pozornost na potrebu korištenja programima koji se financiraju u okviru zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje od 2014. do 2020. godine radi promicanja zdrave prehrane u školama; |
| --- | --- |

19.

skreće pozornost na potrebu korištenja programima koji se financiraju u okviru zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje od 2014. do 2020. godine radi promicanja zdrave prehrane u školama;

| 20. | podsjeća da je priznavanjem mediteranske prehrane i francuskog gastronomskog objeda kao nematerijalne kulturne baštine čovječanstva UNESCO-a potaknuto osnivanje institucija i tijela koji potiču znanje, primjenu i obrazovanje u području vrijednosti i običaja uravnotežene i zdrave prehrane; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da je priznavanjem mediteranske prehrane i francuskog gastronomskog objeda kao nematerijalne kulturne baštine čovječanstva UNESCO-a potaknuto osnivanje institucija i tijela koji potiču znanje, primjenu i obrazovanje u području vrijednosti i običaja uravnotežene i zdrave prehrane;

Kulturni aspekti

| 21. | naglašava potrebu za stvaranjem svijesti o raznolikosti i kvaliteti regija, pejzaža i proizvoda koji su temelj europske gastronomije, koja je dio naše kulturne baštine i čini jedinstven i međunarodno priznat način života; naglašava da to katkad iziskuje poštovanje lokalnih običaja; |
| --- | --- |

21.

naglašava potrebu za stvaranjem svijesti o raznolikosti i kvaliteti regija, pejzaža i proizvoda koji su temelj europske gastronomije, koja je dio naše kulturne baštine i čini jedinstven i međunarodno priznat način života; naglašava da to katkad iziskuje poštovanje lokalnih običaja;

| 22. | ističe da je gastronomija jedan od načina poticanja rasta i otvaranja radnih mjesta u nizu gospodarskih sektora kao što su restoranska, turistička, poljoprivredno-prehrambena i istraživačka industrija; napominje da gastronomija također može razviti izoštren osjećaj za zaštitu prirode i okoliša koji jamči da hrana ima izvorni okus i da bude manje obrađena, s manje aditiva ili konzervansa; |
| --- | --- |

22.

ističe da je gastronomija jedan od načina poticanja rasta i otvaranja radnih mjesta u nizu gospodarskih sektora kao što su restoranska, turistička, poljoprivredno-prehrambena i istraživačka industrija; napominje da gastronomija također može razviti izoštren osjećaj za zaštitu prirode i okoliša koji jamči da hrana ima izvorni okus i da bude manje obrađena, s manje aditiva ili konzervansa;

| 23. | naglašava značaj gastronomije za promicanje uslužnog sektora diljem Europe i obrnuto; |
| --- | --- |

23.

naglašava značaj gastronomije za promicanje uslužnog sektora diljem Europe i obrnuto;

| 24. | priznaje ulogu vještih i nadarenih kuhara u očuvanju i izvozu naše gastronomske baštine te važnost očuvanja kulinarskog stručnog znanja kao ključnog čimbenika kojim se osigurava dodana vrijednost u obrazovnom i gospodarskom smislu; |
| --- | --- |

24.

priznaje ulogu vještih i nadarenih kuhara u očuvanju i izvozu naše gastronomske baštine te važnost očuvanja kulinarskog stručnog znanja kao ključnog čimbenika kojim se osigurava dodana vrijednost u obrazovnom i gospodarskom smislu;

| 25. | pozdravlja inicijative namijenjene promicanju europske gastronomske baštine, kao što su lokalni i regionalni gastronomski sajmovi i festivali, koji jačaju koncept bliskosti kao elementa poštovanja okoline i našeg okruženja te koji jamče veće povjerenje potrošača; potiče uključivanje europske dimenzije u te inicijative; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja inicijative namijenjene promicanju europske gastronomske baštine, kao što su lokalni i regionalni gastronomski sajmovi i festivali, koji jačaju koncept bliskosti kao elementa poštovanja okoline i našeg okruženja te koji jamče veće povjerenje potrošača; potiče uključivanje europske dimenzije u te inicijative;

| 26. | pozdravlja tri programa Europske unije o oznakama zemljopisnog podrijetla i tradicionalnim specijalitetima poznatima kao zaštićena oznaka izvornosti (ZOI), zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i garantirano tradicionalni specijaliteti, a koji povećavaju vrijednost europskih poljoprivrednih proizvoda na razini EU-a i na međunarodnoj razini; poziva države članice i regije na razvijanje ZOI-ja, posebno zajedničkih ZOI-ja za proizvode iste vrste podrijetlom iz prekograničnih zemljopisnih područja; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja tri programa Europske unije o oznakama zemljopisnog podrijetla i tradicionalnim specijalitetima poznatima kao zaštićena oznaka izvornosti (ZOI), zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i garantirano tradicionalni specijaliteti, a koji povećavaju vrijednost europskih poljoprivrednih proizvoda na razini EU-a i na međunarodnoj razini; poziva države članice i regije na razvijanje ZOI-ja, posebno zajedničkih ZOI-ja za proizvode iste vrste podrijetlom iz prekograničnih zemljopisnih područja;

| 27. | pozdravlja inicijative kao što je „slow food” („spora hrana”), koje pomažu u tome da svi ljudi nauče cijeniti društvenu i kulturnu važnost hrane, kao i inicijativu „wine in moderation” („umjerena konzumacija vina”), koja promiče način života i konzumaciju alkohola koji se poistovjećuje s umjerenošću; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja inicijative kao što je „slow food” („spora hrana”), koje pomažu u tome da svi ljudi nauče cijeniti društvenu i kulturnu važnost hrane, kao i inicijativu „wine in moderation” („umjerena konzumacija vina”), koja promiče način života i konzumaciju alkohola koji se poistovjećuje s umjerenošću;

| 28. | isto tako naglašava ulogu koju u učenju i širenju gastronomske baštine imaju gastronomske akademije, Europski savez zaklada za prehranu i Međunarodna gastronomska akademija kojoj je sjedište u Parizu; |
| --- | --- |

28.

isto tako naglašava ulogu koju u učenju i širenju gastronomske baštine imaju gastronomske akademije, Europski savez zaklada za prehranu i Međunarodna gastronomska akademija kojoj je sjedište u Parizu;

| 29. | poziva države članice da u okviru kulturnog i gospodarskog razvoja regija osmisle i provedu politike namijenjene kvalitativnom i kvantitativnom poboljšanju gastronomske industrije kao takve, ali i u pogledu njezina doprinosa turističkoj ponudi; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da u okviru kulturnog i gospodarskog razvoja regija osmisle i provedu politike namijenjene kvalitativnom i kvantitativnom poboljšanju gastronomske industrije kao takve, ali i u pogledu njezina doprinosa turističkoj ponudi;

| 30. | naglašava činjenicu da je gastronomija važna izvozna stavka EU-a i pojedinačnih država članica; |
| --- | --- |

30.

naglašava činjenicu da je gastronomija važna izvozna stavka EU-a i pojedinačnih država članica;

| 31. | poziva države članice da podupru inicijative povezane sa seoskim turizmom koje razvijaju poznavanje kulturne i pejzažne baštine, pružaju regionalnu potporu i potiču ruralni razvoj; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice da podupru inicijative povezane sa seoskim turizmom koje razvijaju poznavanje kulturne i pejzažne baštine, pružaju regionalnu potporu i potiču ruralni razvoj;

| 32. | poziva države članice i Komisiju da razviju kulturne aspekte gastronomije te promiču prehrambene navike kojima je cilj očuvanje zdravlja potrošača te razmjena i dijeljenje kultura i promicanje regija, ali koje istovremeno održavaju užitak povezan s hranom, srdačnim odnosima i društvenošću; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice i Komisiju da razviju kulturne aspekte gastronomije te promiču prehrambene navike kojima je cilj očuvanje zdravlja potrošača te razmjena i dijeljenje kultura i promicanje regija, ali koje istovremeno održavaju užitak povezan s hranom, srdačnim odnosima i društvenošću;

| 33. | poziva države članice na međusobnu suradnju i potporu inicijativama namijenjenima održavanju visoke kvalitete, raznolikosti, raznovrsnosti i jedinstvenosti lokalnih, regionalnih i nacionalnih tradicionalnih proizvoda s ciljem borbe protiv homogenizacije koja bi dugoročno dovela do osiromašenja europske gastronomske baštine; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice na međusobnu suradnju i potporu inicijativama namijenjenima održavanju visoke kvalitete, raznolikosti, raznovrsnosti i jedinstvenosti lokalnih, regionalnih i nacionalnih tradicionalnih proizvoda s ciljem borbe protiv homogenizacije koja bi dugoročno dovela do osiromašenja europske gastronomske baštine;

| 34. | potiče Komisiju, Vijeće i države članice da u svoja razmatranja o prehrambenim politikama uključe važnost davanja podrške održivoj, raznovrsnoj, kvalitetnoj i količinski dostatnoj europskoj prehrambenoj proizvodnji kako bi se podržala europska kulinarska raznolikost; |
| --- | --- |

34.

potiče Komisiju, Vijeće i države članice da u svoja razmatranja o prehrambenim politikama uključe važnost davanja podrške održivoj, raznovrsnoj, kvalitetnoj i količinski dostatnoj europskoj prehrambenoj proizvodnji kako bi se podržala europska kulinarska raznolikost;

| 35. | poziva Komisiju i države članice da osnaže mjere za priznavanje i označavanje europske prehrambene proizvodnje kako bi se povećala vrijednost tih proizvoda, osigurala bolja informiranost potrošača i zaštitila raznolikost europske gastronomije; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju i države članice da osnaže mjere za priznavanje i označavanje europske prehrambene proizvodnje kako bi se povećala vrijednost tih proizvoda, osigurala bolja informiranost potrošača i zaštitila raznolikost europske gastronomije;

| 36. | naglašava da je važno priznati i povećati vrijednost visokokvalitetnih gastronomskih proizvoda; poziva Komisiju, Vijeće i države članice da razmotre uvođenje obavijesti ugostitelja za potrošače o jelima pripremljenima na licu mjesta od sirovih proizvoda; |
| --- | --- |

36.

naglašava da je važno priznati i povećati vrijednost visokokvalitetnih gastronomskih proizvoda; poziva Komisiju, Vijeće i države članice da razmotre uvođenje obavijesti ugostitelja za potrošače o jelima pripremljenima na licu mjesta od sirovih proizvoda;

| 37. | potiče Komisiju, Vijeće i države članice da razmotre utjecaje zakona koje donose na kapacitete, raznolikost i kvalitetu prehrambene proizvodnje u Europskoj uniji i da poduzmu mjere za borbu protiv krivotvorenja proizvoda; |
| --- | --- |

37.

potiče Komisiju, Vijeće i države članice da razmotre utjecaje zakona koje donose na kapacitete, raznolikost i kvalitetu prehrambene proizvodnje u Europskoj uniji i da poduzmu mjere za borbu protiv krivotvorenja proizvoda;

| 38. | podržava inicijative koje bi države članice i njihove regije mogle razviti s ciljem promocije i očuvanja svih teritorija, krajolika i proizvoda koji čine njihovu lokalnu gastronomsku baštinu; poziva regije da u školskim i ostalim kantinama prednost daju lokalnoj i dijetalnoj gastronomiji povezanoj s lokalnim proizvođačima kako bi očuvale i vrednovale regionalnu gastronomsku baštinu, dale poticaj lokalnoj poljoprivredi i ojačale kratke lance opskrbe; |
| --- | --- |

38.

podržava inicijative koje bi države članice i njihove regije mogle razviti s ciljem promocije i očuvanja svih teritorija, krajolika i proizvoda koji čine njihovu lokalnu gastronomsku baštinu; poziva regije da u školskim i ostalim kantinama prednost daju lokalnoj i dijetalnoj gastronomiji povezanoj s lokalnim proizvođačima kako bi očuvale i vrednovale regionalnu gastronomsku baštinu, dale poticaj lokalnoj poljoprivredi i ojačale kratke lance opskrbe;

| 39. | poziva države članice da poduzmu mjere za očuvanje europske baštine povezane s gastronomijom kao što je, primjerice, zaštita arhitektonske baštine tradicionalnih tržnica za prodaju prehrambenih proizvoda, vinarija i ostalih objekata, a također i posuđa i strojeva povezanih s prehranom i gastronomijom; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice da poduzmu mjere za očuvanje europske baštine povezane s gastronomijom kao što je, primjerice, zaštita arhitektonske baštine tradicionalnih tržnica za prodaju prehrambenih proizvoda, vinarija i ostalih objekata, a također i posuđa i strojeva povezanih s prehranom i gastronomijom;

| 40. | ustraje na važnosti određivanja, dokumentiranja, prijenosa i širenja kulturnog bogatstva europske gastronomije; potiče uvođenje Europskog opservatorija za gastronomiju; |
| --- | --- |

40.

ustraje na važnosti određivanja, dokumentiranja, prijenosa i širenja kulturnog bogatstva europske gastronomije; potiče uvođenje Europskog opservatorija za gastronomiju;

| 41. | preporučuje Komisiji da uvrsti europsku gastronomiju u svoje kulturne programe i inicijative; |
| --- | --- |

41.

preporučuje Komisiji da uvrsti europsku gastronomiju u svoje kulturne programe i inicijative;

| 42. | pozdravlja uvrštavanje francuskog gastronomskog objeda na Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine čovječanstva UNESCO-a, uz mediteransku prehranu, hrvatski medičarski obrt i tradicionalnu meksičku kuhinju te potiče države članice da zatraže uvrštavanje svojih gastronomskih tradicija i običaja u Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine s ciljem doprinosa njihovu očuvanju; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja uvrštavanje francuskog gastronomskog objeda na Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine čovječanstva UNESCO-a, uz mediteransku prehranu, hrvatski medičarski obrt i tradicionalnu meksičku kuhinju te potiče države članice da zatraže uvrštavanje svojih gastronomskih tradicija i običaja u Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine s ciljem doprinosa njihovu očuvanju;

| 43. | potiče europske gradove da se kandidiraju za UNESCO-v grad gastronomije, u sklopu programa Mreža kreativnih gradova; |
| --- | --- |

43.

potiče europske gradove da se kandidiraju za UNESCO-v grad gastronomije, u sklopu programa Mreža kreativnih gradova;

o

o o

| 44. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

44.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/92 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/92

---

P7_TA(2014)0218

Informiranje potrošača o hrani u pogledu definicije „proizvedenih nanomaterijala”

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o delegiranoj Uredbi Komisije od 12. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju potrošača o hrani u pogledu definicije „proizvedenih nanomaterijala” (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA))

(2017/C 378/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir delegiranu Uredbu Komisije (C(2013)08887), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir delegiranu Uredbu Komisije (C(2013)08887),

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 2. točku (t), članak 18. stavke 3.i 5 te članak 51. stavak 5, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 2. točku (t), članak 18. stavke 3.i 5 te članak 51. stavak 5,

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (COM(2013)0894),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (2),

| — | uzimajući u obzir popise Unije određene Uredbom Komisije (EU) br. 1129/2011 od 11. studenog 2011. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća uvođenjem popisa Unije prehrambenih aditiva (3) i Uredbu Komisije (EU) br. 1130/2011 od 11. studenog 2011. o izmjeni Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o prehrambenim aditivima uvođenjem popisa Unije prehrambenih aditiva odobrenih za uporabu u prehrambenim aditivima, prehrambenim enzimima, prehrambenim aromama i prehrambenim tvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir popise Unije određene Uredbom Komisije (EU) br. 1129/2011 od 11. studenog 2011. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća uvođenjem popisa Unije prehrambenih aditiva (3) i Uredbu Komisije (EU) br. 1130/2011 od 11. studenog 2011. o izmjeni Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o prehrambenim aditivima uvođenjem popisa Unije prehrambenih aditiva odobrenih za uporabu u prehrambenim aditivima, prehrambenim enzimima, prehrambenim aromama i prehrambenim tvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 257/2010 od 25. ožujka 2010. o uspostavi programa za ponovnu procjenu odobrenih prehrambenih aditiva u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o prehrambenim aditivima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 257/2010 od 25. ožujka 2010. o uspostavi programa za ponovnu procjenu odobrenih prehrambenih aditiva u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o prehrambenim aditivima (5),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 87.a stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 87.a stavak 3. Poslovnika,

| A. | budući da prema članku 18. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani svi sastojci prisutni u obliku proizvedenih nanomaterijala moraju biti jasno naznačeni na popisu sastojaka radi informiranosti potrošača; budući da, u skladu s time, Uredba o informiranju potrošača o hrani sadržava definiciju proizvedenih nanomaterijala; |
| --- | --- |

A.

budući da prema članku 18. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani svi sastojci prisutni u obliku proizvedenih nanomaterijala moraju biti jasno naznačeni na popisu sastojaka radi informiranosti potrošača; budući da, u skladu s time, Uredba o informiranju potrošača o hrani sadržava definiciju proizvedenih nanomaterijala;

| B. | budući da je člankom 18. stavkom 5. Uredbe o informiranju potrošača o hrani Komisija ovlaštena uskladiti i prilagoditi definiciju „proizvedenih nanomaterijala” navedenu ondje tehničkom i znanstvenom napretku ili definicijama dogovorenima na međunarodnoj razini, i to delegiranim aktima, u svrhu ostvarivanja ciljeva te Uredbe; |
| --- | --- |

B.

budući da je člankom 18. stavkom 5. Uredbe o informiranju potrošača o hrani Komisija ovlaštena uskladiti i prilagoditi definiciju „proizvedenih nanomaterijala” navedenu ondje tehničkom i znanstvenom napretku ili definicijama dogovorenima na međunarodnoj razini, i to delegiranim aktima, u svrhu ostvarivanja ciljeva te Uredbe;

| C. | budući da Preporuka Komisije 2011/696/EU sadržava općenitu definiciju nanomaterijala; |
| --- | --- |

C.

budući da Preporuka Komisije 2011/696/EU sadržava općenitu definiciju nanomaterijala;

| D. | budući da su Uredbom Komisije (EU) br. 1129/2011 i Uredbom Komisije (EU) br. 1130/2011 određeni detaljni popisi Unije prehrambenih aditiva čija je uporaba dopuštena prije stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1333/2008 nakon preispitivanja njihove sukladnosti s njezinim odredbama; |
| --- | --- |

D.

budući da su Uredbom Komisije (EU) br. 1129/2011 i Uredbom Komisije (EU) br. 1130/2011 određeni detaljni popisi Unije prehrambenih aditiva čija je uporaba dopuštena prije stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1333/2008 nakon preispitivanja njihove sukladnosti s njezinim odredbama;

| E. | budući da se Delegiranom uredbom Komisije svi prehrambeni aditivi uvršteni na popise Unije isključuju iz nove definicije „proizvedenih nanomaterijala” te se umjesto toga predlaže da bi se potrebi za posebnim zahtjevima za označivanje tih aditiva u vezi s nanomaterijalima trebalo pristupiti u okviru programa za ponovnu procjenu u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 257/2010 i to, prema potrebi, izmjenom uvjeta uporabe iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 i specifikacija tih prehrambenih aditiva, određenih Uredbom Komisije (EU) br. 231/2012 (6); |
| --- | --- |

E.

budući da se Delegiranom uredbom Komisije svi prehrambeni aditivi uvršteni na popise Unije isključuju iz nove definicije „proizvedenih nanomaterijala” te se umjesto toga predlaže da bi se potrebi za posebnim zahtjevima za označivanje tih aditiva u vezi s nanomaterijalima trebalo pristupiti u okviru programa za ponovnu procjenu u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 257/2010 i to, prema potrebi, izmjenom uvjeta uporabe iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 i specifikacija tih prehrambenih aditiva, određenih Uredbom Komisije (EU) br. 231/2012 (6);

| F. | budući da trenutačno upravo prehrambeni aditivi mogu biti prisutni u hrani kao nanomaterijali; |
| --- | --- |

F.

budući da trenutačno upravo prehrambeni aditivi mogu biti prisutni u hrani kao nanomaterijali;

| G. | budući da se tim općim izuzećem poništavaju odredbe o označivanju za sve prehrambene aditive koji su proizvedeni nanomaterijali; time zakon ostaje bez svoje glavne svrhe i krši se osnovni cilj Direktive, a to je visoka razina zaštite zdravlja i interesa potrošača omogućavanjem konačnim potrošačima da biraju na temelju pouzdanih informacija; |
| --- | --- |

G.

budući da se tim općim izuzećem poništavaju odredbe o označivanju za sve prehrambene aditive koji su proizvedeni nanomaterijali; time zakon ostaje bez svoje glavne svrhe i krši se osnovni cilj Direktive, a to je visoka razina zaštite zdravlja i interesa potrošača omogućavanjem konačnim potrošačima da biraju na temelju pouzdanih informacija;

| H. | budući da Komisija opravdava to opće izuzeće za sve postojeće prehrambene aditive izjavom da „navođenje tih prehrambenih aditiva u popisu sastojaka nakon kojih u zagradi slijedi riječ ‘nano’ može zbuniti potrošače jer može navesti na pomisao da su ti aditivi novi, dok se zapravo u navedenom obliku upotrebljavaju u hrani već desetljećima”; |
| --- | --- |

H.

budući da Komisija opravdava to opće izuzeće za sve postojeće prehrambene aditive izjavom da „navođenje tih prehrambenih aditiva u popisu sastojaka nakon kojih u zagradi slijedi riječ ‘nano’ može zbuniti potrošače jer može navesti na pomisao da su ti aditivi novi, dok se zapravo u navedenom obliku upotrebljavaju u hrani već desetljećima”;

| I. | budući da je to opravdanje netočno i nevažno jer se Uredbom o informiranju potrošača o hrani ne predviđa razlikovanje između postojećih i novih nanomaterijala, ali se izravno zahtijeva označivanje svih sastojaka prisutnih u obliku proizvedenih nanomaterijala; |
| --- | --- |

I.

budući da je to opravdanje netočno i nevažno jer se Uredbom o informiranju potrošača o hrani ne predviđa razlikovanje između postojećih i novih nanomaterijala, ali se izravno zahtijeva označivanje svih sastojaka prisutnih u obliku proizvedenih nanomaterijala;

| J. | budući da je navedena namjera Komisije da se potrebi za posebnim zahtjevima u vezi s nanomaterijalima za označivanje prehrambenih aditiva na popisima Unije pristupi u okviru programa za ponovnu procjenu neprimjerena jer miješa sigurnosna pitanja s općenitim zahtjevima za označivanje kako bi informirala potrošače; budući da to također podrazumijeva da Komisija preispituje samu potrebu za posebnim označivanjem u slučaju nanomaterijala, čime se krše odredbe iz članka 18. stavka 3. Uredbe o informiranju potrošača o hrani; prehrambeni aditiv je nanomaterijal ili nije, a takvi se zahtjevi za označivanjem primjenjuju na sve odobrene prehrambene aditive koji su nanomaterijali, neovisno o uvjetima uporabe ili drugim specifikacijama; |
| --- | --- |

J.

budući da je navedena namjera Komisije da se potrebi za posebnim zahtjevima u vezi s nanomaterijalima za označivanje prehrambenih aditiva na popisima Unije pristupi u okviru programa za ponovnu procjenu neprimjerena jer miješa sigurnosna pitanja s općenitim zahtjevima za označivanje kako bi informirala potrošače; budući da to također podrazumijeva da Komisija preispituje samu potrebu za posebnim označivanjem u slučaju nanomaterijala, čime se krše odredbe iz članka 18. stavka 3. Uredbe o informiranju potrošača o hrani; prehrambeni aditiv je nanomaterijal ili nije, a takvi se zahtjevi za označivanjem primjenjuju na sve odobrene prehrambene aditive koji su nanomaterijali, neovisno o uvjetima uporabe ili drugim specifikacijama;

| K. | budući da je, osim toga, neprihvatljivo upućivanje na nepovezani program za ponovnu procjenu koji je već postojao u doba kada je zakonodavac odlučio uvesti izravne zahtjeve za označivanje u Uredbu za informiranje potrošača o hrani u pokušaju da tri godine poslije poništi te zahtjeve za označivanje; |
| --- | --- |

K.

budući da je, osim toga, neprihvatljivo upućivanje na nepovezani program za ponovnu procjenu koji je već postojao u doba kada je zakonodavac odlučio uvesti izravne zahtjeve za označivanje u Uredbu za informiranje potrošača o hrani u pokušaju da tri godine poslije poništi te zahtjeve za označivanje;

| 1. | ulaže prigovor na delegiranu Uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

ulaže prigovor na delegiranu Uredbu Komisije;

| 2. | smatra da Delegirana uredba Komisije nije sukladna cilju i sadržaju Uredbe (EU) br. 1169/2011 te da nadilazi ovlasti dodijeljene Komisiji u okviru te Uredbe; |
| --- | --- |

2.

smatra da Delegirana uredba Komisije nije sukladna cilju i sadržaju Uredbe (EU) br. 1169/2011 te da nadilazi ovlasti dodijeljene Komisiji u okviru te Uredbe;

| 3. | poziva Komisiju da podnese novi delegirani akt uzimajući u obzir stajalište Parlamenta; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da podnese novi delegirani akt uzimajući u obzir stajalište Parlamenta;

| 4. | nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i da je obavijesti o tome da delegirana uredba ne može stupiti na snagu; |
| --- | --- |

4.

nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i da je obavijesti o tome da delegirana uredba ne može stupiti na snagu;

| 5. | nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

5.

nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 304, 22.11.2011., str. 18.

(2)  SL L 354, 31.12.2008., str. 16.

(3)  SL L 295, 12.11.2011., str. 1.

(4)  SL L 295, 12.11.2011., str. 178.

(5)  SL L 80, 26.3.2010., str. 19.

(6)  Uredba Komisije (EU) br. 231/2012 od 9. ožujka 2012. o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u Prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 83, 22.3.2012., str. 1.).

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/95

---

P7_TA(2014)0229

Prioriteti za odnose Unije sa zemljama Istočnog partnerstva

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o procjeni i uspostavi prioriteta za odnose Unije sa zemljama Istočnog partnerstva (2013/2149(INI))

(2017/C 378/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pokretanje Istočnog partnerstva u Pragu 7. svibnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pokretanje Istočnog partnerstva u Pragu 7. svibnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir početak aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronest 3. svibnja 2011. tijekom sedmog zakonodavnog saziva Europskog parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir početak aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronest 3. svibnja 2011. tijekom sedmog zakonodavnog saziva Europskog parlamenta,

| — | uzimajući u obzir uspostavljanje Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva te njegov dosadašnji rad, uključujući preporuke i druge dokumente koje je do sad izradilo pet radnih skupina ili su izrađeni tijekom njegovih godišnjih sastanaka koji uključuju: sastanak u Bruxellesu u Belgiji 16. i 17. studenog 2009.; sastanak u Berlinu u Njemačkoj 18. i 19. studenog 2010.; sastanak u Poznanju u Poljskoj od 28. do 30. studenog 2011.; sastanak u Stockholmu u Švedskoj od 28. do 30. studenog 2012. i sastanak u Kišinjevu u Moldovi 4. i 5. listopada 2013.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavljanje Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva te njegov dosadašnji rad, uključujući preporuke i druge dokumente koje je do sad izradilo pet radnih skupina ili su izrađeni tijekom njegovih godišnjih sastanaka koji uključuju: sastanak u Bruxellesu u Belgiji 16. i 17. studenog 2009.; sastanak u Berlinu u Njemačkoj 18. i 19. studenog 2010.; sastanak u Poznanju u Poljskoj od 28. do 30. studenog 2011.; sastanak u Stockholmu u Švedskoj od 28. do 30. studenog 2012. i sastanak u Kišinjevu u Moldovi 4. i 5. listopada 2013.;

| — | uzimajući u obzir uspostavljanje Odbora regija konferencije regionalnih i lokalnih tijela za Istočno partnerstvo (CORLEAP), čija je osnivačka skupština održana 8. rujna 2011. u Poznanju u Poljskoj, te mišljenja čije je nacrte CORLEAP do sada izradio, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavljanje Odbora regija konferencije regionalnih i lokalnih tijela za Istočno partnerstvo (CORLEAP), čija je osnivačka skupština održana 8. rujna 2011. u Poznanju u Poljskoj, te mišljenja čije je nacrte CORLEAP do sada izradio,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka na vrhu održanog u Varšavi 29. – 30. listopada 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka na vrhu održanog u Varšavi 29. – 30. listopada 2011.,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka na vrhu održanog u Vilniusu 28. – 29. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka na vrhu održanog u Vilniusu 28. – 29. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije od 11. ožujka 2003. pod naslovom „Šira Europa – susjedstvo: novi okvir za odnose s našim istočnim i južnim susjedima” (COM(2003)0104), od 12. svibnja 2004. naslova „Europska politika susjedskih odnosa – strateški dokument” (COM(2004)0373), od 4. prosinca 2006. naslova „Jačanje europske politike susjedskih odnosa” (COM(2006)0726), od 5. prosinca 2007. naslovljenu „Snažna europska politika susjedskih odnosa” (COM(2007)0774), od 3. prosinca 2008. pod naslovom „Istočno partnerstvo” (COM(2008)0823) i od 12. svibnja 2010. pod naslovom „Analiza europske politike susjedskih odnosa (COM(2010)0207), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije od 11. ožujka 2003. pod naslovom „Šira Europa – susjedstvo: novi okvir za odnose s našim istočnim i južnim susjedima” (COM(2003)0104), od 12. svibnja 2004. naslova „Europska politika susjedskih odnosa – strateški dokument” (COM(2004)0373), od 4. prosinca 2006. naslova „Jačanje europske politike susjedskih odnosa” (COM(2006)0726), od 5. prosinca 2007. naslovljenu „Snažna europska politika susjedskih odnosa” (COM(2007)0774), od 3. prosinca 2008. pod naslovom „Istočno partnerstvo” (COM(2008)0823) i od 12. svibnja 2010. pod naslovom „Analiza europske politike susjedskih odnosa (COM(2010)0207),

| — | uzimajući u obzir zajedničke komunikacije od 20. ožujka 2013. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod naslovom „Europska politika susjedskih odnosa: rad na jačanju partnerstva” (JOIN(2013)0004) i od 25. svibnja 2011. pod naslovom „Novi odgovor na promjene u susjedstvu” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke komunikacije od 20. ožujka 2013. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod naslovom „Europska politika susjedskih odnosa: rad na jačanju partnerstva” (JOIN(2013)0004) i od 25. svibnja 2011. pod naslovom „Novi odgovor na promjene u susjedstvu” (COM(2011)0303),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove Europske unije od 26. srpnja 2010. i 20. lipnja 2011. o europskoj politici susjedskih odnosa i od 18. i 19. studenog 2013. o Istočnom partnerstvu te zaključke Vijeća za vanjske poslove i trgovinu Europske unije od 26. rujna 2011. i Europskog vijeća od 7. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove Europske unije od 26. srpnja 2010. i 20. lipnja 2011. o europskoj politici susjedskih odnosa i od 18. i 19. studenog 2013. o Istočnom partnerstvu te zaključke Vijeća za vanjske poslove i trgovinu Europske unije od 26. rujna 2011. i Europskog vijeća od 7. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Istočnom partnerstvu od 19. i 20. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Istočnom partnerstvu od 19. i 20. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir zajedničke komunikacije Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. svibnja 2012. pod naslovom „Istočno partnerstvo: plan za sastanak na vrhu u jesen 2013.” (JOIN(2012)0013) i „Ostvarenje nove europske politike susjedskih odnosa” (JOIN(2012)0014) te popratne radne dokumente osoblja od 20. ožujka 2013. („Regionalna izvješća”, SWD(2013)0085 i 0086), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke komunikacije Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. svibnja 2012. pod naslovom „Istočno partnerstvo: plan za sastanak na vrhu u jesen 2013.” (JOIN(2012)0013) i „Ostvarenje nove europske politike susjedskih odnosa” (JOIN(2012)0014) te popratne radne dokumente osoblja od 20. ožujka 2013. („Regionalna izvješća”, SWD(2013)0085 i 0086),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku i Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 12. prosinca 2011. naslovljenu „Ljudska prava i demokracija u središtu vanjskog djelovanja EU-a – prema djelotvornijem pristupu” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku i Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 12. prosinca 2011. naslovljenu „Ljudska prava i demokracija u središtu vanjskog djelovanja EU-a – prema djelotvornijem pristupu” (COM(2011)0886),

| — | uzimajući u obzir uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredbi o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredbi o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 28. svibnja 2013. o energetskoj sigurnosti u vezi s tržištem energije te usklađivanjem između istočnoeuropskih partnerskih zemalja i država članica EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 28. svibnja 2013. o energetskoj sigurnosti u vezi s tržištem energije te usklađivanjem između istočnoeuropskih partnerskih zemalja i država članica EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 23. listopada 2013. o „Europskoj politici susjedskih odnosa: rad na jačanju partnerstva – stajalište Europskog parlamenta o izvješćima o napretku za 2012.” (2), od 14. prosinca 2011. o reviziji Europske politike susjedskih odnosa (3) i od 7. travnja 2011. o pregledu Europske politike susjedskih odnosa – istočna dimenzija (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 23. listopada 2013. o „Europskoj politici susjedskih odnosa: rad na jačanju partnerstva – stajalište Europskog parlamenta o izvješćima o napretku za 2012.” (2), od 14. prosinca 2011. o reviziji Europske politike susjedskih odnosa (3) i od 7. travnja 2011. o pregledu Europske politike susjedskih odnosa – istočna dimenzija (4),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 11. prosinca 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkih pravila i postupaka za provedbu instrumenata Unije za vanjsko djelovanje (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 11. prosinca 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkih pravila i postupaka za provedbu instrumenata Unije za vanjsko djelovanje (5),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 11. prosinca 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta financiranja za promicanje demokracije i ljudskih prava širom svijeta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 11. prosinca 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta financiranja za promicanje demokracije i ljudskih prava širom svijeta (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. srpnja 2011.o vanjskoj politici EU-a kojom se podržava demokratizacija (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. srpnja 2011.o vanjskoj politici EU-a kojom se podržava demokratizacija (7),

| — | uzimajući u obzir svoje godišnje rezolucije o godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu i o politici Europske unije o tom pitanju, uključujući posebice nedavne rezolucije o događajima u južnom i istočnom susjedstvu EU-a, a posebice: svoju rezoluciju od 18. travnja 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu i o politici Europske unije o tom pitanju, uključujući posljedice za stratešku politiku ljudskih prava EU-a (8); svoju rezoluciju od 13. prosinca 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu 2011. i politici Europske unije o tom pitanju (9) te svoju rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu 2012. i o politici Europske unije o tom pitanju (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje godišnje rezolucije o godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu i o politici Europske unije o tom pitanju, uključujući posebice nedavne rezolucije o događajima u južnom i istočnom susjedstvu EU-a, a posebice: svoju rezoluciju od 18. travnja 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu i o politici Europske unije o tom pitanju, uključujući posljedice za stratešku politiku ljudskih prava EU-a (8); svoju rezoluciju od 13. prosinca 2012. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu 2011. i politici Europske unije o tom pitanju (9) te svoju rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu 2012. i o politici Europske unije o tom pitanju (10),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 29. ožujka 2012. o načinima mogućeg osnivanja Europske zaklade za demokraciju (EED) (11) te uspostavljanju zaklade 2012. i potpunom početku njezinih aktivnosti 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 29. ožujka 2012. o načinima mogućeg osnivanja Europske zaklade za demokraciju (EED) (11) te uspostavljanju zaklade 2012. i potpunom početku njezinih aktivnosti 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2012. o pregledu strategije EU-a o ljudskim pravima (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2012. o pregledu strategije EU-a o ljudskim pravima (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (13),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (14),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A7-0157/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A7-0157/2014),

| A. | budući da se europska politika susjedskih odnosa (ENP), a posebice Istočnog partnerstvo (EaP), temelji na zajednici vrijednosti i zajedničkoj predanosti međunarodnom pravu i temeljnim vrijednostima i načelima slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te na vladavini prava, tržišnom gospodarstvu, održivom razvoju i dobrom upravljanju; budući da je cilj EaP-a širenje, dijeljenje i promicanje vrijednosti i načela na kojima je EU utemeljen, osobito vrijednosti i načela mira, prijateljstva, solidarnosti i napretka radi pružanja doprinosa izgradnji i konsolidaciji zdravih demokracija, postizanja održivog gospodarskog rasta i upravljanja prekograničnim vezama s ciljem ubrzavanja političkog udruživanja zemalja partnerstva i njihove gospodarske integracije s EU-om; budući da su svi sudionici sastanka na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu ponovno potvrdili svoju predanost provedbi tih vodećih načela; |
| --- | --- |

A.

budući da se europska politika susjedskih odnosa (ENP), a posebice Istočnog partnerstvo (EaP), temelji na zajednici vrijednosti i zajedničkoj predanosti međunarodnom pravu i temeljnim vrijednostima i načelima slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te na vladavini prava, tržišnom gospodarstvu, održivom razvoju i dobrom upravljanju; budući da je cilj EaP-a širenje, dijeljenje i promicanje vrijednosti i načela na kojima je EU utemeljen, osobito vrijednosti i načela mira, prijateljstva, solidarnosti i napretka radi pružanja doprinosa izgradnji i konsolidaciji zdravih demokracija, postizanja održivog gospodarskog rasta i upravljanja prekograničnim vezama s ciljem ubrzavanja političkog udruživanja zemalja partnerstva i njihove gospodarske integracije s EU-om; budući da su svi sudionici sastanka na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu ponovno potvrdili svoju predanost provedbi tih vodećih načela;

| B. | budući da su se uzastopnim proširenjima EU-a Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Moldova, Ukrajina i Bjelarus približile EU-u te da stoga njihova sigurnost, stabilnost i blagostanje sve više utječu na te čimbenike u EU-u, ali i obratno; |
| --- | --- |

B.

budući da su se uzastopnim proširenjima EU-a Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Moldova, Ukrajina i Bjelarus približile EU-u te da stoga njihova sigurnost, stabilnost i blagostanje sve više utječu na te čimbenike u EU-u, ali i obratno;

| C. | budući da se slobode, demokratske vrijednosti i ljudska prava mogu razviti samo u odgovarajućoj okolini koju karakteriziraju gospodarska i socijalna stabilnost, kao i nacionalna i međunarodna sigurnost, kao što se to dokazalo u povijesti samog EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se slobode, demokratske vrijednosti i ljudska prava mogu razviti samo u odgovarajućoj okolini koju karakteriziraju gospodarska i socijalna stabilnost, kao i nacionalna i međunarodna sigurnost, kao što se to dokazalo u povijesti samog EU-a;

| D. | budući da, iako se temeljna načela i ciljevi europske politike susjedskih odnosa primjenjuju na sve partnere, odnos EU-a sa svakim partnerom je jedinstven, a instrumenti europske politike susjedskih odnosa prilagođeni su kako bi služili svakom od tih odnosa; |
| --- | --- |

D.

budući da, iako se temeljna načela i ciljevi europske politike susjedskih odnosa primjenjuju na sve partnere, odnos EU-a sa svakim partnerom je jedinstven, a instrumenti europske politike susjedskih odnosa prilagođeni su kako bi služili svakom od tih odnosa;

| E. | budući da je sastanak na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu pokazao da je potrebno razmisliti o politikama EU-a prema istočnim partnerima; |
| --- | --- |

E.

budući da je sastanak na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu pokazao da je potrebno razmisliti o politikama EU-a prema istočnim partnerima;

| F. | budući da je Istočno partnerstvo usmjereno na istočnoeuropske zemlje prema odredbama članaka 8. i 49. Ugovorâ; budući da bi se njime trebala podupirati demokratska tranzicija i reformski procesi te da je ono odgovor na europske težnje društava partnerskih država; |
| --- | --- |

F.

budući da je Istočno partnerstvo usmjereno na istočnoeuropske zemlje prema odredbama članaka 8. i 49. Ugovorâ; budući da bi se njime trebala podupirati demokratska tranzicija i reformski procesi te da je ono odgovor na europske težnje društava partnerskih država;

| G. | budući da su europske težnje zemalja Istočnog partnerstva duboko ukorijenjene i da još uvijek prolaze kroz teške procese preobrazbe u demokratske sustave utemeljene na vladavini prava i poštovanju ljudskih prava i građanskih sloboda, nakon desetljeća opstanka unutar SSSR-a; budući da u nekim zemljama Istočnog partnerstva postoji manjak konsenzusa o pitanju njihove europske budućnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da su europske težnje zemalja Istočnog partnerstva duboko ukorijenjene i da još uvijek prolaze kroz teške procese preobrazbe u demokratske sustave utemeljene na vladavini prava i poštovanju ljudskih prava i građanskih sloboda, nakon desetljeća opstanka unutar SSSR-a; budući da u nekim zemljama Istočnog partnerstva postoji manjak konsenzusa o pitanju njihove europske budućnosti;

| H. | budući da bi se trenutačni zamah u odnosima s istočnoeuropskim partnerima trebao upotrijebiti za promicanje težnji stanovnika istočnoeuropskih država za daljnjim demokratskim reformama; budući da postupak pridruživanja EU-u ima upravo taj cilj i da bi se s njime trebalo nastaviti unatoč trenutačnim zastojima u nekim državama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

H.

budući da bi se trenutačni zamah u odnosima s istočnoeuropskim partnerima trebao upotrijebiti za promicanje težnji stanovnika istočnoeuropskih država za daljnjim demokratskim reformama; budući da postupak pridruživanja EU-u ima upravo taj cilj i da bi se s njime trebalo nastaviti unatoč trenutačnim zastojima u nekim državama Istočnog partnerstva;

| I. | budući da bi se Istočnim partnerstvom trebalo promicati političke, gospodarske, geopolitičke, sigurnosne, društvene i kulturne dimenzije suradnje; |
| --- | --- |

I.

budući da bi se Istočnim partnerstvom trebalo promicati političke, gospodarske, geopolitičke, sigurnosne, društvene i kulturne dimenzije suradnje;

| J. | budući da je Europski instrument za susjedstvo glavni alat pružanja potpore i pomoći Unije državama Istočnog partnerstva; budući da se njime odražava diferencijacija i pristup „više za više” te da predviđa značajne financijske poticaje za susjedne države koje poduzimaju demokratske reforme; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europski instrument za susjedstvo glavni alat pružanja potpore i pomoći Unije državama Istočnog partnerstva; budući da se njime odražava diferencijacija i pristup „više za više” te da predviđa značajne financijske poticaje za susjedne države koje poduzimaju demokratske reforme;

| K. | budući da zemlje Istočnog partnerstva još uvijek traže politički razvoj, a partnerstvo koje nudi EU temelji se na njihovoj vlastitoj političkoj volji, ali se pokazalo kao nedovoljan pokretač promjena i reformi, usprkos jasnim europskim težnjama naroda zemalja Istočnog partnerstva; budući da nedavni događaji u zemljama Istočnog partnerstva, kao i ishod sastanka na vrhu u Vilniusu naglašavaju potrebu jačanja strateškog karaktera Istočnog partnerstva i napora za promicanje uzajamne koristi od sporazuma o pridruživanju te podizanje svijesti o toj koristi i da ti događaji ukazuju na to da su te zemlje još uvijek izložene snažnim pritiscima i ucjenama trećih strana pri donošenju svojih suverenih odluka; budući da države Istočnog partnerstva moraju biti slobodne i suverene da bi mogle u potpunosti primjenjivati svoje pravo na određivanje vlastite budućnosti bez podlijeganja neopravdanom vanjskom pritisku, prijetnjama ili zastrašivanju; budući da je pridruživanje bilo kojoj međunarodnoj organizaciji ili savezu i određivanje vlastite budućnosti bez vanjskih utjecaja suvereno pravo svake države; |
| --- | --- |

K.

budući da zemlje Istočnog partnerstva još uvijek traže politički razvoj, a partnerstvo koje nudi EU temelji se na njihovoj vlastitoj političkoj volji, ali se pokazalo kao nedovoljan pokretač promjena i reformi, usprkos jasnim europskim težnjama naroda zemalja Istočnog partnerstva; budući da nedavni događaji u zemljama Istočnog partnerstva, kao i ishod sastanka na vrhu u Vilniusu naglašavaju potrebu jačanja strateškog karaktera Istočnog partnerstva i napora za promicanje uzajamne koristi od sporazuma o pridruživanju te podizanje svijesti o toj koristi i da ti događaji ukazuju na to da su te zemlje još uvijek izložene snažnim pritiscima i ucjenama trećih strana pri donošenju svojih suverenih odluka; budući da države Istočnog partnerstva moraju biti slobodne i suverene da bi mogle u potpunosti primjenjivati svoje pravo na određivanje vlastite budućnosti bez podlijeganja neopravdanom vanjskom pritisku, prijetnjama ili zastrašivanju; budući da je pridruživanje bilo kojoj međunarodnoj organizaciji ili savezu i određivanje vlastite budućnosti bez vanjskih utjecaja suvereno pravo svake države;

| L. | budući da su nedavni događaji pokazali da neki geopolitički igrači politiku Istočnog partnerstva EU-a pogrešno smatraju igrom u kojoj svi gube te je njihovu negativnu ulogu stoga potrebno uzeti u obzir; |
| --- | --- |

L.

budući da su nedavni događaji pokazali da neki geopolitički igrači politiku Istočnog partnerstva EU-a pogrešno smatraju igrom u kojoj svi gube te je njihovu negativnu ulogu stoga potrebno uzeti u obzir;

| M. | budući da Istočno partnerstvo ni na koji način nema za cilj nanošenje štete bilateralnim odnosima s Ruskom Federacijom ili njihovo otežavanje, već je, nasuprot tome, otvoreno za razvijanje sinergija s Moskvom radi stvaranja najpovoljnijih uvjeta za održivi razvoj zajedničkih susjeda; |
| --- | --- |

M.

budući da Istočno partnerstvo ni na koji način nema za cilj nanošenje štete bilateralnim odnosima s Ruskom Federacijom ili njihovo otežavanje, već je, nasuprot tome, otvoreno za razvijanje sinergija s Moskvom radi stvaranja najpovoljnijih uvjeta za održivi razvoj zajedničkih susjeda;

| 1. | podsjeća na svrhu Istočnog partnerstva, odnosno jačanje političke, gospodarske i kulturne europske integracije zemalja Istočnog partnerstva, utemeljene na zajedničkim vrijednostima, interesima i predanosti međunarodnom pravu, temeljnim vrijednostima, dobrom upravljanju i tržišnom gospodarstvu te vođene dijeljenim udjelom u partnerstvu i zajedničkoj odgovornosti; pozdravlja, u vezi s tim, uspostavu i rad zainteresiranih strana u vezi s Istočnim partnerstvom – Parlamentarne skupštine Euronest, Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva i Konferencije regionalnih i lokalnih tijela za Istočno partnerstvo, kao i drugih inicijativa poput Kongresa inicijativa Istočne Europe; primjećuje, međutim, da su nedavni događaji u nekim zemljama Istočnog partnerstva skrenuli pozornost na krhkost političkog i gospodarskog procesa te procesa socijalne integracije; naglašava važnost suradnje sa širom javnosti kao sredstva preobrazbe; potiče na češću i djelotvorniju suradnju s lokalnim i regionalnim javnim tijelima, kao i s parlamentima, poslovnim čelnicima i civilnim društvom u svrhu stvaranja izbornih jedinica za reformu koje mogu utjecati na donošenje odluka na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

1.

podsjeća na svrhu Istočnog partnerstva, odnosno jačanje političke, gospodarske i kulturne europske integracije zemalja Istočnog partnerstva, utemeljene na zajedničkim vrijednostima, interesima i predanosti međunarodnom pravu, temeljnim vrijednostima, dobrom upravljanju i tržišnom gospodarstvu te vođene dijeljenim udjelom u partnerstvu i zajedničkoj odgovornosti; pozdravlja, u vezi s tim, uspostavu i rad zainteresiranih strana u vezi s Istočnim partnerstvom – Parlamentarne skupštine Euronest, Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva i Konferencije regionalnih i lokalnih tijela za Istočno partnerstvo, kao i drugih inicijativa poput Kongresa inicijativa Istočne Europe; primjećuje, međutim, da su nedavni događaji u nekim zemljama Istočnog partnerstva skrenuli pozornost na krhkost političkog i gospodarskog procesa te procesa socijalne integracije; naglašava važnost suradnje sa širom javnosti kao sredstva preobrazbe; potiče na češću i djelotvorniju suradnju s lokalnim i regionalnim javnim tijelima, kao i s parlamentima, poslovnim čelnicima i civilnim društvom u svrhu stvaranja izbornih jedinica za reformu koje mogu utjecati na donošenje odluka na nacionalnoj razini;

| 2. | izražava zabrinutost zbog činjenice da su treće strane nedavno ozbiljno osporavale Istočno partnerstvo u cjelini te poziva sve uključene sudionike da ostanu predani i angažirani u projektu; |
| --- | --- |

2.

izražava zabrinutost zbog činjenice da su treće strane nedavno ozbiljno osporavale Istočno partnerstvo u cjelini te poziva sve uključene sudionike da ostanu predani i angažirani u projektu;

| 3. | naglašava da bi europska perspektiva, uključujući pravo na prijavu za članstvo na temelju članka 49. Ugovora o Europskoj uniji, mogla biti pokretačka snaga za reforme u tim državama i da bi se uz pomoć nje mogla jačati njihova predanost zajedničkim vrijednostima i načelima poput demokracije, vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i dobrog upravljanja te ističe da bi trebalo voditi računa o državama Istočnog partnerstva koje su najpredanije produbljivanju odnosa s EU-om i spremne poduzeti i provesti potrebne reforme i na političkoj i na gospodarskoj razini, čime bi se stvorio poticaj za daljnju europsku integraciju; |
| --- | --- |

3.

naglašava da bi europska perspektiva, uključujući pravo na prijavu za članstvo na temelju članka 49. Ugovora o Europskoj uniji, mogla biti pokretačka snaga za reforme u tim državama i da bi se uz pomoć nje mogla jačati njihova predanost zajedničkim vrijednostima i načelima poput demokracije, vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i dobrog upravljanja te ističe da bi trebalo voditi računa o državama Istočnog partnerstva koje su najpredanije produbljivanju odnosa s EU-om i spremne poduzeti i provesti potrebne reforme i na političkoj i na gospodarskoj razini, čime bi se stvorio poticaj za daljnju europsku integraciju;

| 4. | prepoznaje da je društvima Istočnog partnerstva koja se zalažu za integriranje s Europskom unijom sada više nego ikad prije potrebna snažna, proaktivna i neposredna potpora EU-a koju bi trebalo pružati kroz različite kanale i sektore politika, u rasponu od financijske pomoći do programa olakšavanja dobivanja viza; |
| --- | --- |

4.

prepoznaje da je društvima Istočnog partnerstva koja se zalažu za integriranje s Europskom unijom sada više nego ikad prije potrebna snažna, proaktivna i neposredna potpora EU-a koju bi trebalo pružati kroz različite kanale i sektore politika, u rasponu od financijske pomoći do programa olakšavanja dobivanja viza;

| 5. | smatra da je za projekt Istočnog partnerstva potrebna temeljita procjena njegove djelotvornosti, uključujući precizno vrednovanje njegovih uspjeha i neuspjeha, te da su mu je potrebna dodatna dorada, novi poticaj i jasna vizija plana napredovanja, pri čemu se treba jednako usredotočiti na političku suradnju i na partnerstvo s društvima zemalja Istočnog partnerstva kao i na nastojanje da se tim društvima omogući europski izbor; stoga poziva EU da se osobito usredotočit na ulaganje u neposredan napredak za građane te da u tom kontekstu uspostavi bezvizni režim, podupire mlade i buduće vođe i da posveti veću pozornost jačanju civilnog društva; naglašava važnost sektora energetike, prometa i istraživanja za opseg europske integracije država Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

5.

smatra da je za projekt Istočnog partnerstva potrebna temeljita procjena njegove djelotvornosti, uključujući precizno vrednovanje njegovih uspjeha i neuspjeha, te da su mu je potrebna dodatna dorada, novi poticaj i jasna vizija plana napredovanja, pri čemu se treba jednako usredotočiti na političku suradnju i na partnerstvo s društvima zemalja Istočnog partnerstva kao i na nastojanje da se tim društvima omogući europski izbor; stoga poziva EU da se osobito usredotočit na ulaganje u neposredan napredak za građane te da u tom kontekstu uspostavi bezvizni režim, podupire mlade i buduće vođe i da posveti veću pozornost jačanju civilnog društva; naglašava važnost sektora energetike, prometa i istraživanja za opseg europske integracije država Istočnog partnerstva;

| 6. | smatra da ishod sastanka na vrhu u Vilniusu naglašava potrebu poboljšanja strateškog karaktera Istočnog partnerstva; stoga preporučuje fleksibilno iskorištavanje alata koje EU ima na raspolaganju, poput makroekonomske pomoći, olakšavanja trgovinskih režima, projekata za poboljšanje energetske sigurnosti i gospodarske modernizacije te brze provedbe liberalizacije viznog režima u skladu s europskim vrijednostima i interesima; |
| --- | --- |

6.

smatra da ishod sastanka na vrhu u Vilniusu naglašava potrebu poboljšanja strateškog karaktera Istočnog partnerstva; stoga preporučuje fleksibilno iskorištavanje alata koje EU ima na raspolaganju, poput makroekonomske pomoći, olakšavanja trgovinskih režima, projekata za poboljšanje energetske sigurnosti i gospodarske modernizacije te brze provedbe liberalizacije viznog režima u skladu s europskim vrijednostima i interesima;

| 7. | poziva Komisiju na izradu zelene knjige o budućnosti Istočnog partnerstva nakon Vilniusa; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju na izradu zelene knjige o budućnosti Istočnog partnerstva nakon Vilniusa;

| 8. | poziva Komisiju i ESVD da razmotre lekcije nedavnih razvoja Istočnog partnerstva u kontekstu definiranja bilateralnih i multilateralnih prioriteta Unije, kao i financiranja u sklopu Europskog instrumenta za susjedstvo; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju i ESVD da razmotre lekcije nedavnih razvoja Istočnog partnerstva u kontekstu definiranja bilateralnih i multilateralnih prioriteta Unije, kao i financiranja u sklopu Europskog instrumenta za susjedstvo;

| 9. | smatra da su demokratski tranzicijski procesi koji se temelje na vladavini prava i poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda ključni u izgradnji snažnih i dugotrajnih partnerstava s državama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

9.

smatra da su demokratski tranzicijski procesi koji se temelje na vladavini prava i poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda ključni u izgradnji snažnih i dugotrajnih partnerstava s državama Istočnog partnerstva;

| 10. | naglašava važnu ulogu koju je civilno društvo imalo u procesima tranzicije i reformi te u političkom dijalogu u zemljama Istočnog partnerstva; poziva EU na jačanje suradnje s civilnim društvom te na pružanje potpore širokim spektrom različitih instrumenata financiranja; |
| --- | --- |

10.

naglašava važnu ulogu koju je civilno društvo imalo u procesima tranzicije i reformi te u političkom dijalogu u zemljama Istočnog partnerstva; poziva EU na jačanje suradnje s civilnim društvom te na pružanje potpore širokim spektrom različitih instrumenata financiranja;

| 11. | pozdravlja dodijeljena sredstva za 2013. u sklopu programa „Integracija i suradnja Istočnog partnerstva” (koja spadaju u ENPI) raspoređena na Moldovu, Gruziju i Armeniju kao dodatno financiranje tih država Istočnog partnerstva koje napreduju u reformama za duboku demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dodijeljena sredstva za 2013. u sklopu programa „Integracija i suradnja Istočnog partnerstva” (koja spadaju u ENPI) raspoređena na Moldovu, Gruziju i Armeniju kao dodatno financiranje tih država Istočnog partnerstva koje napreduju u reformama za duboku demokraciju i ljudska prava;

| 12. | pozdravlja prijedlog Komisije da državljanima Moldove dopusti bezvizno kretanje schengenskim prostorom; ističe da bi liberalizacija viznog režima trebala biti prioritet i poziva na dodatne napore na tom području; primjećuje, s time u vezi, da je liberalizacija viznog režima samo jedan od mnogobrojnih postupaka čiji je cilj zbližavanje društava i da je na tom polju potrebno uložiti više napora, posebno u pogledu unapređivanja suradnje na područjima obrazovanja, znanosti, kulture i sporta; naglašava da je prijedlog Direktive Europskoga parlamenta i Vijeća o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studiranja, razmjene učenika, plaćenog i neplaćenog usavršavanja, dobrovoljnog rada i obavljanja posla za stan i hranu instrument koji će imati znatan utjecaj u području obrazovanja i kulture; poziva na brzo donošenje te Direktive, kojom se nude dugoročne vize i boravišne dozvole državljanima trećih zemalja u navedene svrhe; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prijedlog Komisije da državljanima Moldove dopusti bezvizno kretanje schengenskim prostorom; ističe da bi liberalizacija viznog režima trebala biti prioritet i poziva na dodatne napore na tom području; primjećuje, s time u vezi, da je liberalizacija viznog režima samo jedan od mnogobrojnih postupaka čiji je cilj zbližavanje društava i da je na tom polju potrebno uložiti više napora, posebno u pogledu unapređivanja suradnje na područjima obrazovanja, znanosti, kulture i sporta; naglašava da je prijedlog Direktive Europskoga parlamenta i Vijeća o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studiranja, razmjene učenika, plaćenog i neplaćenog usavršavanja, dobrovoljnog rada i obavljanja posla za stan i hranu instrument koji će imati znatan utjecaj u području obrazovanja i kulture; poziva na brzo donošenje te Direktive, kojom se nude dugoročne vize i boravišne dozvole državljanima trećih zemalja u navedene svrhe;

| 13. | naglašava važnost ulaganja u projekte za mlade i u buduće vođe cjelovitim korištenjem stipendijama u okviru programa „Erasmus +” radi poticanja razmjene studenata i nastavnika između zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a, nastavljanjem s financijskom potporom za Europsko sveučilište humanističkih znanosti u egzilu i uspostavljanjem Sveučilišta Istočnog partnerstva i Europske visoke škole na Crnom moru koji bi pružali prilike za razvoj obrazovnih programa na različitim razinama kojima bi se nastojale oblikovati buduće vođe iz zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a, ali i dodatno promicali akademski i obrazovni projekti čija je vrijednost na tom području već dokazana, poput Europskog koledža; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost ulaganja u projekte za mlade i u buduće vođe cjelovitim korištenjem stipendijama u okviru programa „Erasmus +” radi poticanja razmjene studenata i nastavnika između zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a, nastavljanjem s financijskom potporom za Europsko sveučilište humanističkih znanosti u egzilu i uspostavljanjem Sveučilišta Istočnog partnerstva i Europske visoke škole na Crnom moru koji bi pružali prilike za razvoj obrazovnih programa na različitim razinama kojima bi se nastojale oblikovati buduće vođe iz zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a, ali i dodatno promicali akademski i obrazovni projekti čija je vrijednost na tom području već dokazana, poput Europskog koledža;

| 14. | potiče organizaciju većeg broja razmjena između škola država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te smatra da se u tu svrhu treba staviti na raspolaganje posebno financiranje; |
| --- | --- |

14.

potiče organizaciju većeg broja razmjena između škola država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te smatra da se u tu svrhu treba staviti na raspolaganje posebno financiranje;

| 15. | naglašava potrebu za poticanjem suradnje mladih u okviru inicijative „Prozor Istočnog partnerstva za mlade” u sklopu programa „Mladi na djelu”, jačajući na taj način aktivno građanstvo mladih, razvijajući solidarnost i promičući toleranciju među mladima; u tom smislu pozdravlja sastanak na vrhu mladih Istočnog partnerstva održan u listopadu 2013. kojim se potaknuo politički dijalog i umrežavanje s donositeljima odluka i mladima iz EU-a i država Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

15.

naglašava potrebu za poticanjem suradnje mladih u okviru inicijative „Prozor Istočnog partnerstva za mlade” u sklopu programa „Mladi na djelu”, jačajući na taj način aktivno građanstvo mladih, razvijajući solidarnost i promičući toleranciju među mladima; u tom smislu pozdravlja sastanak na vrhu mladih Istočnog partnerstva održan u listopadu 2013. kojim se potaknuo politički dijalog i umrežavanje s donositeljima odluka i mladima iz EU-a i država Istočnog partnerstva;

| 16. | smatra da se poteškoće u promicanju i provedbi Istočnog partnerstva mogu prevladati ponovno uravnoteženim i ojačanim angažmanom EU-a koji bi nadilazio politički dijalog kako bi se pristupilo rješavanju i razvijanju društvenih, gospodarskih i kulturnih područja; poziva EU da poveća svoju prisutnost u partnerskim zemljama korištenjem više interaktivnih audiovizualnih metoda i društvenih medija na dotičnim lokalnim jezicima radi dopiranja do cijelog društva; poziva Komisiju da pripremi jasnu komunikacijsku strategiju za društva zemalja Istočnog partnerstva kako bi im objasnila prednosti sporazuma o pridruživanju, koje uključuju detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA) kao instrumente za modernizaciju njihovih političkih sustava i gospodarstava; |
| --- | --- |

16.

smatra da se poteškoće u promicanju i provedbi Istočnog partnerstva mogu prevladati ponovno uravnoteženim i ojačanim angažmanom EU-a koji bi nadilazio politički dijalog kako bi se pristupilo rješavanju i razvijanju društvenih, gospodarskih i kulturnih područja; poziva EU da poveća svoju prisutnost u partnerskim zemljama korištenjem više interaktivnih audiovizualnih metoda i društvenih medija na dotičnim lokalnim jezicima radi dopiranja do cijelog društva; poziva Komisiju da pripremi jasnu komunikacijsku strategiju za društva zemalja Istočnog partnerstva kako bi im objasnila prednosti sporazuma o pridruživanju, koje uključuju detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA) kao instrumente za modernizaciju njihovih političkih sustava i gospodarstava;

| 17. | ističe da su EU i istočnoeuropski partneri suočeni sa zajedničkim političkim izazovima u pogledu osiguravanja pouzdane i sigurne opskrbe energijom; podsjeća da je suradnja na području energetske sigurnosti jasno definirana kao prioritet u okviru Istočnog partnerstva i europske politike susjedskih odnosa; podsjeća da se Ugovorom o osnivanju energetske zajednice utvrđuje temelj za osnivanje potpuno integriranog regionalnog energetskog tržišta koje bi pogodovalo rastu, ulaganjima i stabilnom regulatornom okviru; smatra da je daljnji napredak integracije mreža za plin i električnu energiju u regiji, uključujući protok u suprotnom smjeru, ključan za postizanje ciljeva Energetske zajednice; naglašava važnost veće usredotočenosti na konsolidaciju, poboljšanje i učinkovitost energetskog sektora, kao jedan od glavnih uvjeta za modernizaciju gospodarstva, jačanje energetske sigurnosti i konkurentnosti, kao i razvoj energetskih strategija u skladu s obvezama Europske energetske zajednice i ciljevima EU-a; poziva na nastavak provođenja reformi tržišta plina i električne energije i na odgovarajući udio energije iz obnovljivih izvora u skladu s politikama i standardima EU-a; prepoznaje da se energetskom ovisnošću zemalja Istočnog partnerstva o trećim zemljama i neodgovarajućom diversifikacijom opskrbe komplicira dinamika europske integracije u tom smislu podsjeća da projekti kao što je Južni tok povećavaju ovisnost EU-a o ruskom plinu, te poziva Komisiju i države članice da ubrzaju projekte koji će pomoći ublažiti to stanje; poziva Komisiju i Vijeće da solidarnost učine temeljnim načelom Energetske zajednice koje svi aktivni sudionici na tržištu EU-a moraju u potpunosti poštovati; |
| --- | --- |

17.

ističe da su EU i istočnoeuropski partneri suočeni sa zajedničkim političkim izazovima u pogledu osiguravanja pouzdane i sigurne opskrbe energijom; podsjeća da je suradnja na području energetske sigurnosti jasno definirana kao prioritet u okviru Istočnog partnerstva i europske politike susjedskih odnosa; podsjeća da se Ugovorom o osnivanju energetske zajednice utvrđuje temelj za osnivanje potpuno integriranog regionalnog energetskog tržišta koje bi pogodovalo rastu, ulaganjima i stabilnom regulatornom okviru; smatra da je daljnji napredak integracije mreža za plin i električnu energiju u regiji, uključujući protok u suprotnom smjeru, ključan za postizanje ciljeva Energetske zajednice; naglašava važnost veće usredotočenosti na konsolidaciju, poboljšanje i učinkovitost energetskog sektora, kao jedan od glavnih uvjeta za modernizaciju gospodarstva, jačanje energetske sigurnosti i konkurentnosti, kao i razvoj energetskih strategija u skladu s obvezama Europske energetske zajednice i ciljevima EU-a; poziva na nastavak provođenja reformi tržišta plina i električne energije i na odgovarajući udio energije iz obnovljivih izvora u skladu s politikama i standardima EU-a; prepoznaje da se energetskom ovisnošću zemalja Istočnog partnerstva o trećim zemljama i neodgovarajućom diversifikacijom opskrbe komplicira dinamika europske integracije u tom smislu podsjeća da projekti kao što je Južni tok povećavaju ovisnost EU-a o ruskom plinu, te poziva Komisiju i države članice da ubrzaju projekte koji će pomoći ublažiti to stanje; poziva Komisiju i Vijeće da solidarnost učine temeljnim načelom Energetske zajednice koje svi aktivni sudionici na tržištu EU-a moraju u potpunosti poštovati;

| 18. | poziva da se u svaki sporazum sa zemljama Istočnog partnerstva umetne klauzula o energetskoj sigurnosti kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje zakonodavstva unutarnjeg energetskog tržišta EU-a i poziva da se u takve sporazume umetne mehanizam ranog upozoravanja kako bi se zajamčila rana procjena mogućih rizika i problema povezanih s provozom i opskrbom energijom iz trećih zemalja te uspostavljanje zajedničkog okvira za međusobnu pomoć, solidarnost i rješavanje sporova; |
| --- | --- |

18.

poziva da se u svaki sporazum sa zemljama Istočnog partnerstva umetne klauzula o energetskoj sigurnosti kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje zakonodavstva unutarnjeg energetskog tržišta EU-a i poziva da se u takve sporazume umetne mehanizam ranog upozoravanja kako bi se zajamčila rana procjena mogućih rizika i problema povezanih s provozom i opskrbom energijom iz trećih zemalja te uspostavljanje zajedničkog okvira za međusobnu pomoć, solidarnost i rješavanje sporova;

| 19. | poziva na prilagođeniji pristup pojedinim partnerskim državama uz posvećivanje više pozornosti njihovim posebnim geopolitičkim slabostima i provedbu načela diferencijacije i načela „više za više”, ali uz sveobuhvatno usklađivanje; snažno vjeruje da bi dubina i opseg odnosa sa svakom partnerskom državom trebali odražavati njihove vlastite europske ambicije, predanost zajedničkim vrijednostima te napredak usklađivanja sa zakonodavstvom EU-a, procijenjene na temelju jasnih mjerila i vlastitih zasluga; zauzima stajalište da arhitektura Istočnog partnerstva mora biti usmjerena budućnosti i fleksibilna, kako u institucionalnom, tako i u idejnom pogledu, radi pružanja dugoročnih poticaja za sve partnere, uključujući i one najnaprednije, s ciljem daljnjeg jačanja njihovih odnosa s EU-om; nadalje, vjeruje da Istočno partnerstvo ne bi trebalo biti usmjereno samo na normativne ciljeve, već bi trebalo i doprijeti do građana pristupima odozdo prema gore radi učvršćivanja koristi od mogućeg pridruživanja u javnom mišljenju; podsjeća da napredovanje partnerstva ovisi o napretku i znatnim naporima koji se ulažu u područjima poštovanja ljudskih prava, reforme pravosuđa, reformama javne uprave, borbe protiv korupcije te povećanog sudjelovanja građana u javnom donošenju odluka; |
| --- | --- |

19.

poziva na prilagođeniji pristup pojedinim partnerskim državama uz posvećivanje više pozornosti njihovim posebnim geopolitičkim slabostima i provedbu načela diferencijacije i načela „više za više”, ali uz sveobuhvatno usklađivanje; snažno vjeruje da bi dubina i opseg odnosa sa svakom partnerskom državom trebali odražavati njihove vlastite europske ambicije, predanost zajedničkim vrijednostima te napredak usklađivanja sa zakonodavstvom EU-a, procijenjene na temelju jasnih mjerila i vlastitih zasluga; zauzima stajalište da arhitektura Istočnog partnerstva mora biti usmjerena budućnosti i fleksibilna, kako u institucionalnom, tako i u idejnom pogledu, radi pružanja dugoročnih poticaja za sve partnere, uključujući i one najnaprednije, s ciljem daljnjeg jačanja njihovih odnosa s EU-om; nadalje, vjeruje da Istočno partnerstvo ne bi trebalo biti usmjereno samo na normativne ciljeve, već bi trebalo i doprijeti do građana pristupima odozdo prema gore radi učvršćivanja koristi od mogućeg pridruživanja u javnom mišljenju; podsjeća da napredovanje partnerstva ovisi o napretku i znatnim naporima koji se ulažu u područjima poštovanja ljudskih prava, reforme pravosuđa, reformama javne uprave, borbe protiv korupcije te povećanog sudjelovanja građana u javnom donošenju odluka;

| 20. | poziva Komisiju da po potrebi i čak i prije potpisivanja i provedbe sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini dodatno istraži mogućnosti pojednostavljenja trgovinskih ograničenja kako bi omogućila društvima i poduzećima dotičnih zemalja Istočnog partnerstva da odmah osjete trenutačne gospodarske koristi od bliskije suradnje s EU-om; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da po potrebi i čak i prije potpisivanja i provedbe sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini dodatno istraži mogućnosti pojednostavljenja trgovinskih ograničenja kako bi omogućila društvima i poduzećima dotičnih zemalja Istočnog partnerstva da odmah osjete trenutačne gospodarske koristi od bliskije suradnje s EU-om;

| 21. | prepoznaje važnost uključivosti za osiguravanje napredovanja partnerstva uz sudjelovanje svih šest partnera; stoga naglašava potrebu za daljnjim poboljšanjem multilateralne dimenzije i potiče održavanje redovitih sastanaka na ministarskoj razini za sve politike; |
| --- | --- |

21.

prepoznaje važnost uključivosti za osiguravanje napredovanja partnerstva uz sudjelovanje svih šest partnera; stoga naglašava potrebu za daljnjim poboljšanjem multilateralne dimenzije i potiče održavanje redovitih sastanaka na ministarskoj razini za sve politike;

| 22. | naglašava da je u tom kontekstu, kao i u slučaju Ukrajine, važno da Vijeće odmah poduzme mjere, uključujući povećani diplomatski pritisak i uvođenje pojedinačnih ciljanih mjera, zabrane putovanja, zamrzavanja sredstava i imovine usmjerenog na sve dužnosnike, zakonodavce i njihove poslovne pokrovitelje odgovorne za kršenje ljudskih prava, kao i da pojača napore da bi spriječilo poduzeća i poslovne ljude dotičnih zemalja u radnjama pranja novca i utaje poreza u europskim bankama; |
| --- | --- |

22.

naglašava da je u tom kontekstu, kao i u slučaju Ukrajine, važno da Vijeće odmah poduzme mjere, uključujući povećani diplomatski pritisak i uvođenje pojedinačnih ciljanih mjera, zabrane putovanja, zamrzavanja sredstava i imovine usmjerenog na sve dužnosnike, zakonodavce i njihove poslovne pokrovitelje odgovorne za kršenje ljudskih prava, kao i da pojača napore da bi spriječilo poduzeća i poslovne ljude dotičnih zemalja u radnjama pranja novca i utaje poreza u europskim bankama;

| 23. | izražava zabrinutost zbog nedostatka zajedničkog razumijevanja biti suradnje između EU-a i država Istočnog partnerstva; sa zabrinutošću primjećuje da se EU često smatra isključivo donatorom, a partnerske države korisnicima, iako bi svi trebali obnašati dvostruku ulogu; upozorava na to da bi takva vrsta javne predodžbe među društvima istočnoeuropskih partnerskih država mogla stvoriti nerealna očekivanja; |
| --- | --- |

23.

izražava zabrinutost zbog nedostatka zajedničkog razumijevanja biti suradnje između EU-a i država Istočnog partnerstva; sa zabrinutošću primjećuje da se EU često smatra isključivo donatorom, a partnerske države korisnicima, iako bi svi trebali obnašati dvostruku ulogu; upozorava na to da bi takva vrsta javne predodžbe među društvima istočnoeuropskih partnerskih država mogla stvoriti nerealna očekivanja;

| 24. | žali što države članice u mnogim slučajevima imaju različite stavove i što ne zauzimaju zajedničko stajalište u pogledu država Istočnog partnerstva i događaja u njima; sa zabrinutošću primjećuje manjak razumijevanja strateške važnosti suradnje i nedostatak zajedničkog stajališta o nekim pitanjima među državama članicama; poziva na sveobuhvatan pregled europske politike susjedskih odnosa, posebice u pogledu istočnoeuropskih susjeda, s obzirom na nedavne događaje te i u smislu konkretnih i opipljivih mjera, posebice prema državljanima zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

24.

žali što države članice u mnogim slučajevima imaju različite stavove i što ne zauzimaju zajedničko stajalište u pogledu država Istočnog partnerstva i događaja u njima; sa zabrinutošću primjećuje manjak razumijevanja strateške važnosti suradnje i nedostatak zajedničkog stajališta o nekim pitanjima među državama članicama; poziva na sveobuhvatan pregled europske politike susjedskih odnosa, posebice u pogledu istočnoeuropskih susjeda, s obzirom na nedavne događaje te i u smislu konkretnih i opipljivih mjera, posebice prema državljanima zemalja Istočnog partnerstva;

| 25. | preporučuje daljnje jačanje multilateralnog dimenzije Istočnog partnerstva radi poticanja klime suradnje, prijateljstva i dobrosusjedskih odnosa kojima će se podupirati ciljevi političkog pridruživanja, a posebice gospodarske integracije te kojima će se poticati multilateralne inicijative za suradnju i zajednički projekti, ali i ostvarivati daljnji napredak u prekograničnoj i regionalnoj suradnji, osobito na područjima poput prometa, međuljudskih kontakata, okoliša, granične sigurnosti i energetske sigurnosti te podsjeća na veliku važnost koju EU u vezi s tim daje Parlamentarnoj skupštini Euronest; vjeruje da bi se suradnja svejedno trebala nastaviti, gdje je moguće, na bilateralnoj osnovi između EU-a s jedne i partnerskih zemalja s druge strane; |
| --- | --- |

25.

preporučuje daljnje jačanje multilateralnog dimenzije Istočnog partnerstva radi poticanja klime suradnje, prijateljstva i dobrosusjedskih odnosa kojima će se podupirati ciljevi političkog pridruživanja, a posebice gospodarske integracije te kojima će se poticati multilateralne inicijative za suradnju i zajednički projekti, ali i ostvarivati daljnji napredak u prekograničnoj i regionalnoj suradnji, osobito na područjima poput prometa, međuljudskih kontakata, okoliša, granične sigurnosti i energetske sigurnosti te podsjeća na veliku važnost koju EU u vezi s tim daje Parlamentarnoj skupštini Euronest; vjeruje da bi se suradnja svejedno trebala nastaviti, gdje je moguće, na bilateralnoj osnovi između EU-a s jedne i partnerskih zemalja s druge strane;

| 26. | naglašava da bi se trebalo uložiti više napora u razmjenu iskustava pri provođenju demokratskih reformi, uz pomoć bogatog iskustva koje imaju europske države u postupku uspostavljanja i zaštite demokratskih režima na temelju poštovanja temeljnih vrijednosti i vladavine prava, posebice u državama članicama koje bi mogle polaziti i od svog iskustva s integracijom u EU te od svog bliskog odnosa s državama Istočnog partnerstva, uz priznavanje posebnosti pojedinačnih država, naglašavanje očekivanih zajedničkih koristi i postizanje ravnoteže između uvjetovanosti i solidarnosti, također u cilju vlastitog daljnjeg razvoja EU-a; predlaže razmatranje mogućnosti uzajamnog učenja od kolega stručnjaka i na političkoj i na tehničkoj razini, čime bi se podigla svijest i povećalo znanje o izgradnji demokracije i vladavini prava; |
| --- | --- |

26.

naglašava da bi se trebalo uložiti više napora u razmjenu iskustava pri provođenju demokratskih reformi, uz pomoć bogatog iskustva koje imaju europske države u postupku uspostavljanja i zaštite demokratskih režima na temelju poštovanja temeljnih vrijednosti i vladavine prava, posebice u državama članicama koje bi mogle polaziti i od svog iskustva s integracijom u EU te od svog bliskog odnosa s državama Istočnog partnerstva, uz priznavanje posebnosti pojedinačnih država, naglašavanje očekivanih zajedničkih koristi i postizanje ravnoteže između uvjetovanosti i solidarnosti, također u cilju vlastitog daljnjeg razvoja EU-a; predlaže razmatranje mogućnosti uzajamnog učenja od kolega stručnjaka i na političkoj i na tehničkoj razini, čime bi se podigla svijest i povećalo znanje o izgradnji demokracije i vladavini prava;

| 27. | zauzima stajalište da EU treba proaktivnije poticati zemlje partnere na borbu protiv kršenja ljudskih prava; poziva države članice da provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i podsjeća da za ozbiljna kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda EU može, u skladu s Ugovorima, razmotriti uvođenje restriktivnih mjera ili sankcija u okviru ZVSP-a, uključujući embargo na oružje, zabranu izvoza opreme za unutarnju represiju te vizna ograničenja ili zabrane putovanja za osobe koje su izravno ili neizravno odgovorne za ozbiljna kršenja ljudskih prava ili represiju civilnog društva i demokratske oporbe, ili čije djelatnosti na neki drugi način ozbiljno štete demokraciji ili vladavini prava, kao i zamrzavanje sredstava i njihovih financijskih resursa; naglašava potrebu za osiguravanjem selektivnosti i ciljanosti sankcija, kako bi se izbjegao njihov utjecaj na živote običnih građana; |
| --- | --- |

27.

zauzima stajalište da EU treba proaktivnije poticati zemlje partnere na borbu protiv kršenja ljudskih prava; poziva države članice da provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i podsjeća da za ozbiljna kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda EU može, u skladu s Ugovorima, razmotriti uvođenje restriktivnih mjera ili sankcija u okviru ZVSP-a, uključujući embargo na oružje, zabranu izvoza opreme za unutarnju represiju te vizna ograničenja ili zabrane putovanja za osobe koje su izravno ili neizravno odgovorne za ozbiljna kršenja ljudskih prava ili represiju civilnog društva i demokratske oporbe, ili čije djelatnosti na neki drugi način ozbiljno štete demokraciji ili vladavini prava, kao i zamrzavanje sredstava i njihovih financijskih resursa; naglašava potrebu za osiguravanjem selektivnosti i ciljanosti sankcija, kako bi se izbjegao njihov utjecaj na živote običnih građana;

| 28. | pozdravlja, kao pozitivan ishod sastanka na vrhu u Vilniusu, parafiranje sporazuma o pridruživanju s Detaljnim i sveobuhvatnim sporazumom o slobodnoj trgovini s Republikom Moldovom i Gruzijom, no žali zbog toga što ishod sastanka na vrhu u Vilniusu nije ispunio sva očekivanja i poziva da se sporazumi o pridruživanju s partnerskim zemljama po potrebi brzo potpišu i brzo, učinkovito i potpunosti provedu kako bi se podržao proces modernizacije i reformi u tim zemljama, osobito na područjima povezanima s učvršćivanjem dobrog upravljanja, vladavinom prava, zaštitom ljudskih prava i borbom protiv korupcije te radi potpore izgradnji i modernizaciji gospodarstava partnerskih društava te poslovno pogodnijeg zakonodavstva; s tim u vezi poziva ESVD i Komisiju na utvrđivanje područja i polja suradnje u okviru programa pridruživanja na kojima bi provedba mogla započeti već u kratkom ili srednjem roku; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja, kao pozitivan ishod sastanka na vrhu u Vilniusu, parafiranje sporazuma o pridruživanju s Detaljnim i sveobuhvatnim sporazumom o slobodnoj trgovini s Republikom Moldovom i Gruzijom, no žali zbog toga što ishod sastanka na vrhu u Vilniusu nije ispunio sva očekivanja i poziva da se sporazumi o pridruživanju s partnerskim zemljama po potrebi brzo potpišu i brzo, učinkovito i potpunosti provedu kako bi se podržao proces modernizacije i reformi u tim zemljama, osobito na područjima povezanima s učvršćivanjem dobrog upravljanja, vladavinom prava, zaštitom ljudskih prava i borbom protiv korupcije te radi potpore izgradnji i modernizaciji gospodarstava partnerskih društava te poslovno pogodnijeg zakonodavstva; s tim u vezi poziva ESVD i Komisiju na utvrđivanje područja i polja suradnje u okviru programa pridruživanja na kojima bi provedba mogla započeti već u kratkom ili srednjem roku;

| 29. | osuđuje stalan pritisak Ruske Federacije na zemlje Istočnog partnerstva gospodarskim, političkim i vojnim sredstvima, povezan s time što Rusija smatra jačanje odnosa između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva djelovanjem protiv njezinih vlastitih interesa; naglašava potrebu bavljenja time u razgovorima s Rusijom, kao i potrebu za ozbiljnom raspravom među državama članicama EU-a o novim načinima konstruktivnog uključivanja Rusije u inicijative kojima se odražavaju zajednički interesi u kontekstu sigurnog, stabilnog i naprednog europskog susjedstva, čime bi se prevladalo zastarjele i opasne ideje o sferama utjecaja; poziva EU na poduzimanje konkretnih mjera, uključujući gospodarsku pomoć, pojednostavljenje trgovinskih režima i projekte za poboljšanje energetske sigurnosti i gospodarske modernizacije kako bi podržala zemlje Istočnog partnerstva u njihovim europskim težnjama te poziva EU na donošenje zajedničke strategije u odnosu na Rusku Federaciju; nadalje, poziva na iskren i otvoren dijalog s trećim zemljama radi ulaganja najvećih mogućih napora u razvoj sinergija koje imaju za cilj ostvarenje koristi za zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

29.

osuđuje stalan pritisak Ruske Federacije na zemlje Istočnog partnerstva gospodarskim, političkim i vojnim sredstvima, povezan s time što Rusija smatra jačanje odnosa između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva djelovanjem protiv njezinih vlastitih interesa; naglašava potrebu bavljenja time u razgovorima s Rusijom, kao i potrebu za ozbiljnom raspravom među državama članicama EU-a o novim načinima konstruktivnog uključivanja Rusije u inicijative kojima se odražavaju zajednički interesi u kontekstu sigurnog, stabilnog i naprednog europskog susjedstva, čime bi se prevladalo zastarjele i opasne ideje o sferama utjecaja; poziva EU na poduzimanje konkretnih mjera, uključujući gospodarsku pomoć, pojednostavljenje trgovinskih režima i projekte za poboljšanje energetske sigurnosti i gospodarske modernizacije kako bi podržala zemlje Istočnog partnerstva u njihovim europskim težnjama te poziva EU na donošenje zajedničke strategije u odnosu na Rusku Federaciju; nadalje, poziva na iskren i otvoren dijalog s trećim zemljama radi ulaganja najvećih mogućih napora u razvoj sinergija koje imaju za cilj ostvarenje koristi za zemlje Istočnog partnerstva;

| 30. | podsjeća na to da ciljevi suradnje s državama Istočnog partnerstva trebaju biti uspostava bliskijeg strateškog partnerstva, jačanje međuljudskih kontakata između EU-a i država Istočnog partnerstva, uspostava mreža društvenih veza radi daljnje integracije i potpora modernizaciji i proeuropskoj orijentaciji koje se ne iscrpljuju pukom stabilizacijom; |
| --- | --- |

30.

podsjeća na to da ciljevi suradnje s državama Istočnog partnerstva trebaju biti uspostava bliskijeg strateškog partnerstva, jačanje međuljudskih kontakata između EU-a i država Istočnog partnerstva, uspostava mreža društvenih veza radi daljnje integracije i potpora modernizaciji i proeuropskoj orijentaciji koje se ne iscrpljuju pukom stabilizacijom;

| 31. | naglašava potrebu podizanja svijesti o Europskoj uniji u zemljama Istočnog partnerstva; naglašava da bi delegacije EU-a u zemljama Istočnog partnerstva trebale imati ključnu ulogu u pružanju potpore kampanjama za prisutnost EU-a u javnosti; |
| --- | --- |

31.

naglašava potrebu podizanja svijesti o Europskoj uniji u zemljama Istočnog partnerstva; naglašava da bi delegacije EU-a u zemljama Istočnog partnerstva trebale imati ključnu ulogu u pružanju potpore kampanjama za prisutnost EU-a u javnosti;

| 32. | potiče razvoj bliskijih odnosa između partnerskih država te promicanje stabilnosti i e izgradnje multilateralnog povjerenja; u vezi s tim naglašava važnost razvoja prave multilateralne dimenzije Istočnog partnerstva s ciljem poboljšanja dobrosusjedskih odnosa, jačanja regionalne suradnje i nadilaženja bilateralnih nesuglasica; |
| --- | --- |

32.

potiče razvoj bliskijih odnosa između partnerskih država te promicanje stabilnosti i e izgradnje multilateralnog povjerenja; u vezi s tim naglašava važnost razvoja prave multilateralne dimenzije Istočnog partnerstva s ciljem poboljšanja dobrosusjedskih odnosa, jačanja regionalne suradnje i nadilaženja bilateralnih nesuglasica;

| 33. | izražava stajalište da zamrznuti sukobi otežavaju potpuni razvoj Istočnog partnerstva i pogoršavaju mržnju, netrpeljivost i napetosti među narodima nekoliko zemalja Istočnog partnerstva; primjećuje važnost postizanja pravičnih rješenja i dugotrajnog mira utemeljenog na načelima međunarodnog prava; u tu svrhu poziva sve strane da stvore uvjete povoljne za mir suzdržavanjem od retorike mržnje i huškanja na rat i provođenjem mjera za izgradnju povjerenja kako bi se posvetilo humanitarnim, gospodarskim i drugim problemima na svim stranama trenutačnih crta podjele; naglašava važnost regionalne suradnje i inicijativa za izgradnju povjerenja među stranama; ističe važnost načela dobrosusjedskih odnosa kao ključnog elementa rješavanja sukoba; izražava zabrinutost zbog toga što su se napori i sredstva koje je EU dosad uložio pokazali nedovoljnima za postizanje opipljivih rezultata; potiče Komisiju da na područjima sukoba pojača programe za izgradnju povjerenja s ciljem uspostave dijaloga i olakšavanja međuljudskih kontakata; poziva potpredsjednicu/visoku predstavnicu i ESVD na razvijanje inovativnih mjera i pristupa, uključujući strategije javne komunikacije, razmatranje pragmatičnih inicijativa i neformalne kontakte i savjetovanja radi potpore građanskoj kulturi i dijalogu zajednica; |
| --- | --- |

33.

izražava stajalište da zamrznuti sukobi otežavaju potpuni razvoj Istočnog partnerstva i pogoršavaju mržnju, netrpeljivost i napetosti među narodima nekoliko zemalja Istočnog partnerstva; primjećuje važnost postizanja pravičnih rješenja i dugotrajnog mira utemeljenog na načelima međunarodnog prava; u tu svrhu poziva sve strane da stvore uvjete povoljne za mir suzdržavanjem od retorike mržnje i huškanja na rat i provođenjem mjera za izgradnju povjerenja kako bi se posvetilo humanitarnim, gospodarskim i drugim problemima na svim stranama trenutačnih crta podjele; naglašava važnost regionalne suradnje i inicijativa za izgradnju povjerenja među stranama; ističe važnost načela dobrosusjedskih odnosa kao ključnog elementa rješavanja sukoba; izražava zabrinutost zbog toga što su se napori i sredstva koje je EU dosad uložio pokazali nedovoljnima za postizanje opipljivih rezultata; potiče Komisiju da na područjima sukoba pojača programe za izgradnju povjerenja s ciljem uspostave dijaloga i olakšavanja međuljudskih kontakata; poziva potpredsjednicu/visoku predstavnicu i ESVD na razvijanje inovativnih mjera i pristupa, uključujući strategije javne komunikacije, razmatranje pragmatičnih inicijativa i neformalne kontakte i savjetovanja radi potpore građanskoj kulturi i dijalogu zajednica;

| 34. | smatra da su sudjelovanje i uključenost civilnog društva, kako u EU-u, tako i u partnerskim zemljama, od velike važnosti za unapređenje politike Istočnog partnerstva; naglašava da su sudjelovanje i aktivan doprinos Foruma civilnoga društva Istočnog partnerstva na svim razinama izričito dobrodošli te bi ih trebalo dalje jačati; |
| --- | --- |

34.

smatra da su sudjelovanje i uključenost civilnog društva, kako u EU-u, tako i u partnerskim zemljama, od velike važnosti za unapređenje politike Istočnog partnerstva; naglašava da su sudjelovanje i aktivan doprinos Foruma civilnoga društva Istočnog partnerstva na svim razinama izričito dobrodošli te bi ih trebalo dalje jačati;

| 35. | smatra da je suradnja između organizacija civilnog društva dobra osnova za pravi međuljudski kontakt koji ne bi smjele ograničavati državne granice; preporučuje bliskiju suradnju i usklađivanje između Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva te njegovog pandana u EU-u i Rusiji; |
| --- | --- |

35.

smatra da je suradnja između organizacija civilnog društva dobra osnova za pravi međuljudski kontakt koji ne bi smjele ograničavati državne granice; preporučuje bliskiju suradnju i usklađivanje između Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva te njegovog pandana u EU-u i Rusiji;

| 36. | smatra da se instrumenti suradnje trebaju jasno odrediti, uzimajući u obzir dostupne instrumente i programe te uz poseban osvrt na obrazovanje i akademsku razmjenu; poziva da se na raspolaganje stave dodatni financijski resursi za provedbu Istočnog partnerstva i potporu reformama, vodećim inicijativama i projektima; poziva na potpuno sudjelovanje svih šest partnerskih zemalja Istočnog partnerstva u programima Unije; |
| --- | --- |

36.

smatra da se instrumenti suradnje trebaju jasno odrediti, uzimajući u obzir dostupne instrumente i programe te uz poseban osvrt na obrazovanje i akademsku razmjenu; poziva da se na raspolaganje stave dodatni financijski resursi za provedbu Istočnog partnerstva i potporu reformama, vodećim inicijativama i projektima; poziva na potpuno sudjelovanje svih šest partnerskih zemalja Istočnog partnerstva u programima Unije;

| 37. | naglašava da su poštovanje vladavine prava, uključujući uspostavu nezavisnog i učinkovitog pravosuđa i odvraćanje od korupcije u privatnom i javnom sektoru, ključni za zaštitu demokratskih vrijednosti; |
| --- | --- |

37.

naglašava da su poštovanje vladavine prava, uključujući uspostavu nezavisnog i učinkovitog pravosuđa i odvraćanje od korupcije u privatnom i javnom sektoru, ključni za zaštitu demokratskih vrijednosti;

| 38. | ističe da je korupcija još uvijek vrlo raširena u zemljama Istočnog partnerstva te da je to važan problem s kojim je potrebno suočiti se; |
| --- | --- |

38.

ističe da je korupcija još uvijek vrlo raširena u zemljama Istočnog partnerstva te da je to važan problem s kojim je potrebno suočiti se;

| 39. | prepoznaje učinke gospodarske krize na gospodarski razvoj država Istočnog partnerstva; naglašava važnost poticanja gospodarske suradnje radi unapređenja projekta Istočnog partnerstva, između ostalog podizanjem svijesti o složenim gospodarskim problemima, promicanjem dobrog upravljanja u financijskom sektoru i suradnjom s međunarodnim financijskim institucijama, zauzimanjem sektorskog pristupa i poticanjem donošenja zakonodavstva koje bi pogodovalo razvoju sektora malog i srednjeg poduzetništva; ističe potrebu za sklapanjem i privremenom primjenom detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini kao glavnih instrumenata za modernizaciju gospodarstava zemalja Istočnog partnerstva i omogućivanje oporavka od financijske krize; |
| --- | --- |

39.

prepoznaje učinke gospodarske krize na gospodarski razvoj država Istočnog partnerstva; naglašava važnost poticanja gospodarske suradnje radi unapređenja projekta Istočnog partnerstva, između ostalog podizanjem svijesti o složenim gospodarskim problemima, promicanjem dobrog upravljanja u financijskom sektoru i suradnjom s međunarodnim financijskim institucijama, zauzimanjem sektorskog pristupa i poticanjem donošenja zakonodavstva koje bi pogodovalo razvoju sektora malog i srednjeg poduzetništva; ističe potrebu za sklapanjem i privremenom primjenom detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini kao glavnih instrumenata za modernizaciju gospodarstava zemalja Istočnog partnerstva i omogućivanje oporavka od financijske krize;

| 40. | poziva na ulaganje više truda u jačanje poslovne dimenzije Istočnog partnerstva, uključujući jačanjem poslovnog okruženja u partnerskim zemljama u korist lokalnih, regionalnih i europskih malih i srednjih poduzeća i poslovnih subjekata te promicanjem poslovnih partnerstava između EU-a i Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

40.

poziva na ulaganje više truda u jačanje poslovne dimenzije Istočnog partnerstva, uključujući jačanjem poslovnog okruženja u partnerskim zemljama u korist lokalnih, regionalnih i europskih malih i srednjih poduzeća i poslovnih subjekata te promicanjem poslovnih partnerstava između EU-a i Istočnog partnerstva;

| 41. | nadalje, smatra da bi promicanje zajedničkih aktivnosti s drugim strateškim partnerima i suradnja u međunarodnim te europskim organizacijama pogodovali svima; |
| --- | --- |

41.

nadalje, smatra da bi promicanje zajedničkih aktivnosti s drugim strateškim partnerima i suradnja u međunarodnim te europskim organizacijama pogodovali svima;

| 42. | naglašava potrebu za promicanjem društvenih i kulturnih veza, čime bi se oživotvorio moto EU-a „ujedinjena u raznolikosti”; |
| --- | --- |

42.

naglašava potrebu za promicanjem društvenih i kulturnih veza, čime bi se oživotvorio moto EU-a „ujedinjena u raznolikosti”;

| 43. | naglašava važnost razmjene informacija i kulturne razmjene među zemljama Istočnog partnerstva i EU-a radi izgradnje suvremenih i obrazovanih društava te promicanja europskih vrijednosti; |
| --- | --- |

43.

naglašava važnost razmjene informacija i kulturne razmjene među zemljama Istočnog partnerstva i EU-a radi izgradnje suvremenih i obrazovanih društava te promicanja europskih vrijednosti;

| 44. | ističe činjenicu da bi Europska zaklada za demokraciju (EED) trebala imati važnu ulogu u zemljama Istočnog partnerstva u vidu jačanja civilnog društva u demokratskim državama na brz, djelotvoran i fleksibilan način, promicanja vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i pružanja potpore ili razvijanja prodemokratskih pokreta u zemljama koje još nisu provele prijelaz na demokraciju ili koje se nalaze u tom postupku; poziva Komisiju, ESVD i države članice na pružanje potpore radu EED-a te potpuno iskorištavanje potencijala za suradnju i sinergije; u tom smislu potiče EU i njegove države članice da osiguraju da se za aktivnosti EED-a stave na raspolaganje odgovarajuća i stabilna sredstva; |
| --- | --- |

44.

ističe činjenicu da bi Europska zaklada za demokraciju (EED) trebala imati važnu ulogu u zemljama Istočnog partnerstva u vidu jačanja civilnog društva u demokratskim državama na brz, djelotvoran i fleksibilan način, promicanja vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i pružanja potpore ili razvijanja prodemokratskih pokreta u zemljama koje još nisu provele prijelaz na demokraciju ili koje se nalaze u tom postupku; poziva Komisiju, ESVD i države članice na pružanje potpore radu EED-a te potpuno iskorištavanje potencijala za suradnju i sinergije; u tom smislu potiče EU i njegove države članice da osiguraju da se za aktivnosti EED-a stave na raspolaganje odgovarajuća i stabilna sredstva;

| 45. | smatra da bi se u cilju poboljšanja suradnje između istočnoeuropskih partnera EU trebao suzdržati od ograničavanja zajedničkih projekata uporabom isključivo jednoga jezika te bi trebao promicati višejezičnost, posebno u lokalnim inicijativama vlasti, građanskim inicijativama i obrazovnim inicijativama; |
| --- | --- |

45.

smatra da bi se u cilju poboljšanja suradnje između istočnoeuropskih partnera EU trebao suzdržati od ograničavanja zajedničkih projekata uporabom isključivo jednoga jezika te bi trebao promicati višejezičnost, posebno u lokalnim inicijativama vlasti, građanskim inicijativama i obrazovnim inicijativama;

| 46. | ističe važnost promicanja i podupiranja zajedničkih napora na području istraživanja i inovacija, uključujući programe razmjene studenata, u virtualnim višejezičnim projektima, dijalogu između kultura, zajedničkim filmskim produkcijama i zajedničkim resursima za književne prijevode, na području zajedničkih istraživanja o naslijeđu nacizma i komunizma te totalitarnih režima i o zajedničkoj povijesti Europe, između ostalog u okviru programa „Europa za građane” i promicanjem suradnje s Platformom europskog sjećanja i savjesti; |
| --- | --- |

46.

ističe važnost promicanja i podupiranja zajedničkih napora na području istraživanja i inovacija, uključujući programe razmjene studenata, u virtualnim višejezičnim projektima, dijalogu između kultura, zajedničkim filmskim produkcijama i zajedničkim resursima za književne prijevode, na području zajedničkih istraživanja o naslijeđu nacizma i komunizma te totalitarnih režima i o zajedničkoj povijesti Europe, između ostalog u okviru programa „Europa za građane” i promicanjem suradnje s Platformom europskog sjećanja i savjesti;

| 47. | poziva na postupno stvaranje Zajedničkog prostora za znanje i inovacije kako bi se udružile postojeće sastavnice suradnje u istraživanju i inovacijama; |
| --- | --- |

47.

poziva na postupno stvaranje Zajedničkog prostora za znanje i inovacije kako bi se udružile postojeće sastavnice suradnje u istraživanju i inovacijama;

| 48. | potiče daljnje regulatorno približavanje u svim područjima prometa i u provedbi projekata prometne infrastrukture diljem prometne mreže Istočnog partnerstva kroz postojeće programe i instrumente EU-a uz nastojanje da se ostvari i neposrednije uključivanje europskih i međunarodnih financijskih institucija i uz odabir projekata kojima se poboljšavaju veze sa središnjom Transeuropskom prometnom mrežom (TEN-T); |
| --- | --- |

48.

potiče daljnje regulatorno približavanje u svim područjima prometa i u provedbi projekata prometne infrastrukture diljem prometne mreže Istočnog partnerstva kroz postojeće programe i instrumente EU-a uz nastojanje da se ostvari i neposrednije uključivanje europskih i međunarodnih financijskih institucija i uz odabir projekata kojima se poboljšavaju veze sa središnjom Transeuropskom prometnom mrežom (TEN-T);

| 49. | poziva na razumijevanje činjenice da je Istočno partnerstvo ambiciozan program čiji će se rezultati jasnije očitovati dugoročno; naglašava da, usprkos mnogim kritikama na njezin račun, uspjeh inicijative ovisi o suradnji i političkoj volji EU-a i njegovih istočnih susjeda; nadalje, napominje da je važno da kritike Istočnog partnerstva budu konstruktivne naravi i usmjerene na njegovo poboljšanje, a ne obezvređivanje; |
| --- | --- |

49.

poziva na razumijevanje činjenice da je Istočno partnerstvo ambiciozan program čiji će se rezultati jasnije očitovati dugoročno; naglašava da, usprkos mnogim kritikama na njezin račun, uspjeh inicijative ovisi o suradnji i političkoj volji EU-a i njegovih istočnih susjeda; nadalje, napominje da je važno da kritike Istočnog partnerstva budu konstruktivne naravi i usmjerene na njegovo poboljšanje, a ne obezvređivanje;

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Odboru regija, vladama i parlamentima država Istočnog partnerstva, OESS-u i Vijeću Europe. |
| --- | --- |

50.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Odboru regija, vladama i parlamentima država Istočnog partnerstva, OESS-u i Vijeću Europe.

---

(1)  SL C 338, 19.11.2013., str. 3.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0446.

(3)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 26.

(4)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 105.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0565.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0570.

(7)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 165.

(8)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 8.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0503.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0575.

(11)  SL C 257 E, 6.9.2013., str. 13.

(12)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0504.

(13)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0470.

(14)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0274.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/104 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/104

---

P7_TA(2014)0230

Program nadzora američke Nacionalne sigurnosne agencije (NSA), nadzorna tijela u različitim državama članicama i njihov utjecaj na temeljna prava građana EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (2013/2188(INI))

(2017/C 378/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10., 11. i 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10., 11. i 21.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 15., 16. i 218. te glavu V., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 15., 16. i 218. te glavu V.,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 36 o prijelaznim odredbama i njegov članak 10. te Deklaraciju 50. o tom protokolu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 36 o prijelaznim odredbama i njegov članak 10. te Deklaraciju 50. o tom protokolu,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezine članke 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezine članke 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. i 52.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 6., 8., 9., 10. i 13. te njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 6., 8., 9., 10. i 13. te njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 7., 8., 10., 11., 12. i 14. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 7., 8., 10., 11., 12. i 14. (1),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, a posebno njegove članke 14., 17., 18. i 19., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, a posebno njegove članke 14., 17., 18. i 19.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Bečku konvenciju o diplomatskim odnosima, a posebno njezine članke 24., 27. i 40., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bečku konvenciju o diplomatskim odnosima, a posebno njezine članke 24., 27. i 40.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu (ETS br. 185), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu (ETS br. 185),

| — | imajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma, koje je podneseno 17. svibnja 2010. (2), |
| --- | --- |

—

imajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma, koje je podneseno 17. svibnja 2010. (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Internetska politika i upravljanje internetom – uloga Europe u oblikovanju budućnosti upravljanja internetom”(COM(2014)0072); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Internetska politika i upravljanje internetom – uloga Europe u oblikovanju budućnosti upravljanja internetom”(COM(2014)0072);

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja, koje je podneseno 17. travnja 2013. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja, koje je podneseno 17. travnja 2013. (3),

| — | uzimajući u obzir Smjernice o ljudskim pravima i borbi protiv terorizma koje je donio Odbor ministara Vijeća Europe 11. srpnja 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice o ljudskim pravima i borbi protiv terorizma koje je donio Odbor ministara Vijeća Europe 11. srpnja 2002.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Bruxellesa od 1. listopada 2010., donesenu na 6. konferenciji parlamentarnih odbora za nadzor nad radom obavještajno-sigurnosnih službi država članica Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Bruxellesa od 1. listopada 2010., donesenu na 6. konferenciji parlamentarnih odbora za nadzor nad radom obavještajno-sigurnosnih službi država članica Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1954 (2013) o nacionalnoj sigurnosti i pristupu informacijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1954 (2013) o nacionalnoj sigurnosti i pristupu informacijama,

| — | uzimajući u obzir izvješće o demokratskom nadzoru sigurnosnih službi koje je donijela Venecijanska komisija 11. lipnja 2007. (4) te očekujući s velikim interesom njegovo ažuriranje planirano za proljeće 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o demokratskom nadzoru sigurnosnih službi koje je donijela Venecijanska komisija 11. lipnja 2007. (4) te očekujući s velikim interesom njegovo ažuriranje planirano za proljeće 2014.,

| — | uzimajući u obzir svjedočenja predstavnika nadzornih odbora za obavještajne službe iz Belgije, Nizozemske, Danske i Norveške, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svjedočenja predstavnika nadzornih odbora za obavještajne službe iz Belgije, Nizozemske, Danske i Norveške,

| — | uzimajući u obzir postupke pokrenute pred francuskim (5), poljskim i britanskim (6) sudovima te pred Europskim sudom za ljudska prava (7) u vezi sa sustavima masovnog nadzora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupke pokrenute pred francuskim (5), poljskim i britanskim (6) sudovima te pred Europskim sudom za ljudska prava (7) u vezi sa sustavima masovnog nadzora,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije, koju je donijelo Vijeće u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji (8), a posebno njezinu glavu III. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije, koju je donijelo Vijeće u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji (8), a posebno njezinu glavu III.

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2000/520/EZ od 26. srpnja 2000. o primjerenosti zaštite koju pružaju načela privatnosti sigurne luke i uz njih vezana često postavljana pitanja koje je izdalo Ministarstvo trgovine SAD-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2000/520/EZ od 26. srpnja 2000. o primjerenosti zaštite koju pružaju načela privatnosti sigurne luke i uz njih vezana često postavljana pitanja koje je izdalo Ministarstvo trgovine SAD-a,

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije o ocjeni primjene načela privatnosti sigurne luke od 13. veljače 2002. (SEC(2002)0196) i od 20. listopada 2004. (SEC(2004)1323), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije o ocjeni primjene načela privatnosti sigurne luke od 13. veljače 2002. (SEC(2002)0196) i od 20. listopada 2004. (SEC(2004)1323),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. studenog 2013. o funkcioniranju sigurne luke iz perspektive građana EU-a i poduzeća s poslovnim nastanom u Europskoj uniji (COM(2013)0847) i Komunikaciju Komisije od 27. studenog 2013. o ponovnoj uspostavi povjerenja u protok podataka između EU-a i SAD-a (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. studenog 2013. o funkcioniranju sigurne luke iz perspektive građana EU-a i poduzeća s poslovnim nastanom u Europskoj uniji (COM(2013)0847) i Komunikaciju Komisije od 27. studenog 2013. o ponovnoj uspostavi povjerenja u protok podataka između EU-a i SAD-a (COM(2013)0846),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2000. o nacrtu Odluke Komisije o primjerenosti zaštite koju pružaju načela privatnosti sigurne luke i uz njih vezana često postavljana pitanja koje je izdalo Ministarstvo trgovine SAD-a (9), u kojoj je zauzeto stajalište da se primjerenost sustava ne može potvrditi, te uzimajući u obzir mišljenja Radne skupine iz članka 29., a posebno Mišljenje 4/2000 od 16. svibnja 2000. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2000. o nacrtu Odluke Komisije o primjerenosti zaštite koju pružaju načela privatnosti sigurne luke i uz njih vezana često postavljana pitanja koje je izdalo Ministarstvo trgovine SAD-a (9), u kojoj je zauzeto stajalište da se primjerenost sustava ne može potvrditi, te uzimajući u obzir mišljenja Radne skupine iz članka 29., a posebno Mišljenje 4/2000 od 16. svibnja 2000. (10),

| — | uzimajući u obzir sporazume između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o korištenju i prijenosu podataka iz evidencije podataka o putnicima (Sporazum o PNR-u) iz 2004., 2007. (11) i 2012. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o korištenju i prijenosu podataka iz evidencije podataka o putnicima (Sporazum o PNR-u) iz 2004., 2007. (11) i 2012. (12),

| — | uzimajući u obzir zajedničku reviziju provedbe Sporazuma između EU-a i SAD-a o obradi i prijenosu podataka iz zapisnika imena putnika Ministarstvu domovinske sigurnosti SAD-a (13), uz izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o zajedničkoj reviziji (COM(2013)0844), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku reviziju provedbe Sporazuma između EU-a i SAD-a o obradi i prijenosu podataka iz zapisnika imena putnika Ministarstvu domovinske sigurnosti SAD-a (13), uz izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o zajedničkoj reviziji (COM(2013)0844),

| — | uzimajući u obzir mišljenje nezavisnog odvjetnika Cruza Villalóna u kojem je zaključio da Direktiva 2006/24/EZ o zadržavanju podataka dobivenih ili obrađenih u vezi s pružanjem javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih usluga ili javnih komunikacijskih mreža nije u skladu s člankom 52. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i da članak 6. te Direktive nije u skladu s člankom 7. i člankom 52. stavkom 1. Povelje (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje nezavisnog odvjetnika Cruza Villalóna u kojem je zaključio da Direktiva 2006/24/EZ o zadržavanju podataka dobivenih ili obrađenih u vezi s pružanjem javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih usluga ili javnih komunikacijskih mreža nije u skladu s člankom 52. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i da članak 6. te Direktive nije u skladu s člankom 7. i člankom 52. stavkom 1. Povelje (14),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2010/412/EU od 13. srpnja 2010. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o obradi i slanju podataka o izvješćima u vezi s financijskim plaćanjima iz Europske unije Sjedinjenim Američkim Državama za potrebe Programa za praćenje financiranja terorizma (TFTP) (15) te popratne izjave Komisije i Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2010/412/EU od 13. srpnja 2010. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o obradi i slanju podataka o izvješćima u vezi s financijskim plaćanjima iz Europske unije Sjedinjenim Američkim Državama za potrebe Programa za praćenje financiranja terorizma (TFTP) (15) te popratne izjave Komisije i Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država (16),

| — | uzimajući u obzir tekuće pregovore o okvirnom sporazumu između EU-a i SAD-a o zaštiti osobnih podataka koji se šalju i obrađuju radi sprečavanja, istraživanja i otkrivanja kaznenih djela te kaznenog gonjenja zbog takvih djela, uključujući terorizam, u okviru policijske i sudske suradnje u kaznenim stvarima („Krovni sporazum”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuće pregovore o okvirnom sporazumu između EU-a i SAD-a o zaštiti osobnih podataka koji se šalju i obrađuju radi sprečavanja, istraživanja i otkrivanja kaznenih djela te kaznenog gonjenja zbog takvih djela, uključujući terorizam, u okviru policijske i sudske suradnje u kaznenim stvarima („Krovni sporazum”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2271/96 od 22. studenog 1996. o zaštiti od učinaka izvanteritorijalne primjene zakonodavstva koje donese treća zemlja i djelovanja koja se temelje na tom zakonodavstvu ili iz njega proizlaze (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2271/96 od 22. studenog 1996. o zaštiti od učinaka izvanteritorijalne primjene zakonodavstva koje donese treća zemlja i djelovanja koja se temelje na tom zakonodavstvu ili iz njega proizlaze (17),

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Savezne Republike Brazil na otvaranju 68. zasjedanja Opće skupštine UN-a 24. rujna 2013. i rad Parlamentarnog odbora za istragu o špijunaži koji je osnovo Savezni senat Brazila, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Savezne Republike Brazil na otvaranju 68. zasjedanja Opće skupštine UN-a 24. rujna 2013. i rad Parlamentarnog odbora za istragu o špijunaži koji je osnovo Savezni senat Brazila,

| — | uzimajući u obzir Zakon o patriotizmu SAD-a (USA PATRIOT Act) koji je potpisao predsjednik George W. Bush 26. listopada 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o patriotizmu SAD-a (USA PATRIOT Act) koji je potpisao predsjednik George W. Bush 26. listopada 2001.,

| — | uzimajući u obzir Zakon o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISA) iz 1978. i Zakon o izmjenama FISA-e iz 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISA) iz 1978. i Zakon o izmjenama FISA-e iz 2008.,

| — | uzimajući u obzir izvršni nalog br.12333 koji je 1981. izdao Predsjednik SAD-a i koji je izmijenjen 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvršni nalog br.12333 koji je 1981. izdao Predsjednik SAD-a i koji je izmijenjen 2008.,

| — | uzimajući u obzir Predsjednički ukaz (PPD-28) o aktivnostima prikupljanja informacija o sredstvima veze koji je predsjednik SAD-a Barack Obama donio 17. siječnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Predsjednički ukaz (PPD-28) o aktivnostima prikupljanja informacija o sredstvima veze koji je predsjednik SAD-a Barack Obama donio 17. siječnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir zakonodavne prijedloge koji se trenutno razmatraju u Kongresu SAD-a, uključujući nacrt Zakona o slobodi SAD-a, nacrt Zakona o kontroli obavještajnog djelovanja i reformi nadzora i druge dokumente, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakonodavne prijedloge koji se trenutno razmatraju u Kongresu SAD-a, uključujući nacrt Zakona o slobodi SAD-a, nacrt Zakona o kontroli obavještajnog djelovanja i reformi nadzora i druge dokumente,

| — | uzimajući u obzir revizije koje su proveli Odbor za nadzor privatnosti i građanskih sloboda, Vijeće za nacionalnu sigurnost SAD-a i predsjednikova Skupina za preispitivanje obavještajnih i komunikacijskih tehnologija, a posebno izvješće te skupine od 12. prosinca 2013. pod nazivom „Sloboda i sigurnost u svijetu koji se mijenja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revizije koje su proveli Odbor za nadzor privatnosti i građanskih sloboda, Vijeće za nacionalnu sigurnost SAD-a i predsjednikova Skupina za preispitivanje obavještajnih i komunikacijskih tehnologija, a posebno izvješće te skupine od 12. prosinca 2013. pod nazivom „Sloboda i sigurnost u svijetu koji se mijenja”,

| — | uzimajući u obzir odluku Okružnog suda Sjedinjenih država za Okrug Kolumbija, Klayman i ostali protiv Obame i ostalih, građanski postupak br. 13-0851 od 16. prosinca 2013., i odluku Okružnog suda Sjedinjenih država za Južni okrug New Yorka, ACLU i ostali protiv Jamesa R. Clappera i ostalih, građanski postupak br. 13-3994 od 11. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Okružnog suda Sjedinjenih država za Okrug Kolumbija, Klayman i ostali protiv Obame i ostalih, građanski postupak br. 13-0851 od 16. prosinca 2013., i odluku Okružnog suda Sjedinjenih država za Južni okrug New Yorka, ACLU i ostali protiv Jamesa R. Clappera i ostalih, građanski postupak br. 13-3994 od 11. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o nalazima supredsjedatelja EU-a ad hoc radnom skupinom između EU-a i SAD-a o zaštiti podataka od 27. studenog 2013. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o nalazima supredsjedatelja EU-a ad hoc radnom skupinom između EU-a i SAD-a o zaštiti podataka od 27. studenog 2013. (18),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 5. rujna 2001. (19) i 7. studenog 2002. (20) o postojanju globalnog sustava za presretanje privatnih i poslovnih komunikacija (Sustav za presretanje ECHELON), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 5. rujna 2001. (19) i 7. studenog 2002. (20) o postojanju globalnog sustava za presretanje privatnih i poslovnih komunikacija (Sustav za presretanje ECHELON),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o Povelji EU-a: utvrđene norme za slobodu medija diljem EU-a (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o Povelji EU-a: utvrđene norme za slobodu medija diljem EU-a (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a, obavještajnim službama u raznim državama članicama i njihovu utjecaju na privatnost građana EU-a (22), u kojoj je zatražio od svog Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da provede detaljnu istragu o tom predmetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a, obavještajnim službama u raznim državama članicama i njihovu utjecaju na privatnost građana EU-a (22), u kojoj je zatražio od svog Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da provede detaljnu istragu o tom predmetu,

| — | uzimajući u obzir radni dokument 1. o programima nadzora SAD-a i EU-a i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument 1. o programima nadzora SAD-a i EU-a i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a,

| — | uzimajući u obzir radni dokument 3. o odnosu između nadzornih praksi u EU-u i SAD-u te propisima EU-a o zaštiti podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument 3. o odnosu između nadzornih praksi u EU-u i SAD-u te propisima EU-a o zaštiti podataka,

| — | uzimajući u obzir radni dokument 4. o nadzornim aktivnostima SAD-a u pogledu podataka EU-a te o njihovu mogućem pravnom učinku na transatlantske sporazume i suradnju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument 4. o nadzornim aktivnostima SAD-a u pogledu podataka EU-a te o njihovu mogućem pravnom učinku na transatlantske sporazume i suradnju,

| — | uzimajući u obzir radni dokument 5. o demokratskom nadzoru obavještajnih službi država članica i obavještajnih tijela EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument 5. o demokratskom nadzoru obavještajnih službi država članica i obavještajnih tijela EU-a,

| — | uzimajući u obzir radni dokument Odbora AFET o vanjskopolitičkim aspektima istrage o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Odbora AFET o vanjskopolitičkim aspektima istrage o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o suspenziji Sporazuma o programu za praćenje financiranja terorizma (TFTP) zbog nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o suspenziji Sporazuma o programu za praćenje financiranja terorizma (TFTP) zbog nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o ostvarivanju potencijala računalstva u oblaku u Europi (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o ostvarivanju potencijala računalstva u oblaku u Europi (25),

| — | uzimajući u obzir međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta i Vijeća o slanju Europskom parlamentu klasificiranih podataka Vijeća, a koji se odnose na predmete koji nisu iz područja zajedničke vanjske i sigurnosne politike (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta i Vijeća o slanju Europskom parlamentu klasificiranih podataka Vijeća, a koji se odnose na predmete koji nisu iz područja zajedničke vanjske i sigurnosne politike (26),

| — | uzimajući Prilog VIII. Poslovniku, |
| --- | --- |

—

uzimajući Prilog VIII. Poslovniku,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0139/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0139/2014),

Učinak masovnog nadzora

| A. | budući da su zaštita podataka i privatnost temeljna prava; budući da se stoga sigurnosne mjere, uključujući one protiv terorizma, moraju provoditi kroz vladavinu prava te da moraju biti predmetom obveza povezanih s temeljnim pravima, uključujući one koje se odnose na privatnost i zaštitu podataka; |
| --- | --- |

A.

budući da su zaštita podataka i privatnost temeljna prava; budući da se stoga sigurnosne mjere, uključujući one protiv terorizma, moraju provoditi kroz vladavinu prava te da moraju biti predmetom obveza povezanih s temeljnim pravima, uključujući one koje se odnose na privatnost i zaštitu podataka;

| B. | budući da je potrebno da protoci informacija i podaci, koji danas prevladavaju u svakodnevnom životu i sastavni su dio integriteta svake osobe, budu sigurni od neovlaštenih ulazaka kao što su to privatni domovi; |
| --- | --- |

B.

budući da je potrebno da protoci informacija i podaci, koji danas prevladavaju u svakodnevnom životu i sastavni su dio integriteta svake osobe, budu sigurni od neovlaštenih ulazaka kao što su to privatni domovi;

| C. | budući da se veze između Europe i Sjedinjenih Američkih Država temelje na duhu i načelima demokracije, vladavine prava, slobode, pravde i solidarnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da se veze između Europe i Sjedinjenih Američkih Država temelje na duhu i načelima demokracije, vladavine prava, slobode, pravde i solidarnosti;

| D. | budući da je suradnja Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije te njezinih država članica u borbi protiv terorizma i dalje ključna za zaštitu i sigurnost obaju partnera; |
| --- | --- |

D.

budući da je suradnja Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije te njezinih država članica u borbi protiv terorizma i dalje ključna za zaštitu i sigurnost obaju partnera;

| E. | budući da su uzajamno povjerenje i razumijevanje ključni čimbenici u transatlantskom dijalogu i partnerstvu; |
| --- | --- |

E.

budući da su uzajamno povjerenje i razumijevanje ključni čimbenici u transatlantskom dijalogu i partnerstvu;

| F. | budući da je nakon 11. rujna 2001. borba protiv terorizma postala jedan od najvažnijih prioriteta većine vlada; budući da zbog razotkrivanja utemeljenih na dokumentima koje je objavio bivši suradnik NSA-a Edward Snowden politički čelnici imaju obvezu pozabaviti se izazovima nadzora i kontrole obavještajnih agencija tijekom njihovih aktivnosti nadzora te procjenom utjecaja tih aktivnosti na temeljna prava i vladavinu prava u demokratskom društvu; |
| --- | --- |

F.

budući da je nakon 11. rujna 2001. borba protiv terorizma postala jedan od najvažnijih prioriteta većine vlada; budući da zbog razotkrivanja utemeljenih na dokumentima koje je objavio bivši suradnik NSA-a Edward Snowden politički čelnici imaju obvezu pozabaviti se izazovima nadzora i kontrole obavještajnih agencija tijekom njihovih aktivnosti nadzora te procjenom utjecaja tih aktivnosti na temeljna prava i vladavinu prava u demokratskom društvu;

| G. | budući da su razotkrivanja od lipnja 2013. izazvala veliku zabrinutost u EU-u u vezi s:






  — | opsegom sustava nadzora koji je otkriven u SAD-u i državama članicama EU-a; |
| --- | --- | --- |

G.

budući da su razotkrivanja od lipnja 2013. izazvala veliku zabrinutost u EU-u u vezi s:

—

opsegom sustava nadzora koji je otkriven u SAD-u i državama članicama EU-a;

| — | kršenjem zakonskih normi EU-a, temeljnih prava i standarda zaštite podataka; |
| --- | --- |

—

kršenjem zakonskih normi EU-a, temeljnih prava i standarda zaštite podataka;

| — | stupnjem povjerenja između transatlantskih partnera EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

—

stupnjem povjerenja između transatlantskih partnera EU-a i SAD-a;

| — | stupnjem suradnje i uključenosti određenih država članica EU-a u programe nadzora SAD-a ili istovjetne programe na nacionalnoj razini koje su otkrili mediji; |
| --- | --- |

—

stupnjem suradnje i uključenosti određenih država članica EU-a u programe nadzora SAD-a ili istovjetne programe na nacionalnoj razini koje su otkrili mediji;

| — | nedostatkom kontrole i učinkovitog nadzora političkih tijela SAD-a i određenih država članica EU-a nad svojim obavještajnim zajednicama; |
| --- | --- |

—

nedostatkom kontrole i učinkovitog nadzora političkih tijela SAD-a i određenih država članica EU-a nad svojim obavještajnim zajednicama;

| — | mogućnošću da se te operacije masovnog nadzora koriste iz razloga koji nisu strogo povezani s nacionalnom sigurnošću i borbom protiv terorizma, primjerice za ekonomsku ili industrijsku špijunažu ili profiliranje na političkoj osnovi; |
| --- | --- |

—

mogućnošću da se te operacije masovnog nadzora koriste iz razloga koji nisu strogo povezani s nacionalnom sigurnošću i borbom protiv terorizma, primjerice za ekonomsku ili industrijsku špijunažu ili profiliranje na političkoj osnovi;

| — | dovođenjem u pitanje slobode medija i komunikacije osoba čija zanimanja podrazumijevaju jamčenje povjerljivosti, uključujući odvjetnike i liječnike; |
| --- | --- |

—

dovođenjem u pitanje slobode medija i komunikacije osoba čija zanimanja podrazumijevaju jamčenje povjerljivosti, uključujući odvjetnike i liječnike;

| — | ulogama i stupnjem uključenosti obavještajnih agencija i privatnih informacijsko-tehnoloških i telekomunikacijskih društava; |
| --- | --- |

—

ulogama i stupnjem uključenosti obavještajnih agencija i privatnih informacijsko-tehnoloških i telekomunikacijskih društava;

| — | sve nejasnijim granicama između pravosudnih i obavještajnih aktivnosti, što je dovelo do toga da se prema svakom građaninu postupa kao prema osumnjičeniku i da ga se nadzire; |
| --- | --- |

—

sve nejasnijim granicama između pravosudnih i obavještajnih aktivnosti, što je dovelo do toga da se prema svakom građaninu postupa kao prema osumnjičeniku i da ga se nadzire;

| — | prijetnjama privatnosti u digitalno doba i učinku masovnog nadzora na građane i društva; |
| --- | --- |

—

prijetnjama privatnosti u digitalno doba i učinku masovnog nadzora na građane i društva;

| H. | budući da dosad neviđen razotkriveni stupanj špijunaže zahtijeva iscrpnu istragu nadležnih tijela SAD-a, europskih institucija i vlada država članica, nacionalnih parlamenata i sudskih tijela; |
| --- | --- |

H.

budući da dosad neviđen razotkriveni stupanj špijunaže zahtijeva iscrpnu istragu nadležnih tijela SAD-a, europskih institucija i vlada država članica, nacionalnih parlamenata i sudskih tijela;

| I. | budući da su tijela vlasti SAD-a porekla neke od razotkrivenih informacija, ali većinu njih nisu osporila; budući da se razvila velika javna rasprava u SAD-u i određenim državama članicama EU-a; budući da vlade i parlamenti država članica EU-a često ne daju svoje mišljenje i ne pokreću odgovarajuće istrage; |
| --- | --- |

I.

budući da su tijela vlasti SAD-a porekla neke od razotkrivenih informacija, ali većinu njih nisu osporila; budući da se razvila velika javna rasprava u SAD-u i određenim državama članicama EU-a; budući da vlade i parlamenti država članica EU-a često ne daju svoje mišljenje i ne pokreću odgovarajuće istrage;

| J. | budući da je predsjednik Obama nedavno najavio reformu NSA-a i njegovih nadzornih programa; |
| --- | --- |

J.

budući da je predsjednik Obama nedavno najavio reformu NSA-a i njegovih nadzornih programa;

| K. | budući da je u usporedbi s aktivnostima koje su poduzele institucije EU-a i određene države članice Europski parlament vrlo ozbiljno shvatio svoju obvezu da rasvijetli razotkrivanja o sveobuhvatnim praksama masovnog nadzora građana EU-a te budući da je svojom Rezolucijom od 4. srpnja 2013. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a, obavještajnim službama u raznim državama članicama i njihovu utjecaju na privatnost građana EU-a naložio svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da provede detaljnu istragu o tom predmetu; |
| --- | --- |

K.

budući da je u usporedbi s aktivnostima koje su poduzele institucije EU-a i određene države članice Europski parlament vrlo ozbiljno shvatio svoju obvezu da rasvijetli razotkrivanja o sveobuhvatnim praksama masovnog nadzora građana EU-a te budući da je svojom Rezolucijom od 4. srpnja 2013. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a, obavještajnim službama u raznim državama članicama i njihovu utjecaju na privatnost građana EU-a naložio svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da provede detaljnu istragu o tom predmetu;

| L. | budući da je dužnost europskih institucija osigurati potpunu primjenu prava EU-a na dobrobit europskih građana te osigurati da se pravna snaga Ugovora EU-a ne dovodi u pitanje usputnim prihvaćanjem izvanteritorijalnih učinaka normi ili djelovanja trećih zemalja; |
| --- | --- |

L.

budući da je dužnost europskih institucija osigurati potpunu primjenu prava EU-a na dobrobit europskih građana te osigurati da se pravna snaga Ugovora EU-a ne dovodi u pitanje usputnim prihvaćanjem izvanteritorijalnih učinaka normi ili djelovanja trećih zemalja;

Razvoj događaja u SAD-u na području reforme obavještajne djelatnosti

| M. | budući da je Okružni sud Okruga Kolumbija u svojoj odluci od 16. prosinca 2013. presudio da NSA masovnim prikupljanjem metapodataka krši Četvrti amandman Ustava SAD-a (27); međutim budući da je Okružni sud Južnog okruga New Yorka u svojoj odluci od 27. prosinca 2013. presudio da je to prikupljanje podataka u skladu sa zakonom; |
| --- | --- |

M.

budući da je Okružni sud Okruga Kolumbija u svojoj odluci od 16. prosinca 2013. presudio da NSA masovnim prikupljanjem metapodataka krši Četvrti amandman Ustava SAD-a (27); međutim budući da je Okružni sud Južnog okruga New Yorka u svojoj odluci od 27. prosinca 2013. presudio da je to prikupljanje podataka u skladu sa zakonom;

| N. | budući da je Okružni sud Istočnog okruga Michigana u svojoj Odluci presudio da se u Četvrtom amandmanu zahtijeva razumnost u svim pretragama, prethodni nalozi za sve razumne pretrage, nalozi koji se temelje na prethodno utvrđenoj opravdanoj sumnji, pomnost u odnosu na osobe, mjesta i stvari te posredovanje neutralnog suca između službenika izvršne vlasti i građana (28); |
| --- | --- |

N.

budući da je Okružni sud Istočnog okruga Michigana u svojoj Odluci presudio da se u Četvrtom amandmanu zahtijeva razumnost u svim pretragama, prethodni nalozi za sve razumne pretrage, nalozi koji se temelje na prethodno utvrđenoj opravdanoj sumnji, pomnost u odnosu na osobe, mjesta i stvari te posredovanje neutralnog suca između službenika izvršne vlasti i građana (28);

| O. | budući da u svom izvješću od 12. prosinca 2013. predsjednikova Skupina za preispitivanje obavještajnih i komunikacijskih tehnologija predlaže 46 preporuka predsjedniku SAD-a; budući da se u preporukama ističe potreba za istovremenom zaštitom nacionalne sigurnosti i privatnosti i slobode osoba; budući da s tim u vezi poziva Vladu SAD-a da što je prije moguće prekine masovno prikupljanje telefonskih podataka građana SAD-a u skladu s odjeljkom 215. Zakona o patriotizmu (USA PATRIOT Act); da poduzme detaljno preispitivanje pravnog okvira NSA-a i obavještajnih službi SAD-a radi osiguranja poštovanja prava na privatnost; da prekine napore usmjerene na rušenje ili slabljenje komercijalnog softvera (stražnja vrata i štetni programi); da poveća uporabu šifri, posebno za podatke u tranzitu, te da ne ugrožava napore koji se ulažu u stvaranje standarda šifriranja; da osnuje instituciju branitelja javnog interesa koji će zastupati privatnost i građanske slobode pred Sudom za nadzor stranih obavještajnih službi; da na Odbor za nadzor privatnosti i građanskih sloboda prenese ovlast nadzora aktivnosti obavještajne zajednice za potrebe stranih obavještajnih službi, i to ne samo za potrebe borbe protiv terorizma; te da prihvati prigovore zviždača i da se koristi ugovorima o uzajamnoj pravnoj pomoći za pribavljanje elektroničkih komunikacija, a ne da se koristi nadzorom da bi krala industrijske ili trgovačke tajne; |
| --- | --- |

O.

budući da u svom izvješću od 12. prosinca 2013. predsjednikova Skupina za preispitivanje obavještajnih i komunikacijskih tehnologija predlaže 46 preporuka predsjedniku SAD-a; budući da se u preporukama ističe potreba za istovremenom zaštitom nacionalne sigurnosti i privatnosti i slobode osoba; budući da s tim u vezi poziva Vladu SAD-a da što je prije moguće prekine masovno prikupljanje telefonskih podataka građana SAD-a u skladu s odjeljkom 215. Zakona o patriotizmu (USA PATRIOT Act); da poduzme detaljno preispitivanje pravnog okvira NSA-a i obavještajnih službi SAD-a radi osiguranja poštovanja prava na privatnost; da prekine napore usmjerene na rušenje ili slabljenje komercijalnog softvera (stražnja vrata i štetni programi); da poveća uporabu šifri, posebno za podatke u tranzitu, te da ne ugrožava napore koji se ulažu u stvaranje standarda šifriranja; da osnuje instituciju branitelja javnog interesa koji će zastupati privatnost i građanske slobode pred Sudom za nadzor stranih obavještajnih službi; da na Odbor za nadzor privatnosti i građanskih sloboda prenese ovlast nadzora aktivnosti obavještajne zajednice za potrebe stranih obavještajnih službi, i to ne samo za potrebe borbe protiv terorizma; te da prihvati prigovore zviždača i da se koristi ugovorima o uzajamnoj pravnoj pomoći za pribavljanje elektroničkih komunikacija, a ne da se koristi nadzorom da bi krala industrijske ili trgovačke tajne;

| P. | budući da, u skladu s otvorenim memorandumom koji su predsjedniku Obami 7. siječnja 2014. (29) predali bivši viši izvršni direktori/stariji obavještajni stručnjaci za razumnost (VIPS) NSA-a, masovno prikupljanje podataka ne poboljšava njihovu sposobnost sprečavanja budućih terorističkih napada; budući da autori naglašavaju da masovni nadzor koji provodi NSA nije rezultirao nijednim spriječenim napadom i da su milijarde dolara potrošene na programe koji su manje učinkoviti i u znatno većoj mjeri narušavaju privatnost građana nego interna tehnologija pod nazivom THINTHREAD izrađena 2001.; |
| --- | --- |

P.

budući da, u skladu s otvorenim memorandumom koji su predsjedniku Obami 7. siječnja 2014. (29) predali bivši viši izvršni direktori/stariji obavještajni stručnjaci za razumnost (VIPS) NSA-a, masovno prikupljanje podataka ne poboljšava njihovu sposobnost sprečavanja budućih terorističkih napada; budući da autori naglašavaju da masovni nadzor koji provodi NSA nije rezultirao nijednim spriječenim napadom i da su milijarde dolara potrošene na programe koji su manje učinkoviti i u znatno većoj mjeri narušavaju privatnost građana nego interna tehnologija pod nazivom THINTHREAD izrađena 2001.;

| Q. | budući da se u pogledu obavještajnih aktivnosti usmjerenih na osobe koje nisu državljani SAD-a u skladu s odjeljkom 702. FISA-e u preporukama predsjedniku SAD-a priznaje temeljno načelo poštovanja privatnosti i ljudskog dostojanstva sadržano u članku 12. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članku 17. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; budući da ne preporučuju da se osobama koje nisu državljani SAD-a daju ista prava i jednaka zaštita kao državljanima SAD-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u pogledu obavještajnih aktivnosti usmjerenih na osobe koje nisu državljani SAD-a u skladu s odjeljkom 702. FISA-e u preporukama predsjedniku SAD-a priznaje temeljno načelo poštovanja privatnosti i ljudskog dostojanstva sadržano u članku 12. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članku 17. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; budući da ne preporučuju da se osobama koje nisu državljani SAD-a daju ista prava i jednaka zaštita kao državljanima SAD-a;

| R. | budući da je u Predsjedničkom ukazu o aktivnostima prikupljanja informacija o sredstvima veze od 17. siječnja 2014. i s njim povezanome govoru predsjednik SAD-a Barack Obama izjavio da je masovni elektronički nadzor i dalje nužan kako bi Sjedinjene Države mogle štititi nacionalnu sigurnost, svoje građane i građane svojih saveznika i partnera te unaprijediti svoje vanjskopolitičke interese; budući da taj ukaz sadrži određena načela koja se odnose na prikupljanje, korištenje i razmjenu informacija o sredstvima veze te da se njime osiguravaju određene zaštitne mjere osobama koje nisu državljani SAD-a, čime im se dijelom osigurava postupanje jednako onome koje je zajamčeno svim državljanima SAD-a, uključujući zaštitu osobnih podataka svih pojedinaca neovisno o njihovoj nacionalnosti ili mjestu boravka; međutim budući da predsjednik Obama nije zatražio nikakve konkretne prijedloge, posebno u pogledu zabrane masovnog nadzora i uvođenja administrativne i sudske zaštite za osobe koje nisu državljani SAD-a; |
| --- | --- |

R.

budući da je u Predsjedničkom ukazu o aktivnostima prikupljanja informacija o sredstvima veze od 17. siječnja 2014. i s njim povezanome govoru predsjednik SAD-a Barack Obama izjavio da je masovni elektronički nadzor i dalje nužan kako bi Sjedinjene Države mogle štititi nacionalnu sigurnost, svoje građane i građane svojih saveznika i partnera te unaprijediti svoje vanjskopolitičke interese; budući da taj ukaz sadrži određena načela koja se odnose na prikupljanje, korištenje i razmjenu informacija o sredstvima veze te da se njime osiguravaju određene zaštitne mjere osobama koje nisu državljani SAD-a, čime im se dijelom osigurava postupanje jednako onome koje je zajamčeno svim državljanima SAD-a, uključujući zaštitu osobnih podataka svih pojedinaca neovisno o njihovoj nacionalnosti ili mjestu boravka; međutim budući da predsjednik Obama nije zatražio nikakve konkretne prijedloge, posebno u pogledu zabrane masovnog nadzora i uvođenja administrativne i sudske zaštite za osobe koje nisu državljani SAD-a;

Pravni okvir

Temeljna prava

| S. | budući da se u izvješću o nalazima supredsjedatelja EU-a ad hoc radnom skupinom između EU-a i SAD-a o zaštiti podataka daje pregled pravne situacije u SAD-u, ali da se njime ne utvrđuju činjenice o obavještajnim programima nadzora SAD-a; budući da nisu dostupne informacije o takozvanoj radnoj skupini „druge razine” u okviru koje države članice vode bilateralne razgovore s nadležnim tijelima SAD-a o pitanjima koja se odnose na nacionalnu sigurnost; |
| --- | --- |

S.

budući da se u izvješću o nalazima supredsjedatelja EU-a ad hoc radnom skupinom između EU-a i SAD-a o zaštiti podataka daje pregled pravne situacije u SAD-u, ali da se njime ne utvrđuju činjenice o obavještajnim programima nadzora SAD-a; budući da nisu dostupne informacije o takozvanoj radnoj skupini „druge razine” u okviru koje države članice vode bilateralne razgovore s nadležnim tijelima SAD-a o pitanjima koja se odnose na nacionalnu sigurnost;

| T. | budući da temeljna prava, a posebno sloboda izražavanja, medija, mišljenja, svijesti, vjere i udruživanja, privatni život, zaštita podataka te pravo na učinkovit pravni lijek, pretpostavku nedužnosti i pravo na pošteno suđenje i nediskriminaciju, ugrađena u Povelju o temeljnim pravima Europske unije i Europsku konvenciju o ljudskim pravima, čine temelj demokracije; budući da je masovni nadzor osoba nespojiv s tim temeljem; |
| --- | --- |

T.

budući da temeljna prava, a posebno sloboda izražavanja, medija, mišljenja, svijesti, vjere i udruživanja, privatni život, zaštita podataka te pravo na učinkovit pravni lijek, pretpostavku nedužnosti i pravo na pošteno suđenje i nediskriminaciju, ugrađena u Povelju o temeljnim pravima Europske unije i Europsku konvenciju o ljudskim pravima, čine temelj demokracije; budući da je masovni nadzor osoba nespojiv s tim temeljem;

| U. | budući da su u svim državama članicama povjerljive informacije koje se razmjenjuju između odvjetnika i klijenta zakonom zaštićene od razotkrivanja, što je načelo koje je priznao Sud Europske unije (30); |
| --- | --- |

U.

budući da su u svim državama članicama povjerljive informacije koje se razmjenjuju između odvjetnika i klijenta zakonom zaštićene od razotkrivanja, što je načelo koje je priznao Sud Europske unije (30);

| V. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca Parlament pozvao Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o uspostavi djelotvornog i sveobuhvatnog programa zaštite zviždača u EU-u kako bi se zaštitili financijski interesi te da, osim toga, provede istragu o tome bi li takvo buduće zakonodavstvo trebalo obuhvatiti i druga područja nadležnosti Unije; |
| --- | --- |

V.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca Parlament pozvao Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o uspostavi djelotvornog i sveobuhvatnog programa zaštite zviždača u EU-u kako bi se zaštitili financijski interesi te da, osim toga, provede istragu o tome bi li takvo buduće zakonodavstvo trebalo obuhvatiti i druga područja nadležnosti Unije;

Nadležnosti Unije na području sigurnosti

| W. | budući da će EU u skladu s člankom 67. stavkom 3. UFEU-a „nastojati osigurati visok stupanj sigurnosti”; budući da je u odredbama Ugovora (posebno člankom 4. stavkom 2. UEU-a, člankom 72. UFEU-a i člankom 73. UFEU-a) propisano da EU ima određene nadležnosti u pitanjima zajedničke sigurnosti Unije; budući da EU ima nadležnost u pitanjima unutarnje sigurnosti (članak 4. točka (j) UFEU-a) te da tu nadležnost izvršava donošenjem odluka o nizu zakonodavnih instrumenata i sklapanjem međunarodnih sporazuma (PNR, TFTP) u cilju borbe protiv teškog kriminala i terorizma te uspostavljanjem strategije unutarnje sigurnosti i osnivanjem agencija koje djeluju na tom području; |
| --- | --- |

W.

budući da će EU u skladu s člankom 67. stavkom 3. UFEU-a „nastojati osigurati visok stupanj sigurnosti”; budući da je u odredbama Ugovora (posebno člankom 4. stavkom 2. UEU-a, člankom 72. UFEU-a i člankom 73. UFEU-a) propisano da EU ima određene nadležnosti u pitanjima zajedničke sigurnosti Unije; budući da EU ima nadležnost u pitanjima unutarnje sigurnosti (članak 4. točka (j) UFEU-a) te da tu nadležnost izvršava donošenjem odluka o nizu zakonodavnih instrumenata i sklapanjem međunarodnih sporazuma (PNR, TFTP) u cilju borbe protiv teškog kriminala i terorizma te uspostavljanjem strategije unutarnje sigurnosti i osnivanjem agencija koje djeluju na tom području;

| X. | budući da se u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije navodi da „države članice mogu među sobom i u okviru svoje odgovornosti uspostaviti oblike suradnje i koordinacije kakve smatraju primjerenima između nadležnih službi svojih uprava koje su odgovorne za zaštitu nacionalne sigurnosti” (članak 73. UFEU-a); |
| --- | --- |

X.

budući da se u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije navodi da „države članice mogu među sobom i u okviru svoje odgovornosti uspostaviti oblike suradnje i koordinacije kakve smatraju primjerenima između nadležnih službi svojih uprava koje su odgovorne za zaštitu nacionalne sigurnosti” (članak 73. UFEU-a);

| Y. | budući da se u članku 276. UFEU-a navodi da „u izvršavanju svojih ovlasti u pogledu odredaba trećeg dijela glave V. poglavlja 4. i 5. koje se odnose na područje slobode, sigurnosti i pravde, Sud Europske unije nije nadležan ispitivati valjanost ili razmjernost operacija koje provodi policija ili druge službe zadužene za izvršavanje zakona države članice ili izvršavanje odgovornosti država članica u pogledu očuvanja javnog poretka i zaštite unutarnje sigurnosti”; |
| --- | --- |

Y.

budući da se u članku 276. UFEU-a navodi da „u izvršavanju svojih ovlasti u pogledu odredaba trećeg dijela glave V. poglavlja 4. i 5. koje se odnose na područje slobode, sigurnosti i pravde, Sud Europske unije nije nadležan ispitivati valjanost ili razmjernost operacija koje provodi policija ili druge službe zadužene za izvršavanje zakona države članice ili izvršavanje odgovornosti država članica u pogledu očuvanja javnog poretka i zaštite unutarnje sigurnosti”;

| Z. | budući da se pojmovi „nacionalne sigurnosti”, „unutarnje sigurnosti”, „unutarnje sigurnosti EU-a” i „međunarodne sigurnosti” preklapaju; budući da Bečka konvencija o pravu međunarodnih ugovora, načelo iskrene suradnje među državama članicama EU-a i načelo zakonodavstva o ljudskim pravima o uskom tumačenju svih iznimaka ukazuju na ograničeno tumačenje pojma „nacionalne sigurnosti” te se njima zahtijeva da se države članice suzdrže od zadiranja u područje nadležnosti EU-a; |
| --- | --- |

Z.

budući da se pojmovi „nacionalne sigurnosti”, „unutarnje sigurnosti”, „unutarnje sigurnosti EU-a” i „međunarodne sigurnosti” preklapaju; budući da Bečka konvencija o pravu međunarodnih ugovora, načelo iskrene suradnje među državama članicama EU-a i načelo zakonodavstva o ljudskim pravima o uskom tumačenju svih iznimaka ukazuju na ograničeno tumačenje pojma „nacionalne sigurnosti” te se njima zahtijeva da se države članice suzdrže od zadiranja u područje nadležnosti EU-a;

| AA. | budući da je u skladu s europskim Ugovorima Europskoj komisiji dodijeljena uloga „čuvara Ugovora” te je stoga pravna odgovornost Komisije istražiti svaki mogući slučaj kršenja prava EU-a; |
| --- | --- |

AA.

budući da je u skladu s europskim Ugovorima Europskoj komisiji dodijeljena uloga „čuvara Ugovora” te je stoga pravna odgovornost Komisije istražiti svaki mogući slučaj kršenja prava EU-a;

| AB. | budući da, u skladu s člankom 6. UEU-a o Povelji EU-a o temeljnim pravima i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, agencije država članica, a čak i privatne stranke koje djeluju na području nacionalne sigurnosti također moraju poštovati prava sadržana u tom članku, bilo u odnosima prema vlastitim državljanima bilo prema državljanima drugih država; |
| --- | --- |

AB.

budući da, u skladu s člankom 6. UEU-a o Povelji EU-a o temeljnim pravima i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, agencije država članica, a čak i privatne stranke koje djeluju na području nacionalne sigurnosti također moraju poštovati prava sadržana u tom članku, bilo u odnosima prema vlastitim državljanima bilo prema državljanima drugih država;

Ekstrateritorijalnost

| AC. | budući da treća zemlja koja primjenom svojih zakona, propisa i drugih zakonodavnih ili izvršnih instrumenata izvan svog teritorija u situacijama koje su u nadležnosti EU-a ili njezinih država članica može utjecati na uspostavljeni pravni poredak i vladavinu prava, ili čak prekršiti međunarodno pravo ili pravo EU-a, uključujući prava fizičkih i pravnih osoba, uzimajući u obzir opseg i navedeni ili stvarni cilj takve primjene; budući da je u tim okolnostima nužno poduzeti mjere na razini Unije kako bi se u okviru EU-a osiguralo poštovanje vrijednosti EU-a utvrđenih u članku 2. UEU-a, Povelji o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima koja se odnosi na temeljna prava, demokraciju i vladavinu prava, te poštovanje prava fizičkih i pravnih osoba utvrđenih u sekundarnom zakonodavstvu u okviru kojega se primjenjuju ta temeljna načela, na primjer uklanjanjem, neutraliziranjem i blokiranjem učinaka dotičnog stranog zakonodavstva ili nekim drugim načinom borbe protiv tih učinaka; |
| --- | --- |

AC.

budući da treća zemlja koja primjenom svojih zakona, propisa i drugih zakonodavnih ili izvršnih instrumenata izvan svog teritorija u situacijama koje su u nadležnosti EU-a ili njezinih država članica može utjecati na uspostavljeni pravni poredak i vladavinu prava, ili čak prekršiti međunarodno pravo ili pravo EU-a, uključujući prava fizičkih i pravnih osoba, uzimajući u obzir opseg i navedeni ili stvarni cilj takve primjene; budući da je u tim okolnostima nužno poduzeti mjere na razini Unije kako bi se u okviru EU-a osiguralo poštovanje vrijednosti EU-a utvrđenih u članku 2. UEU-a, Povelji o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima koja se odnosi na temeljna prava, demokraciju i vladavinu prava, te poštovanje prava fizičkih i pravnih osoba utvrđenih u sekundarnom zakonodavstvu u okviru kojega se primjenjuju ta temeljna načela, na primjer uklanjanjem, neutraliziranjem i blokiranjem učinaka dotičnog stranog zakonodavstva ili nekim drugim načinom borbe protiv tih učinaka;

Međunarodni prijenos podataka

| AD. | budući da bi, u skladu s člankom 340. UFEU-a ili utvrđenom sudskom praksom Suda EU-a (31), zbog prijenosa osobnih podataka SAD-u za potrebe provedbe zakona institucije, tijela, uredi ili agencije EU-a ili države članice, u slučaju nepostojanja odgovarajućih zaštitnih mjera i zaštite temeljnih prava građana EU-a, posebno prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka, bili odgovorni za kršenje prava EU-a, što uključuje svako kršenje temeljnih prava sadržanih u povelji EU-a; |
| --- | --- |

AD.

budući da bi, u skladu s člankom 340. UFEU-a ili utvrđenom sudskom praksom Suda EU-a (31), zbog prijenosa osobnih podataka SAD-u za potrebe provedbe zakona institucije, tijela, uredi ili agencije EU-a ili države članice, u slučaju nepostojanja odgovarajućih zaštitnih mjera i zaštite temeljnih prava građana EU-a, posebno prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka, bili odgovorni za kršenje prava EU-a, što uključuje svako kršenje temeljnih prava sadržanih u povelji EU-a;

| AE. | budući da prijenos podataka nije geografski ograničen i da su, posebno u kontekstu pojačane globalizacije i komunikacije na svjetskoj razini, zakonodavna tijela EU-a suočena s novim izazovima u pogledu zaštite osobnih podataka i komunikacije; budući da je stoga jačanje pravnih okvira za zajedničke standarde od iznimne važnosti; |
| --- | --- |

AE.

budući da prijenos podataka nije geografski ograničen i da su, posebno u kontekstu pojačane globalizacije i komunikacije na svjetskoj razini, zakonodavna tijela EU-a suočena s novim izazovima u pogledu zaštite osobnih podataka i komunikacije; budući da je stoga jačanje pravnih okvira za zajedničke standarde od iznimne važnosti;

| AF. | budući da su masovnim prikupljanjem osobnih podataka u komercijalne svrhe te u svrhu borbe protiv terorizma i ozbiljnog međudržavnog kriminala osobni podaci i pravo na privatnost građana EU-a ugroženi; |
| --- | --- |

AF.

budući da su masovnim prikupljanjem osobnih podataka u komercijalne svrhe te u svrhu borbe protiv terorizma i ozbiljnog međudržavnog kriminala osobni podaci i pravo na privatnost građana EU-a ugroženi;

Prijenos SAD-u na temelju sigurne luke SAD-a

| AG. | budući da pravnim okvirom SAD-a za zaštitu podataka nije osigurana odgovarajuća razina zaštite za građane EU-a; |
| --- | --- |

AG.

budući da pravnim okvirom SAD-a za zaštitu podataka nije osigurana odgovarajuća razina zaštite za građane EU-a;

| AH. | budući da je, kako bi omogućila tijelima za kontrolu podataka EU-a da prenose osobne podatke određenom tijelu SAD-a, Komisija u svojoj Odluci 2000/520/EZ objavila primjerenost zaštite koju pružaju načela privatnosti sigurne luke i s njima povezanih često postavljanih pitanja koje izdaje Ministarstvo trgovine SAD-a za osobne podatke koji se prenose iz Unije organizacijama u Sjedinjenim Državama koje su se pridružile sigurnoj luci; |
| --- | --- |

AH.

budući da je, kako bi omogućila tijelima za kontrolu podataka EU-a da prenose osobne podatke određenom tijelu SAD-a, Komisija u svojoj Odluci 2000/520/EZ objavila primjerenost zaštite koju pružaju načela privatnosti sigurne luke i s njima povezanih često postavljanih pitanja koje izdaje Ministarstvo trgovine SAD-a za osobne podatke koji se prenose iz Unije organizacijama u Sjedinjenim Državama koje su se pridružile sigurnoj luci;

| AI. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 5. srpnja 2000. Europski parlament izrazio sumnje i zabrinutost u pogledu primjerenosti sigurne luke te pozvao Komisiju da što je prije moguće preispita odluku u svjetlu iskustva i zakonodavnih trendova; |
| --- | --- |

AI.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 5. srpnja 2000. Europski parlament izrazio sumnje i zabrinutost u pogledu primjerenosti sigurne luke te pozvao Komisiju da što je prije moguće preispita odluku u svjetlu iskustva i zakonodavnih trendova;

| AJ. | budući da su u radnom dokumentu 4. Parlamenta od 12. prosinca 2013. o nadzornim aktivnostima SAD-a u pogledu podataka EU-a te o njihovu mogućem pravnom učinku na transatlantske sporazume i suradnju izvjestitelji izrazili sumnju i zabrinutost u pogledu primjerenosti sigurne luke te pozvali Komisiju da opozove odluku o primjerenosti sigurne luke i nađe nova pravna rješenja; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su u radnom dokumentu 4. Parlamenta od 12. prosinca 2013. o nadzornim aktivnostima SAD-a u pogledu podataka EU-a te o njihovu mogućem pravnom učinku na transatlantske sporazume i suradnju izvjestitelji izrazili sumnju i zabrinutost u pogledu primjerenosti sigurne luke te pozvali Komisiju da opozove odluku o primjerenosti sigurne luke i nađe nova pravna rješenja;

| AK. | budući da je u Odluci Komisije 2000/520/EZ utvrđeno da nadležna tijela država članica mogu izvršavati svoje postojeće ovlasti za obustavu protoka podataka organizaciji koja je sama potvrdila poštovanje načela sigurne luke kako bi zaštitila osobe u odnosu na obradu osobnih podataka kad postoji velika vjerojatnost da se krše načela sigurne luke ili da bi nastavak prijenosa predstavljao neizbježan rizik od nanošenja velike štete osobama čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

AK.

budući da je u Odluci Komisije 2000/520/EZ utvrđeno da nadležna tijela država članica mogu izvršavati svoje postojeće ovlasti za obustavu protoka podataka organizaciji koja je sama potvrdila poštovanje načela sigurne luke kako bi zaštitila osobe u odnosu na obradu osobnih podataka kad postoji velika vjerojatnost da se krše načela sigurne luke ili da bi nastavak prijenosa predstavljao neizbježan rizik od nanošenja velike štete osobama čiji se podaci obrađuju;

| AL. | budući da se u Odluci Komisije 2000/520/EZ također navodi da ako postoji dokaz da osoba odgovorna za osiguravanje poštovanja načela ne izvršava učinkovito svoju ulogu, Komisija mora obavijestiti Ministarstvo trgovine SAD-a i po potrebi predstaviti mjere u cilju poništavanja ili obustave primjene navedene Odluke ili ograničavanja njezina područja primjene; |
| --- | --- |

AL.

budući da se u Odluci Komisije 2000/520/EZ također navodi da ako postoji dokaz da osoba odgovorna za osiguravanje poštovanja načela ne izvršava učinkovito svoju ulogu, Komisija mora obavijestiti Ministarstvo trgovine SAD-a i po potrebi predstaviti mjere u cilju poništavanja ili obustave primjene navedene Odluke ili ograničavanja njezina područja primjene;

| AM. | budući da je u prva dva izvješća o provedbi sigurne luke, objavljena 2002. i 2004., Komisija utvrdila nekoliko nedostataka u vezi s ispravnom provedbom sigurne luke i dala više preporuka nadležnim tijelima SAD-a radi ispravljanja tih nedostataka; |
| --- | --- |

AM.

budući da je u prva dva izvješća o provedbi sigurne luke, objavljena 2002. i 2004., Komisija utvrdila nekoliko nedostataka u vezi s ispravnom provedbom sigurne luke i dala više preporuka nadležnim tijelima SAD-a radi ispravljanja tih nedostataka;

| AN. | budući da je u trećem izvješću o provedbi, od 27. studenog 2013., devet godina nakon drugog izvješća i bez ijednog ispravljenog nedostatka utvrđenog u tom izvješću, Komisija utvrdila daljnje opsežne slabosti i nedostatke sigurne luke i zaključila da se sadašnji način provedbe ne može održati; budući da je Komisija naglasila da širok pristup obavještajnih agencija SAD-a podacima koje u SAD prenose društva potvrđena kao sigurne luke dovodi do dodatnih ozbiljnih pitanja o kontinuitetu zaštite podataka osoba iz EU-a čiji se podaci obrađuju; budući da je Komisija nadležnim tijelima SAD-a uputila 13 preporuka i poduzela korake da do ljeta 2014., zajedno s nadležnim tijelima SAD-a, utvrdi pravna sredstva što je prije moguće, što će činiti osnovu za potpuno preispitivanje funkcioniranja načela sigurne luke; |
| --- | --- |

AN.

budući da je u trećem izvješću o provedbi, od 27. studenog 2013., devet godina nakon drugog izvješća i bez ijednog ispravljenog nedostatka utvrđenog u tom izvješću, Komisija utvrdila daljnje opsežne slabosti i nedostatke sigurne luke i zaključila da se sadašnji način provedbe ne može održati; budući da je Komisija naglasila da širok pristup obavještajnih agencija SAD-a podacima koje u SAD prenose društva potvrđena kao sigurne luke dovodi do dodatnih ozbiljnih pitanja o kontinuitetu zaštite podataka osoba iz EU-a čiji se podaci obrađuju; budući da je Komisija nadležnim tijelima SAD-a uputila 13 preporuka i poduzela korake da do ljeta 2014., zajedno s nadležnim tijelima SAD-a, utvrdi pravna sredstva što je prije moguće, što će činiti osnovu za potpuno preispitivanje funkcioniranja načela sigurne luke;

| AO. | budući da se od 28. do 31. listopada 2013. izaslanstvo Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (Odbor LIBE) u Washingtonu sastalo s Ministarstvom trgovine SAD-a i Saveznim povjerenstvom SAD-a za trgovinu; budući da je Ministarstvo trgovine potvrdilo postojanje organizacija koje su same sebi potvrdile poštovanje načela sigurne luke, ali jasno pokazuju neažurirani status, što znači da društvo ne ispunjava zahtjeve sigurne luke iako i dalje prima osobne podatke iz EU-a; budući da je Savezno povjerenstvo za trgovinu priznalo da je potrebno preispitati sigurnu luku kako bi je se poboljšalo, posebno u odnosu na pritužbe i sustave za alternativno rješavanje sporova; |
| --- | --- |

AO.

budući da se od 28. do 31. listopada 2013. izaslanstvo Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (Odbor LIBE) u Washingtonu sastalo s Ministarstvom trgovine SAD-a i Saveznim povjerenstvom SAD-a za trgovinu; budući da je Ministarstvo trgovine potvrdilo postojanje organizacija koje su same sebi potvrdile poštovanje načela sigurne luke, ali jasno pokazuju neažurirani status, što znači da društvo ne ispunjava zahtjeve sigurne luke iako i dalje prima osobne podatke iz EU-a; budući da je Savezno povjerenstvo za trgovinu priznalo da je potrebno preispitati sigurnu luku kako bi je se poboljšalo, posebno u odnosu na pritužbe i sustave za alternativno rješavanje sporova;

| AP. | budući da načela sigurne luke mogu biti ograničena „do mjere koja je potrebna da se ispune uvjeti nacionalne sigurnosti, javnog interesa ili provedbe zakona”; budući da se takva iznimka, kao iznimka od temeljnog prava, uvijek mora tumačiti restriktivno i mora biti ograničena na ono što je nužno i razmjerno u demokratskom društvu, te da u zakonu moraju jasno biti utvrđeni uvjeti i zaštitne mjere zahvaljujući kojima će to ograničenje postati legitimno; budući da su SAD i EU, a posebno Komisija, trebali razjasniti okvir primjene takve iznimke kako bi se izbjegla pogrešna tumačenja ili provedba koja u suštini poništava, između ostaloga, temeljna prava privatnosti i zaštite podataka; budući da se prema tome takva iznimka ne bi trebala koristiti na način kojim se ugrožava ili poništava zaštita koja se pruža Poveljom o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima, zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka i načelima sigurne luke; ustraje u tome da se u slučaju pozivanja na iznimku o nacionalnoj sigurnosti mora navesti u skladu s kojim nacionalnim zakonom je to zatraženo; |
| --- | --- |

AP.

budući da načela sigurne luke mogu biti ograničena „do mjere koja je potrebna da se ispune uvjeti nacionalne sigurnosti, javnog interesa ili provedbe zakona”; budući da se takva iznimka, kao iznimka od temeljnog prava, uvijek mora tumačiti restriktivno i mora biti ograničena na ono što je nužno i razmjerno u demokratskom društvu, te da u zakonu moraju jasno biti utvrđeni uvjeti i zaštitne mjere zahvaljujući kojima će to ograničenje postati legitimno; budući da su SAD i EU, a posebno Komisija, trebali razjasniti okvir primjene takve iznimke kako bi se izbjegla pogrešna tumačenja ili provedba koja u suštini poništava, između ostaloga, temeljna prava privatnosti i zaštite podataka; budući da se prema tome takva iznimka ne bi trebala koristiti na način kojim se ugrožava ili poništava zaštita koja se pruža Poveljom o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima, zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka i načelima sigurne luke; ustraje u tome da se u slučaju pozivanja na iznimku o nacionalnoj sigurnosti mora navesti u skladu s kojim nacionalnim zakonom je to zatraženo;

| AQ. | budući da je pristup velikog broja obavještajnih agencija SAD-a ozbiljno narušio transatlantsko povjerenje i da ima negativan utjecaj na povjerenje prema organizacijama SAD-a koje djeluju u EU-u; budući da se to dodatno pogoršalo zbog nedostatka sudskih i administrativnih pravnih lijekova za građane EU-a u zakonodavstvu SAD-a, osobito u slučaju nadzora u obavještajne svrhe; |
| --- | --- |

AQ.

budući da je pristup velikog broja obavještajnih agencija SAD-a ozbiljno narušio transatlantsko povjerenje i da ima negativan utjecaj na povjerenje prema organizacijama SAD-a koje djeluju u EU-u; budući da se to dodatno pogoršalo zbog nedostatka sudskih i administrativnih pravnih lijekova za građane EU-a u zakonodavstvu SAD-a, osobito u slučaju nadzora u obavještajne svrhe;

Prijenos trećim zemljama uz odluku o primjerenosti

| AR. | budući da su, prema otkrivenim informacijama i nalazima istrage Odbora LIBE, nacionalne sigurnosne agencije Novog Zelanda, Kanade i Australije u velikoj mjeri uključene u masovni nadzor elektroničkih komunikacija i da aktivno surađuju s SAD-om u okviru takozvanoga programa „Pet očiju” te da možda međusobno razmjenjuju osobne podatke građana EU-a prenesene iz EU-a; |
| --- | --- |

AR.

budući da su, prema otkrivenim informacijama i nalazima istrage Odbora LIBE, nacionalne sigurnosne agencije Novog Zelanda, Kanade i Australije u velikoj mjeri uključene u masovni nadzor elektroničkih komunikacija i da aktivno surađuju s SAD-om u okviru takozvanoga programa „Pet očiju” te da možda međusobno razmjenjuju osobne podatke građana EU-a prenesene iz EU-a;

| AS. | budući da se u odlukama Komisije 2013/65/EU (32) i 2002/2/EZ (33) navodi da je razina zaštite koju pružaju novozelandski Zakon o privatnosti i kanadski Zakon o zaštiti osobnih podataka i elektroničkih dokumenata primjerena; budući da navedena razotkrivanja također ozbiljno utječu na povjerenje u pravne sustave tih zemalja u pogledu kontinuiteta zaštite koja se pruža građanima EU-a; budući da Komisija nije preispitala taj aspekt; |
| --- | --- |

AS.

budući da se u odlukama Komisije 2013/65/EU (32) i 2002/2/EZ (33) navodi da je razina zaštite koju pružaju novozelandski Zakon o privatnosti i kanadski Zakon o zaštiti osobnih podataka i elektroničkih dokumenata primjerena; budući da navedena razotkrivanja također ozbiljno utječu na povjerenje u pravne sustave tih zemalja u pogledu kontinuiteta zaštite koja se pruža građanima EU-a; budući da Komisija nije preispitala taj aspekt;

Prijenos utemeljen na ugovornim odredbama i drugim instrumentima

| AT. | budući da je u Direktivi 95/46/EZ predviđeno da se međunarodni prijenos podataka u treću zemlju može odvijati i posebnim instrumentima, pri čemu tijelo za kontrolu podataka pruža odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu privatnosti i temeljnih prava i sloboda pojedinaca te u pogledu ostvarivanja odgovarajućih prava; |
| --- | --- |

AT.

budući da je u Direktivi 95/46/EZ predviđeno da se međunarodni prijenos podataka u treću zemlju može odvijati i posebnim instrumentima, pri čemu tijelo za kontrolu podataka pruža odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu privatnosti i temeljnih prava i sloboda pojedinaca te u pogledu ostvarivanja odgovarajućih prava;

| AU. | budući da takve zaštitne mjere mogu posebno proizlaziti iz odgovarajućih ugovornih odredbi; |
| --- | --- |

AU.

budući da takve zaštitne mjere mogu posebno proizlaziti iz odgovarajućih ugovornih odredbi;

| AV. | budući da na temelju Direktive 95/46/EZ Komisija ima ovlast odlučiti o tome da posebne standardne ugovorne odredbe pružaju dostatne zaštitne mjere propisane tom Direktivom te budući da je na temelju toga Komisija donijela tri modela standardnih ugovornih odredbi za prijenos podataka tijelima za kontrolu i obradu (i tijelima za podobradu) u trećim zemljama; |
| --- | --- |

AV.

budući da na temelju Direktive 95/46/EZ Komisija ima ovlast odlučiti o tome da posebne standardne ugovorne odredbe pružaju dostatne zaštitne mjere propisane tom Direktivom te budući da je na temelju toga Komisija donijela tri modela standardnih ugovornih odredbi za prijenos podataka tijelima za kontrolu i obradu (i tijelima za podobradu) u trećim zemljama;

| AW. | budući da je u odlukama Komisije kojima se utvrđuju standardne ugovorne odredbe predviđeno da nadležna tijela u državama članicama mogu izvršavati svoje postojeće ovlasti obustave protoka podataka ako se utvrdi da su u zakonu kojem podliježe uvoznik ili tijelo za podobradu podataka utvrđeni zahtjevi o odstupanju od primjenjivog zakona o zaštiti podataka, kojima se prekoračuju ograničenja nužna u demokratskom društvu kako je predviđeno člankom 13. Direktive 95/46/EZ, ako će takvi zahtjevi vjerojatno imati znatan negativan učinak na jamstva propisana primjenjivim zakonom o zaštiti podataka i standardnim ugovornim odredbama ili ako postoji velika vjerojatnost da se standardne ugovorne odredbe u prilogu ne poštuju ili se neće poštovati te da bi nastavak prijenosa predstavljao neposredan rizik od velike štete za osobe čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

AW.

budući da je u odlukama Komisije kojima se utvrđuju standardne ugovorne odredbe predviđeno da nadležna tijela u državama članicama mogu izvršavati svoje postojeće ovlasti obustave protoka podataka ako se utvrdi da su u zakonu kojem podliježe uvoznik ili tijelo za podobradu podataka utvrđeni zahtjevi o odstupanju od primjenjivog zakona o zaštiti podataka, kojima se prekoračuju ograničenja nužna u demokratskom društvu kako je predviđeno člankom 13. Direktive 95/46/EZ, ako će takvi zahtjevi vjerojatno imati znatan negativan učinak na jamstva propisana primjenjivim zakonom o zaštiti podataka i standardnim ugovornim odredbama ili ako postoji velika vjerojatnost da se standardne ugovorne odredbe u prilogu ne poštuju ili se neće poštovati te da bi nastavak prijenosa predstavljao neposredan rizik od velike štete za osobe čiji se podaci obrađuju;

| AX. | budući da su nacionalna tijela za zaštitu podataka razvila obvezujuća korporativna pravila radi olakšavanja međunarodnih prijenosa u okviru međunarodne korporacije s odgovarajućim zaštitnim mjerama u pogledu privatnosti i temeljnih prava i sloboda pojedinaca te u pogledu ostvarivanja odgovarajućih prava; budući da obvezujuća korporativna pravila prije primjene moraju odobriti nadležna tijela država članica nakon što su ocijenila njihovu usklađenost sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka; budući da je Odbor LIBE u svom izvješću o Uredbi o općoj zaštiti podataka odbacio obvezujuća korporativna pravila za tijela koja obrađuju podatke s obzirom na to da bi se njima onemogućilo da tijela za kontrolu podataka i osobe čiji se podaci obrađuju imaju bilo kakvu kontrolu nad područjem nadležnosti u okviru kojega se njihovi podaci obrađuju; |
| --- | --- |

AX.

budući da su nacionalna tijela za zaštitu podataka razvila obvezujuća korporativna pravila radi olakšavanja međunarodnih prijenosa u okviru međunarodne korporacije s odgovarajućim zaštitnim mjerama u pogledu privatnosti i temeljnih prava i sloboda pojedinaca te u pogledu ostvarivanja odgovarajućih prava; budući da obvezujuća korporativna pravila prije primjene moraju odobriti nadležna tijela država članica nakon što su ocijenila njihovu usklađenost sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka; budući da je Odbor LIBE u svom izvješću o Uredbi o općoj zaštiti podataka odbacio obvezujuća korporativna pravila za tijela koja obrađuju podatke s obzirom na to da bi se njima onemogućilo da tijela za kontrolu podataka i osobe čiji se podaci obrađuju imaju bilo kakvu kontrolu nad područjem nadležnosti u okviru kojega se njihovi podaci obrađuju;

| AY. | budući da Europski parlament, s obzirom na nadležnost utvrđenu člankom 218. UFEU-a, ima odgovornost kontinuirano nadzirati vrijednost međunarodnih sporazuma za koje je dao suglasnost; |
| --- | --- |

AY.

budući da Europski parlament, s obzirom na nadležnost utvrđenu člankom 218. UFEU-a, ima odgovornost kontinuirano nadzirati vrijednost međunarodnih sporazuma za koje je dao suglasnost;

Prijenos utemeljen na sporazumima o TFTP-u i PNR-u

| AZ. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 23. listopada 2013. Europski parlament izrazio veliku zabrinutost zbog razotkrivanja aktivnosti NSA-a u vezi s izravnim pristupom porukama o financijskim plaćanjima i s njima povezanim podacima, što bi predstavljalo očito kršenje Sporazuma o programu za praćenje financiranja terorizma, posebno njegova članka 1.; |
| --- | --- |

AZ.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 23. listopada 2013. Europski parlament izrazio veliku zabrinutost zbog razotkrivanja aktivnosti NSA-a u vezi s izravnim pristupom porukama o financijskim plaćanjima i s njima povezanim podacima, što bi predstavljalo očito kršenje Sporazuma o programu za praćenje financiranja terorizma, posebno njegova članka 1.;

| BA. | budući da je praćenje financiranja terorizma ključan alat u borbi protiv financiranja terorizma i teškog kriminala koji protuterorističkim istražiteljima omogućuje otkrivanje poveznica između ciljeva istrage i drugih mogućih osumnjičenika povezanih sa širim terorističkim mrežama za koje se sumnja da financiraju terorizam; |
| --- | --- |

BA.

budući da je praćenje financiranja terorizma ključan alat u borbi protiv financiranja terorizma i teškog kriminala koji protuterorističkim istražiteljima omogućuje otkrivanje poveznica između ciljeva istrage i drugih mogućih osumnjičenika povezanih sa širim terorističkim mrežama za koje se sumnja da financiraju terorizam;

| BB. | budući da je Europski parlament tražio od Komisije da obustavi Sporazum i zatražio da se sve mjerodavne informacije i dokumenti odmah stave na raspolaganje Parlamentu radi razmatranja; budući da Komisija nije učinila ništa od navedenoga; |
| --- | --- |

BB.

budući da je Europski parlament tražio od Komisije da obustavi Sporazum i zatražio da se sve mjerodavne informacije i dokumenti odmah stave na raspolaganje Parlamentu radi razmatranja; budući da Komisija nije učinila ništa od navedenoga;

| BC. | budući da je nakon tvrdnji objavljenih u medijima Komisija odlučila započeti savjetovanje s SAD-om u skladu s člankom 19. Sporazuma o TFTP-u; budući da je 27. studenog 2013. povjerenik Malmström obavijestio Odbor LIBE da je, nakon sastanka s vlastima SAD-a i u svjetlu odgovora koje su nadležna tijela SAD-a navela u svojim dopisima i za vrijeme sastanaka, Komisija odlučila da neće nastaviti sa savjetovanjem jer ne postoje elementi koji bi ukazali na to da je Vlada SAD-a djelovala protivno odredbama Sporazuma te da je SAD dostavio pisano uvjerenje da nije bilo izravnog prikupljanja podataka protivno odredbama Sporazuma o TFTP-u; budući da nije jasno jesu li vlasti SAD-a zaobišle Sporazum pristupanjem tim podacima preko drugih sredstava, kako je navedeno u pismu od 18. rujna 2013. koje su poslale vlasti SAD-a (34); |
| --- | --- |

BC.

budući da je nakon tvrdnji objavljenih u medijima Komisija odlučila započeti savjetovanje s SAD-om u skladu s člankom 19. Sporazuma o TFTP-u; budući da je 27. studenog 2013. povjerenik Malmström obavijestio Odbor LIBE da je, nakon sastanka s vlastima SAD-a i u svjetlu odgovora koje su nadležna tijela SAD-a navela u svojim dopisima i za vrijeme sastanaka, Komisija odlučila da neće nastaviti sa savjetovanjem jer ne postoje elementi koji bi ukazali na to da je Vlada SAD-a djelovala protivno odredbama Sporazuma te da je SAD dostavio pisano uvjerenje da nije bilo izravnog prikupljanja podataka protivno odredbama Sporazuma o TFTP-u; budući da nije jasno jesu li vlasti SAD-a zaobišle Sporazum pristupanjem tim podacima preko drugih sredstava, kako je navedeno u pismu od 18. rujna 2013. koje su poslale vlasti SAD-a (34);

| BD. | budući da se tijekom posjeta Washingtonu od 28. do 31. listopada 2013. izaslanstvo Odbora LIBE sastalo s Ministarstvom financija SAD-a; budući da je Ministarstvo financija SAD-a izjavilo da od stupanja na snagu Sporazuma o TFTP-u nije imalo pristup podacima iz SWIFT-a u EU-u, osim u okviru TFTP-a; budući da je Ministarstvo financija SAD-a odbilo komentirati postoji li mogućnost da je podacima SWIFT-a izvan okvira TFTP-a pristupilo bilo koje drugo državno tijelo SAD-a te je li Vlada SAD-a svjesna aktivnosti masovnog nadzora koje provodi NSA; budući da je 18. prosinca 2013. g. Glenn Greenwald u istrazi koju je proveo Odbor LIBE izjavio da su ciljevi NSA-a i GCHQ-a bile mreže SWIFT; |
| --- | --- |

BD.

budući da se tijekom posjeta Washingtonu od 28. do 31. listopada 2013. izaslanstvo Odbora LIBE sastalo s Ministarstvom financija SAD-a; budući da je Ministarstvo financija SAD-a izjavilo da od stupanja na snagu Sporazuma o TFTP-u nije imalo pristup podacima iz SWIFT-a u EU-u, osim u okviru TFTP-a; budući da je Ministarstvo financija SAD-a odbilo komentirati postoji li mogućnost da je podacima SWIFT-a izvan okvira TFTP-a pristupilo bilo koje drugo državno tijelo SAD-a te je li Vlada SAD-a svjesna aktivnosti masovnog nadzora koje provodi NSA; budući da je 18. prosinca 2013. g. Glenn Greenwald u istrazi koju je proveo Odbor LIBE izjavio da su ciljevi NSA-a i GCHQ-a bile mreže SWIFT;

| BE. | budući da su belgijska i nizozemska tijela za zaštitu podataka 13. studenog 2013. odlučila da će provesti zajedničku istragu u sigurnost platnih mreža SWIFT-a kako bi utvrdila mogu li treće strane dobiti neovlašten ili nezakonit pristup bankovnim podacima europskih građana (35); |
| --- | --- |

BE.

budući da su belgijska i nizozemska tijela za zaštitu podataka 13. studenog 2013. odlučila da će provesti zajedničku istragu u sigurnost platnih mreža SWIFT-a kako bi utvrdila mogu li treće strane dobiti neovlašten ili nezakonit pristup bankovnim podacima europskih građana (35);

| BF. | budući da je, u skladu sa Zajedničkim izvješćem o Sporazumu o PNR-u između EU-a i SAD-a, Ministarstvo domovinske sigurnosti SAD-a 23 puta otkrilo podatke iz PNR-a NSA-u u pojedinačnim slučajevima u okviru borbe protiv terorizma na način koji je u skladu s posebnim uvjetima iz Sporazuma; |
| --- | --- |

BF.

budući da je, u skladu sa Zajedničkim izvješćem o Sporazumu o PNR-u između EU-a i SAD-a, Ministarstvo domovinske sigurnosti SAD-a 23 puta otkrilo podatke iz PNR-a NSA-u u pojedinačnim slučajevima u okviru borbe protiv terorizma na način koji je u skladu s posebnim uvjetima iz Sporazuma;

| BG. | budući da se u Zajedničkom izvješću ne spominje činjenica da u slučaju obrade osobnih podataka u obavještajne svrhe, u skladu sa zakonom SAD-a, osobe koje nisu državljani SAD-a nemaju nikakav sudski ili administrativni način da zaštite svoja prava, a ustavna se zaštita jamči samo državljanima SAD-a; budući da se nepostojanjem sudskih ili administrativnih prava poništava zaštita građana EU-a propisana u postojećem Sporazumu o PNR-u; |
| --- | --- |

BG.

budući da se u Zajedničkom izvješću ne spominje činjenica da u slučaju obrade osobnih podataka u obavještajne svrhe, u skladu sa zakonom SAD-a, osobe koje nisu državljani SAD-a nemaju nikakav sudski ili administrativni način da zaštite svoja prava, a ustavna se zaštita jamči samo državljanima SAD-a; budući da se nepostojanjem sudskih ili administrativnih prava poništava zaštita građana EU-a propisana u postojećem Sporazumu o PNR-u;

Prijenos utemeljen na Sporazumu o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima između EU-a i SAD-a

| BH. | budući da je Sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima između EU-a i SAD-a od 6. lipnja 2003. (36) stupio na snagu 1. veljače 2010. i da je njegova svrha olakšavanje suradnje između EU-a i SAD-a u učinkovitijoj borbi protiv kriminala, vodeći računa o pravima pojedinaca i vladavini prava; |
| --- | --- |

BH.

budući da je Sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima između EU-a i SAD-a od 6. lipnja 2003. (36) stupio na snagu 1. veljače 2010. i da je njegova svrha olakšavanje suradnje između EU-a i SAD-a u učinkovitijoj borbi protiv kriminala, vodeći računa o pravima pojedinaca i vladavini prava;

Okvirni sporazum o zaštiti podataka u području policijske i pravosudne suradnje („krovni sporazum”)

| BI. | budući da je svrha ovog općeg sporazuma uspostaviti pravni okvir za sve prijenose osobnih podataka između EU-a i SAD-a isključivo u svrhu sprječavanja, istraživanja, otkrivanja ili kaznenog progona kaznenih djela, uključujući terorizam, u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima; budući da je Vijeće 2. prosinca 2010. odobrilo pregovore; budući da je ovaj sporazum iznimno važan te da bi bio osnova za olakšavanje prijenosa podataka u kontekstu policijske i pravosudne suradnje te suradnje u kaznenim stvarima; |
| --- | --- |

BI.

budući da je svrha ovog općeg sporazuma uspostaviti pravni okvir za sve prijenose osobnih podataka između EU-a i SAD-a isključivo u svrhu sprječavanja, istraživanja, otkrivanja ili kaznenog progona kaznenih djela, uključujući terorizam, u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima; budući da je Vijeće 2. prosinca 2010. odobrilo pregovore; budući da je ovaj sporazum iznimno važan te da bi bio osnova za olakšavanje prijenosa podataka u kontekstu policijske i pravosudne suradnje te suradnje u kaznenim stvarima;

| BJ. | budući da bi ovim sporazumom trebala biti predviđena jasna i precizna pravno obvezujuća načela obrade podataka i da bi se trebalo priznati pravo građana EU-a na pravosudni pristup osobnim podacima u SAD-u i njihovo ispravljanje i brisanje te pravo na učinkovite mehanizme upravnih i sudskih pravnih lijekova za građane EU-a u SAD-u i neovisan nadzor aktivnosti obrade podataka; |
| --- | --- |

BJ.

budući da bi ovim sporazumom trebala biti predviđena jasna i precizna pravno obvezujuća načela obrade podataka i da bi se trebalo priznati pravo građana EU-a na pravosudni pristup osobnim podacima u SAD-u i njihovo ispravljanje i brisanje te pravo na učinkovite mehanizme upravnih i sudskih pravnih lijekova za građane EU-a u SAD-u i neovisan nadzor aktivnosti obrade podataka;

| BK. | budući da je u Komunikaciji od 27. studenog 2013. Komisija navela da bi „krovni sporazum” trebao dovesti do visokog stupnja zaštite za građane s obje strane Atlantika i povećati povjerenje Europljana u razmjenu podataka između EU-a i SAD-a te predstavljati osnovu za daljnji razvoj sigurnosne suradnje i partnerstva između EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

BK.

budući da je u Komunikaciji od 27. studenog 2013. Komisija navela da bi „krovni sporazum” trebao dovesti do visokog stupnja zaštite za građane s obje strane Atlantika i povećati povjerenje Europljana u razmjenu podataka između EU-a i SAD-a te predstavljati osnovu za daljnji razvoj sigurnosne suradnje i partnerstva između EU-a i SAD-a;

| BL. | budući da pregovori o sporazumu nisu napredovali zbog upornog stajališta Vlade SAD-a da odbije priznavanje izvršnih prava na upravne i sudske pravne lijekove građanima EU-a i zbog namjere da osigura opsežna odstupanja od načela za zaštitu podataka sadržanih u sporazumu, kao što je ograničenje namjene, zadržavanja podataka ili daljnjeg prijenosa podataka unutar zemlje i u inozemstvo; |
| --- | --- |

BL.

budući da pregovori o sporazumu nisu napredovali zbog upornog stajališta Vlade SAD-a da odbije priznavanje izvršnih prava na upravne i sudske pravne lijekove građanima EU-a i zbog namjere da osigura opsežna odstupanja od načela za zaštitu podataka sadržanih u sporazumu, kao što je ograničenje namjene, zadržavanja podataka ili daljnjeg prijenosa podataka unutar zemlje i u inozemstvo;

Reforma zaštite podataka

| BM. | budući da se pravni okvir EU-a za zaštitu podataka trenutno preispituje u cilju uspostavljanja sveobuhvatnog, dosljednog, modernog i čvrstog sustava za sve aktivnosti obrade podataka u Uniji; budući da je Komisija u siječnju 2012. predstavila paket zakonodavnih prijedloga: Opću uredbu o zaštiti podataka (37), koja će zamijeniti Direktivu 95/46/EZ i uspostaviti ujednačeno zakonodavstvo diljem Unije, i Direktivu (38) kojom će se propisati usklađen okvir za sve aktivnosti obrade podataka koje provode pravosudna tijela za potrebe provedbe zakona i smanjiti postojeće razlike među nacionalnim zakonima; |
| --- | --- |

BM.

budući da se pravni okvir EU-a za zaštitu podataka trenutno preispituje u cilju uspostavljanja sveobuhvatnog, dosljednog, modernog i čvrstog sustava za sve aktivnosti obrade podataka u Uniji; budući da je Komisija u siječnju 2012. predstavila paket zakonodavnih prijedloga: Opću uredbu o zaštiti podataka (37), koja će zamijeniti Direktivu 95/46/EZ i uspostaviti ujednačeno zakonodavstvo diljem Unije, i Direktivu (38) kojom će se propisati usklađen okvir za sve aktivnosti obrade podataka koje provode pravosudna tijela za potrebe provedbe zakona i smanjiti postojeće razlike među nacionalnim zakonima;

| BN. | budući da je 21. listopada 2013. Odbor LIBE donio svoja zakonodavna izvješća o dva prijedloga i odluku o otvaranju pregovora s Vijećem u cilju donošenja zakonodavnih instrumenata u ovom zakonodavnom sazivu; |
| --- | --- |

BN.

budući da je 21. listopada 2013. Odbor LIBE donio svoja zakonodavna izvješća o dva prijedloga i odluku o otvaranju pregovora s Vijećem u cilju donošenja zakonodavnih instrumenata u ovom zakonodavnom sazivu;

| BO. | budući da, iako je Europsko vijeće od 24. i 25. listopada 2013. pozvalo na pravovremeno donošenje snažnog općeg okvira za zaštitu podataka u EU-u radi jačanja povjerenja građana i poduzeća u digitalnu ekonomiju, nakon dvije godine rasprave Vijeće još uvijek nije uspjelo doći do općeg pristupa Općoj uredbi o zaštiti podataka i Direktivi (39); |
| --- | --- |

BO.

budući da, iako je Europsko vijeće od 24. i 25. listopada 2013. pozvalo na pravovremeno donošenje snažnog općeg okvira za zaštitu podataka u EU-u radi jačanja povjerenja građana i poduzeća u digitalnu ekonomiju, nakon dvije godine rasprave Vijeće još uvijek nije uspjelo doći do općeg pristupa Općoj uredbi o zaštiti podataka i Direktivi (39);

Sigurnost IT-a i računarstvo u oblaku

| BP. | budući da se u gorenavedenoj Rezoluciji Parlamenta od 10. prosinca 2013. naglašava gospodarski potencijal „računarstva u oblaku” za rast i zapošljavanje; budući da se ukupna ekonomska vrijednost tržišta računarstva u oblaku procjenjuje na 207 bilijuna USD godišnje do 2016., što je dvostruko od njegove vrijednosti 2012. godine; |
| --- | --- |

BP.

budući da se u gorenavedenoj Rezoluciji Parlamenta od 10. prosinca 2013. naglašava gospodarski potencijal „računarstva u oblaku” za rast i zapošljavanje; budući da se ukupna ekonomska vrijednost tržišta računarstva u oblaku procjenjuje na 207 bilijuna USD godišnje do 2016., što je dvostruko od njegove vrijednosti 2012. godine;

| BQ. | budući da stupanj zaštite podataka u okolini računarstva u oblaku ne smije biti manji od onoga koji se pruža u bilo kojem drugom kontekstu obrade podataka; budući da se zakonodavstvo Unije o zaštiti podataka, s obzirom na to da je tehnološki neutralno, već primjenjuje na usluge računarstva u oblaku unutar EU-a; |
| --- | --- |

BQ.

budući da stupanj zaštite podataka u okolini računarstva u oblaku ne smije biti manji od onoga koji se pruža u bilo kojem drugom kontekstu obrade podataka; budući da se zakonodavstvo Unije o zaštiti podataka, s obzirom na to da je tehnološki neutralno, već primjenjuje na usluge računarstva u oblaku unutar EU-a;

| BR. | budući da aktivnosti masovnog nadzora omogućuju obavještajnim službama pristup osobnim podacima koje pojedinci u EU-u pohranjuju ili na drugi način obrađuju u skladu s ugovorima o uslugama računarstva u oblaku s glavnim pružateljima usluga računarstva u oblaku u SAD-u; budući da su obavještajna tijela SAD-a pristupila osobnim podacima pohranjenim ili na drugi način obrađenim na poslužiteljima na tlu EU-a prisluškivanjem unutarnjih mreža Yahooa i Googlea; budući da te aktivnosti predstavljaju kršenje međunarodnih obveza i normi europskih temeljnih prava, uključujući i pravo na privatnost i obiteljski život, povjerljivost komunikacija, pretpostavku nevinosti, slobodu izražavanja, slobodu informiranja, slobodu okupljanja i udruživanja i slobodu poduzetništva; budući da nije isključeno da su obavještajna tijela pristupila i podacima javnih tijela ili poduzeća i institucija u državama članicama pohranjenim u uslugama oblaka; |
| --- | --- |

BR.

budući da aktivnosti masovnog nadzora omogućuju obavještajnim službama pristup osobnim podacima koje pojedinci u EU-u pohranjuju ili na drugi način obrađuju u skladu s ugovorima o uslugama računarstva u oblaku s glavnim pružateljima usluga računarstva u oblaku u SAD-u; budući da su obavještajna tijela SAD-a pristupila osobnim podacima pohranjenim ili na drugi način obrađenim na poslužiteljima na tlu EU-a prisluškivanjem unutarnjih mreža Yahooa i Googlea; budući da te aktivnosti predstavljaju kršenje međunarodnih obveza i normi europskih temeljnih prava, uključujući i pravo na privatnost i obiteljski život, povjerljivost komunikacija, pretpostavku nevinosti, slobodu izražavanja, slobodu informiranja, slobodu okupljanja i udruživanja i slobodu poduzetništva; budući da nije isključeno da su obavještajna tijela pristupila i podacima javnih tijela ili poduzeća i institucija u državama članicama pohranjenim u uslugama oblaka;

| BS. | budući da američke obavještajne agencije provode politiku sustavnog podrivanja kriptografskih protokola i proizvoda kako bi mogle presretati i šifrirane komunikacije; budući da je Agencija za nacionalnu sigurnost SAD-a prikupila veliku količinu takozvanih „zero-day exploits” – IT-sigurnosnih ranjivosti koje još nisu poznate javnosti ili prodavaču proizvoda; budući da te aktivnosti u velikoj mjeri ugrožavaju globalne napore u poboljšanju informatičke sigurnosti; |
| --- | --- |

BS.

budući da američke obavještajne agencije provode politiku sustavnog podrivanja kriptografskih protokola i proizvoda kako bi mogle presretati i šifrirane komunikacije; budući da je Agencija za nacionalnu sigurnost SAD-a prikupila veliku količinu takozvanih „zero-day exploits” – IT-sigurnosnih ranjivosti koje još nisu poznate javnosti ili prodavaču proizvoda; budući da te aktivnosti u velikoj mjeri ugrožavaju globalne napore u poboljšanju informatičke sigurnosti;

| BT. | budući da je činjenica da su obavještajne agencije imale pristup osobnim podacima korisnika internetskih usluga jako poremetila povjerenje građana u te usluge i da stoga ima negativan učinak na poduzeća koja ulažu u nove usluge koje koriste velike količine podataka („Big Data”) i nove aplikacije poput interneta stvari („Internet of Things”); |
| --- | --- |

BT.

budući da je činjenica da su obavještajne agencije imale pristup osobnim podacima korisnika internetskih usluga jako poremetila povjerenje građana u te usluge i da stoga ima negativan učinak na poduzeća koja ulažu u nove usluge koje koriste velike količine podataka („Big Data”) i nove aplikacije poput interneta stvari („Internet of Things”);

| BU. | budući da prodavači informatičke tehnologije često dostavljaju proizvode čija informatička sigurnost nije bila provjerena na odgovarajući način ili koji ponekad čak imaju „stražnja vrata” („backdoors”) koje je prodavač namjerno ugradio; budući da je nepostojanje pravila o odgovornosti za prodavače softvera dovelo do situacije koju su iskoristile obavještajne agencije, ali da također ostavlja otvorenim rizik da napad izvedu i druga tijela; |
| --- | --- |

BU.

budući da prodavači informatičke tehnologije često dostavljaju proizvode čija informatička sigurnost nije bila provjerena na odgovarajući način ili koji ponekad čak imaju „stražnja vrata” („backdoors”) koje je prodavač namjerno ugradio; budući da je nepostojanje pravila o odgovornosti za prodavače softvera dovelo do situacije koju su iskoristile obavještajne agencije, ali da također ostavlja otvorenim rizik da napad izvedu i druga tijela;

| BV. | budući da je ključno da trgovačka društva koja pružaju takve nove usluge i aplikacije poštuju pravila o zaštiti podataka i privatnost podataka osoba čiji se podaci prikupljaju, obrađuju i analiziraju kako bi se među građanima zadržala visoka razina povjerenja; |
| --- | --- |

BV.

budući da je ključno da trgovačka društva koja pružaju takve nove usluge i aplikacije poštuju pravila o zaštiti podataka i privatnost podataka osoba čiji se podaci prikupljaju, obrađuju i analiziraju kako bi se među građanima zadržala visoka razina povjerenja;

Demokratski nadzor obavještajnih službi

| BW. | budući da su obavještajnim službama u demokratskim društvima dane posebne ovlasti i sposobnosti za zaštitu temeljnih prava, demokracije i vladavine prava, prava građana i države od unutarnjih i vanjskih prijetnji te da one podliježu demokratskoj odgovornosti i pravosudnom nadzoru; budući da one jedino u tu svrhu imaju posebne ovlasti i sposobnosti; budući da bi se tim ovlastima trebalo koristiti u zakonskim okvirima koje postavljaju temeljna prava, demokracija i vladavina zakona te da bi njihovu primjenu trebalo strogo kontrolirati jer one inače gube legitimitet i prijete potkopavanju demokracije; |
| --- | --- |

BW.

budući da su obavještajnim službama u demokratskim društvima dane posebne ovlasti i sposobnosti za zaštitu temeljnih prava, demokracije i vladavine prava, prava građana i države od unutarnjih i vanjskih prijetnji te da one podliježu demokratskoj odgovornosti i pravosudnom nadzoru; budući da one jedino u tu svrhu imaju posebne ovlasti i sposobnosti; budući da bi se tim ovlastima trebalo koristiti u zakonskim okvirima koje postavljaju temeljna prava, demokracija i vladavina zakona te da bi njihovu primjenu trebalo strogo kontrolirati jer one inače gube legitimitet i prijete potkopavanju demokracije;

| BX. | budući da je činjenica da se izvjestan stupanj tajnosti obavještajnim službama dopušta kako bi se izbjeglo ugrožavanje tekućih operacija, otkrivanje načina rada ili ugrožavanje života agenata, ta tajnost ne može poništiti ili isključiti pravila demokratske i sudske kontrole i preispitivanja aktivnosti tih službi, kao ni pravila transparentnosti, posebno u pogledu poštovanja temeljnih prava i vladavine prava, a sve su to temelji demokratskog društva; |
| --- | --- |

BX.

budući da je činjenica da se izvjestan stupanj tajnosti obavještajnim službama dopušta kako bi se izbjeglo ugrožavanje tekućih operacija, otkrivanje načina rada ili ugrožavanje života agenata, ta tajnost ne može poništiti ili isključiti pravila demokratske i sudske kontrole i preispitivanja aktivnosti tih službi, kao ni pravila transparentnosti, posebno u pogledu poštovanja temeljnih prava i vladavine prava, a sve su to temelji demokratskog društva;

| BY. | budući da je većina postojećih nacionalnih mehanizama nadzora i tijela osnovana ili preuređena 1990.-ih i nije nužno prilagođena brzom političkom i tehnološkom razvoju u prošlom desetljeću koji je doveo do pojačane međunarodne obavještajne suradnje, između ostalog i velikom količinom razmjene osobnih podataka i često dokidanjem razgraničenja između obavještajnih aktivnosti i aktivnosti provođenja zakona; |
| --- | --- |

BY.

budući da je većina postojećih nacionalnih mehanizama nadzora i tijela osnovana ili preuređena 1990.-ih i nije nužno prilagođena brzom političkom i tehnološkom razvoju u prošlom desetljeću koji je doveo do pojačane međunarodne obavještajne suradnje, između ostalog i velikom količinom razmjene osobnih podataka i često dokidanjem razgraničenja između obavještajnih aktivnosti i aktivnosti provođenja zakona;

| BZ. | budući da se demokratski nadzor obavještajnih aktivnosti i dalje vrši samo na nacionalnoj razini, unatoč povećanoj razmjeni informacija između država članica EU-a i između država članica i trećih zemalja; budući da postoji sve veći jaz između razine međunarodne suradnje s jedne strane i sposobnosti nadzora koje su ograničene na nacionalnu razinu, s druge strane, što dovodi do nedovoljne i neučinkovite demokratske kontrole; |
| --- | --- |

BZ.

budući da se demokratski nadzor obavještajnih aktivnosti i dalje vrši samo na nacionalnoj razini, unatoč povećanoj razmjeni informacija između država članica EU-a i između država članica i trećih zemalja; budući da postoji sve veći jaz između razine međunarodne suradnje s jedne strane i sposobnosti nadzora koje su ograničene na nacionalnu razinu, s druge strane, što dovodi do nedovoljne i neučinkovite demokratske kontrole;

| CA. | budući da nacionalna nadzorna tijela često nemaju potpun pristup obavještajnim podacima dobivenim od stranih obavještajnih agencija, što može dovesti do praznina u kojima se međunarodne razmjene informacija mogu odvijati bez odgovarajućeg preispitivanja; budući da je taj problem dodatno pojačan takozvanim „pravilom treće stranke” ili načelom „kontrole pošiljatelja”, koje je osmišljeno kako bi se pošiljateljima omogućilo da zadrže kontrolu nad daljnjim širenjem svojih osjetljivih informacija, ali se nažalost često tumači kao da se odnosi i na nadzor službi primatelja. |
| --- | --- |

CA.

budući da nacionalna nadzorna tijela često nemaju potpun pristup obavještajnim podacima dobivenim od stranih obavještajnih agencija, što može dovesti do praznina u kojima se međunarodne razmjene informacija mogu odvijati bez odgovarajućeg preispitivanja; budući da je taj problem dodatno pojačan takozvanim „pravilom treće stranke” ili načelom „kontrole pošiljatelja”, koje je osmišljeno kako bi se pošiljateljima omogućilo da zadrže kontrolu nad daljnjim širenjem svojih osjetljivih informacija, ali se nažalost često tumači kao da se odnosi i na nadzor službi primatelja.

| CB. | budući da su privatne i javne inicijative za reformu transparentnosti ključ za osiguravanje povjerenja javnosti u aktivnosti obavještajnih agencija; budući da pravni sustavi ne bi smjeli sprječavati trgovačka društva od objavljivanja javnosti informacija o tome kako postupaju po zahtjevima vlasti i sudskim nalozima za pristup podacima korisnika, uključujući i mogućnost objavljivanja ukupnih informacija o nizu odobrenih i odbijenih zahtjeva i naloga; |
| --- | --- |

CB.

budući da su privatne i javne inicijative za reformu transparentnosti ključ za osiguravanje povjerenja javnosti u aktivnosti obavještajnih agencija; budući da pravni sustavi ne bi smjeli sprječavati trgovačka društva od objavljivanja javnosti informacija o tome kako postupaju po zahtjevima vlasti i sudskim nalozima za pristup podacima korisnika, uključujući i mogućnost objavljivanja ukupnih informacija o nizu odobrenih i odbijenih zahtjeva i naloga;

Glavni nalazi

| 1. | smatra da su nedavno objavljene priče zviždača i novinara u tisku, zajedno s iskazima vještaka za vrijeme istrage, priznanjima vlasti i nedostatnim odgovorom na te navode doveli do uvjerljivih dokaza o postojanju dalekosežnih, složenih i tehnološki naprednih sustava koje su osmislile obavještajne službe SAD-a i nekih država članica radi prikupljanja pohranjivanja i analize komunikacijskih podataka, uključujući i sadržajnih podataka, te lokacijskih podataka i metapodataka o svim građanima diljem svijeta u neviđenim razmjerima i na nediskriminirajući način koji nije utemeljen na sumnji; |
| --- | --- |

1.

smatra da su nedavno objavljene priče zviždača i novinara u tisku, zajedno s iskazima vještaka za vrijeme istrage, priznanjima vlasti i nedostatnim odgovorom na te navode doveli do uvjerljivih dokaza o postojanju dalekosežnih, složenih i tehnološki naprednih sustava koje su osmislile obavještajne službe SAD-a i nekih država članica radi prikupljanja pohranjivanja i analize komunikacijskih podataka, uključujući i sadržajnih podataka, te lokacijskih podataka i metapodataka o svim građanima diljem svijeta u neviđenim razmjerima i na nediskriminirajući način koji nije utemeljen na sumnji;

| 2. | ukazuje posebno na obavještajne programe Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a koji omogućuju masovni nadzor građana EU-a putem izravnog pristupa središnjim poslužiteljima glavnih internetskih trgovačkih društava u SAD-u (program PRISM), analize sadržaja metapodataka (program Xkeyscore), zaobilaženja šifriranja na internetu (BULLRUN), pristupa računalnim i telefonskim mrežama i pristupa lokacijskim podacima te sustava obavještajne agencije UK-a, GCHQ, kao što su njezini sustavi nadzora (program Tempora) i program za dešifriranje (Edgehill), ciljanih posredničkih („man-in-the-middle”) napada na informatičke sustave (programi Quantumtheory i Foxacid) i prikupljanja i zadržavanja 200 milijuna tekstualnih poruka dnevno (program Dishfire); |
| --- | --- |

2.

ukazuje posebno na obavještajne programe Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a koji omogućuju masovni nadzor građana EU-a putem izravnog pristupa središnjim poslužiteljima glavnih internetskih trgovačkih društava u SAD-u (program PRISM), analize sadržaja metapodataka (program Xkeyscore), zaobilaženja šifriranja na internetu (BULLRUN), pristupa računalnim i telefonskim mrežama i pristupa lokacijskim podacima te sustava obavještajne agencije UK-a, GCHQ, kao što su njezini sustavi nadzora (program Tempora) i program za dešifriranje (Edgehill), ciljanih posredničkih („man-in-the-middle”) napada na informatičke sustave (programi Quantumtheory i Foxacid) i prikupljanja i zadržavanja 200 milijuna tekstualnih poruka dnevno (program Dishfire);

| 3. | primjećuje tvrdnje o hakiranju ili prisluškivanju sustava Belgacoma od strane obavještajne agencije UK-a, GCHQ-a; napominje navode Belgacoma da ne može niti potvrditi niti opovrgnuti da su ciljane institucije EU-a ili da su one pogođene, kao i da je korišteni štetni program bio vrlo složen i da bi njegov razvoj i uporaba zahtijevali opsežne financijske i ljudske resurse do kojih privatna tijela ili hakeri ne bi mogli doći; |
| --- | --- |

3.

primjećuje tvrdnje o hakiranju ili prisluškivanju sustava Belgacoma od strane obavještajne agencije UK-a, GCHQ-a; napominje navode Belgacoma da ne može niti potvrditi niti opovrgnuti da su ciljane institucije EU-a ili da su one pogođene, kao i da je korišteni štetni program bio vrlo složen i da bi njegov razvoj i uporaba zahtijevali opsežne financijske i ljudske resurse do kojih privatna tijela ili hakeri ne bi mogli doći;

| 4. | naglašava da je povjerenje značajno narušeno: povjerenje između dvaju transatlantskih partnera, povjerenje između građana i njihovih vlada, povjerenje u funkcioniranje demokratskih institucija na obje strane Atlantika, povjerenje u poštovanje vladavine prava i povjerenje u sigurnost službi IT-a i komunikacije; vjeruje da je za ponovnu izgradnju povjerenja u sve te dimenzije hitno potreban sveobuhvatan plan za odgovor koji obuhvaća niz akcija podložnih javnoj kontroli; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je povjerenje značajno narušeno: povjerenje između dvaju transatlantskih partnera, povjerenje između građana i njihovih vlada, povjerenje u funkcioniranje demokratskih institucija na obje strane Atlantika, povjerenje u poštovanje vladavine prava i povjerenje u sigurnost službi IT-a i komunikacije; vjeruje da je za ponovnu izgradnju povjerenja u sve te dimenzije hitno potreban sveobuhvatan plan za odgovor koji obuhvaća niz akcija podložnih javnoj kontroli;

| 5. | primjećuje da neke vlade tvrde da su programi masovnog nadzora nužni za borbu protiv terorizma; snažno osuđuje terorizam, ali čvrsto vjeruje da borba protiv terorizma nikada ne može biti opravdanje za ciljane, tajne ili čak nezakonite programe masovnog nadzora; smatra da nijedan od tih programa nije u skladu s načelom nužnosti i proporcionalnosti u demokratskom društvu; |
| --- | --- |

5.

primjećuje da neke vlade tvrde da su programi masovnog nadzora nužni za borbu protiv terorizma; snažno osuđuje terorizam, ali čvrsto vjeruje da borba protiv terorizma nikada ne može biti opravdanje za ciljane, tajne ili čak nezakonite programe masovnog nadzora; smatra da nijedan od tih programa nije u skladu s načelom nužnosti i proporcionalnosti u demokratskom društvu;

| 6. | podsjeća na čvrsto uvjerenje EU-a u potrebu da se uspostavi ravnoteža između sigurnosnih mjera i zaštite građanskih sloboda i temeljnih prava uz osiguravanje potpunog poštovanja privatnosti i zaštite podataka; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na čvrsto uvjerenje EU-a u potrebu da se uspostavi ravnoteža između sigurnosnih mjera i zaštite građanskih sloboda i temeljnih prava uz osiguravanje potpunog poštovanja privatnosti i zaštite podataka;

| 7. | smatra da prikupljanje podataka u takvom opsegu ostavlja velike sumnje pitanju vodi li te aktivnosti samo borba protiv terorizma jer se radi o prikupljanju svih mogućih podataka o svim građanima; stoga ističe moguće postojanje drugih razloga koji uključuju i političku i gospodarsku špijunažu koje treba u cijelosti ukloniti; |
| --- | --- |

7.

smatra da prikupljanje podataka u takvom opsegu ostavlja velike sumnje pitanju vodi li te aktivnosti samo borba protiv terorizma jer se radi o prikupljanju svih mogućih podataka o svim građanima; stoga ističe moguće postojanje drugih razloga koji uključuju i političku i gospodarsku špijunažu koje treba u cijelosti ukloniti;

| 8. | dovodi u pitanje usklađenost aktivnosti masivne gospodarske špijunaže nekih država članica s unutarnjim tržištem EU-a i pravom tržišnog natjecanja kako je propisano u Glavi I. i Glavi VII. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; potvrđuje načelo iskrene suradnje sadržano u članku 4. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i načelo da se države članice „suzdržavaju od mjera kojima bi se moglo ugroziti ostvarivanje ciljeva Unije”; |
| --- | --- |

8.

dovodi u pitanje usklađenost aktivnosti masivne gospodarske špijunaže nekih država članica s unutarnjim tržištem EU-a i pravom tržišnog natjecanja kako je propisano u Glavi I. i Glavi VII. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; potvrđuje načelo iskrene suradnje sadržano u članku 4. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i načelo da se države članice „suzdržavaju od mjera kojima bi se moglo ugroziti ostvarivanje ciljeva Unije”;

| 9. | napominje da ni međunarodni ugovori i zakonodavstvo EU-a i SAD-a ni nacionalni mehanizmi nadzora nisu uspjeli osigurati neophodan sustav uzajamnog nadzora i demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

9.

napominje da ni međunarodni ugovori i zakonodavstvo EU-a i SAD-a ni nacionalni mehanizmi nadzora nisu uspjeli osigurati neophodan sustav uzajamnog nadzora i demokratske odgovornosti;

| 10. | osuđuje opsežno, sustavno, nekritičko prikupljanje osobnih podataka o nedužnim osobama, što često uključuje i intimne osobne podatke; naglašava da sustavi nekritičkog masovnog nadzora obavještajnih službi predstavljaju tešku povredu temeljnih prava građana; naglašava da privatnost nije luksuz već predstavlja temelj slobodnog i demokratskog društva; ističe, nadalje, da masovni nadzor može snažno utjecati na slobodu medija, misli i govora kao i slobode okupljanja i udruživanja te da sa sobom nužno nosi rizik od zlouporabe prikupljenih informacija protiv političkih protivnika; naglašava da te aktivnosti masovnog nadzora obuhvaćaju i nezakonito djelovanje obavještajnih službi i da dovode do pitanja o eksteritorijalnosti nacionalnih zakona; |
| --- | --- |

10.

osuđuje opsežno, sustavno, nekritičko prikupljanje osobnih podataka o nedužnim osobama, što često uključuje i intimne osobne podatke; naglašava da sustavi nekritičkog masovnog nadzora obavještajnih službi predstavljaju tešku povredu temeljnih prava građana; naglašava da privatnost nije luksuz već predstavlja temelj slobodnog i demokratskog društva; ističe, nadalje, da masovni nadzor može snažno utjecati na slobodu medija, misli i govora kao i slobode okupljanja i udruživanja te da sa sobom nužno nosi rizik od zlouporabe prikupljenih informacija protiv političkih protivnika; naglašava da te aktivnosti masovnog nadzora obuhvaćaju i nezakonito djelovanje obavještajnih službi i da dovode do pitanja o eksteritorijalnosti nacionalnih zakona;

| 11. | smatra ključnim da se profesionalna tajna odvjetnika, novinara, liječnika i ostalih reguliranih profesija zaštiti od aktivnosti masovnog nadzora; posebno naglašava da bi svaka sumnja u povjerljivost komunikacija između odvjetnika i njihovih klijenata mogla negativno utjecati na pravo građana EU-a na pristup pravnim savjetima i pristup pravdi kao i pravu na pravično suđenje; |
| --- | --- |

11.

smatra ključnim da se profesionalna tajna odvjetnika, novinara, liječnika i ostalih reguliranih profesija zaštiti od aktivnosti masovnog nadzora; posebno naglašava da bi svaka sumnja u povjerljivost komunikacija između odvjetnika i njihovih klijenata mogla negativno utjecati na pravo građana EU-a na pristup pravnim savjetima i pristup pravdi kao i pravu na pravično suđenje;

| 12. | programe nadzora smatra još jednim korakom prema uspostavi potpune preventivne države, mijenjajući uspostavljenu paradigmu kaznenog zakona u demokratskim društvima u kojima upletanje u temeljna prava osumnjičenika treba odobriti sudac ili tužitelj na osnovi razumne sumnje i ono treba biti regulirano zakonom, promičući umjesto toga mješavinu provedbe zakona i obavještajnih aktivnosti s nejasnom i oslabljenom pravnom zaštitom, što često nije u skladu s načelom demokratske kontrole i temeljnim pravima, posebno s pretpostavkom nedužnosti; podsjeća u tom smislu na odluku njemačkog saveznog Ustavnog suda (40) o zabrani uporabe preventivnih koordiniranih mjera („präventive Rasterfahndung”) osim ako postoji dokaz o konkretnoj opasnosti za druga važna pravno zaštićena prava, pri čemu opća rizična situacija ili međunarodne napetosti ne opravdavaju takve mjere; |
| --- | --- |

12.

programe nadzora smatra još jednim korakom prema uspostavi potpune preventivne države, mijenjajući uspostavljenu paradigmu kaznenog zakona u demokratskim društvima u kojima upletanje u temeljna prava osumnjičenika treba odobriti sudac ili tužitelj na osnovi razumne sumnje i ono treba biti regulirano zakonom, promičući umjesto toga mješavinu provedbe zakona i obavještajnih aktivnosti s nejasnom i oslabljenom pravnom zaštitom, što često nije u skladu s načelom demokratske kontrole i temeljnim pravima, posebno s pretpostavkom nedužnosti; podsjeća u tom smislu na odluku njemačkog saveznog Ustavnog suda (40) o zabrani uporabe preventivnih koordiniranih mjera („präventive Rasterfahndung”) osim ako postoji dokaz o konkretnoj opasnosti za druga važna pravno zaštićena prava, pri čemu opća rizična situacija ili međunarodne napetosti ne opravdavaju takve mjere;

| 13. | uvjeren da se tajnim zakonima i sudovima krši načelo vladavine prava; ističe da se presuda suda i odluka upravnog tijela iz države koja nije članica EU-a, a kojom se izravno ili neizravno odobrava prijenos osobnih podataka ne može priznati ni izvršiti ni na koji način ako ne postoji ugovor o uzajamnoj pravnoj pomoći ili međunarodni sporazum koji je na snazi između treće zemlje koja je podnijela zahtjev i Unije ili države članice i prethodnog odobrenja nadležnog nadzornog tijela; podsjeća da nijedna presuda tajnog suda i nijedna odluka upravnog tijela države koja nije članica EU-a, a kojom se tajno odobravaju, izravno ili neizravno, aktivnosti nadzora neće biti priznate ni izvršive; |
| --- | --- |

13.

uvjeren da se tajnim zakonima i sudovima krši načelo vladavine prava; ističe da se presuda suda i odluka upravnog tijela iz države koja nije članica EU-a, a kojom se izravno ili neizravno odobrava prijenos osobnih podataka ne može priznati ni izvršiti ni na koji način ako ne postoji ugovor o uzajamnoj pravnoj pomoći ili međunarodni sporazum koji je na snazi između treće zemlje koja je podnijela zahtjev i Unije ili države članice i prethodnog odobrenja nadležnog nadzornog tijela; podsjeća da nijedna presuda tajnog suda i nijedna odluka upravnog tijela države koja nije članica EU-a, a kojom se tajno odobravaju, izravno ili neizravno, aktivnosti nadzora neće biti priznate ni izvršive;

| 14. | ističe da navedenu zabrinutost pogoršava brz tehnološki i društveni razvoj jer su internet i mobilni uređaji dio svakodnevnog modernog života („sveprisutna računala”), a poslovni model većine internetskih tvrtki temelji se na obradi osobnih podataka; smatra da se radi o problemu neviđenih razmjera; napominje da to može stvoriti situaciju u kojoj se infrastruktura za masovno prikupljanje i obradu podataka može zloupotrijebiti u slučaju promjene političkog režima; |
| --- | --- |

14.

ističe da navedenu zabrinutost pogoršava brz tehnološki i društveni razvoj jer su internet i mobilni uređaji dio svakodnevnog modernog života („sveprisutna računala”), a poslovni model većine internetskih tvrtki temelji se na obradi osobnih podataka; smatra da se radi o problemu neviđenih razmjera; napominje da to može stvoriti situaciju u kojoj se infrastruktura za masovno prikupljanje i obradu podataka može zloupotrijebiti u slučaju promjene političkog režima;

| 15. | primjećuje da za javne institucije EU-a i za građane nema jamstava da se njihova sigurnost i privatnost mogu zaštititi od napada dobro opremljenih uljeza („nema sto postotne internetske sigurnosti”); primjećuje da, kako bi se postigla maksimalna informatička sigurnost, Europljani moraju biti voljni odvojiti dovoljna financijska sredstva i ljudske potencijale za očuvanje neovisnosti i samostalnosti Europe u području informatičke tehnologije; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da za javne institucije EU-a i za građane nema jamstava da se njihova sigurnost i privatnost mogu zaštititi od napada dobro opremljenih uljeza („nema sto postotne internetske sigurnosti”); primjećuje da, kako bi se postigla maksimalna informatička sigurnost, Europljani moraju biti voljni odvojiti dovoljna financijska sredstva i ljudske potencijale za očuvanje neovisnosti i samostalnosti Europe u području informatičke tehnologije;

| 16. | snažno odbija ideju da su sva pitanja povezana s programima masovnog nadzora pitanja nacionalne sigurnosti i da su stoga ona u isključivoj nadležnosti država članica; ponavlja da države članice moraju u potpunosti poštovati zakonodavstvo EU-a i Europsku konvenciju o ljudskim pravima kad djeluju u svrhu osiguravanja nacionalne sigurnosti; podsjeća na nedavnu presudu Suda Europske unije koja kaže: „iako države članice moraju poduzeti odgovarajuće mjere da osiguraju svoju unutarnju i vanjsku sigurnost, sama činjenica da se odluka odnosi na državnu sigurnost ne može učiniti pravo Europske unije nemjerodavnim” (41); podsjeća osim toga da je u pitanju zaštita privatnosti svih građana EU-a, kao i sigurnost i pouzdanost svih komunikacijskih mreža EU-a; vjeruje stoga da rasprava i djelovanje na razini EU-a nije samo legitimno već i pitanje autonomije EU-a; |
| --- | --- |

16.

snažno odbija ideju da su sva pitanja povezana s programima masovnog nadzora pitanja nacionalne sigurnosti i da su stoga ona u isključivoj nadležnosti država članica; ponavlja da države članice moraju u potpunosti poštovati zakonodavstvo EU-a i Europsku konvenciju o ljudskim pravima kad djeluju u svrhu osiguravanja nacionalne sigurnosti; podsjeća na nedavnu presudu Suda Europske unije koja kaže: „iako države članice moraju poduzeti odgovarajuće mjere da osiguraju svoju unutarnju i vanjsku sigurnost, sama činjenica da se odluka odnosi na državnu sigurnost ne može učiniti pravo Europske unije nemjerodavnim” (41); podsjeća osim toga da je u pitanju zaštita privatnosti svih građana EU-a, kao i sigurnost i pouzdanost svih komunikacijskih mreža EU-a; vjeruje stoga da rasprava i djelovanje na razini EU-a nije samo legitimno već i pitanje autonomije EU-a;

| 17. | upućuje pohvale institucijama i stručnjacima koji su doprinijeli ovoj istrazi; osuđuje činjenicu da su nadležna tijela nekoliko država članica odbila surađivati u istrazi koju je Europski parlament proveo u ime građana pozdravlja otvorenost nekoliko članova Kongresa i nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

17.

upućuje pohvale institucijama i stručnjacima koji su doprinijeli ovoj istrazi; osuđuje činjenicu da su nadležna tijela nekoliko država članica odbila surađivati u istrazi koju je Europski parlament proveo u ime građana pozdravlja otvorenost nekoliko članova Kongresa i nacionalnih parlamenata;

| 18. | svjestan da je u tako ograničenom vremenskom roku moguće provesti samo preliminarnu istragu svih pitanja aktualnih od srpnja 2013.; prepoznaje opseg predmetnih otkrića i činjenicu da su oni još uvijek aktualni; stoga prihvaća pristup planiranja za budućnost koji se sastoji od niza posebnih prijedloga i mehanizma za praćenje djelovanja u sljedećem sazivu parlamenta osiguravajući da nalazi ostanu među glavnim političkim prioritetima EU-a; |
| --- | --- |

18.

svjestan da je u tako ograničenom vremenskom roku moguće provesti samo preliminarnu istragu svih pitanja aktualnih od srpnja 2013.; prepoznaje opseg predmetnih otkrića i činjenicu da su oni još uvijek aktualni; stoga prihvaća pristup planiranja za budućnost koji se sastoji od niza posebnih prijedloga i mehanizma za praćenje djelovanja u sljedećem sazivu parlamenta osiguravajući da nalazi ostanu među glavnim političkim prioritetima EU-a;

| 19. | namjerava zatražiti da u provedbu prijedloga i preporuka ove istrage budu uključene snažne političke snage iz nove Komisije imenovane nakon europskih izbora u svibnju 2014. s ciljem provedbe prijedloga i preporuka iz ove istrage; |
| --- | --- |

19.

namjerava zatražiti da u provedbu prijedloga i preporuka ove istrage budu uključene snažne političke snage iz nove Komisije imenovane nakon europskih izbora u svibnju 2014. s ciljem provedbe prijedloga i preporuka iz ove istrage;

Preporuke

| 20. | poziva vlasti SAD i države članice EU-a da, ako to još nije slučaj, zabrane masovne aktivnosti nadzora; |
| --- | --- |

20.

poziva vlasti SAD i države članice EU-a da, ako to još nije slučaj, zabrane masovne aktivnosti nadzora;

| 21. | poziva države članice EU-a, a posebno one koje sudjeluju u tzv. programima „devet pari očiju” i „14 pari očiju” (42), da sveobuhvatno vrednuju i po potrebi revidiraju svoje nacionalno zakonodavstvo i prakse kojima su uređene aktivnosti obavještajnih službi kako bi osigurale da ove podliježu parlamentarnom i pravosudnom nadzoru i javnoj kontroli, da poštuju načela zakonitosti, nužnosti, proporcionalnosti, valjanog postupka, obavještavanja korisnika i transparentnosti, što uključuje i upućivanje na Kompilacije dobrih praksi UN-a i preporuke Venecijanske komisije, te da su u skladu sa standardima Europske konvencije o ljudskim pravima i da su u skladu s obvezama država članica u pogledu temeljnih prava, posebno u vezi sa zaštitom podataka, privatnošću i pretpostavkom nedužnosti; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice EU-a, a posebno one koje sudjeluju u tzv. programima „devet pari očiju” i „14 pari očiju” (42), da sveobuhvatno vrednuju i po potrebi revidiraju svoje nacionalno zakonodavstvo i prakse kojima su uređene aktivnosti obavještajnih službi kako bi osigurale da ove podliježu parlamentarnom i pravosudnom nadzoru i javnoj kontroli, da poštuju načela zakonitosti, nužnosti, proporcionalnosti, valjanog postupka, obavještavanja korisnika i transparentnosti, što uključuje i upućivanje na Kompilacije dobrih praksi UN-a i preporuke Venecijanske komisije, te da su u skladu sa standardima Europske konvencije o ljudskim pravima i da su u skladu s obvezama država članica u pogledu temeljnih prava, posebno u vezi sa zaštitom podataka, privatnošću i pretpostavkom nedužnosti;

| 22. | poziva države članice EU-a, a u vezi sa svojom Rezolucijom od 4. srpnja 2013. i saslušanjem povezanim s istragom posebno Ujedinjeno Kraljevstvo, Francusku, Njemačku, Švedsku, Nizozemsku i Poljsku, da osiguraju da njihov aktualni i budući zakonodavni okvir i mehanizmi nadzora aktivnosti obavještajnih službi budu u skladu sa standardima Europske konvencije o ljudskim pravima i zakonodavstvom Europske unije o zaštiti podataka; poziva te države članice da pojasne navode o aktivnostima masovnog nadzora uključujući masovni nadzor prekograničnih telekomunikacija, neselektivni nadzor kabelskih komunikacija, potencijalne sporazume obavještajnih službi i telekomunikacijskih društava o pristupu i razmjeni osobnih podataka i pristupu transatlantskim kabelima, osoblje i opremu obavještajnih službi SAD-a na teritoriju EU-a bez kontrole operacija nadzora i njihovu kompatibilnost sa zakonodavstvom EU-a; poziva nacionalne parlamente tih zemalja da pojačaju suradnju svojih tijela za nadzor obavještajnih aktivnosti na europskoj razini; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice EU-a, a u vezi sa svojom Rezolucijom od 4. srpnja 2013. i saslušanjem povezanim s istragom posebno Ujedinjeno Kraljevstvo, Francusku, Njemačku, Švedsku, Nizozemsku i Poljsku, da osiguraju da njihov aktualni i budući zakonodavni okvir i mehanizmi nadzora aktivnosti obavještajnih službi budu u skladu sa standardima Europske konvencije o ljudskim pravima i zakonodavstvom Europske unije o zaštiti podataka; poziva te države članice da pojasne navode o aktivnostima masovnog nadzora uključujući masovni nadzor prekograničnih telekomunikacija, neselektivni nadzor kabelskih komunikacija, potencijalne sporazume obavještajnih službi i telekomunikacijskih društava o pristupu i razmjeni osobnih podataka i pristupu transatlantskim kabelima, osoblje i opremu obavještajnih službi SAD-a na teritoriju EU-a bez kontrole operacija nadzora i njihovu kompatibilnost sa zakonodavstvom EU-a; poziva nacionalne parlamente tih zemalja da pojačaju suradnju svojih tijela za nadzor obavještajnih aktivnosti na europskoj razini;

| 23. | poziva Ujedinjenu Kraljevinu, posebno s obzirom na opsežna medijska izvješća o masovnom nadzoru koje provodi obavještajna služba GCHQ, da revidira svoj postojeći pravni okvir koji se sastoji od „složene interakcije” između triju odvojenih zakona – Zakona o ljudskim pravima iz 1998., Zakona o obavještajnim službama iz 1994. i Zakona o regulaciji istražnih ovlasti iz 2000.; |
| --- | --- |

23.

poziva Ujedinjenu Kraljevinu, posebno s obzirom na opsežna medijska izvješća o masovnom nadzoru koje provodi obavještajna služba GCHQ, da revidira svoj postojeći pravni okvir koji se sastoji od „složene interakcije” između triju odvojenih zakona – Zakona o ljudskim pravima iz 1998., Zakona o obavještajnim službama iz 1994. i Zakona o regulaciji istražnih ovlasti iz 2000.;

| 24. | prima na znanje pregled nizozemskog Zakona o obavještajnim aktivnostima i sigurnosti iz 2002. (izvješće „Dessensove komisije” od 2. prosinca 2013.); podupire one preporuke komisije za pregled kojima se nastoji ojačati transparentnost, kontrola i nadzor nizozemskih obavještajnih službi; poziva Nizozemsku da se suzdrži od proširenja ovlasti obavještajnih službi na način koji omogućava neselektivni i masovni nadzor kabelske komunikacije nedužnih građana, posebno s obzirom na činjenicu da se jedno od najvećih središta za razmjenu internetskog prometa na svijetu nalazi u Amsterdamu (AMS-IX); poziva na oprez prilikom definiranja ovlasti i kapaciteta nove Zajedničke kibernetičke jedinice za obavještajne podatke o sredstvima veze, kao i na oprez glede prisustva i djelovanja obavještajnog osoblja SAD-a na nizozemskom teritoriju; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje pregled nizozemskog Zakona o obavještajnim aktivnostima i sigurnosti iz 2002. (izvješće „Dessensove komisije” od 2. prosinca 2013.); podupire one preporuke komisije za pregled kojima se nastoji ojačati transparentnost, kontrola i nadzor nizozemskih obavještajnih službi; poziva Nizozemsku da se suzdrži od proširenja ovlasti obavještajnih službi na način koji omogućava neselektivni i masovni nadzor kabelske komunikacije nedužnih građana, posebno s obzirom na činjenicu da se jedno od najvećih središta za razmjenu internetskog prometa na svijetu nalazi u Amsterdamu (AMS-IX); poziva na oprez prilikom definiranja ovlasti i kapaciteta nove Zajedničke kibernetičke jedinice za obavještajne podatke o sredstvima veze, kao i na oprez glede prisustva i djelovanja obavještajnog osoblja SAD-a na nizozemskom teritoriju;

| 25. | poziva države članice, uključujući slučajeve u kojima ih predstavljaju njihove obavještajne agencije, da se suzdrže od prihvaćanja nezakonito prikupljenih podataka iz trećih zemalja i od dopuštanja aktivnosti nadzora od strane vlada trećih zemalja ili agencija na svom državnom području, koje su nezakonite u skladu s nacionalnim pravom ili ne zadovoljavaju pravne zaštitne mjere sadržane u međunarodnim instrumentima ili instrumentima EU-a, uključujući zaštitu ljudskih prava u okviru UEU-a, Europske konvencije o ljudskim pravima -a i Povelje EU-a o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, uključujući slučajeve u kojima ih predstavljaju njihove obavještajne agencije, da se suzdrže od prihvaćanja nezakonito prikupljenih podataka iz trećih zemalja i od dopuštanja aktivnosti nadzora od strane vlada trećih zemalja ili agencija na svom državnom području, koje su nezakonite u skladu s nacionalnim pravom ili ne zadovoljavaju pravne zaštitne mjere sadržane u međunarodnim instrumentima ili instrumentima EU-a, uključujući zaštitu ljudskih prava u okviru UEU-a, Europske konvencije o ljudskim pravima -a i Povelje EU-a o temeljnim pravima;

| 26. | poziva na prekid masovnog presretanja i obrade slika s internetskih kamera koje vrši bilo koja tajna služba; poziva države članice da u potpunosti istraže na koji su način i u kojem opsegu njihove tajne službe uključene u prikupljanje i obradu slika s internetskih kamera te da izbrišu sve pohranjene slike prikupljene u okviru takvih programa masovnog nadzora; |
| --- | --- |

26.

poziva na prekid masovnog presretanja i obrade slika s internetskih kamera koje vrši bilo koja tajna služba; poziva države članice da u potpunosti istraže na koji su način i u kojem opsegu njihove tajne službe uključene u prikupljanje i obradu slika s internetskih kamera te da izbrišu sve pohranjene slike prikupljene u okviru takvih programa masovnog nadzora;

| 27. | poziva države članice da odmah ispune svoje pozitivne obaveze iz Europske konvencije o ljudskim pravima u vezi sa zaštitom svojih građana od nadzora protivnog zahtjevima te konvencije koje provode treće zemlje ili njihove vlastite obavještajne službe, uključujući slučajeve u kojima je cilj takvog nadzora zaštita nacionalne sigurnosti, i da osiguraju da vladavina prava ne bude oslabljena kao rezultat primjene zakona treće zemlje izvan njezinog državnog područja; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice da odmah ispune svoje pozitivne obaveze iz Europske konvencije o ljudskim pravima u vezi sa zaštitom svojih građana od nadzora protivnog zahtjevima te konvencije koje provode treće zemlje ili njihove vlastite obavještajne službe, uključujući slučajeve u kojima je cilj takvog nadzora zaštita nacionalne sigurnosti, i da osiguraju da vladavina prava ne bude oslabljena kao rezultat primjene zakona treće zemlje izvan njezinog državnog područja;

| 28. | poziva glavnog tajnika Vijeća Europe da pokrene postupak iz članka 52. u skladu s kojim „na zahtjev glavnog tajnika Vijeća Europe svaka visoka ugovorna stranka mora dostaviti objašnjenje načina na koji njezino nacionalno zakonodavstvo osigurava učinkovitu provedbu odredbi Konvencije”; |
| --- | --- |

28.

poziva glavnog tajnika Vijeća Europe da pokrene postupak iz članka 52. u skladu s kojim „na zahtjev glavnog tajnika Vijeća Europe svaka visoka ugovorna stranka mora dostaviti objašnjenje načina na koji njezino nacionalno zakonodavstvo osigurava učinkovitu provedbu odredbi Konvencije”;

| 29. | poziva države članice da odmah poduzmu odgovarajuće mjere, uključujući sudske postupke, protiv povrede svojeg suvereniteta i općeg javnog međunarodnog prava kao rezultat programa masovnog nadzora; nadalje, poziva države članice da iskoriste dostupne međunarodne mjere za obranu temeljnih prava građana EU-a, u prvom redu pokretanjem žalbenog postupka između država u skladu s člankom 41. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (ICCPR); |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da odmah poduzmu odgovarajuće mjere, uključujući sudske postupke, protiv povrede svojeg suvereniteta i općeg javnog međunarodnog prava kao rezultat programa masovnog nadzora; nadalje, poziva države članice da iskoriste dostupne međunarodne mjere za obranu temeljnih prava građana EU-a, u prvom redu pokretanjem žalbenog postupka između država u skladu s člankom 41. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (ICCPR);

| 30. | poziva države članice da uspostave učinkovite mehanizme kako bi osobe odgovorne za programe (masovnog) nadzora kojima se krše vladavina prava i temeljna prava građana odgovarale za ovu zlouporabu ovlasti; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice da uspostave učinkovite mehanizme kako bi osobe odgovorne za programe (masovnog) nadzora kojima se krše vladavina prava i temeljna prava građana odgovarale za ovu zlouporabu ovlasti;

| 31. | poziva SAD da bez odgode revidira svoje zakonodavstvo kako bi ga uskladio s međunarodnim pravom, da prizna pravo na privatnost i druga prava građana EU-a, da osigura sudsku zaštitu građana EU-a, da izjednači prava građana EU-a s pravima državljana SAD-a i da potpiše Fakultativni protokol kojim će se omogućiti žalbe pojedinaca u skladu s ICCPR-om; |
| --- | --- |

31.

poziva SAD da bez odgode revidira svoje zakonodavstvo kako bi ga uskladio s međunarodnim pravom, da prizna pravo na privatnost i druga prava građana EU-a, da osigura sudsku zaštitu građana EU-a, da izjednači prava građana EU-a s pravima državljana SAD-a i da potpiše Fakultativni protokol kojim će se omogućiti žalbe pojedinaca u skladu s ICCPR-om;

| 32. | u tom smislu pozdravlja primjedbe predsjednika SAD-a Obame i njegov predsjednički ukaz od 17. siječnja 2014. kao korak naprijed u procesu ograničavanja odobrenja za korištenje nadzorom i obradom podataka u svrhe nacionalne sigurnosti i jednakog postupanja obavještajne zajednice SAD-a prema osobnim informacijama svih pojedinaca, bez obzira na njihovo državljanstvo ili boravište; međutim, u kontekstu odnosa EU-a i SAD-a očekuje dodatne konkretne korake kojima će se, što je najvažnije, ojačati povjerenje prema transatlantski prijenos podataka i kojima će se osigurati obvezujuća jamstva za izvršiva prava građana EU-a na privatnost, kako je detaljno izloženo u ovom izvješću; |
| --- | --- |

32.

u tom smislu pozdravlja primjedbe predsjednika SAD-a Obame i njegov predsjednički ukaz od 17. siječnja 2014. kao korak naprijed u procesu ograničavanja odobrenja za korištenje nadzorom i obradom podataka u svrhe nacionalne sigurnosti i jednakog postupanja obavještajne zajednice SAD-a prema osobnim informacijama svih pojedinaca, bez obzira na njihovo državljanstvo ili boravište; međutim, u kontekstu odnosa EU-a i SAD-a očekuje dodatne konkretne korake kojima će se, što je najvažnije, ojačati povjerenje prema transatlantski prijenos podataka i kojima će se osigurati obvezujuća jamstva za izvršiva prava građana EU-a na privatnost, kako je detaljno izloženo u ovom izvješću;

| 33. | naglašava svoju ozbiljnu zabrinutost zbog rada Odbora za konvenciju o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe na tumačenju članka 32. Konvencije o kibernetičkom kriminalu od 23. studenog 2001. (Konvencija iz Budimpešte) o prekograničnom pristupu pohranjenim računalnim podacima uz suglasnost ili u slučaju javne dostupnosti i protivi se svakom zaključenju dodatnog protokola ili smjernica kojima bi se nastojalo proširiti područje primjene te odredbe u odnosu na trenutačni režim uspostavljen tom Konvencijom, koji već ionako predstavlja veliku iznimku od načela teritorijalnosti zbog toga što bi to moglo dovesti do nesmetanog daljinskog pristupa pravosudnih tijela poslužiteljima i računalima u drugim državama bez pribjegavanja sporazumima o uzajamnoj pravnoj pomoći i drugim instrumentima pravosudne suradnje kojima bi se jamčila temeljna prava pojedinca, uključujući pravo na zaštitu podataka i pravično suđenje, a posebno Konvenciju 108 Vijeća Europe; |
| --- | --- |

33.

naglašava svoju ozbiljnu zabrinutost zbog rada Odbora za konvenciju o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe na tumačenju članka 32. Konvencije o kibernetičkom kriminalu od 23. studenog 2001. (Konvencija iz Budimpešte) o prekograničnom pristupu pohranjenim računalnim podacima uz suglasnost ili u slučaju javne dostupnosti i protivi se svakom zaključenju dodatnog protokola ili smjernica kojima bi se nastojalo proširiti područje primjene te odredbe u odnosu na trenutačni režim uspostavljen tom Konvencijom, koji već ionako predstavlja veliku iznimku od načela teritorijalnosti zbog toga što bi to moglo dovesti do nesmetanog daljinskog pristupa pravosudnih tijela poslužiteljima i računalima u drugim državama bez pribjegavanja sporazumima o uzajamnoj pravnoj pomoći i drugim instrumentima pravosudne suradnje kojima bi se jamčila temeljna prava pojedinca, uključujući pravo na zaštitu podataka i pravično suđenje, a posebno Konvenciju 108 Vijeća Europe;

| 34. | poziva Komisiju da prije srpnja 2014. provede ocjenu mogućnosti primjene Uredbe (EZ) br. 2271/96 na slučajeve sukoba zakona o prijenosu osobnih podataka; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da prije srpnja 2014. provede ocjenu mogućnosti primjene Uredbe (EZ) br. 2271/96 na slučajeve sukoba zakona o prijenosu osobnih podataka;

| 35. | poziva Agenciju za temeljna prava da provede detaljno istraživanje zaštite temeljnih prava u kontekstu nadzora, a osobito aktualnog pravnog položaja građana EU-a u odnosu na mogućnosti pravne zaštite koja im u vezi s tom praksom stoji na raspolaganju; |
| --- | --- |

35.

poziva Agenciju za temeljna prava da provede detaljno istraživanje zaštite temeljnih prava u kontekstu nadzora, a osobito aktualnog pravnog položaja građana EU-a u odnosu na mogućnosti pravne zaštite koja im u vezi s tom praksom stoji na raspolaganju;

Međunarodni prijenos podataka

Pravni okvir SAD-a za zaštitu podataka i sigurna luka SAD-a

| 36. | napominje da su trgovačka društva koja su prema medijskim navodima uključena u masovni nadzor Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a nad osobama u EU-u čiji se podaci obrađuju društva koja su sama potvrdila svoju privrženost sigurnoj luci i napominje da je sigurna luka pravni instrument koji se upotrebljava za prijenos osobnih podataka iz EU-a u SAD (npr. Google, Microsoft, Yahoo!, Facebook, Apple i LinkedIn); izražava svoju zabrinutost zbog toga što te organizacije nisu šifrirale podatke i komunikacije između podatkovnih centara, čime obavještajnim službama omogućuju presretanje podataka; pozdravlja naknadne izjave nekih trgovačkih društava SAD-a da će ubrzati planove za šifriranje protoka podataka među svojim globalnim podatkovnim centrima; |
| --- | --- |

36.

napominje da su trgovačka društva koja su prema medijskim navodima uključena u masovni nadzor Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a nad osobama u EU-u čiji se podaci obrađuju društva koja su sama potvrdila svoju privrženost sigurnoj luci i napominje da je sigurna luka pravni instrument koji se upotrebljava za prijenos osobnih podataka iz EU-a u SAD (npr. Google, Microsoft, Yahoo!, Facebook, Apple i LinkedIn); izražava svoju zabrinutost zbog toga što te organizacije nisu šifrirale podatke i komunikacije između podatkovnih centara, čime obavještajnim službama omogućuju presretanje podataka; pozdravlja naknadne izjave nekih trgovačkih društava SAD-a da će ubrzati planove za šifriranje protoka podataka među svojim globalnim podatkovnim centrima;

| 37. | smatra da sveobuhvatan pristup obavještajnih službi SAD-a osobnim podacima iz EU-a koji se obrađuju kroz sigurnu luku sam po sebi ne zadovoljava kriterije za izuzeće na temelju „nacionalne sigurnosti”; |
| --- | --- |

37.

smatra da sveobuhvatan pristup obavještajnih službi SAD-a osobnim podacima iz EU-a koji se obrađuju kroz sigurnu luku sam po sebi ne zadovoljava kriterije za izuzeće na temelju „nacionalne sigurnosti”;

| 38. | smatra da se, budući da u postojećim okolnostima načela sigurne luke ne osiguravaju odgovarajuću zaštitu građanima EU-a, ti prijenosi trebaju odvijati u okviru drugih instrumenata, kao što su ugovorne odredbe ili obvezujuća korporativna pravila, pod uvjetom da se tim instrumentima utvrde posebne zaštitne mjere ili zaštita i da ih ne bude moguće zaobići drugim pravnim okvirima; |
| --- | --- |

38.

smatra da se, budući da u postojećim okolnostima načela sigurne luke ne osiguravaju odgovarajuću zaštitu građanima EU-a, ti prijenosi trebaju odvijati u okviru drugih instrumenata, kao što su ugovorne odredbe ili obvezujuća korporativna pravila, pod uvjetom da se tim instrumentima utvrde posebne zaštitne mjere ili zaštita i da ih ne bude moguće zaobići drugim pravnim okvirima;

| 39. | smatra da Komisija nije djelovala u cilju ispravljanja dobro poznatih nedostataka trenutačne provedbe sigurne luke; |
| --- | --- |

39.

smatra da Komisija nije djelovala u cilju ispravljanja dobro poznatih nedostataka trenutačne provedbe sigurne luke;

| 40. | poziva Komisiju da predstavi mjere kojima se osigurava hitna obustava primjene Odluke Komisije 2000/520/EZ, u kojoj je objavljena primjerenost načela privatnosti sigurne luke i povezanih često postavljanih pitanja koja objavljuje Ministarstvo trgovine SAD-a; poziva stoga vlasti SAD-a da iznesu prijedlog za novi okviri za prijenos osobnih podataka iz EU-a u SAD koji je u skladu s odredbama Europske unije o zaštiti podataka i koji pruža traženu odgovarajuću razinu zaštite; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da predstavi mjere kojima se osigurava hitna obustava primjene Odluke Komisije 2000/520/EZ, u kojoj je objavljena primjerenost načela privatnosti sigurne luke i povezanih često postavljanih pitanja koja objavljuje Ministarstvo trgovine SAD-a; poziva stoga vlasti SAD-a da iznesu prijedlog za novi okviri za prijenos osobnih podataka iz EU-a u SAD koji je u skladu s odredbama Europske unije o zaštiti podataka i koji pruža traženu odgovarajuću razinu zaštite;

| 41. | poziva nadležna tijela država članica, u prvom redu tijela za zaštitu podataka, da iskoriste postojeće ovlasti i odmah obustave protok podataka prema bilo kojoj organizaciji koja je potvrdila poštovanje načela sigurne luke SAD-a i da zatraže da se takav protok podataka odvija samo u okviru drugih instrumenata, pod uvjetom da sadrže odgovarajuće mjere zaštite i jamstva za zaštitu privatnosti i temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

41.

poziva nadležna tijela država članica, u prvom redu tijela za zaštitu podataka, da iskoriste postojeće ovlasti i odmah obustave protok podataka prema bilo kojoj organizaciji koja je potvrdila poštovanje načela sigurne luke SAD-a i da zatraže da se takav protok podataka odvija samo u okviru drugih instrumenata, pod uvjetom da sadrže odgovarajuće mjere zaštite i jamstva za zaštitu privatnosti i temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| 42. | poziva Komisiju da do prosinca 2014. predstavi sveobuhvatnu ocjenu okvira SAD-a za zaštitu privatnosti, uključujući trgovinske, policijske i obavještajne aktivnosti te da predstavi konkretne preporuke utemeljene na nedostatku općeg zakona o zaštiti podataka u SAD-u; potiče Komisiju na angažman s vlastima SAD-a kako bi se uspostavio pravni okvir koji će osigurati visoku razinu zaštite pojedinaca odnosno njihovih osobnih podataka prenesenih u SAD i osigurati jednakost okvira za privatnost EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju da do prosinca 2014. predstavi sveobuhvatnu ocjenu okvira SAD-a za zaštitu privatnosti, uključujući trgovinske, policijske i obavještajne aktivnosti te da predstavi konkretne preporuke utemeljene na nedostatku općeg zakona o zaštiti podataka u SAD-u; potiče Komisiju na angažman s vlastima SAD-a kako bi se uspostavio pravni okvir koji će osigurati visoku razinu zaštite pojedinaca odnosno njihovih osobnih podataka prenesenih u SAD i osigurati jednakost okvira za privatnost EU-a i SAD-a;

Prijenos trećim zemljama uz odluku o primjerenosti

| 43. | podsjeća da je u Direktivi 95/46/EZ predviđeno da se prijenos osobnih podataka u treću zemlju može odvijati samo ako, ne dovodeći u pitanje usklađenost s nacionalnim odredbama donesenim u skladu s drugim odredbama Direktive, predmetna treća zemlja osigura odgovarajući stupanj zaštite, s tim da je svrha ove odredbe osigurati kontinuitet zaštite koja se osigurava zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka u slučaju prijenosa podataka izvan EU-a; |
| --- | --- |

43.

podsjeća da je u Direktivi 95/46/EZ predviđeno da se prijenos osobnih podataka u treću zemlju može odvijati samo ako, ne dovodeći u pitanje usklađenost s nacionalnim odredbama donesenim u skladu s drugim odredbama Direktive, predmetna treća zemlja osigura odgovarajući stupanj zaštite, s tim da je svrha ove odredbe osigurati kontinuitet zaštite koja se osigurava zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka u slučaju prijenosa podataka izvan EU-a;

| 44. | podsjeća da je u Direktivi 95/46/EZ također predviđeno da se odgovarajuća razina zaštite koju osiguravaju treće zemlje ocjenjuje ovisno o svim okolnostima u vezi s prijenosom podataka ili skupom tih prijenosa; također podsjeća da se Direktivom Komisiji dodjeljuju provedbene ovlasti da izjavi da treća zemlja osigurava odgovarajući stupanj zaštite u svjetlu kriterija propisanih u Direktivi 95/46/EZ; podsjeća da se Direktivom 95/46/EZ Komisiji daju ovlasti da izjavi da treća zemlja ne osigurava odgovarajući stupanj zaštite; |
| --- | --- |

44.

podsjeća da je u Direktivi 95/46/EZ također predviđeno da se odgovarajuća razina zaštite koju osiguravaju treće zemlje ocjenjuje ovisno o svim okolnostima u vezi s prijenosom podataka ili skupom tih prijenosa; također podsjeća da se Direktivom Komisiji dodjeljuju provedbene ovlasti da izjavi da treća zemlja osigurava odgovarajući stupanj zaštite u svjetlu kriterija propisanih u Direktivi 95/46/EZ; podsjeća da se Direktivom 95/46/EZ Komisiji daju ovlasti da izjavi da treća zemlja ne osigurava odgovarajući stupanj zaštite;

| 45. | podsjeća da u tom slučaju države članice moraju poduzeti nužne mjere za sprječavanje prijenosa podataka iste vrste u predmetnu treću zemlju i da bi Komisija trebala pokrenuti pregovore u cilju ispravljanja te situacije; |
| --- | --- |

45.

podsjeća da u tom slučaju države članice moraju poduzeti nužne mjere za sprječavanje prijenosa podataka iste vrste u predmetnu treću zemlju i da bi Komisija trebala pokrenuti pregovore u cilju ispravljanja te situacije;

| 46. | poziva Komisiju i države članice da bez odlaganja ocijene je li uključenost obavještajnih službi Novog Zelanda i Kanade u masovni nadzor građana EU-a utjecala na odgovarajući stupanj zaštite novozelandskog Zakona o privatnosti i kanadskog Zakona o zaštiti osobnih podataka i elektroničkih dokumenata, kako je navedeno u Odlukama Komisije 2013/65/EU i 2002/2/EZ i da, ako je potrebno, poduzmu odgovarajuće mjere kako bi odgodile ili preinačile odluke o primjerenosti; također poziva Komisiju da ocijeni stanje za druge države koje su dobile ocjenu o primjerenosti; očekuje od Komisije da Parlament izvijesti o svojim nalazima o navedenim zemljama najkasnije do prosinca 2014.; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju i države članice da bez odlaganja ocijene je li uključenost obavještajnih službi Novog Zelanda i Kanade u masovni nadzor građana EU-a utjecala na odgovarajući stupanj zaštite novozelandskog Zakona o privatnosti i kanadskog Zakona o zaštiti osobnih podataka i elektroničkih dokumenata, kako je navedeno u Odlukama Komisije 2013/65/EU i 2002/2/EZ i da, ako je potrebno, poduzmu odgovarajuće mjere kako bi odgodile ili preinačile odluke o primjerenosti; također poziva Komisiju da ocijeni stanje za druge države koje su dobile ocjenu o primjerenosti; očekuje od Komisije da Parlament izvijesti o svojim nalazima o navedenim zemljama najkasnije do prosinca 2014.;

Prijenosi utemeljeni na ugovornim odredbama i drugim instrumentima

| 47. | podsjeća da su nacionalna tijela za zaštitu podataka istaknula da standardne ugovorne obveze ni obvezujuća korporativna pravila nisu formulirani imajući na umu situacije pristupa podacima za potrebe masovnog nadzora i da takav pristup nije u skladu s odredbama o odstupanju od ugovornih odredbi ili obvezujućih korporativnih pravila koji se odnose na iznimna odstupanja u slučaju legitimnog interesa u demokratskom društvu ili kada je to nužno i razmjerno; |
| --- | --- |

47.

podsjeća da su nacionalna tijela za zaštitu podataka istaknula da standardne ugovorne obveze ni obvezujuća korporativna pravila nisu formulirani imajući na umu situacije pristupa podacima za potrebe masovnog nadzora i da takav pristup nije u skladu s odredbama o odstupanju od ugovornih odredbi ili obvezujućih korporativnih pravila koji se odnose na iznimna odstupanja u slučaju legitimnog interesa u demokratskom društvu ili kada je to nužno i razmjerno;

| 48. | poziva države članice da zabrane ili obustave protok podataka u treće zemlje na temelju standardnih ugovornih odredbi, ugovornih odredbi ili obvezujućih korporativnih pravila koje su odobrila nacionalna nadležna tijela kada je vjerojatno da se zakonom koji se primjenjuje na primatelje podataka ovima nameću zahtjevi koji nadilaze ograničenja koja su nužno potrebna, primjerena i proporcionalna u demokratskom društvu i koji će vjerojatno imati negativan učinak na jamstva predviđena mjerodavnim zakonodavstvom o zaštiti podataka i standardnim ugovornim odredbama ili zato što bi nastavak prijenosa osobe čiji se podaci obrađuju izložio velikom riziku od štete; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice da zabrane ili obustave protok podataka u treće zemlje na temelju standardnih ugovornih odredbi, ugovornih odredbi ili obvezujućih korporativnih pravila koje su odobrila nacionalna nadležna tijela kada je vjerojatno da se zakonom koji se primjenjuje na primatelje podataka ovima nameću zahtjevi koji nadilaze ograničenja koja su nužno potrebna, primjerena i proporcionalna u demokratskom društvu i koji će vjerojatno imati negativan učinak na jamstva predviđena mjerodavnim zakonodavstvom o zaštiti podataka i standardnim ugovornim odredbama ili zato što bi nastavak prijenosa osobe čiji se podaci obrađuju izložio velikom riziku od štete;

| 49. | pozva radnu skupinu iz članka 29. da donese preporuke i smjernice o zaštitnim mjerama koje bi trebali sadržavati ugovorni instrumenti za međunarodni prijenos osobnih podataka iz EU-a kako bi se osigurala zaštita privatnosti, temeljnih prava i sloboda pojedinaca, posebno vodeći računa o zakonima treće zemlje o obavještajnim podacima i nacionalnoj sigurnosti i o sudjelovanju trgovačkih društava koja u trećoj zemlji primaju podatke u aktivnostima masovnog nadzora koje provode obavještajne službe treće zemlje; |
| --- | --- |

49.

pozva radnu skupinu iz članka 29. da donese preporuke i smjernice o zaštitnim mjerama koje bi trebali sadržavati ugovorni instrumenti za međunarodni prijenos osobnih podataka iz EU-a kako bi se osigurala zaštita privatnosti, temeljnih prava i sloboda pojedinaca, posebno vodeći računa o zakonima treće zemlje o obavještajnim podacima i nacionalnoj sigurnosti i o sudjelovanju trgovačkih društava koja u trećoj zemlji primaju podatke u aktivnostima masovnog nadzora koje provode obavještajne službe treće zemlje;

| 50. | poziva Komisiju da hitno preispita postojeće standardne ugovorne odredbe koje je utvrdila kako bi ocijenila pružaju li nužnu zaštitu u vezi s pristupom osobnim podacima koji se prenose u okviru odredbi za obavještajne svrhe i, ako je potrebno, da ih revidira; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da hitno preispita postojeće standardne ugovorne odredbe koje je utvrdila kako bi ocijenila pružaju li nužnu zaštitu u vezi s pristupom osobnim podacima koji se prenose u okviru odredbi za obavještajne svrhe i, ako je potrebno, da ih revidira;

Prijenosi utemeljeni na Sporazumu o uzajamnoj pravnoj pomoći

| 51. | poziva Komisiju da prije kraja 2014. provede dubinsku ocjenu postojećeg Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći, u skladu s njegovim člankom 17., kako bi provjerila njegovu provedbu u praksi, a posebno primjenjuje li doista SAD taj sporazum za dobivanje informacija ili dokaza u EU-u te dolazi li do zaobilaženja Sporazuma kako bi se informacije dobile izravno u EU-u, te da ocijeni učinak na temeljna prava pojedinaca; ta se ocjena ne bi smjela temeljiti samo na službenim izjavama SAD-a već na posebnim evaluacijama EU-a; ova bi se dubinska analiza trebala baviti i posljedicama primjene ustavne arhitekture Unije na taj instrument radi usklađivanja sa zakonodavstvom Unije, uzimajući posebno u obzir Protokol 36. i njegov članak 10. i Izjavu br. 50. uz taj Protokol; također traži od Vijeća i Komisije da ocijene bilateralne sporazume između država članica i SAD-a s ciljem osiguravanja usklađenosti između navedenih sporazuma i sporazuma koje EU ima ili planira sklopiti sa SAD-om; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da prije kraja 2014. provede dubinsku ocjenu postojećeg Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći, u skladu s njegovim člankom 17., kako bi provjerila njegovu provedbu u praksi, a posebno primjenjuje li doista SAD taj sporazum za dobivanje informacija ili dokaza u EU-u te dolazi li do zaobilaženja Sporazuma kako bi se informacije dobile izravno u EU-u, te da ocijeni učinak na temeljna prava pojedinaca; ta se ocjena ne bi smjela temeljiti samo na službenim izjavama SAD-a već na posebnim evaluacijama EU-a; ova bi se dubinska analiza trebala baviti i posljedicama primjene ustavne arhitekture Unije na taj instrument radi usklađivanja sa zakonodavstvom Unije, uzimajući posebno u obzir Protokol 36. i njegov članak 10. i Izjavu br. 50. uz taj Protokol; također traži od Vijeća i Komisije da ocijene bilateralne sporazume između država članica i SAD-a s ciljem osiguravanja usklađenosti između navedenih sporazuma i sporazuma koje EU ima ili planira sklopiti sa SAD-om;

Uzajamna pravna pomoć EU-a u kaznenim stvarima

| 52. | traži od Vijeća i Komisije da obavijeste Parlament o stvarnoj primjeni Konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima između država članica, posebno Glave III. o presretanju telekomunikacijskog prometa; poziva Komisiju da, u skladu sa zatraženim, prije kraja 2014. dostavi prijedlog u skladu s Izjavom br. 50. uz Protokol 36. kako bi se on mogao uskladiti s okvirom Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

52.

traži od Vijeća i Komisije da obavijeste Parlament o stvarnoj primjeni Konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima između država članica, posebno Glave III. o presretanju telekomunikacijskog prometa; poziva Komisiju da, u skladu sa zatraženim, prije kraja 2014. dostavi prijedlog u skladu s Izjavom br. 50. uz Protokol 36. kako bi se on mogao uskladiti s okvirom Ugovora iz Lisabona;

Prijenosi utemeljeni na sporazumima o TFTP-u i PNR-u

| 53. | smatra da informacije koje su dali Europska komisija i Ministarstvo financija SAD-a ne pojašnjavaju činjenicu imaju li obavještajne službe SAD-a pristup financijskim porukama iz SWIFT-a u EU-u presretanjem mreža SWIFT-a ili bankovnih operativnih sustava ili komunikacijskih mreža, odvojeno ili u suradnji s nacionalnim obavještajnim agencijama i izbjegavajući postojeće bilateralne kanale za uzajamnu pravnu pomoć i pravosudnu suradnju; |
| --- | --- |

53.

smatra da informacije koje su dali Europska komisija i Ministarstvo financija SAD-a ne pojašnjavaju činjenicu imaju li obavještajne službe SAD-a pristup financijskim porukama iz SWIFT-a u EU-u presretanjem mreža SWIFT-a ili bankovnih operativnih sustava ili komunikacijskih mreža, odvojeno ili u suradnji s nacionalnim obavještajnim agencijama i izbjegavajući postojeće bilateralne kanale za uzajamnu pravnu pomoć i pravosudnu suradnju;

| 54. | ponavlja svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. i poziva Komisiju da obustavi primjenu Sporazuma o TFTP-u; |
| --- | --- |

54.

ponavlja svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. i poziva Komisiju da obustavi primjenu Sporazuma o TFTP-u;

| 55. | poziva Komisiju da reagira na zabrinutost zbog toga što se tri najveća računalna rezervacijska sustava koja koriste zrakoplovne tvrtke u svijetu nalaze u SAD-u i što se PNR-podaci pohranjuju u sustave oblaka koji djeluju na tlu SAD-a u skladu s američkim zakonima, zbog čega ne postoji usklađenost zaštite podataka; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisiju da reagira na zabrinutost zbog toga što se tri najveća računalna rezervacijska sustava koja koriste zrakoplovne tvrtke u svijetu nalaze u SAD-u i što se PNR-podaci pohranjuju u sustave oblaka koji djeluju na tlu SAD-a u skladu s američkim zakonima, zbog čega ne postoji usklađenost zaštite podataka;

Okvirni sporazum o zaštiti podataka u području policijske i pravosudne suradnje („krovni sporazum”)

| 56. | smatra da je zadovoljavajuće rješenje u okviru „krovnog sporazuma” preduvjet za potpunu obnovu povjerenja između transatlantskih partnera; |
| --- | --- |

56.

smatra da je zadovoljavajuće rješenje u okviru „krovnog sporazuma” preduvjet za potpunu obnovu povjerenja između transatlantskih partnera;

| 57. | traži trenutačnu obnovu pregovora s SAD-om o „krovnom sporazumu” kojim bi se prava građana EU-a trebala dovesti u istu razinu s pravima građana SAD-a; ističe, osim toga, da bi taj sporazum trebao pružiti učinkovitu i izvršivu upravnu i pravosudnu zaštitu svim građanima EU-a u SAD-u bez ikakvog oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

57.

traži trenutačnu obnovu pregovora s SAD-om o „krovnom sporazumu” kojim bi se prava građana EU-a trebala dovesti u istu razinu s pravima građana SAD-a; ističe, osim toga, da bi taj sporazum trebao pružiti učinkovitu i izvršivu upravnu i pravosudnu zaštitu svim građanima EU-a u SAD-u bez ikakvog oblika diskriminacije;

| 58. | traži od Komisije i Vijeća da s SAD-om ne pokreću nikakve nove sektorske sporazume ili dogovore o prijenosu osobnih podataka u svrhu provedbe zakona sve dok ne stupi na snagu „krovni sporazum”; |
| --- | --- |

58.

traži od Komisije i Vijeća da s SAD-om ne pokreću nikakve nove sektorske sporazume ili dogovore o prijenosu osobnih podataka u svrhu provedbe zakona sve dok ne stupi na snagu „krovni sporazum”;

| 59. | poziva Komisiju da detaljno izvijesti o različitim točkama pregovora i stanju do travnja 2014.; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisiju da detaljno izvijesti o različitim točkama pregovora i stanju do travnja 2014.;

Reforma zaštite podataka

| 60. | poziva Predsjedništvo Vijeća i države članice da ubrzaju rad na cijelom paketu o zaštiti podataka kako bi omogućile njegovo donošenje u 2014. godini da građani EU-a mogu uživati bolju zaštitu u vrlo bliskoj budućnosti; ističe da su snažan angažman i puna potpora Vijeća neophodan uvjet da se trećim zemljama pokaže vjerodostojnost i odlučnost; |
| --- | --- |

60.

poziva Predsjedništvo Vijeća i države članice da ubrzaju rad na cijelom paketu o zaštiti podataka kako bi omogućile njegovo donošenje u 2014. godini da građani EU-a mogu uživati bolju zaštitu u vrlo bliskoj budućnosti; ističe da su snažan angažman i puna potpora Vijeća neophodan uvjet da se trećim zemljama pokaže vjerodostojnost i odlučnost;

| 61. | naglašava da su i Uredba o zaštiti podataka i Direktiva o zaštiti podataka nužne za zaštitu temeljnih prava pojedinaca i da se one stoga moraju promatrati u paketu i donijeti istovremeno kako bi se osiguralo da sve aktivnosti obrade podataka na razini EU-a osiguravaju visoku razinu zaštite u svim okolnostima; naglašava da će daljnje mjere za suradnju u provedbi zakona donijeti tek kada Vijeće započne pregovore s Parlamentom i Komisijom o paketu o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

61.

naglašava da su i Uredba o zaštiti podataka i Direktiva o zaštiti podataka nužne za zaštitu temeljnih prava pojedinaca i da se one stoga moraju promatrati u paketu i donijeti istovremeno kako bi se osiguralo da sve aktivnosti obrade podataka na razini EU-a osiguravaju visoku razinu zaštite u svim okolnostima; naglašava da će daljnje mjere za suradnju u provedbi zakona donijeti tek kada Vijeće započne pregovore s Parlamentom i Komisijom o paketu o zaštiti podataka;

| 62. | podsjeća da koncepti „tehničke privatnosti” i „integrirane privatnosti” predstavljaju jačanje zaštite podataka te da bi trebali predstavljati smjernice za sve proizvode, usluge i sustave koji se pružaju na internetu; |
| --- | --- |

62.

podsjeća da koncepti „tehničke privatnosti” i „integrirane privatnosti” predstavljaju jačanje zaštite podataka te da bi trebali predstavljati smjernice za sve proizvode, usluge i sustave koji se pružaju na internetu;

| 63. | veću transparentnost i više sigurnosne standarde za internet i telekomunikaciju smatra nužnim načelom za ostvarenje boljeg sustava zaštite podataka te stoga poziva Komisiju da iznese zakonski prijedlog za standardizirane opće uvjete za internet i telekomunikacije te da ovlasti nadzorno tijelo da nadzire usklađenost s općim uvjetima; |
| --- | --- |

63.

veću transparentnost i više sigurnosne standarde za internet i telekomunikaciju smatra nužnim načelom za ostvarenje boljeg sustava zaštite podataka te stoga poziva Komisiju da iznese zakonski prijedlog za standardizirane opće uvjete za internet i telekomunikacije te da ovlasti nadzorno tijelo da nadzire usklađenost s općim uvjetima;

Računarstvo u oblaku

| 64. | primjećuje da su navedene prakse negativno utjecale na povjerenje u računarstvo u oblaku i pružatelje tih usluga u SAD-u; ističe, stoga, razvoj europskih oblaka i IT rješenja kao nužnog elementa za rast i zapošljavanje i povjerenje u usluge računarstva u oblaku i pružatelje tih usluga te za osiguranje visoke razine zaštite podatka; |
| --- | --- |

64.

primjećuje da su navedene prakse negativno utjecale na povjerenje u računarstvo u oblaku i pružatelje tih usluga u SAD-u; ističe, stoga, razvoj europskih oblaka i IT rješenja kao nužnog elementa za rast i zapošljavanje i povjerenje u usluge računarstva u oblaku i pružatelje tih usluga te za osiguranje visoke razine zaštite podatka;

| 65. | poziva sva javna tijela u Uniji da ne upotrebljavaju usluge računarstva u oblaku u slučajevima kada bi se mogli primjenjivati zakoni koji nisu iz EU-a; |
| --- | --- |

65.

poziva sva javna tijela u Uniji da ne upotrebljavaju usluge računarstva u oblaku u slučajevima kada bi se mogli primjenjivati zakoni koji nisu iz EU-a;

| 66. | ponovno naglašava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što pružatelji usluga, koji podliježu zakonodavstvu trećih zemalja ili upotrebljavaju poslužitelje koji su smješteni u trećim zemljama, imaju obvezu izravno otkriti osobne podatke i informacije obrađene u skladu sa sporazumima računarstva u oblaku iz EU-a vlastima trećih zemalja te zbog izravnog pristupa na daljinu osobnim podacima i informacijama koje obrađuju tijela za provođenje zakona i obavještajne službe trećih zemalja; |
| --- | --- |

66.

ponovno naglašava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što pružatelji usluga, koji podliježu zakonodavstvu trećih zemalja ili upotrebljavaju poslužitelje koji su smješteni u trećim zemljama, imaju obvezu izravno otkriti osobne podatke i informacije obrađene u skladu sa sporazumima računarstva u oblaku iz EU-a vlastima trećih zemalja te zbog izravnog pristupa na daljinu osobnim podacima i informacijama koje obrađuju tijela za provođenje zakona i obavještajne službe trećih zemalja;

| 67. | osuđuje činjenicu što vlasti trećih zemalja izravnom provedbom zakonskih pravila pristupaju podacima, a ne upotrebljavaju se međunarodni instrumenti utvrđeni za pravnu suradnju kao što su uzajamna pravna pomoć ili drugi oblici pravosudne suradnje; |
| --- | --- |

67.

osuđuje činjenicu što vlasti trećih zemalja izravnom provedbom zakonskih pravila pristupaju podacima, a ne upotrebljavaju se međunarodni instrumenti utvrđeni za pravnu suradnju kao što su uzajamna pravna pomoć ili drugi oblici pravosudne suradnje;

| 68. | poziva Komisiju i države članice da ubrzaju svoje aktivnosti na uspostavljanju Europskog partnerstva za računarstvo u oblaku uz potpuno uključivanje civilnog društva i tehničke zajednice, primjerice Radne skupine za internetski inženjering (IETF), i aspekata zaštite podataka; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisiju i države članice da ubrzaju svoje aktivnosti na uspostavljanju Europskog partnerstva za računarstvo u oblaku uz potpuno uključivanje civilnog društva i tehničke zajednice, primjerice Radne skupine za internetski inženjering (IETF), i aspekata zaštite podataka;

| 69. | poziva Komisiju da, dok pregovara o međunarodnim sporazumima koji uključuju obradu osobnih podataka, obrati posebnu pozornost na rizike i izazove povezane s računarstvom u oblaku, u vezi s temeljni pravima, a posebno, ali ne i isključivo, na pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka, kako je navedeno u člancima 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije; nadalje, poziva Komisiju da obrati pozornost na nacionalna pravila partnera s kojim pregovara, kojima se utvrđuje pristup policijskih i obavještajnih službi osobnim podacima obrađenima u okviru usluga računarstva u oblaku, posebno tako što će zahtijevati da se policijskim i obavještajnih službama dopusti pristup samo uz puno poštovanje zakonskog postupka na nedvosmislenoj pravnoj osnovi i tako što će postaviti zahtjev za utvrđivanjem točnih uvjeta za pristup, utvrđivanje svrhe tog pristupa, postavljenih sigurnosnih mjera prilikom predaje podataka, prava pojedinaca te pravila za nadzor i mehanizme učinkovite pravne zaštite; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da, dok pregovara o međunarodnim sporazumima koji uključuju obradu osobnih podataka, obrati posebnu pozornost na rizike i izazove povezane s računarstvom u oblaku, u vezi s temeljni pravima, a posebno, ali ne i isključivo, na pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka, kako je navedeno u člancima 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije; nadalje, poziva Komisiju da obrati pozornost na nacionalna pravila partnera s kojim pregovara, kojima se utvrđuje pristup policijskih i obavještajnih službi osobnim podacima obrađenima u okviru usluga računarstva u oblaku, posebno tako što će zahtijevati da se policijskim i obavještajnih službama dopusti pristup samo uz puno poštovanje zakonskog postupka na nedvosmislenoj pravnoj osnovi i tako što će postaviti zahtjev za utvrđivanjem točnih uvjeta za pristup, utvrđivanje svrhe tog pristupa, postavljenih sigurnosnih mjera prilikom predaje podataka, prava pojedinaca te pravila za nadzor i mehanizme učinkovite pravne zaštite;

| 70. | podsjeća da sva poduzeća koja se bave djelatnošću pružanja usluga u EU-u moraju bez iznimke poštovati zakonodavstvo EU-a i da su odgovorni za eventualne prekršaje te naglašava važnost raspolaganja učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim administrativnim sankcijama koje se može nametnuti onim pružateljima usluga računarstva u oblaku koji se ne pridržavaju standarda EU-a u vezi sa zaštitom podataka; |
| --- | --- |

70.

podsjeća da sva poduzeća koja se bave djelatnošću pružanja usluga u EU-u moraju bez iznimke poštovati zakonodavstvo EU-a i da su odgovorni za eventualne prekršaje te naglašava važnost raspolaganja učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim administrativnim sankcijama koje se može nametnuti onim pružateljima usluga računarstva u oblaku koji se ne pridržavaju standarda EU-a u vezi sa zaštitom podataka;

| 71. | poziva Komisiju i nadležna tijela država članica da procijene razmjer kršenja propisa EU-a o privatnosti i zaštiti podataka u okviru suradnje pravnih subjekata EU-a s tajnim službama ili odobravanja sudskih naloga vlasti trećih zemalja putem kojih su te vlasti tražile osobne podatke građana EU-a protivno zakonodavstvu EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisiju i nadležna tijela država članica da procijene razmjer kršenja propisa EU-a o privatnosti i zaštiti podataka u okviru suradnje pravnih subjekata EU-a s tajnim službama ili odobravanja sudskih naloga vlasti trećih zemalja putem kojih su te vlasti tražile osobne podatke građana EU-a protivno zakonodavstvu EU-a o zaštiti podataka;

| 72. | poziva poduzeća koja pružaju nove usluge primjenom „Velikih količina podataka” i novih aplikacija, primjerice aplikacije „Internet stvari” da već u razvojnoj fazi uključe mjere za zaštitu podataka kako bi održali visoku razinu povjerenja među građanima; |
| --- | --- |

72.

poziva poduzeća koja pružaju nove usluge primjenom „Velikih količina podataka” i novih aplikacija, primjerice aplikacije „Internet stvari” da već u razvojnoj fazi uključe mjere za zaštitu podataka kako bi održali visoku razinu povjerenja među građanima;

Sporazum o partnerstvu za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP)

| 73. | prepoznaje da EU i SAD pregovaraju o partnerstvu za transatlantsku trgovinu i ulaganja, koje je od velike strateške važnosti za stvaranje daljnjeg gospodarskog rasta; |
| --- | --- |

73.

prepoznaje da EU i SAD pregovaraju o partnerstvu za transatlantsku trgovinu i ulaganja, koje je od velike strateške važnosti za stvaranje daljnjeg gospodarskog rasta;

| 74. | snažno naglašava, s obzirom na važnost digitalnog gospodarstva za međusobne odnose i za ponovnu izgradnju povjerenja između EU-a i SAD-a, da bi suglasnost Europskog parlamenta na konačni sporazum TTIP mogla biti u pitanju sve dok se potpuno ne obustave masovne aktivnosti nadzora i presretanja komunikacija u institucijama EU-a i diplomatskim predstavništvima i dok se ne nađe odgovarajuće rješenje za prava na privatnost podataka građana EU-a, uključujući administrativni i sudski pravni lijek; naglašava da će Parlament pristati na konačni sporazum TTIP samo ako se njime u potpunosti poštuju, između ostalog, temeljna prava priznata u Povelji EU-a i pod uvjetom da se na zaštitu privatnosti osoba u vezi s obradom i širenjem osobnih podataka i dalje primjenjuje članak XIV. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); naglašava da se zakonodavstvo EU-a o zaštiti podataka ne smije smatrati „proizvoljnom ili neopravdanom diskriminacijom” u okviru primjene članka XIV. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); |
| --- | --- |

74.

snažno naglašava, s obzirom na važnost digitalnog gospodarstva za međusobne odnose i za ponovnu izgradnju povjerenja između EU-a i SAD-a, da bi suglasnost Europskog parlamenta na konačni sporazum TTIP mogla biti u pitanju sve dok se potpuno ne obustave masovne aktivnosti nadzora i presretanja komunikacija u institucijama EU-a i diplomatskim predstavništvima i dok se ne nađe odgovarajuće rješenje za prava na privatnost podataka građana EU-a, uključujući administrativni i sudski pravni lijek; naglašava da će Parlament pristati na konačni sporazum TTIP samo ako se njime u potpunosti poštuju, između ostalog, temeljna prava priznata u Povelji EU-a i pod uvjetom da se na zaštitu privatnosti osoba u vezi s obradom i širenjem osobnih podataka i dalje primjenjuje članak XIV. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); naglašava da se zakonodavstvo EU-a o zaštiti podataka ne smije smatrati „proizvoljnom ili neopravdanom diskriminacijom” u okviru primjene članka XIV. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS);

Demokratski nadzor obavještajnih službi

| 75. | ističe da, unatoč činjenici da bi se nadzor obavještajnih službi trebao temeljiti na demokratskoj legitimnosti (snažan pravni okvir, ex ante odobrenje i ex post provjera) i na odgovarajućoj tehničkoj sposobnosti i stručnosti, većini postojećih nadzornih tijela u EU-u i SAD-u nedostaje i jedno i drugo, a posebno tehničke sposobnosti; |
| --- | --- |

75.

ističe da, unatoč činjenici da bi se nadzor obavještajnih službi trebao temeljiti na demokratskoj legitimnosti (snažan pravni okvir, ex ante odobrenje i ex post provjera) i na odgovarajućoj tehničkoj sposobnosti i stručnosti, većini postojećih nadzornih tijela u EU-u i SAD-u nedostaje i jedno i drugo, a posebno tehničke sposobnosti;

| 76. | poziva, kao što je učinio i u slučaju Echelona, sve nacionalne parlamente koji to još nisu učinili da uspostave smisleni sustav nadzora obavještajnih aktivnosti koji će vršiti zastupnici u parlamentu ili stručna tijela s pravnim ovlastima za provedbu istrage; poziva nacionalne parlamente da osiguraju da takvi odbori/tijela za nadzor imaju dovoljno financijskih sredstava, tehničke stručnosti i pravnih sredstava, uključujući ovlast za provođenje terenskih posjeta, za učinkovitu kontrolu obavještajnih službi; |
| --- | --- |

76.

poziva, kao što je učinio i u slučaju Echelona, sve nacionalne parlamente koji to još nisu učinili da uspostave smisleni sustav nadzora obavještajnih aktivnosti koji će vršiti zastupnici u parlamentu ili stručna tijela s pravnim ovlastima za provedbu istrage; poziva nacionalne parlamente da osiguraju da takvi odbori/tijela za nadzor imaju dovoljno financijskih sredstava, tehničke stručnosti i pravnih sredstava, uključujući ovlast za provođenje terenskih posjeta, za učinkovitu kontrolu obavještajnih službi;

| 77. | poziva na osnivanje skupine zastupnika i stručnjaka koja će na transparentan način i u suradnji s nacionalnim parlamentima ispitati preporuke za bolji demokratski nadzor nad obavještajnim službama, uključujući parlamentarni, te veću suradnju u području nadzora u EU-u, posebice u pogledu njegove prekogranične dimenzije; smatra da bi skupina posebice trebala istražiti mogućnost uvođenja minimalnih europskih standarda ili smjernica za nadzor nad obavještajnim službama (ex ante i ex post) na temelju najboljih postojećih praksi i preporuka međunarodnih tijela (UN, Vijeće Europe), uključujući pitanje nadzornih tijela koje se smatra trećim strankama u skladu s „pravilom o trećoj stranci” ili načelom „kontrole pošiljatelja”, te o nadzoru nad obavještajnim službama iz stranih zemalja i njihovoj odgovornosti, o kriterijima povećane transparentnosti koji bi se nadovezali na opće načelo pristupa informacijama i takozvanim „načelima iz Tshwane” (43), kao i načelima o ograničenjima trajanja i opsega svakog nadzora kojim se osigurava njegova razmjernost i ograničenost na svrhu; |
| --- | --- |

77.

poziva na osnivanje skupine zastupnika i stručnjaka koja će na transparentan način i u suradnji s nacionalnim parlamentima ispitati preporuke za bolji demokratski nadzor nad obavještajnim službama, uključujući parlamentarni, te veću suradnju u području nadzora u EU-u, posebice u pogledu njegove prekogranične dimenzije; smatra da bi skupina posebice trebala istražiti mogućnost uvođenja minimalnih europskih standarda ili smjernica za nadzor nad obavještajnim službama (ex ante i ex post) na temelju najboljih postojećih praksi i preporuka međunarodnih tijela (UN, Vijeće Europe), uključujući pitanje nadzornih tijela koje se smatra trećim strankama u skladu s „pravilom o trećoj stranci” ili načelom „kontrole pošiljatelja”, te o nadzoru nad obavještajnim službama iz stranih zemalja i njihovoj odgovornosti, o kriterijima povećane transparentnosti koji bi se nadovezali na opće načelo pristupa informacijama i takozvanim „načelima iz Tshwane” (43), kao i načelima o ograničenjima trajanja i opsega svakog nadzora kojim se osigurava njegova razmjernost i ograničenost na svrhu;

| 78. | poziva tu skupinu da pripremi izvješće i pomogne u pripremama za konferenciju koju treba održati Parlament s nacionalnim nadzornim tijelima, bilo da su ona parlamentarna ili neovisna, do početka 2015.; |
| --- | --- |

78.

poziva tu skupinu da pripremi izvješće i pomogne u pripremama za konferenciju koju treba održati Parlament s nacionalnim nadzornim tijelima, bilo da su ona parlamentarna ili neovisna, do početka 2015.;

| 79. | poziva države članice da primjene najbolju praksu kako bi poboljšale pristup svojih nadzornih tijela informacijama o obavještajnim aktivnostima (uključujući povjerljive informacije i informacije iz drugih službi) i uspostavile ovlasti za provedbu posjeta na terenu, opsežan niz ovlasti ispitivanja, prikladne resurse i tehničku stručnost, strogu neovisnost o svojim vladama i obvezu izvješćivanja nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

79.

poziva države članice da primjene najbolju praksu kako bi poboljšale pristup svojih nadzornih tijela informacijama o obavještajnim aktivnostima (uključujući povjerljive informacije i informacije iz drugih službi) i uspostavile ovlasti za provedbu posjeta na terenu, opsežan niz ovlasti ispitivanja, prikladne resurse i tehničku stručnost, strogu neovisnost o svojim vladama i obvezu izvješćivanja nacionalnih parlamenata;

| 80. | poziva države članice da razviju suradnju među nadzornim tijelima, posebno u okviru Europske mreže nacionalnih tijela za reviziju obavještajnih službi (ENNIR); |
| --- | --- |

80.

poziva države članice da razviju suradnju među nadzornim tijelima, posebno u okviru Europske mreže nacionalnih tijela za reviziju obavještajnih službi (ENNIR);

| 81. | potiče Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Europske komisije da redovito izvještava nadležna tijela Parlamenta o aktivnostima Centra EU-a za obradu obavještajnih podataka (IntCen), koji je dio Europske službe za vanjsko djelovanje, uključujući o njegovom potpunom poštovanju temeljnih ljudskih prava i važećih pravila EU-a o privatnosti podataka, što će omogućiti poboljšani nadzor Parlamenta nad vanjskom dimenzijom politika EU-a; potiče Komisiju i Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da iznesu prijedloge pravne osnove za aktivnosti IntCen-a u slučaju planiranja bilo kakvih operacija ili budućih nadležnosti na području obavještajnog djelovanja ili samostalnih sredstava za prikupljanje podataka koji bi mogli imati utjecaja na strategiju unutarnje sigurnosti EU-a; |
| --- | --- |

81.

potiče Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Europske komisije da redovito izvještava nadležna tijela Parlamenta o aktivnostima Centra EU-a za obradu obavještajnih podataka (IntCen), koji je dio Europske službe za vanjsko djelovanje, uključujući o njegovom potpunom poštovanju temeljnih ljudskih prava i važećih pravila EU-a o privatnosti podataka, što će omogućiti poboljšani nadzor Parlamenta nad vanjskom dimenzijom politika EU-a; potiče Komisiju i Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da iznesu prijedloge pravne osnove za aktivnosti IntCen-a u slučaju planiranja bilo kakvih operacija ili budućih nadležnosti na području obavještajnog djelovanja ili samostalnih sredstava za prikupljanje podataka koji bi mogli imati utjecaja na strategiju unutarnje sigurnosti EU-a;

| 82. | poziva Komisiju da do prosinca 2014. predstavi prijedlog postupka za sigurnosnu provjeru svih dužnosnika u EU-u jer postojeći sustav koji se oslanja na sigurnosnu provjeru u državi članici državljanstva uključuje različite zahtjeve i trajanje postupaka u nacionalnim sustavima, što dovodi do različitog postupanja prema zastupnicima u parlamentu i njihovom osoblju, ovisno o državljanstvu; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisiju da do prosinca 2014. predstavi prijedlog postupka za sigurnosnu provjeru svih dužnosnika u EU-u jer postojeći sustav koji se oslanja na sigurnosnu provjeru u državi članici državljanstva uključuje različite zahtjeve i trajanje postupaka u nacionalnim sustavima, što dovodi do različitog postupanja prema zastupnicima u parlamentu i njihovom osoblju, ovisno o državljanstvu;

| 83. | podsjeća na odredbe međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta i Vijeća o slanju Parlamentu povjerljivih podataka Vijeća i o rukovanju Parlamenta tim podacima, a koji se odnose na predmete koji nisu iz područja zajedničke vanjske i sigurnosne politike i koji bi se trebali iskoristiti za poboljšanje nadzora na razini EU-a; |
| --- | --- |

83.

podsjeća na odredbe međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta i Vijeća o slanju Parlamentu povjerljivih podataka Vijeća i o rukovanju Parlamenta tim podacima, a koji se odnose na predmete koji nisu iz područja zajedničke vanjske i sigurnosne politike i koji bi se trebali iskoristiti za poboljšanje nadzora na razini EU-a;

Agencije EU-a

| 84. | poziva Zajedničko nadzorno tijelo Europola da provede, zajedno s nacionalnim tijelima za zaštitu podataka, zajedničku inspekciju prije kraja 2014. radi provjere jesu li nacionalna tijela zakonski prikupila informacije i osobne podatke koji se dijele s Europolom, posebno ako su informacije i podatke izvorno stekle obavještajne službe EU-a ili treće zemlje te postoje li odgovarajuće mjere za sprječavanje uporabe i daljnjeg širenja takvih informacija ili podataka; smatra da Europol ne bi trebao obrađivati bilo koje informacije ili podatke stečene kršenjem temeljnih prava koja bi bila zaštićena u skladu s Poveljom o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

84.

poziva Zajedničko nadzorno tijelo Europola da provede, zajedno s nacionalnim tijelima za zaštitu podataka, zajedničku inspekciju prije kraja 2014. radi provjere jesu li nacionalna tijela zakonski prikupila informacije i osobne podatke koji se dijele s Europolom, posebno ako su informacije i podatke izvorno stekle obavještajne službe EU-a ili treće zemlje te postoje li odgovarajuće mjere za sprječavanje uporabe i daljnjeg širenja takvih informacija ili podataka; smatra da Europol ne bi trebao obrađivati bilo koje informacije ili podatke stečene kršenjem temeljnih prava koja bi bila zaštićena u skladu s Poveljom o temeljnim pravima;

| 85. | poziva Europol da u skladu sa svojim mandatom zatraži od nadležnih tijela država članica da pokrenu kriminalističke istrage većih kibernetičkih napada i povreda IT sustava s mogućim prekograničnim učinkom; smatra da bi se Europolov mandat trebao proširiti kako bi mu se omogućilo da pokreće vlastite istrage na temelju sumnje u zlonamjerni napad na mrežu i informacijske sustave dvije ili više države članice ili tijela Unije (44); poziva Komisiju da preispita aktivnosti Europskog centra za kibernetički kriminal i da po potrebi iznese prijedlog o sveobuhvatnom okviru za jačanje njegovih nadležnosti; |
| --- | --- |

85.

poziva Europol da u skladu sa svojim mandatom zatraži od nadležnih tijela država članica da pokrenu kriminalističke istrage većih kibernetičkih napada i povreda IT sustava s mogućim prekograničnim učinkom; smatra da bi se Europolov mandat trebao proširiti kako bi mu se omogućilo da pokreće vlastite istrage na temelju sumnje u zlonamjerni napad na mrežu i informacijske sustave dvije ili više države članice ili tijela Unije (44); poziva Komisiju da preispita aktivnosti Europskog centra za kibernetički kriminal i da po potrebi iznese prijedlog o sveobuhvatnom okviru za jačanje njegovih nadležnosti;

Sloboda izražavanja

| 86. | izražava duboku zabrinutost zbog sve većih prijetnji slobodi medija i zastrašivanja novinara koje vrše državna tijela, posebno u vezi sa zaštitom povjerljivosti novinarskih izvora; ponavlja pozive iznesene u svojoj rezoluciji od 21. svibnja 2013. o Povelji EU-a: utvrđene norme za slobodu medija diljem EU-a”; |
| --- | --- |

86.

izražava duboku zabrinutost zbog sve većih prijetnji slobodi medija i zastrašivanja novinara koje vrše državna tijela, posebno u vezi sa zaštitom povjerljivosti novinarskih izvora; ponavlja pozive iznesene u svojoj rezoluciji od 21. svibnja 2013. o Povelji EU-a: utvrđene norme za slobodu medija diljem EU-a”;

| 87. | prima na znanje pritvaranje g. Mirande i oduzimanje materijala koje je imao kod sebe od strane britanskih vlasti u skladu sa 7. dijelom Zakona o terorizmu iz 2000. (te zahtjev upućen novinskom listu The Guardian da uništi ili preda sav materijal) i izražava zabrinutost da to predstavlja ozbiljno kršenje prava na slobodu izražavanja i medijsku slobodu, koje je priznato u članku 10. EKLJP-a i članku 11. Povelje EU-a, te da bi zakonodavstvo namijenjeno borbi protiv terorizma moglo biti u takvim slučajevima zloupotrijebljeno; |
| --- | --- |

87.

prima na znanje pritvaranje g. Mirande i oduzimanje materijala koje je imao kod sebe od strane britanskih vlasti u skladu sa 7. dijelom Zakona o terorizmu iz 2000. (te zahtjev upućen novinskom listu The Guardian da uništi ili preda sav materijal) i izražava zabrinutost da to predstavlja ozbiljno kršenje prava na slobodu izražavanja i medijsku slobodu, koje je priznato u članku 10. EKLJP-a i članku 11. Povelje EU-a, te da bi zakonodavstvo namijenjeno borbi protiv terorizma moglo biti u takvim slučajevima zloupotrijebljeno;

| 88. | skreće pozornost na nevolju zviždača i osoba koje ih podupiru, uključujući novinare koji prate njihova otkrića; poziva Komisiju da provede istragu o tome bi li budući zakonodavni prijedlog kojim se uspostavlja djelotvorni i sveobuhvatni program za zaštitu zviždača u EU-u, koji je Parlament već zatražio u svojoj rezoluciji od 23. listopada 2013., također trebao uključivati druga područja nadležnosti Unije, s posebnim naglaskom na složenost zviždačke prakse u području obavještajnih službi; poziva države članice da iscrpno ispitaju mogućnost da se zviždačima odobrava međunarodna zaštita od kaznenog progona; |
| --- | --- |

88.

skreće pozornost na nevolju zviždača i osoba koje ih podupiru, uključujući novinare koji prate njihova otkrića; poziva Komisiju da provede istragu o tome bi li budući zakonodavni prijedlog kojim se uspostavlja djelotvorni i sveobuhvatni program za zaštitu zviždača u EU-u, koji je Parlament već zatražio u svojoj rezoluciji od 23. listopada 2013., također trebao uključivati druga područja nadležnosti Unije, s posebnim naglaskom na složenost zviždačke prakse u području obavještajnih službi; poziva države članice da iscrpno ispitaju mogućnost da se zviždačima odobrava međunarodna zaštita od kaznenog progona;

| 89. | poziva države članice da osiguraju da njihovo zakonodavstvo, prije svega ono na području nacionalne sigurnosti, pruža sigurnu alternativu tišini za otkrivanje i prijavu prijestupa, uključujući korupciju, kaznena djela, kršenja pravne obveze, pogrešnih presuda i zlouporabu ovlasti, što je također u skladu s odredbama različitih međunarodnih (UN i Vijeće Europe) instrumenata za suzbijanje korupcije, načelima iz Rezolucije br. 1729 (2010) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE), načelima iz Tshwane itd.; |
| --- | --- |

89.

poziva države članice da osiguraju da njihovo zakonodavstvo, prije svega ono na području nacionalne sigurnosti, pruža sigurnu alternativu tišini za otkrivanje i prijavu prijestupa, uključujući korupciju, kaznena djela, kršenja pravne obveze, pogrešnih presuda i zlouporabu ovlasti, što je također u skladu s odredbama različitih međunarodnih (UN i Vijeće Europe) instrumenata za suzbijanje korupcije, načelima iz Rezolucije br. 1729 (2010) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE), načelima iz Tshwane itd.;

IT sigurnost u EU-u

| 90. | ističe da su nedavni događaji jasno pokazali veliku ranjivost EU-a, posebno institucija EU-a, nacionalnih vlada i parlamenata, velikih europskih poduzeća, europskih IT infrastruktura i mreža, na sofisticirane napade uz pomoć složenog softvera i štetnih programa; napominje da takvi napadi zahtijevaju financijske i ljudske resurse kojima vjerojatno raspolažu državna tijela koja rade za strane vlade; u tom kontekstu spominje slučaj hakiranja ili prisluškivanja telekomunikacijskog poduzeća Belgacom kao zabrinjavajući primjer napada na IT sposobnost EU-a; ističe da se povećanjem IT kapaciteta i sigurnosti EU-a također smanjuje ranjivost EU-a na ozbiljne računalne napade za koje su odgovorne velike zločinačke organizacije ili terorističke skupine; |
| --- | --- |

90.

ističe da su nedavni događaji jasno pokazali veliku ranjivost EU-a, posebno institucija EU-a, nacionalnih vlada i parlamenata, velikih europskih poduzeća, europskih IT infrastruktura i mreža, na sofisticirane napade uz pomoć složenog softvera i štetnih programa; napominje da takvi napadi zahtijevaju financijske i ljudske resurse kojima vjerojatno raspolažu državna tijela koja rade za strane vlade; u tom kontekstu spominje slučaj hakiranja ili prisluškivanja telekomunikacijskog poduzeća Belgacom kao zabrinjavajući primjer napada na IT sposobnost EU-a; ističe da se povećanjem IT kapaciteta i sigurnosti EU-a također smanjuje ranjivost EU-a na ozbiljne računalne napade za koje su odgovorne velike zločinačke organizacije ili terorističke skupine;

| 91. | smatra da se otkrića o masovnom nadzoru koja su pokrenula ovu krizu mogu iskoristiti kao prilika za Europu da preuzme inicijativu i izgradi, kao prioritetnu stratešku mjeru, snažnu i neovisnu IT sposobnost; ističe da bi se radi pridobivanja povjerenja takva europska informatička sposobnost morala temeljiti na otvorenim standardima i softveru, i po mogućnosti, hardveru otvorenog izvora, pri čemu cjelokupni opskrbni lanac od dizajna procesora do aplikacijskog sloja postaje transparentan i podložan pregledu; ističe da je radi ponovnog stjecanja konkurentnosti u strateškom sektoru informatičkih usluga potreban „digitalni novi deal”, koji uključuje zajedničke i sveobuhvatne napore institucija EU-a, država članica, istraživačkih institucija, industrije i civilnog društva; poziva Komisiju i države članice da koriste javnu nabavu kao sredstvo za podržavanje razvoja sposobnosti u EU-u na način da standarde sigurnosti i privatnosti u EU-u učini ključnim uvjetom u postupcima javne nabave informatičkih proizvoda i usluga; potiče stoga Komisiju da preispita sadašnje prakse javne nabave u pogledu obrade podataka kako bi se razmislilo o tome da se postupci nadmetanja ograniče na certificirana poduzeća i po mogućnosti na poduzeća iz EU-a ako su u pitanju sigurnosni ili drugi ključni interesi; |
| --- | --- |

91.

smatra da se otkrića o masovnom nadzoru koja su pokrenula ovu krizu mogu iskoristiti kao prilika za Europu da preuzme inicijativu i izgradi, kao prioritetnu stratešku mjeru, snažnu i neovisnu IT sposobnost; ističe da bi se radi pridobivanja povjerenja takva europska informatička sposobnost morala temeljiti na otvorenim standardima i softveru, i po mogućnosti, hardveru otvorenog izvora, pri čemu cjelokupni opskrbni lanac od dizajna procesora do aplikacijskog sloja postaje transparentan i podložan pregledu; ističe da je radi ponovnog stjecanja konkurentnosti u strateškom sektoru informatičkih usluga potreban „digitalni novi deal”, koji uključuje zajedničke i sveobuhvatne napore institucija EU-a, država članica, istraživačkih institucija, industrije i civilnog društva; poziva Komisiju i države članice da koriste javnu nabavu kao sredstvo za podržavanje razvoja sposobnosti u EU-u na način da standarde sigurnosti i privatnosti u EU-u učini ključnim uvjetom u postupcima javne nabave informatičkih proizvoda i usluga; potiče stoga Komisiju da preispita sadašnje prakse javne nabave u pogledu obrade podataka kako bi se razmislilo o tome da se postupci nadmetanja ograniče na certificirana poduzeća i po mogućnosti na poduzeća iz EU-a ako su u pitanju sigurnosni ili drugi ključni interesi;

| 92. | snažno osuđuje činjenicu da su strane obavještajne službe nastojale smanjiti informatičku sigurnost i postaviti stražnja vrata u velikom broju IT sustava; traži Komisiju da predstavi nacrt zakonodavstva o zabrani korištenja stražnjim vratima od strane policijskih službi; stoga preporučuje korištenje softvera otvorenog izvora u svim okruženjima u kojima informatička sigurnost predstavlja problem; |
| --- | --- |

92.

snažno osuđuje činjenicu da su strane obavještajne službe nastojale smanjiti informatičku sigurnost i postaviti stražnja vrata u velikom broju IT sustava; traži Komisiju da predstavi nacrt zakonodavstva o zabrani korištenja stražnjim vratima od strane policijskih službi; stoga preporučuje korištenje softvera otvorenog izvora u svim okruženjima u kojima informatička sigurnost predstavlja problem;

| 93. | poziva sve države članice, Komisiju, Vijeće i Europsko vijeće da pruže najveću potporu, uključujući financijskim sredstvima za istraživanje i razvoj, razvoju europske inovativne i tehnološke sposobnosti na području IT alata, poduzeća i pružatelja (hardvera, softvera, usluga i mreža), uključujući u svrhe internetske sigurnosti kao i sposobnosti šifriranja i kriptografije; poziva sve nadležne institucije i države članice EU-a na ulaganja u lokalne i nezavisne tehnologije EU-a i da masovno razvijaju i povećavaju mogućnosti otkrivanja; |
| --- | --- |

93.

poziva sve države članice, Komisiju, Vijeće i Europsko vijeće da pruže najveću potporu, uključujući financijskim sredstvima za istraživanje i razvoj, razvoju europske inovativne i tehnološke sposobnosti na području IT alata, poduzeća i pružatelja (hardvera, softvera, usluga i mreža), uključujući u svrhe internetske sigurnosti kao i sposobnosti šifriranja i kriptografije; poziva sve nadležne institucije i države članice EU-a na ulaganja u lokalne i nezavisne tehnologije EU-a i da masovno razvijaju i povećavaju mogućnosti otkrivanja;

| 94. | poziva Komisiju, normizacijska tijela i ENISA-u da do prosinca 2014. razviju minimalne sigurnosne standarde i standarde privatnosti te smjernice za IT sustave, mreže i usluge, uključujući usluge računarstva u oblaku, u cilju bolje zaštite osobnih podataka građana EU-a i integriteta svih IT sustava; vjeruje da bi takvi standardi mogli postati mjerilo za nove globalne standarde i da bi se trebali utvrditi u okviru otvorenog i demokratskog procesa, umjesto da njihovo utvrđivanje predvodi jedna zemlja, tijelo ili multinacionalna kompanija; smatra da, iako je potrebno uzeti u obzir legitimne policijske i obavještajne aktivnosti kao pomoć u borbi protiv terorizma, one ne bi trebale dovesti do narušavanja pouzdanosti svih IT sustava; izražava potporu najnovijim odlukama Radne skupine za internetski inženjering (IETF) o uključivanju vlada u izradi modela prijetnji internetskoj sigurnosti; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisiju, normizacijska tijela i ENISA-u da do prosinca 2014. razviju minimalne sigurnosne standarde i standarde privatnosti te smjernice za IT sustave, mreže i usluge, uključujući usluge računarstva u oblaku, u cilju bolje zaštite osobnih podataka građana EU-a i integriteta svih IT sustava; vjeruje da bi takvi standardi mogli postati mjerilo za nove globalne standarde i da bi se trebali utvrditi u okviru otvorenog i demokratskog procesa, umjesto da njihovo utvrđivanje predvodi jedna zemlja, tijelo ili multinacionalna kompanija; smatra da, iako je potrebno uzeti u obzir legitimne policijske i obavještajne aktivnosti kao pomoć u borbi protiv terorizma, one ne bi trebale dovesti do narušavanja pouzdanosti svih IT sustava; izražava potporu najnovijim odlukama Radne skupine za internetski inženjering (IETF) o uključivanju vlada u izradi modela prijetnji internetskoj sigurnosti;

| 95. | ističe da su EU i nacionalni regulatori za telekomunikacije, a u određenim slučajevima i telekomunikacijska poduzeća, jasno zanemarili IT sigurnost svojih korisnika i klijenata; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi svoje postojeće ovlasti u okviru Direktive o e-privatnosti i Okvirne direktive o telekomunikacijama za jačanje zaštite povjerljivosti komunikacija donošenjem mjera kojima će se osigurati usklađenost terminalne opreme s pravom korisnika na kontrolu i zaštitu njihovih osobnih podataka i da osigura visok stupanj sigurnosti telekomunikacijskih mreža i usluga, uključujući zahtijevanjem vrhunskog šifriranja komunikacija s kraja na kraj; |
| --- | --- |

95.

ističe da su EU i nacionalni regulatori za telekomunikacije, a u određenim slučajevima i telekomunikacijska poduzeća, jasno zanemarili IT sigurnost svojih korisnika i klijenata; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi svoje postojeće ovlasti u okviru Direktive o e-privatnosti i Okvirne direktive o telekomunikacijama za jačanje zaštite povjerljivosti komunikacija donošenjem mjera kojima će se osigurati usklađenost terminalne opreme s pravom korisnika na kontrolu i zaštitu njihovih osobnih podataka i da osigura visok stupanj sigurnosti telekomunikacijskih mreža i usluga, uključujući zahtijevanjem vrhunskog šifriranja komunikacija s kraja na kraj;

| 96. | podržava kibernetičku strategiju EU-a, ali smatra da njome nisu obuhvaćene sve moguće prijetnje i da ju je potrebno proširiti na zlonamjerno djelovanje država; ističe potrebu za većom IT sigurnosti i otpornosti IT sustava; |
| --- | --- |

96.

podržava kibernetičku strategiju EU-a, ali smatra da njome nisu obuhvaćene sve moguće prijetnje i da ju je potrebno proširiti na zlonamjerno djelovanje država; ističe potrebu za većom IT sigurnosti i otpornosti IT sustava;

| 97. | poziva Komisiju da najkasnije do siječnja 2015. predstavi Akcijski plan za razvoj veće neovisnosti IT sustava EU-a, uključujući dosljedniji pristup jačanju europskih tehnoloških sposobnosti u području IT-a (uključujući IT sustave, opremu, usluge, računarstvo u oblaku, šifriranje i anonimizaciju) i zaštiti ključne IT infrastrukture (uključujući uvjete vlasništva i ranjivost); |
| --- | --- |

97.

poziva Komisiju da najkasnije do siječnja 2015. predstavi Akcijski plan za razvoj veće neovisnosti IT sustava EU-a, uključujući dosljedniji pristup jačanju europskih tehnoloških sposobnosti u području IT-a (uključujući IT sustave, opremu, usluge, računarstvo u oblaku, šifriranje i anonimizaciju) i zaštiti ključne IT infrastrukture (uključujući uvjete vlasništva i ranjivost);

| 98. | poziva Komisiju da u okviru sljedećeg radnog programa za Obzor 2020. usmjeri više resursa na jačanje europskog istraživanja, razvoja, inovacija i osposobljavanja u području informacijskih tehnologija, posebno tehnologija i infrastruktura za jačanje privatnosti, kriptologije, sigurnog računarstva, najboljih sigurnosnih rješenja otvorenog izvora i drugih usluga informacijskog društva, te da također promiče unutarnje tržište za europski softver i hardver te šifrirane načine komunikacije i komunikacijske infrastrukture, uključujući razvojem sveobuhvatne industrijske strategije EU-a za IT industriju; smatra da mala i srednja poduzeća imaju posebnu ulogu u istraživanju; naglašava da se financijska sredstva EU-a ne bi smjela dodjeljivati projektima čiji je jedini cilj razvoj alata za nezakonit upad u IT sustave; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisiju da u okviru sljedećeg radnog programa za Obzor 2020. usmjeri više resursa na jačanje europskog istraživanja, razvoja, inovacija i osposobljavanja u području informacijskih tehnologija, posebno tehnologija i infrastruktura za jačanje privatnosti, kriptologije, sigurnog računarstva, najboljih sigurnosnih rješenja otvorenog izvora i drugih usluga informacijskog društva, te da također promiče unutarnje tržište za europski softver i hardver te šifrirane načine komunikacije i komunikacijske infrastrukture, uključujući razvojem sveobuhvatne industrijske strategije EU-a za IT industriju; smatra da mala i srednja poduzeća imaju posebnu ulogu u istraživanju; naglašava da se financijska sredstva EU-a ne bi smjela dodjeljivati projektima čiji je jedini cilj razvoj alata za nezakonit upad u IT sustave;

| 99. | traži od Komisije da napravi pregled postojećih odgovornosti i da najkasnije do prosinca 2014. preispita potrebu za širim mandatom, boljom koordinacijom i/ili dodatnim resursima i tehničkim sposobnostima za ENISA-u, Europolov centar za kibernetički kriminal i druge specijalizirane centre Unije, CERT-EU i EDPS kako bi im se omogućilo da imaju ključnu ulogu u zaštiti europskih komunikacijskih sustava, da budu učinkovitiji u prevenciji i istrazi većih povreda IT sustava u EU-u i provedbi (ili pomoći državama članicama i tijelima EU-a u provedbi) tehničkih istraga na terenu u vezi s velikim povredama IT-a; posebno poziva Komisiju da razmisli o jačanju uloge ENISA-a u obrani unutarnjih sustava institucija EU-a i o uspostavi tima za hitne računalne intervencije (CERT) za EU i njegove države članice u okviru njezine strukture; |
| --- | --- |

99.

traži od Komisije da napravi pregled postojećih odgovornosti i da najkasnije do prosinca 2014. preispita potrebu za širim mandatom, boljom koordinacijom i/ili dodatnim resursima i tehničkim sposobnostima za ENISA-u, Europolov centar za kibernetički kriminal i druge specijalizirane centre Unije, CERT-EU i EDPS kako bi im se omogućilo da imaju ključnu ulogu u zaštiti europskih komunikacijskih sustava, da budu učinkovitiji u prevenciji i istrazi većih povreda IT sustava u EU-u i provedbi (ili pomoći državama članicama i tijelima EU-a u provedbi) tehničkih istraga na terenu u vezi s velikim povredama IT-a; posebno poziva Komisiju da razmisli o jačanju uloge ENISA-a u obrani unutarnjih sustava institucija EU-a i o uspostavi tima za hitne računalne intervencije (CERT) za EU i njegove države članice u okviru njezine strukture;

| 100. | traži od Komisije da procijeni potrebu za Akademijom EU-a za IT koja okuplja najbolje europske i međunarodne neovisne stručnjake u svim povezanim područjima i čija bi zadaća bila pružiti svim mjerodavnim institucijama i tijelima EU-a znanstvene savjete o informacijskim tehnologijama, uključujući sigurnosne strategije; |
| --- | --- |

100.

traži od Komisije da procijeni potrebu za Akademijom EU-a za IT koja okuplja najbolje europske i međunarodne neovisne stručnjake u svim povezanim područjima i čija bi zadaća bila pružiti svim mjerodavnim institucijama i tijelima EU-a znanstvene savjete o informacijskim tehnologijama, uključujući sigurnosne strategije;

| 101. | poziva nadležne službe Tajništva Europskog parlamenta da na odgovornost predsjednika EP-a provedu, najkasnije do lipnja 2015., uz srednjoročno izvješće do prosinca 2014., detaljnu reviziju i ocjenjivanje sigurnosne pouzdanosti IT sustava Europskog parlamenta s naglaskom na: proračunska sredstva, osoblje, tehničke sposobnosti, internu organizaciju i sve mjerodavne elemente, u cilju ostvarivanja visokog stupnja sigurnosti IT sustava Parlamenta; vjeruje da bi se takvom ocjenom trebale osigurati informacije, analiza i preporuke barem o:






  — | potrebi za redovnim, strogim, neovisnim sigurnosnim revizijama i testovima mogućnosti prodora, uz pomoć vanjskih stručnjaka osiguravajući transparentnost i jamstvo za njihove kvalifikacije u odnosu na treće zemlje kao i bilo koji oblik interesa; |
| --- | --- | --- |

101.

poziva nadležne službe Tajništva Europskog parlamenta da na odgovornost predsjednika EP-a provedu, najkasnije do lipnja 2015., uz srednjoročno izvješće do prosinca 2014., detaljnu reviziju i ocjenjivanje sigurnosne pouzdanosti IT sustava Europskog parlamenta s naglaskom na: proračunska sredstva, osoblje, tehničke sposobnosti, internu organizaciju i sve mjerodavne elemente, u cilju ostvarivanja visokog stupnja sigurnosti IT sustava Parlamenta; vjeruje da bi se takvom ocjenom trebale osigurati informacije, analiza i preporuke barem o:

—

potrebi za redovnim, strogim, neovisnim sigurnosnim revizijama i testovima mogućnosti prodora, uz pomoć vanjskih stručnjaka osiguravajući transparentnost i jamstvo za njihove kvalifikacije u odnosu na treće zemlje kao i bilo koji oblik interesa;

| — | uključivanju posebnih zahtjeva za IT sigurnost/privatnost koji se temelje na najboljim praksama u postupke javne nabave za nove IT sustave, uključujući mogućnost zahtjeva za softver otvorenog izvora kao uvjet za kupnju ili zahtjeva da pouzdana europska poduzeća sudjeluju u javnoj nabavi ako je riječ o osjetljivom području povezanom sa sigurnošću; |
| --- | --- |

—

uključivanju posebnih zahtjeva za IT sigurnost/privatnost koji se temelje na najboljim praksama u postupke javne nabave za nove IT sustave, uključujući mogućnost zahtjeva za softver otvorenog izvora kao uvjet za kupnju ili zahtjeva da pouzdana europska poduzeća sudjeluju u javnoj nabavi ako je riječ o osjetljivom području povezanom sa sigurnošću;

| — | popisu poduzeća koja imaju ugovor s Parlamentom u području IT-a i telekomunikacija, uzimajući u obzir informacije koje su otkrivene o njihovoj suradnji s obavještajnim agencijama (poput otkrića o ugovorima Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a s poduzećem kao što je RSA, čije proizvode Parlament koristi za navodnu zaštitu daljinskog pristupa podataka od strane zastupnika i osoblja), uključujući i izvedivost toga da te iste usluge pružaju druga, po mogućnosti europska, poduzeća; |
| --- | --- |

—

popisu poduzeća koja imaju ugovor s Parlamentom u području IT-a i telekomunikacija, uzimajući u obzir informacije koje su otkrivene o njihovoj suradnji s obavještajnim agencijama (poput otkrića o ugovorima Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a s poduzećem kao što je RSA, čije proizvode Parlament koristi za navodnu zaštitu daljinskog pristupa podataka od strane zastupnika i osoblja), uključujući i izvedivost toga da te iste usluge pružaju druga, po mogućnosti europska, poduzeća;

| — | pouzdanosti i otpornosti softvera, osobito gotovih komercijalnih softvera, koji koriste institucije EU-a u svojim IT sustavima na prodor i pristup pravosudnih i obavještajnih tijela EU-a ili treće zemlje, uzimajući u obzir odgovarajuće međunarodne standarde, načela upravljanja sigurnosnim rizicima zasnovana na najboljim praksama i pridržavanje normi EU-a za sigurnost mreže i podataka u vezi s povredama sigurnosti; |
| --- | --- |

—

pouzdanosti i otpornosti softvera, osobito gotovih komercijalnih softvera, koji koriste institucije EU-a u svojim IT sustavima na prodor i pristup pravosudnih i obavještajnih tijela EU-a ili treće zemlje, uzimajući u obzir odgovarajuće međunarodne standarde, načela upravljanja sigurnosnim rizicima zasnovana na najboljim praksama i pridržavanje normi EU-a za sigurnost mreže i podataka u vezi s povredama sigurnosti;

| — | uporabi više sustava otvorenog izvora; |
| --- | --- |

—

uporabi više sustava otvorenog izvora;

| — | koracima i mjerama koje treba poduzeti kako bi se riješilo pitanje sve veće uporabe mobilnih alata (pametnih telefona, tableta, za osobne ili poslovne potrebe) i njihovog utjecaja na informatičku sigurnost sustava; |
| --- | --- |

—

koracima i mjerama koje treba poduzeti kako bi se riješilo pitanje sve veće uporabe mobilnih alata (pametnih telefona, tableta, za osobne ili poslovne potrebe) i njihovog utjecaja na informatičku sigurnost sustava;

| — | sigurnost komunikacija između različitih radnih mjesta Parlamenta i IT sustava koje koristi Parlament; |
| --- | --- |

—

sigurnost komunikacija između različitih radnih mjesta Parlamenta i IT sustava koje koristi Parlament;

| — | uporabi i pronalaženju poslužitelja i IT centara za IT sustave Parlamenta i utjecaju na sigurnost i integritet sustava; |
| --- | --- |

—

uporabi i pronalaženju poslužitelja i IT centara za IT sustave Parlamenta i utjecaju na sigurnost i integritet sustava;

| — | provedbu u stvarnosti postojećih pravila o povredama sigurnosti i brzom obavještavanja nadležnih tijela od strane pružatelja javno dostupnih komunikacijskih mreža; |
| --- | --- |

—

provedbu u stvarnosti postojećih pravila o povredama sigurnosti i brzom obavještavanja nadležnih tijela od strane pružatelja javno dostupnih komunikacijskih mreža;

| — | uporabi računarstva i pohrane u oblaku u Parlamentu, uključujući o vrsti podataka koji se pohranjuju u oblaku, načinima zaštite tih podataka i lokaciji servera tog oblaka, pojašnjavajući primjenjivi pravni režim za zaštitu podataka i obavještajne službe te ocjenjujući mogućnosti da se koriste samo serveri u oblaku koji se nalaze na teritoriju EU-a; |
| --- | --- |

—

uporabi računarstva i pohrane u oblaku u Parlamentu, uključujući o vrsti podataka koji se pohranjuju u oblaku, načinima zaštite tih podataka i lokaciji servera tog oblaka, pojašnjavajući primjenjivi pravni režim za zaštitu podataka i obavještajne službe te ocjenjujući mogućnosti da se koriste samo serveri u oblaku koji se nalaze na teritoriju EU-a;

| — | planu koji omogućuje uporabu kriptografskih tehnologija, posebno šifriranja s kraja na kraj za sve IT i komunikacijske usluge kao što su računarstvo u oblaku, e-pošta, instant poruke i telefonija; |
| --- | --- |

—

planu koji omogućuje uporabu kriptografskih tehnologija, posebno šifriranja s kraja na kraj za sve IT i komunikacijske usluge kao što su računarstvo u oblaku, e-pošta, instant poruke i telefonija;

| — | uporabi elektroničkih potpisa u e-pošti; |
| --- | --- |

—

uporabi elektroničkih potpisa u e-pošti;

| — | planu uporabe standarda šifriranja za e-poštu kao što je zaštita privatnosti GNU-a, koji bi istovremeno dopustio korištenje digitalnih potpisa; |
| --- | --- |

—

planu uporabe standarda šifriranja za e-poštu kao što je zaštita privatnosti GNU-a, koji bi istovremeno dopustio korištenje digitalnih potpisa;

| — | mogućnosti uspostavljanja sigurne usluge slanja instant poruka u Parlamentu koja omogućuje sigurnu komunikaciju, dok se na poslužitelju prikazuje samo šifrirani sadržaj; |
| --- | --- |

—

mogućnosti uspostavljanja sigurne usluge slanja instant poruka u Parlamentu koja omogućuje sigurnu komunikaciju, dok se na poslužitelju prikazuje samo šifrirani sadržaj;

| 102. | poziva sve institucije i agencije EU-a da u suradnji s ENISA-om, Europolom i CERT-ovima do lipnja 2015. provedu slične postupke, posebno Europsko vijeće, Vijeće, Europsku službu za vanjsko djelovanje (uključujući delegacije EU-a), Komisiju, Sud EU-a i Europsku središnju banku te da do prosinca 2014. podnesu srednjoročno izvješće; poziva države članice da provedu slične ocjene; |
| --- | --- |

102.

poziva sve institucije i agencije EU-a da u suradnji s ENISA-om, Europolom i CERT-ovima do lipnja 2015. provedu slične postupke, posebno Europsko vijeće, Vijeće, Europsku službu za vanjsko djelovanje (uključujući delegacije EU-a), Komisiju, Sud EU-a i Europsku središnju banku te da do prosinca 2014. podnesu srednjoročno izvješće; poziva države članice da provedu slične ocjene;

| 103. | naglašava da bi se, u odnosu na vanjsko djelovanje EU-a, trebale provesti ocjene povezanih proračunskih potreba i odmah poduzeti prve mjere u slučaju Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS) te da je potrebno osigurati odgovarajuća sredstva u okviru nacrta proračuna za 2015.; |
| --- | --- |

103.

naglašava da bi se, u odnosu na vanjsko djelovanje EU-a, trebale provesti ocjene povezanih proračunskih potreba i odmah poduzeti prve mjere u slučaju Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS) te da je potrebno osigurati odgovarajuća sredstva u okviru nacrta proračuna za 2015.;

| 104. | smatra da bi se trebali razvijati veliki IT sustavi koji se koriste u području slobode, sigurnosti i pravde, kao što je Schengenski informacijski sustav II, Vizni informacijski sustav, Eurodac i mogući budući sustavi kao što je EU-ESTA, i da bi se njima trebalo upravljati na način kojim će se osigurati da ne dolazi do kompromitiranja podataka kao rezultat zahtjeva vlasti trećih zemalja; traži od eu-LISA-e da izvješćuje Parlament o pouzdanosti uspostavljenih sustava do kraja 2014.; |
| --- | --- |

104.

smatra da bi se trebali razvijati veliki IT sustavi koji se koriste u području slobode, sigurnosti i pravde, kao što je Schengenski informacijski sustav II, Vizni informacijski sustav, Eurodac i mogući budući sustavi kao što je EU-ESTA, i da bi se njima trebalo upravljati na način kojim će se osigurati da ne dolazi do kompromitiranja podataka kao rezultat zahtjeva vlasti trećih zemalja; traži od eu-LISA-e da izvješćuje Parlament o pouzdanosti uspostavljenih sustava do kraja 2014.;

| 105. | poziva Komisiju i EEAS da djeluju na međunarodnoj razini, posebno u okviru UN-a, i u suradnji sa zainteresiranim partnerima provode strategiju EU-a za demokratsko upravljanje internetom radi sprječavanja neželjenog utjecaja bilo koje osobe, poduzeća ili zemlje na aktivnosti ICANN-a i IANA-e osiguravanjem odgovarajuće zastupljenosti svih zainteresiranih strana u tim tijelima, istovremeno izbjegavajući omogućavanje državnog nadzora ili cenzure ili balkanizacije i fragmentacije interneta; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisiju i EEAS da djeluju na međunarodnoj razini, posebno u okviru UN-a, i u suradnji sa zainteresiranim partnerima provode strategiju EU-a za demokratsko upravljanje internetom radi sprječavanja neželjenog utjecaja bilo koje osobe, poduzeća ili zemlje na aktivnosti ICANN-a i IANA-e osiguravanjem odgovarajuće zastupljenosti svih zainteresiranih strana u tim tijelima, istovremeno izbjegavajući omogućavanje državnog nadzora ili cenzure ili balkanizacije i fragmentacije interneta;

| 106. | poziva EU da preuzme vodstvo u preoblikovanju arhitekture interneta i upravljanju internetom suočavajući se s rizicima povezanim s protokom podataka i pohranom, u cilju veće minimizacije podataka i transparentnosti te manje centralizirane masovne pohrane sirovih podataka, kao i potpunog šifriranja s kraja na kraj za cijeli internetski promet tako da se izbjegnu trenutačni rizici koje podrazumijeva nepotrebno preusmjeravanje prometa kroz državna područja zemalja koje ne ispunjavaju osnovne standarde o temeljnim pravima, zaštiti podataka i privatnosti; |
| --- | --- |

106.

poziva EU da preuzme vodstvo u preoblikovanju arhitekture interneta i upravljanju internetom suočavajući se s rizicima povezanim s protokom podataka i pohranom, u cilju veće minimizacije podataka i transparentnosti te manje centralizirane masovne pohrane sirovih podataka, kao i potpunog šifriranja s kraja na kraj za cijeli internetski promet tako da se izbjegnu trenutačni rizici koje podrazumijeva nepotrebno preusmjeravanje prometa kroz državna područja zemalja koje ne ispunjavaju osnovne standarde o temeljnim pravima, zaštiti podataka i privatnosti;

| 107. | poziva na promicanje:






  — | internetskih tražilica i društvenih mreža EU-a kao važan korak na putu prema neovisnosti IT-a u EU-u; |
| --- | --- | --- |

107.

poziva na promicanje:

—

internetskih tražilica i društvenih mreža EU-a kao važan korak na putu prema neovisnosti IT-a u EU-u;

| — | europskih pružatelja IT usluga; |
| --- | --- |

—

europskih pružatelja IT usluga;

| — | općenitog šifriranja komunikacije, uključujući komunikaciju putem elektroničke pošte i sms-ova; |
| --- | --- |

—

općenitog šifriranja komunikacije, uključujući komunikaciju putem elektroničke pošte i sms-ova;

| — | ključnih elemenata europskog IT-ja, primjerice rješenja za operacijske sustave klijent-server, korištenje standarda otvorenog izvora, razvoj europskih elemenata za povezivanje mreža, npr. usmjerivača (engl. router); |
| --- | --- |

—

ključnih elemenata europskog IT-ja, primjerice rješenja za operacijske sustave klijent-server, korištenje standarda otvorenog izvora, razvoj europskih elemenata za povezivanje mreža, npr. usmjerivača (engl. router);

| 108. | poziva Komisiju da predstavi pravni prijedlog za sustav EU-a za usmjeravanje, uključujući obradu evidencije podataka o pozivima (CDR), na razini Europske unije koji će biti podstruktura postojećeg interneta i neće izlaziti izvan granica EU-a; napominje da bi podatke za usmjeravanje i CDR-ove trebalo obrađivati u skladu s pravnim okvirom EU-a; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisiju da predstavi pravni prijedlog za sustav EU-a za usmjeravanje, uključujući obradu evidencije podataka o pozivima (CDR), na razini Europske unije koji će biti podstruktura postojećeg interneta i neće izlaziti izvan granica EU-a; napominje da bi podatke za usmjeravanje i CDR-ove trebalo obrađivati u skladu s pravnim okvirom EU-a;

| 109. | poziva države članice da, u suradnji s ENISA-om, Europolovim centrom za kibernetički kriminal, CERT-ovima i nacionalnim tijelima za zaštitu podataka i jedinicama za borbu protiv kibernetičkog kriminala, razvijaju kulturu sigurnosti i pokrenu kampanje obrazovanja i podizanja svijesti kako bi se građanima omogućilo da donose informirane odluke o tome koje će osobne podatke stavljati na internet i kako će ih bolje zaštititi, uključujući uz pomoć šifriranja i sigurnog računarstva u oblaku, uz potpuno iskorištavanje platforme s informacijama od javnog interesa predviđene u Direktivi o univerzalnoj usluzi; |
| --- | --- |

109.

poziva države članice da, u suradnji s ENISA-om, Europolovim centrom za kibernetički kriminal, CERT-ovima i nacionalnim tijelima za zaštitu podataka i jedinicama za borbu protiv kibernetičkog kriminala, razvijaju kulturu sigurnosti i pokrenu kampanje obrazovanja i podizanja svijesti kako bi se građanima omogućilo da donose informirane odluke o tome koje će osobne podatke stavljati na internet i kako će ih bolje zaštititi, uključujući uz pomoć šifriranja i sigurnog računarstva u oblaku, uz potpuno iskorištavanje platforme s informacijama od javnog interesa predviđene u Direktivi o univerzalnoj usluzi;

| 110. | poziva Komisiju da do prosinca 2014. predstavi nacrt zakona o poticanju proizvođača softvera i hardvera da uvedu bolje značajke tehničke i integrirane sigurnosti i privatnosti u svoje proizvode uvođenjem kažnjavanja za nedozvoljeno i nerazmjerno prikupljanje masovnih osobnih podataka i pravne odgovornosti proizvođača za nepopravljanje poznatih ranjivosti, neispravnih ili nesigurnih proizvoda ili postavljanje tajnih stražnjih prolaza koja omogućuju neovlašteni pristup podacima i njihovu obradu; s time u vezi poziva Komisiju da ocijeni mogućnost uspostave programa za certificiranje ili validaciju IT hardvera, uključujući postupke ispitivanja na razini EU-a radi osiguravanja integriteta i sigurnosti proizvoda; |
| --- | --- |

110.

poziva Komisiju da do prosinca 2014. predstavi nacrt zakona o poticanju proizvođača softvera i hardvera da uvedu bolje značajke tehničke i integrirane sigurnosti i privatnosti u svoje proizvode uvođenjem kažnjavanja za nedozvoljeno i nerazmjerno prikupljanje masovnih osobnih podataka i pravne odgovornosti proizvođača za nepopravljanje poznatih ranjivosti, neispravnih ili nesigurnih proizvoda ili postavljanje tajnih stražnjih prolaza koja omogućuju neovlašteni pristup podacima i njihovu obradu; s time u vezi poziva Komisiju da ocijeni mogućnost uspostave programa za certificiranje ili validaciju IT hardvera, uključujući postupke ispitivanja na razini EU-a radi osiguravanja integriteta i sigurnosti proizvoda;

Ponovna izgradnja povjerenja

| 111. | vjeruje da je istraga pokazala ne samo da je potrebna zakonodavna promjena, nego da SAD mora obnoviti povjerenje svojih partnera jer su u protivnom ugrožene aktivnosti američkih obavještajnih službi; |
| --- | --- |

111.

vjeruje da je istraga pokazala ne samo da je potrebna zakonodavna promjena, nego da SAD mora obnoviti povjerenje svojih partnera jer su u protivnom ugrožene aktivnosti američkih obavještajnih službi;

| 112. | ističe da se nastala kriza nepovjerenja proširuje na:






  — | duh suradnje unutar EU-a jer neke nacionalne obavještajne aktivnosti mogu ugroziti ostvarivanje ciljeva Unije; |
| --- | --- | --- |

112.

ističe da se nastala kriza nepovjerenja proširuje na:

—

duh suradnje unutar EU-a jer neke nacionalne obavještajne aktivnosti mogu ugroziti ostvarivanje ciljeva Unije;

| — | građane, koji shvaćaju da ih možda špijuniraju ne samo treće zemlje ili multinacionalna poduzeća, već i njihova vlada; |
| --- | --- |

—

građane, koji shvaćaju da ih možda špijuniraju ne samo treće zemlje ili multinacionalna poduzeća, već i njihova vlada;

| — | poštovanje temeljnih prava, demokracije i vladavine prava te vjerodostojnost demokratske, pravosudne i parlamentarne zaštite i nadzora u digitalnom društvu; |
| --- | --- |

—

poštovanje temeljnih prava, demokracije i vladavine prava te vjerodostojnost demokratske, pravosudne i parlamentarne zaštite i nadzora u digitalnom društvu;

Između EU-a i SAD-a

| 113. | podsjeća na važno povijesno i strateško partnerstvo između država članica EU-a i SAD-a, koje se temelji na zajedničkoj vjeri u demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

113.

podsjeća na važno povijesno i strateško partnerstvo između država članica EU-a i SAD-a, koje se temelji na zajedničkoj vjeri u demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava;

| 114. | vjeruje da je masovno nadziranje građana i špijuniranje političkih vođa koje je provodio SAD ozbiljno naštetilo odnosima između EU-a i SAD-a i imalo negativan utjecaj na povjerenje u organizacije SAD-a koje djeluju u EU-u; sve je to pogoršano nedostatkom sudskih i upravnih pravnih lijekova za građane EU-a u zakonima SAD-a, osobito u slučajevima nadzornih aktivnosti radi u obavještajne svrhe; |
| --- | --- |

114.

vjeruje da je masovno nadziranje građana i špijuniranje političkih vođa koje je provodio SAD ozbiljno naštetilo odnosima između EU-a i SAD-a i imalo negativan utjecaj na povjerenje u organizacije SAD-a koje djeluju u EU-u; sve je to pogoršano nedostatkom sudskih i upravnih pravnih lijekova za građane EU-a u zakonima SAD-a, osobito u slučajevima nadzornih aktivnosti radi u obavještajne svrhe;

| 115. | prepoznaje, u svjetlu globalnih izazova s kojima se suočavaju EU i SAD, da je potrebno dalje jačati transatlantsko partnerstvo i da je od ključne važnosti nastaviti s transatlantskom suradnjom na području borbe protiv terorizma na temelju novog povjerenja koje se zasniva na istinskom uzajamnom poštovanju vladavine prava i odbacivanju svih praksi općeg masovnog nadzora; stoga ustraje da SAD mora poduzeti jasne mjere za ponovnu uspostavu povjerenja i ponovno naglasiti zajedničke osnovne vrijednosti koje su temelj partnerstva; |
| --- | --- |

115.

prepoznaje, u svjetlu globalnih izazova s kojima se suočavaju EU i SAD, da je potrebno dalje jačati transatlantsko partnerstvo i da je od ključne važnosti nastaviti s transatlantskom suradnjom na području borbe protiv terorizma na temelju novog povjerenja koje se zasniva na istinskom uzajamnom poštovanju vladavine prava i odbacivanju svih praksi općeg masovnog nadzora; stoga ustraje da SAD mora poduzeti jasne mjere za ponovnu uspostavu povjerenja i ponovno naglasiti zajedničke osnovne vrijednosti koje su temelj partnerstva;

| 116. | spreman je aktivno sudjelovati u dijalogu s partnerima iz SAD-a, tako da se u okviru postojeće američke javne rasprave i rasprave u Kongresu o reformi nadzora i preispitivanju nadzora obavještajnih službi, građanima EU-a, osobama koje u njemu borave i drugim osobama koje se zaštićene pravom EU-a jamče pravo na privatnost, jednaka prava ina informiranje i zaštita privatnosti na sudovima u SAD-u primjerice revizijom Zakona o privatnosti i Zakona o privatnosti u području elektroničkih komunikacija te ratifikacijom Prvog fakultativnog protokola Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (ICCPR), tako da se postojeća diskriminacija ne nastavi; |
| --- | --- |

116.

spreman je aktivno sudjelovati u dijalogu s partnerima iz SAD-a, tako da se u okviru postojeće američke javne rasprave i rasprave u Kongresu o reformi nadzora i preispitivanju nadzora obavještajnih službi, građanima EU-a, osobama koje u njemu borave i drugim osobama koje se zaštićene pravom EU-a jamče pravo na privatnost, jednaka prava ina informiranje i zaštita privatnosti na sudovima u SAD-u primjerice revizijom Zakona o privatnosti i Zakona o privatnosti u području elektroničkih komunikacija te ratifikacijom Prvog fakultativnog protokola Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (ICCPR), tako da se postojeća diskriminacija ne nastavi;

| 117. | ustraje na tome da je potrebno provesti odgovarajuće reforme i Europljanima pružiti učinkovita jamstva da će nadzor i obrada podataka za potrebe stranih obavještajnih službi biti razmjerni i ograničeni u skladu s jasno definiranim uvjetima i na slučajeve utemeljene ili opravdane sumnje u terorističke aktivnosti; ističe da ta svrha mora biti podložna transparentnoj sudskoj kontroli; |
| --- | --- |

117.

ustraje na tome da je potrebno provesti odgovarajuće reforme i Europljanima pružiti učinkovita jamstva da će nadzor i obrada podataka za potrebe stranih obavještajnih službi biti razmjerni i ograničeni u skladu s jasno definiranim uvjetima i na slučajeve utemeljene ili opravdane sumnje u terorističke aktivnosti; ističe da ta svrha mora biti podložna transparentnoj sudskoj kontroli;

| 118. | smatra da su potrebni jasni politički signali naših američkih partnera iz kojih će se vidjeti da SAD razlikuje između saveznika i suparnika; |
| --- | --- |

118.

smatra da su potrebni jasni politički signali naših američkih partnera iz kojih će se vidjeti da SAD razlikuje između saveznika i suparnika;

| 119. | potiče Komisiju i vladu SAD-a da, u kontekstu tekućih pregovora o krovnom sporazumu između EU-a i SAD-a o prijenosu podataka u svrhe provedbe zakona, riješi problem informiranja i sudskih pravnih lijekova za građane EU-a i da završi te pregovore, u skladu s obvezama koje su EU i SAD preuzele na ministarskom sastanku za pravosuđe i unutarnje poslove od 18. studenog 2013., prije ljeta 2014.; |
| --- | --- |

119.

potiče Komisiju i vladu SAD-a da, u kontekstu tekućih pregovora o krovnom sporazumu između EU-a i SAD-a o prijenosu podataka u svrhe provedbe zakona, riješi problem informiranja i sudskih pravnih lijekova za građane EU-a i da završi te pregovore, u skladu s obvezama koje su EU i SAD preuzele na ministarskom sastanku za pravosuđe i unutarnje poslove od 18. studenog 2013., prije ljeta 2014.;

| 120. | potiče SAD da pristupi Konvenciji Vijeća Europe o zaštiti osoba glede automatske obrade osobnih podataka (Konvencija 108), kao što je pristupila Konvenciji o kibernetičkom kriminalu iz 2001., na taj način jačajući zajedničku pravnu osnovu među transatlantskim saveznicima; |
| --- | --- |

120.

potiče SAD da pristupi Konvenciji Vijeća Europe o zaštiti osoba glede automatske obrade osobnih podataka (Konvencija 108), kao što je pristupila Konvenciji o kibernetičkom kriminalu iz 2001., na taj način jačajući zajedničku pravnu osnovu među transatlantskim saveznicima;

| 121. | poziva institucije EU-a da istraže mogućnosti za uspostavu kodeksa ponašanja sa SAD-om kojim bi se jamčilo da SAD ne može vršiti špijuniranje protiv institucija i tijela EU-a; |
| --- | --- |

121.

poziva institucije EU-a da istraže mogućnosti za uspostavu kodeksa ponašanja sa SAD-om kojim bi se jamčilo da SAD ne može vršiti špijuniranje protiv institucija i tijela EU-a;

U Europskoj uniji

| 122. | također vjeruje da su uključenost i aktivnosti država članica EU-a dovele do gubitka povjerenja, uključujući među državama članicama te između građana i vlasti njihovih država članica; smatra da će se samo na temelju potpune otvorenosti o svrsi i sredstvima nadzora, javnom raspravom i revizijom zakonodavstva te praksama za okončanje aktivnosti masovnog nadzora i jačanje sustava sudskog i parlamentarnog nadzora, omogućiti ponovna uspostava izgubljenog povjerenja; ponavlja da je teško razviti sveobuhvatne politike EU-a o sigurnosti dokle god se provode aktivnosti masovnog nadzora i naglašava da načelo EU-a iskrene suradnje nalaže državama članicama da se suzdrže od provođenja obavještajnih aktivnosti na državnom području drugih država članica; |
| --- | --- |

122.

također vjeruje da su uključenost i aktivnosti država članica EU-a dovele do gubitka povjerenja, uključujući među državama članicama te između građana i vlasti njihovih država članica; smatra da će se samo na temelju potpune otvorenosti o svrsi i sredstvima nadzora, javnom raspravom i revizijom zakonodavstva te praksama za okončanje aktivnosti masovnog nadzora i jačanje sustava sudskog i parlamentarnog nadzora, omogućiti ponovna uspostava izgubljenog povjerenja; ponavlja da je teško razviti sveobuhvatne politike EU-a o sigurnosti dokle god se provode aktivnosti masovnog nadzora i naglašava da načelo EU-a iskrene suradnje nalaže državama članicama da se suzdrže od provođenja obavještajnih aktivnosti na državnom području drugih država članica;

| 123. | primjećuje da neke države članice održavaju bilateralnu komunikaciju s vlastima SAD-a o navodima o špijunaži i da su neke od njih sklopile (Ujedinjena Kraljevina) ili su u postupku sklapanja (Njemačka, Francuska) takozvanih sporazuma o „nešpijuniranju”; ističe da te države članice moraju u potpunosti voditi računa o interesima i zakonodavnom okviru EU-a u cjelini; smatra da su takvi bilateralni sporazumi kontraproduktivni i nevažni jer je za taj problem potrebno europsko rješenje; traži od Vijeća da obavijesti Parlament o potezima država članica u vezi sa zajedničkim sporazumom o nešpijuniranju na razini EU-a; |
| --- | --- |

123.

primjećuje da neke države članice održavaju bilateralnu komunikaciju s vlastima SAD-a o navodima o špijunaži i da su neke od njih sklopile (Ujedinjena Kraljevina) ili su u postupku sklapanja (Njemačka, Francuska) takozvanih sporazuma o „nešpijuniranju”; ističe da te države članice moraju u potpunosti voditi računa o interesima i zakonodavnom okviru EU-a u cjelini; smatra da su takvi bilateralni sporazumi kontraproduktivni i nevažni jer je za taj problem potrebno europsko rješenje; traži od Vijeća da obavijesti Parlament o potezima država članica u vezi sa zajedničkim sporazumom o nešpijuniranju na razini EU-a;

| 124. | smatra da takvi sporazumi ne bi smjeli biti protivni Europskim ugovorima, posebno u odnosu na načelo iskrene suradnje (Članak 4. stavak 3. UEU-a) ili narušavati politike EU-a općenito, a posebno politike unutarnjeg tržišta, poštenog tržišnog natjecanja i gospodarskog, industrijskog i društvenog razvoja; odlučio je pregledati sve takve sporazume u smislu njihove sukladnosti s europskim pravom i zadržava pravo aktivirati postupke iz Ugovora u slučaju da su takvi sporazumi protivni koheziji Unije ili temeljnim načelima na kojima se ona zasniva; |
| --- | --- |

124.

smatra da takvi sporazumi ne bi smjeli biti protivni Europskim ugovorima, posebno u odnosu na načelo iskrene suradnje (Članak 4. stavak 3. UEU-a) ili narušavati politike EU-a općenito, a posebno politike unutarnjeg tržišta, poštenog tržišnog natjecanja i gospodarskog, industrijskog i društvenog razvoja; odlučio je pregledati sve takve sporazume u smislu njihove sukladnosti s europskim pravom i zadržava pravo aktivirati postupke iz Ugovora u slučaju da su takvi sporazumi protivni koheziji Unije ili temeljnim načelima na kojima se ona zasniva;

| 125. | poziva države članice da poduzmu sve što je u njihovoj moći da poboljšaju suradnju s ciljem pružanju jamstava o nepostojanju špijuniranja u suradnji s nadležnim tijelima i agencijama EU-a kako bi se zaštitili građani i institucije EU-a, europska poduzeća, industrija EU-a, informatička infrastruktura i mreže te europsko istraživanje; smatra da je aktivno sudjelovanje dionika EU-a preduvjet za djelotvornu razmjenu informacija; ističe da su sigurnosne prijetnje postale sve internacionalnije, raznovrsnije i složenije, što nalaže pojačanu europsku suradnju; vjeruje da bi Ugovori trebali bolje održavati takvu situaciju i stoga poziva na reviziju Ugovora kako bi se osnažila ideja iskrene suradnje između država članica i Unije u pogledu cilja postizanja prostora sigurnosti i sprečavanja uzajamnog špijuniranja među državama članicama unutar Unije; |
| --- | --- |

125.

poziva države članice da poduzmu sve što je u njihovoj moći da poboljšaju suradnju s ciljem pružanju jamstava o nepostojanju špijuniranja u suradnji s nadležnim tijelima i agencijama EU-a kako bi se zaštitili građani i institucije EU-a, europska poduzeća, industrija EU-a, informatička infrastruktura i mreže te europsko istraživanje; smatra da je aktivno sudjelovanje dionika EU-a preduvjet za djelotvornu razmjenu informacija; ističe da su sigurnosne prijetnje postale sve internacionalnije, raznovrsnije i složenije, što nalaže pojačanu europsku suradnju; vjeruje da bi Ugovori trebali bolje održavati takvu situaciju i stoga poziva na reviziju Ugovora kako bi se osnažila ideja iskrene suradnje između država članica i Unije u pogledu cilja postizanja prostora sigurnosti i sprečavanja uzajamnog špijuniranja među državama članicama unutar Unije;

| 126. | smatra da su u svim relevantnim institucijama EU-a i delegacijama EU-a krajnje potrebne komunikacijske strukture otporne na prisluškivanje (e-pošta i telekomunikacije, uključujući fiksni i mobilni telefon) i dvorane za sastanke otporne na prisluškivanje; stoga poziva na uspostavu šifriranog internog sustava elektroničke pošte EU-a; |
| --- | --- |

126.

smatra da su u svim relevantnim institucijama EU-a i delegacijama EU-a krajnje potrebne komunikacijske strukture otporne na prisluškivanje (e-pošta i telekomunikacije, uključujući fiksni i mobilni telefon) i dvorane za sastanke otporne na prisluškivanje; stoga poziva na uspostavu šifriranog internog sustava elektroničke pošte EU-a;

| 127. | poziva Vijeće i Komisiju da bez daljnjeg odlaganja daju svoj pristanak prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu i stavljanju izvan snage Odluke 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije predstavljene na temelju članka 226. UFEU-a, koji je Europski parlament usvojio 23. svibnja 2012.; poziva na reviziju Ugovora s ciljem proširenja istražnih ovlasti tako da obuhvaćaju, bez ograničenja ili iznimki, sva područja nadležnosti ili aktivnosti Unije i mogućnost saslušanja pod prisegom; |
| --- | --- |

127.

poziva Vijeće i Komisiju da bez daljnjeg odlaganja daju svoj pristanak prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu i stavljanju izvan snage Odluke 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije predstavljene na temelju članka 226. UFEU-a, koji je Europski parlament usvojio 23. svibnja 2012.; poziva na reviziju Ugovora s ciljem proširenja istražnih ovlasti tako da obuhvaćaju, bez ograničenja ili iznimki, sva područja nadležnosti ili aktivnosti Unije i mogućnost saslušanja pod prisegom;

Međunarodno

| 128. | poziva Komisiju da najkasnije do siječnja 2015. predstavi strategiju EU-a za demokratsko upravljanje internetom; |
| --- | --- |

128.

poziva Komisiju da najkasnije do siječnja 2015. predstavi strategiju EU-a za demokratsko upravljanje internetom;

| 129. | poziva države članice da se odazovu na poziv na 35. međunarodnu konferenciju povjerenika za zaštitu podataka i privatnost „radi zagovaranja donošenja dodatnog protokola uz članak 17. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (ICCPR), koji bi se trebao temeljiti na načelima koje je razvila i potvrdila Međunarodna konferencija i odredbama Opće napomene br. 16. Odbora za ljudska prava uz Pakt radi stvaranja globalno primjenjivih standarda zaštite podataka i zaštite privatnosti u skladu s vladavinom prava”; poziva države članice da u taj postupak uključe poziv da međunarodna agencija UN-a bude nadležna osobito za praćenje pojave alata za nadziranje te za regulaciju i istragu njihove upotrebe; poziva Visoku predstavnicu/Potpredsjednicu Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da zauzme proaktivan stav; |
| --- | --- |

129.

poziva države članice da se odazovu na poziv na 35. međunarodnu konferenciju povjerenika za zaštitu podataka i privatnost „radi zagovaranja donošenja dodatnog protokola uz članak 17. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (ICCPR), koji bi se trebao temeljiti na načelima koje je razvila i potvrdila Međunarodna konferencija i odredbama Opće napomene br. 16. Odbora za ljudska prava uz Pakt radi stvaranja globalno primjenjivih standarda zaštite podataka i zaštite privatnosti u skladu s vladavinom prava”; poziva države članice da u taj postupak uključe poziv da međunarodna agencija UN-a bude nadležna osobito za praćenje pojave alata za nadziranje te za regulaciju i istragu njihove upotrebe; poziva Visoku predstavnicu/Potpredsjednicu Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da zauzme proaktivan stav;

| 130. | poziva države članice da razviju dosljednu i snažnu strategiju u okviru Ujedinjenih naroda, kojom će posebno podržati rezoluciju o „pravu na privatnost u digitalnom dobu”, koju su pokrenuli Brazil i Njemačka, i koja je usvojena 27. studenog 2013. na trećem Odboru Opće skupštine UN-a (Odbor za ljudska prava), te da nastave s mjerama za zaštitu privatnosti i zaštitu podataka na međunarodnoj razini istovremeno izbjegavajući omogućavanje državnog nadzora ili cenzure ili fragmentacije interneta, uključujući inicijativu za međunarodni sporazum kojim bi se zabranile aktivnosti masovnog nadzora i za osnivanje agencije za nadzor tog sporazuma; |
| --- | --- |

130.

poziva države članice da razviju dosljednu i snažnu strategiju u okviru Ujedinjenih naroda, kojom će posebno podržati rezoluciju o „pravu na privatnost u digitalnom dobu”, koju su pokrenuli Brazil i Njemačka, i koja je usvojena 27. studenog 2013. na trećem Odboru Opće skupštine UN-a (Odbor za ljudska prava), te da nastave s mjerama za zaštitu privatnosti i zaštitu podataka na međunarodnoj razini istovremeno izbjegavajući omogućavanje državnog nadzora ili cenzure ili fragmentacije interneta, uključujući inicijativu za međunarodni sporazum kojim bi se zabranile aktivnosti masovnog nadzora i za osnivanje agencije za nadzor tog sporazuma;

Plan prioriteta: Europski digitalni Habeas Corpus – zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu

| 131. | odlučuje dostaviti građanima EU-a, institucijama i državama članicama gore navedene preporuke u obliku Plana prioriteta za sljedeći parlamentarni saziv; poziva Komisiju i ostale institucije, tijela, urede i agencije EU-a navedene u ovoj Rezoluciji da u skladu s člankom 265. UFEU-a postupaju u skladu s preporukama i pozivima iz ove Rezolucije; |
| --- | --- |

131.

odlučuje dostaviti građanima EU-a, institucijama i državama članicama gore navedene preporuke u obliku Plana prioriteta za sljedeći parlamentarni saziv; poziva Komisiju i ostale institucije, tijela, urede i agencije EU-a navedene u ovoj Rezoluciji da u skladu s člankom 265. UFEU-a postupaju u skladu s preporukama i pozivima iz ove Rezolucije;

| 132. | odlučuje pokrenuti program „Europski digitalni Habeas Corpus – zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu” sa sljedećih osam aktivnosti, čiju će provedbu nadzirati:






  — | Aktivnost 1.: donijeti Paket za zaštitu podataka u 2014.; |
| --- | --- | --- |

132.

odlučuje pokrenuti program „Europski digitalni Habeas Corpus – zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu” sa sljedećih osam aktivnosti, čiju će provedbu nadzirati:

—

Aktivnost 1.: donijeti Paket za zaštitu podataka u 2014.;

| — | Aktivnost 2.: sklopiti Krovni sporazum između EU-a i SAD-a kojim će se građanima EU-a jamčiti temeljno pravo na privatnost i zaštitu podataka te osigurati odgovarajući pravni lijekovi, uključujući u slučaju prijenosa podataka iz EU-a u SAD za potrebe provedbe zakona; |
| --- | --- |

—

Aktivnost 2.: sklopiti Krovni sporazum između EU-a i SAD-a kojim će se građanima EU-a jamčiti temeljno pravo na privatnost i zaštitu podataka te osigurati odgovarajući pravni lijekovi, uključujući u slučaju prijenosa podataka iz EU-a u SAD za potrebe provedbe zakona;

| — | Aktivnost 3.: obustaviti Sigurnu luku do provedbe potpunog preispitivanja i popravka trenutnih nedostataka, osiguravajući pritom da se prijenos osobnih podataka za komercijalne potrebe iz Unije u SAD može izvršavati samo u skladu s najvišim standardima EU-a; |
| --- | --- |

—

Aktivnost 3.: obustaviti Sigurnu luku do provedbe potpunog preispitivanja i popravka trenutnih nedostataka, osiguravajući pritom da se prijenos osobnih podataka za komercijalne potrebe iz Unije u SAD može izvršavati samo u skladu s najvišim standardima EU-a;

| — | Aktivnost 4.: obustaviti primjenu sporazuma FTP do: (i) okončanja pregovora o Krovnom sporazumu; (ii) okončanja detaljne istrage na temelju analize EU-a i odgovarajućeg rješenja svih pitanja koje je Parlament postavio u svojoj rezoluciji od 23. listopada 2013.; |
| --- | --- |

—

Aktivnost 4.: obustaviti primjenu sporazuma FTP do: (i) okončanja pregovora o Krovnom sporazumu; (ii) okončanja detaljne istrage na temelju analize EU-a i odgovarajućeg rješenja svih pitanja koje je Parlament postavio u svojoj rezoluciji od 23. listopada 2013.;

| — | Aktivnost 5.: ocijeniti svaki sporazum, mehanizam ili razmjenu podataka s trećim zemljama koji uključuju osobne podatke kako bi se osiguralo da pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka nije prekršeno uslijed aktivnosti nadzora te kako bi se poduzele potrebne naknadne mjere; |
| --- | --- |

—

Aktivnost 5.: ocijeniti svaki sporazum, mehanizam ili razmjenu podataka s trećim zemljama koji uključuju osobne podatke kako bi se osiguralo da pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka nije prekršeno uslijed aktivnosti nadzora te kako bi se poduzele potrebne naknadne mjere;

| — | Aktivnost 6.: zaštititi vladavinu prava i temeljna prava građana EU-a (uključujući od prijetnji slobodi medija), pravo javnosti na nepristranu informaciju i odnos povjerljivosti (uključujući odnose između odvjetnika i klijenta) uz pojačanu zaštitu zviždača; |
| --- | --- |

—

Aktivnost 6.: zaštititi vladavinu prava i temeljna prava građana EU-a (uključujući od prijetnji slobodi medija), pravo javnosti na nepristranu informaciju i odnos povjerljivosti (uključujući odnose između odvjetnika i klijenta) uz pojačanu zaštitu zviždača;

| — | Aktivnost 7.: razviti Europsku strategiju za neovisnost IT sustava (digitalni „novi deal” uključujući dodjelu odgovarajućih financijskih sredstava na nacionalnoj razini i razini EU-a) kako bi se unaprijedila industrija IT-a i omogućilo europskim poduzećima da iskoriste konkurentsku prednost EU-a u pogledu privatnosti; |
| --- | --- |

—

Aktivnost 7.: razviti Europsku strategiju za neovisnost IT sustava (digitalni „novi deal” uključujući dodjelu odgovarajućih financijskih sredstava na nacionalnoj razini i razini EU-a) kako bi se unaprijedila industrija IT-a i omogućilo europskim poduzećima da iskoriste konkurentsku prednost EU-a u pogledu privatnosti;

| — | Aktivnost 8.: razviti EU kao referentni model za demokratsko i neutralno upravljanje internetom; |
| --- | --- |

—

Aktivnost 8.: razviti EU kao referentni model za demokratsko i neutralno upravljanje internetom;

| 133. | poziva institucije EU-a i države članice da promiču program „Europski digitalni Habeas Corpus” za zaštitu temeljnih prava u digitalnom dobu; preuzima obvezu zastupanja građanskih prava građana EU-a, uz sljedeći raspored za praćenje provedbe;






  — | travanj 2014. – ožujak 2015. skupina za praćenje utemeljena na istražnom timu LIBE koji je odgovoran za praćenje svih novih otkrića o mandatu istrage i za strogo praćenje provedbe ove Rezolucije; |
| --- | --- | --- |

133.

poziva institucije EU-a i države članice da promiču program „Europski digitalni Habeas Corpus” za zaštitu temeljnih prava u digitalnom dobu; preuzima obvezu zastupanja građanskih prava građana EU-a, uz sljedeći raspored za praćenje provedbe;

—

travanj 2014. – ožujak 2015. skupina za praćenje utemeljena na istražnom timu LIBE koji je odgovoran za praćenje svih novih otkrića o mandatu istrage i za strogo praćenje provedbe ove Rezolucije;

| — | od srpnja 2014. na dalje: stalni mehanizam nadzora za prijenos podataka i sudske lijekove u okviru nadležnog odbora; |
| --- | --- |

—

od srpnja 2014. na dalje: stalni mehanizam nadzora za prijenos podataka i sudske lijekove u okviru nadležnog odbora;

| — | proljeće 2014.: službeni poziv Europskom vijeću da uključi „Europski digitalni Habeas Corpus – zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu” u smjernice koje će biti donesene u skladu s člankom 68. UFEU-a; |
| --- | --- |

—

proljeće 2014.: službeni poziv Europskom vijeću da uključi „Europski digitalni Habeas Corpus – zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu” u smjernice koje će biti donesene u skladu s člankom 68. UFEU-a;

| — | jesen 2014.: obveza da će „Europski digitalni Habeas Corpus – zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu” i povezane preporuke služiti kao ključan kriterij za odobrenje sljedeće Komisije; |
| --- | --- |

—

jesen 2014.: obveza da će „Europski digitalni Habeas Corpus – zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu” i povezane preporuke služiti kao ključan kriterij za odobrenje sljedeće Komisije;

| — | 2014.: konferencija na kojoj će se okupiti europski stručnjaci na visokoj razini u različitim područjima koja doprinose IT sigurnosti (uključujući matematiku, kriptografiju i tehnologije za jačanje privatnosti) i pomoći u stvaranju strategije EU-a za IT za sljedeći sastav zakonodavnog tijela; |
| --- | --- |

—

2014.: konferencija na kojoj će se okupiti europski stručnjaci na visokoj razini u različitim područjima koja doprinose IT sigurnosti (uključujući matematiku, kriptografiju i tehnologije za jačanje privatnosti) i pomoći u stvaranju strategije EU-a za IT za sljedeći sastav zakonodavnog tijela;

| — | 2014. – 2015.: redovno sazivanje skupine za povjerenje/podatke i građanska prava između Europskog parlamenta i američkog Kongresa te s drugim relevantnim parlamentima trećih zemalja, uključujući Brazil; |
| --- | --- |

—

2014. – 2015.: redovno sazivanje skupine za povjerenje/podatke i građanska prava između Europskog parlamenta i američkog Kongresa te s drugim relevantnim parlamentima trećih zemalja, uključujući Brazil;

| — | 2014. – 2015.: konferencija s nadzornim tijelima za obavještajne službe europskih nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

—

2014. – 2015.: konferencija s nadzornim tijelima za obavještajne službe europskih nacionalnih parlamenata;

o

o o

| 134. | nalaže svom Predsjedniku da proslijedi ovu rezoluciju Europskom Vijeću, Vijeću, Komisiji, parlamentima i vladama država članica, nacionalnim tijelima za zaštitu podataka, EDPS-u, eu-LISA-i, ENISA-i, Agenciji za temeljna prava, radnoj skupini na temelju članka 29., Vijeću Europe, Kongresu Sjedinjenih Američkih Država, Vladi SAD-a, Predsjedniku, Vladi i parlamentu Savezne Republike Brazil i Glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

134.

nalaže svom Predsjedniku da proslijedi ovu rezoluciju Europskom Vijeću, Vijeću, Komisiji, parlamentima i vladama država članica, nacionalnim tijelima za zaštitu podataka, EDPS-u, eu-LISA-i, ENISA-i, Agenciji za temeljna prava, radnoj skupini na temelju članka 29., Vijeću Europe, Kongresu Sjedinjenih Američkih Država, Vladi SAD-a, Predsjedniku, Vladi i parlamentu Savezne Republike Brazil i Glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

| 135. | nalaže svom Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da se o tom pitanju očituje Parlamentu na plenarnoj sjednici godinu dana nakon donošenja ove Rezolucije; smatra da je neophodno ocijeniti u kojem se opsegu poštuje preporuke koje je Parlament usvojio i analizirati sve slučajeve u kojima se takve preporuke ne poštuje; |
| --- | --- |

135.

nalaže svom Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da se o tom pitanju očituje Parlamentu na plenarnoj sjednici godinu dana nakon donošenja ove Rezolucije; smatra da je neophodno ocijeniti u kojem se opsegu poštuje preporuke koje je Parlament usvojio i analizirati sve slučajeve u kojima se takve preporuke ne poštuje;

---

(1)  http://www.un.org/en/documents/udhr/

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G10/134/10/PDF/G1013410.pdf?OpenElement

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session23/A.HRC.23.40_EN.pdf

(4)  http://www.venice.coe.int/webforms/documents/CDL-AD(2007)016.aspx

(5)  La Fédération Internationale des Ligues des Droits de l’Homme and La Ligue française pour la défense des droits de l’Homme et du Citoyen v. X; Tribunal de Grande Instance of Paris.

(6)  Predmeti Privacy Internationala i Libertyja pred Sudom za istražne ovlasti.

(7)  Zajednička tužba u skladu s člankom 34. koji su podnijeli Big Brother Watch, Open Rights Group, English Pen Dr Constanze Kurz (tužitelji) protiv Ujedinjene Kraljevine (tuženik).

(8)  SL C 197, 12.7.2000., str. 1.

(9)  SL C 121, 24.4.2001., str. 152.

(10)  http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2000/wp32en.pdf

(11)  SL L 204, 4.8.2007., str. 18.

(12)  SL L 215, 11.8.2012., str. 5.

(13)  SEC(2013)0630, 27.11.2013.

(14)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika Cruza Villalóna, 12. prosinca 2013., predmet C- 293/12.

(15)  SL L 195, 27.7.2010., str. 3.

(16)  SL L 181, 19.7.2003., str. 34.

(17)  SL L 309, 29.11.1996., str.1.

(18)  Dokument Vijeća 16987/2013.

(19)  SL C 72 E, 21.3.2002., str. 221.

(20)  SL C 16 E, 22.1.2004., str. 88.

(21)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0203.

(22)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0322.

(23)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0444.

(24)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0449.

(25)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0535.

(26)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 156.

(27)  Klayman i ostali protiv Obame i ostalih, građanski predmet br. 13-0851, 16. prosinca 2013.

(28)  ACLU protiv NSA-a br. 06-CV-10204, 17. kolovoza 2006.

(29)  http://consortiumnews.com/2014/01/07/nsa-insiders-reveal-what-went-wrong.

(30)  Odluka suda od 18. svibnja 1982. u slučaju C-155/79, AM & S Europe Limited protiv Komisije Europskih zajednica

(31)  Vidi posebno Zajedničke predmete C-6/90 i C-9/90, Francovich i ostali protiv Italije, presuda od 19. studenoga 1991.

(32)  SL L 28, 30.1.2013., str. 12.

(33)  SL L 2, 4.1.2002., str. 13.

(34)  U pismu se navodi da „Vlada SAD-a traži i pribavlja financijske informacije ... [koje] se prikupljaju regulatornim, pravosudnim, diplomatskim i obavještajnim kanalima te razmjenom sa stranim partnerima” te da se „Vlada SAD-a koristi TFTP-om kako bi dobila podatke SWIFT koje ne dobivamo iz drugih izvora”.

(35)  http://www.privacycommission.be/fr/news/les-instances-europ%C3%A9ennes-charg%C3%A9es-de-contr%C3%B4ler-le-respect-de-la-vie-priv%C3%A9e-examinent-la

(36)  SL L 181, 19.7.2003., str. 25.

(37)  COM(2012)0011, 25.1.2012.

(38)  COM(2012)0010, 25.1.2012.

(39)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/139197.pdf

(40)  1 BvR 518/02 od 4. travnja 2006.

(41)  Presuda u predmetu C-300/11, ZZ protiv ministrice unutarnjih poslova, 4. lipnja 2013.

(42)  „Program devet pari očiju” obuhvaća SAD, UK, Kanadu, Australiju, Novi Zeland, Dansku, Francusku, Norvešku i Nizozemsku, a „program 14 pari očiju” obuhvaća navedene zemlje, ali i Njemačku, Belgiju, Italiju, Španjolsku i Švedsku.

(43)  Globalna načela o nacionalnoj sigurnost i pravu na informacije, lipanj 2013.

(44)  Stajalište Europskog parlamenta od 25. veljače 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju i osposobljavanje tijela za provedbu zakona (Europol) (Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0121).

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/136 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/136

---

P7_TA(2014)0231

Ocjenjivanje pravosuđa u području kaznenog prava i vladavine prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o ocjenjivanju pravosuđa u pogledu kaznenog prava i vladavine prava (2014/2006(INI))

(2017/C 378/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 2., 6. i 7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 2., 6. i 7.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 70., 85., 258., 259. i 260., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 70., 85., 258., 259. i 260.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 6. Europske konvencije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 6. Europske konvencije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Analiza stanja u pravosuđu EU-a – sredstvo za promicanje učinkovitog pravosuđa i rasta” (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Analiza stanja u pravosuđu EU-a – sredstvo za promicanje učinkovitog pravosuđa i rasta” (COM(2013)0160),

| — | uzimajući u obzir pismo od 6. ožujka 2013. koje su ministri vanjskih poslova Njemačke, Danske, Finske i Nizozemske poslali predsjedniku Komisije Joséu Barrosu u kojem pozivaju na uspostavu mehanizma za poticanje sukladnosti s temeljnim vrijednostima u državama članicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 6. ožujka 2013. koje su ministri vanjskih poslova Njemačke, Danske, Finske i Nizozemske poslali predsjedniku Komisije Joséu Barrosu u kojem pozivaju na uspostavu mehanizma za poticanje sukladnosti s temeljnim vrijednostima u državama članicama,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije o uspostavi Ureda europskoga javnog tužitelja (COM(2013)0534), u kojem se razmatra potreba stvaranja kaznenopravnog područja EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije o uspostavi Ureda europskoga javnog tužitelja (COM(2013)0534), u kojem se razmatra potreba stvaranja kaznenopravnog područja EU-a,

| — | uzimajući u obzir aktivnosti, godišnja izvješća i studije Agencije Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti, godišnja izvješća i studije Agencije Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir aktivnosti i izvješća Europske komisije za demokraciju kroz pravo (Venecijanska komisija), posebno njezino izvješće o vladavini prava (CDL-AD(2011)003rev), njezino izvješće o neovisnosti pravosudnog sustava – Dio I.: neovisnost sudaca (CDL-AD (2010)004) i izvješće o europskim standardima u pogledu neovisnosti pravosudnog sustava – Dio II.: tužiteljstvo (CDL-AD (2010)040), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti i izvješća Europske komisije za demokraciju kroz pravo (Venecijanska komisija), posebno njezino izvješće o vladavini prava (CDL-AD(2011)003rev), njezino izvješće o neovisnosti pravosudnog sustava – Dio I.: neovisnost sudaca (CDL-AD (2010)004) i izvješće o europskim standardima u pogledu neovisnosti pravosudnog sustava – Dio II.: tužiteljstvo (CDL-AD (2010)040),

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije,

| — | uzimajući u obzir revidirani Statut Europske komisije za demokraciju kroz pravo; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Statut Europske komisije za demokraciju kroz pravo;

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenog 2013. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2014.” (COM(2013)0800), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenog 2013. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2014.” (COM(2013)0800),

| — | uzimajući u obzir aktivnosti i izvješća Europske komisije za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ), posebno njezino posljednje izvješće o ocjeni europskih pravosudnih sustava (2012.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti i izvješća Europske komisije za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ), posebno njezino posljednje izvješće o ocjeni europskih pravosudnih sustava (2012.),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o stanju, standardima i praksama u području temeljnih prava u Europskoj uniji, te relevantne rezolucije iz područja vladavine prava i pravosuđa, uključujući one o korupciji i Europskom uhidbenom nalogu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o stanju, standardima i praksama u području temeljnih prava u Europskoj uniji, te relevantne rezolucije iz područja vladavine prava i pravosuđa, uključujući one o korupciji i Europskom uhidbenom nalogu (1),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0122/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0122/2014),

| A. | budući da ocjenjivanje u području kaznenog prava jača uzajamno povjerenje i budući da je uzajamno povjerenje ključno za učinkovitu provedbu instrumenata za uzajamno priznavanje; budući da je u okviru Stockholmskog programa ocjenjivanje navedeno kao jedan od glavnih instrumenata za integraciju u području slobode, sigurnosti i pravde; |
| --- | --- |

A.

budući da ocjenjivanje u području kaznenog prava jača uzajamno povjerenje i budući da je uzajamno povjerenje ključno za učinkovitu provedbu instrumenata za uzajamno priznavanje; budući da je u okviru Stockholmskog programa ocjenjivanje navedeno kao jedan od glavnih instrumenata za integraciju u području slobode, sigurnosti i pravde;

| B. | budući da Ugovori pružaju potrebnu osnovu za ocjenjivanje politika u području slobode, sigurnosti i pravde te poštovanje temeljnih vrijednosti Unije, uključujući vladavinu prava; budući da su kvaliteta, neovisnost i učinkovitost pravosudnih sustava također prioriteti navedeni u okviru Europskog semestra, novog godišnjeg ciklusa EU-a koordinacije ekonomske politike; |
| --- | --- |

B.

budući da Ugovori pružaju potrebnu osnovu za ocjenjivanje politika u području slobode, sigurnosti i pravde te poštovanje temeljnih vrijednosti Unije, uključujući vladavinu prava; budući da su kvaliteta, neovisnost i učinkovitost pravosudnih sustava također prioriteti navedeni u okviru Europskog semestra, novog godišnjeg ciklusa EU-a koordinacije ekonomske politike;

| C. | budući da se analiza stanja u pravosuđu trenutačno razmatra u kontekstu Europskog ekonomskog semestra čime se pretjerano naglašava gospodarska vrijednost pravosuđa; budući da pravosuđe samo po sebi ima vrijednost te bi trebalo biti dostupno svima bez obzira na gospodarske interese; |
| --- | --- |

C.

budući da se analiza stanja u pravosuđu trenutačno razmatra u kontekstu Europskog ekonomskog semestra čime se pretjerano naglašava gospodarska vrijednost pravosuđa; budući da pravosuđe samo po sebi ima vrijednost te bi trebalo biti dostupno svima bez obzira na gospodarske interese;

| D. | budući da je potrebna suradnja između nacionalnih tijela i zajedničko razumijevanje zakonodavstva EU-a u području kaznenog prava |
| --- | --- |

D.

budući da je potrebna suradnja između nacionalnih tijela i zajedničko razumijevanje zakonodavstva EU-a u području kaznenog prava

| E. | budući da analiza stanja u pravosuđu za 2013. naglasak stavlja isključivo na građansko, trgovačko i upravno pravosuđe, a trebala bi uključivati i kazneno pravosuđe budući da funkcioniranje i integritet kaznenog pravosuđa ima također znatan učinak na temeljna prava te je uz to snažno povezano s vladavinom prava; |
| --- | --- |

E.

budući da analiza stanja u pravosuđu za 2013. naglasak stavlja isključivo na građansko, trgovačko i upravno pravosuđe, a trebala bi uključivati i kazneno pravosuđe budući da funkcioniranje i integritet kaznenog pravosuđa ima također znatan učinak na temeljna prava te je uz to snažno povezano s vladavinom prava;

| F. | budući da je Agencija Europske unije za temeljna prava u poglavlju o „pristupu učinkovitom i neovisnom pravosuđu” iz svojeg godišnjeg izvješća za 2012. izrazila zabrinutost zbog stanja vladavine prava, a posebno neovisnosti pravosuđa, u pojedinim državama članicama i s tim u vezi zbog temeljnog prava na pristup pravosuđu na što je ozbiljno utjecala financijska kriza; |
| --- | --- |

F.

budući da je Agencija Europske unije za temeljna prava u poglavlju o „pristupu učinkovitom i neovisnom pravosuđu” iz svojeg godišnjeg izvješća za 2012. izrazila zabrinutost zbog stanja vladavine prava, a posebno neovisnosti pravosuđa, u pojedinim državama članicama i s tim u vezi zbog temeljnog prava na pristup pravosuđu na što je ozbiljno utjecala financijska kriza;

| G. | budući da je predugo trajanje sudskih postupaka i dalje glavni razlog zašto Europski sud za ljudska prava osuđuje države članice EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je predugo trajanje sudskih postupaka i dalje glavni razlog zašto Europski sud za ljudska prava osuđuje države članice EU-a;

| H. | budući da je od svoje uspostave 2002. Europska komisija za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ) razvila stručno znanje iz prve ruke u analizi različitih nacionalnih pravosudnih sustava i osigurala besprimjernu bazu znanja sa stvarnom dodanom vrijednošću, pomažući državama članicama da poboljšaju ocjenjivanje i djelovanje svojih pravosudnih sustava; budući da njezina shema ocjenjivanja, koja se sad već peti put upotrebljava, obuhvaća sva pravosudna područja i uključuje različite kategorije za analizu, kao što su demografski i gospodarski podaci, pošteno suđenje, pristup pravosuđu, karijera sudaca, tužitelja i odvjetnika, itd.; |
| --- | --- |

H.

budući da je od svoje uspostave 2002. Europska komisija za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ) razvila stručno znanje iz prve ruke u analizi različitih nacionalnih pravosudnih sustava i osigurala besprimjernu bazu znanja sa stvarnom dodanom vrijednošću, pomažući državama članicama da poboljšaju ocjenjivanje i djelovanje svojih pravosudnih sustava; budući da njezina shema ocjenjivanja, koja se sad već peti put upotrebljava, obuhvaća sva pravosudna područja i uključuje različite kategorije za analizu, kao što su demografski i gospodarski podaci, pošteno suđenje, pristup pravosuđu, karijera sudaca, tužitelja i odvjetnika, itd.;

| I. | budući da je Venecijanska komisija u svom najnovijem izvješću o vladavini prava navela šest elemenata o kojima je postignut konsenzus i koji čine temeljne stupove vladavine prava: zakonitost, uključujući transparentan, odgovoran i demokratski postupak provedbe zakona; pravnu sigurnost; zabranu samovolje; pristup pravosuđu pred neovisnim i nepristranim sudovima, uključujući pravosudnu reviziju upravnih akata; poštovanje ljudskih prava; te nediskriminaciju i jednakost pred zakonom; |
| --- | --- |

I.

budući da je Venecijanska komisija u svom najnovijem izvješću o vladavini prava navela šest elemenata o kojima je postignut konsenzus i koji čine temeljne stupove vladavine prava: zakonitost, uključujući transparentan, odgovoran i demokratski postupak provedbe zakona; pravnu sigurnost; zabranu samovolje; pristup pravosuđu pred neovisnim i nepristranim sudovima, uključujući pravosudnu reviziju upravnih akata; poštovanje ljudskih prava; te nediskriminaciju i jednakost pred zakonom;

| J. | budući da bi se rad institucija EU-a trebao temeljiti na bliskoj suradnji i interakciji te bi se trebao oslanjati na najbolje prakse i stručno znanje drugih međunarodnih tijela, uključujući specijalizirana tijela Vijeća Europe kako bi se izbjeglo preklapanje i udvostručavanje djelatnosti te osigurala učinkovita uporaba resursa; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se rad institucija EU-a trebao temeljiti na bliskoj suradnji i interakciji te bi se trebao oslanjati na najbolje prakse i stručno znanje drugih međunarodnih tijela, uključujući specijalizirana tijela Vijeća Europe kako bi se izbjeglo preklapanje i udvostručavanje djelatnosti te osigurala učinkovita uporaba resursa;

| K. | budući da su Vijeće Europe i Europska unija ponovno potvrdili svoju predanost jačanju suradnje u područjima od zajedničkog interesa, a posebno u području promicanja i zaštite pluralističke demokracije te poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava, kako bi se u cijelosti iskoristila specijalizirana tijela, kao što je Venecijanska komisija, te razvili prikladni oblici suradnje kao odgovor na nove izazove; |
| --- | --- |

K.

budući da su Vijeće Europe i Europska unija ponovno potvrdili svoju predanost jačanju suradnje u područjima od zajedničkog interesa, a posebno u području promicanja i zaštite pluralističke demokracije te poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava, kako bi se u cijelosti iskoristila specijalizirana tijela, kao što je Venecijanska komisija, te razvili prikladni oblici suradnje kao odgovor na nove izazove;

| L. | budući da je Parlament u više navrata pozivao na jačanje postojećih mehanizama kako bi se osiguralo da se vrijednosti Unije iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji poštuju, štite i promiču te da se krizne situacije u Uniji i državama članicama rješavaju na brz i djelotvoran način; budući da je u Parlamentu, Vijeću i Komisiji u tijeku rasprava o stvaranju „novih mehanizama”; |
| --- | --- |

L.

budući da je Parlament u više navrata pozivao na jačanje postojećih mehanizama kako bi se osiguralo da se vrijednosti Unije iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji poštuju, štite i promiču te da se krizne situacije u Uniji i državama članicama rješavaju na brz i djelotvoran način; budući da je u Parlamentu, Vijeću i Komisiji u tijeku rasprava o stvaranju „novih mehanizama”;

| M. | budući da se neovisnost pravosuđa te sudaca i javnih tužitelja u državama članicama mora zaštititi od političkih uplitanja; |
| --- | --- |

M.

budući da se neovisnost pravosuđa te sudaca i javnih tužitelja u državama članicama mora zaštititi od političkih uplitanja;

| N. | budući da bi se svakom odlukom o tome trebala u najkraćem roku jamčiti pravilna primjena članka 2. UEU-a, te osigurati da se sve odluke donose na temelju objektivnih kriterija i objektivne ocjene, kako bi se pristupilo rješavanju kritika o dvostrukim standardima, različitom postupanju i političkoj pristranosti; |
| --- | --- |

N.

budući da bi se svakom odlukom o tome trebala u najkraćem roku jamčiti pravilna primjena članka 2. UEU-a, te osigurati da se sve odluke donose na temelju objektivnih kriterija i objektivne ocjene, kako bi se pristupilo rješavanju kritika o dvostrukim standardima, različitom postupanju i političkoj pristranosti;

| O. | budući da primjena instrumenata Unije u području kaznenog pravosuđa, uključujući s tim u vezi poštovanje temeljnih prava te razvoj područja kaznenog pravosuđa, ovisi o učinkovitom funkcioniranju nacionalnih kaznenopravnih sustava; |
| --- | --- |

O.

budući da primjena instrumenata Unije u području kaznenog pravosuđa, uključujući s tim u vezi poštovanje temeljnih prava te razvoj područja kaznenog pravosuđa, ovisi o učinkovitom funkcioniranju nacionalnih kaznenopravnih sustava;

| P. | budući da postoji potreba za dosljednim i sveobuhvatnim djelovanjem pravosuđa jer počinitelji kaznenih djela koji prelaze granice ne smiju iskorištavati razlike između kaznenopravnih sustava država članica; |
| --- | --- |

P.

budući da postoji potreba za dosljednim i sveobuhvatnim djelovanjem pravosuđa jer počinitelji kaznenih djela koji prelaze granice ne smiju iskorištavati razlike između kaznenopravnih sustava država članica;

Razvoj analize stanja u pravosuđu u kaznenopravnim stvarima

| 1. | pozdravlja analizu stanja u pravosuđu EU-a koju je sastavila Komisija; no žali što se pri toj analizi naglasak stavlja samo na građansko, trgovačko i upravno pravosuđe; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja analizu stanja u pravosuđu EU-a koju je sastavila Komisija; no žali što se pri toj analizi naglasak stavlja samo na građansko, trgovačko i upravno pravosuđe;

| 2. | naglašava da će se uspostavom analize stanja u pravosuđu u kaznenim stvarima dati temeljni doprinos stvaranju općeg razumijevanja zakonodavstva EU-a u području kaznenog prava među sucima i javnim tužiteljima čime se jača uzajamno povjerenje; |
| --- | --- |

2.

naglašava da će se uspostavom analize stanja u pravosuđu u kaznenim stvarima dati temeljni doprinos stvaranju općeg razumijevanja zakonodavstva EU-a u području kaznenog prava među sucima i javnim tužiteljima čime se jača uzajamno povjerenje;

| 3. | stoga poziva Komisiju da postupno šiti područje djelovanja analize tako da ona postane odvojena i sveobuhvatna analiza pravosuđa kojom se s pomoću uporabe objektivnih pokazatelja ocjenjuju sva područja pravosuđa, uključujući kazneno pravosuđe i sva pitanja koja su horizontalno u vezi s pravosuđem, kao što su neovisnost, učinkovitost i integritet pravosuđa, karijera sudaca i poštovanje postupovnih prava; pozva Komisiju da uključi sve relevantne dionike i osloni se na njihovo iskustvo i naučene lekcije te na rad koji su već obavila tijela Vijeća Europe u pogledu procjene vladavine prava i pravosudnih sustava, te Agencija Europske unije za temeljna prava; |
| --- | --- |

3.

stoga poziva Komisiju da postupno šiti područje djelovanja analize tako da ona postane odvojena i sveobuhvatna analiza pravosuđa kojom se s pomoću uporabe objektivnih pokazatelja ocjenjuju sva područja pravosuđa, uključujući kazneno pravosuđe i sva pitanja koja su horizontalno u vezi s pravosuđem, kao što su neovisnost, učinkovitost i integritet pravosuđa, karijera sudaca i poštovanje postupovnih prava; pozva Komisiju da uključi sve relevantne dionike i osloni se na njihovo iskustvo i naučene lekcije te na rad koji su već obavila tijela Vijeća Europe u pogledu procjene vladavine prava i pravosudnih sustava, te Agencija Europske unije za temeljna prava;

Uloga nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta

| 4. | poziva Komisiju i Vijeće da osiguraju da su Europski parlament i nacionalni parlamenti uključeni u postupak kako je predviđeno Ugovorima, te da im se redovito dostavljaju rezultati ocjenjivanja; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju i Vijeće da osiguraju da su Europski parlament i nacionalni parlamenti uključeni u postupak kako je predviđeno Ugovorima, te da im se redovito dostavljaju rezultati ocjenjivanja;

Sudjelovanje država članica

| 5. | žali zbog nedostatka dostupnih podataka o nacionalnim pravosudnim sustavima i stoga poziva države članice da u potpunosti surađuju s institucijama EU-a i Vijeća Europe te da redovito prikupljaju i dostavljaju nepristrane, pouzdane, objektivne i usporedive podatke o svojim pravosudnim sustavima; |
| --- | --- |

5.

žali zbog nedostatka dostupnih podataka o nacionalnim pravosudnim sustavima i stoga poziva države članice da u potpunosti surađuju s institucijama EU-a i Vijeća Europe te da redovito prikupljaju i dostavljaju nepristrane, pouzdane, objektivne i usporedive podatke o svojim pravosudnim sustavima;

Vladavina prava i temeljna prava

| 6. | poziva Komisiju da razmotri ponovni zahtjev Parlamenta i predloži:






  — | učinkovit mehanizam za redovitu procjenu sukladnosti država članica s temeljnim vrijednostima EU-a, kako je utvrđeno u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, te tako osigura temelj za instrument ranog upozorenja; te |
| --- | --- | --- |

6.

poziva Komisiju da razmotri ponovni zahtjev Parlamenta i predloži:

—

učinkovit mehanizam za redovitu procjenu sukladnosti država članica s temeljnim vrijednostima EU-a, kako je utvrđeno u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, te tako osigura temelj za instrument ranog upozorenja; te

| — | mehanizam za krizne situacije s odgovarajućim oblikom intervencije, učinkovitijim postupcima za utvrđivanje kršenja i mogućnošću kazni ako bi došlo do sustavnih kršenja načela demokracije i vladavine prava i ako odgovarajuće provjere i ravnoteža u državi članici ne bi djelovale; |
| --- | --- |

—

mehanizam za krizne situacije s odgovarajućim oblikom intervencije, učinkovitijim postupcima za utvrđivanje kršenja i mogućnošću kazni ako bi došlo do sustavnih kršenja načela demokracije i vladavine prava i ako odgovarajuće provjere i ravnoteža u državi članici ne bi djelovale;

| 7. | ponavlja da se svaki takav mehanizam u svim državama članicama mora primjenjivati transparentno, jednako i ravnopravno te da mora težiti dopunjavanju rada drugih međunarodnih institucija, kao što je Vijeće Europe, a posebno njegova Venecijanska komisija; poziva na uključivanje Agencije Europske unije za temeljna prava u ocjenjivanje; |
| --- | --- |

7.

ponavlja da se svaki takav mehanizam u svim državama članicama mora primjenjivati transparentno, jednako i ravnopravno te da mora težiti dopunjavanju rada drugih međunarodnih institucija, kao što je Vijeće Europe, a posebno njegova Venecijanska komisija; poziva na uključivanje Agencije Europske unije za temeljna prava u ocjenjivanje;

| 8. | poziva na veću suradnju između Europskog parlamenta i Venecijanske komisije; poziva Parlament i Vijeće Europe da razviju odgovarajući mehanizam za podnošenje zahtjeva za mišljenje o temama od posebnog značaja za Venecijansku komisiju te da osiguraju sudjelovanje Parlamenta kao promatrača u radu Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

8.

poziva na veću suradnju između Europskog parlamenta i Venecijanske komisije; poziva Parlament i Vijeće Europe da razviju odgovarajući mehanizam za podnošenje zahtjeva za mišljenje o temama od posebnog značaja za Venecijansku komisiju te da osiguraju sudjelovanje Parlamenta kao promatrača u radu Venecijanske komisije;

| 9. | smatra da je potrebno daljnje jačanje suradnje između nadležnih odbora Parlamenta i Parlamentarne skupštine Vijeća Europe u skladu s člankom 199., a posebno u obliku redovitih i ad hoc sastanka, te da je potrebno odrediti ključne točke na obje strane; proširuje stalni poziv na predstavnike Vijeća Europe (relevantni odbori Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, Venecijanska komisija, CEPEJ, povjerenik za ljudska prava) kako bi prisustvovali relevantnim sjednicama odbora Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

9.

smatra da je potrebno daljnje jačanje suradnje između nadležnih odbora Parlamenta i Parlamentarne skupštine Vijeća Europe u skladu s člankom 199., a posebno u obliku redovitih i ad hoc sastanka, te da je potrebno odrediti ključne točke na obje strane; proširuje stalni poziv na predstavnike Vijeća Europe (relevantni odbori Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, Venecijanska komisija, CEPEJ, povjerenik za ljudska prava) kako bi prisustvovali relevantnim sjednicama odbora Europskog parlamenta;

| 10. | poziva na ažuriranje sporazuma iz 2007. o jačanju suradnje između Parlamentarne skupštine Vijeća Europe i Europskog parlamenta kako bi se najbolje uzeli u obzir razvoji do stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; poziva Konferenciju predsjednika, na temelju članka 199. Poslovnika Parlamenta, da pozove Parlamentarnu skupštinu Vijeća Europe da otvori raspravu s ciljem uključivanja praktičnih mjera suradnje među predmetnim tijelima u taj opći okvir; |
| --- | --- |

10.

poziva na ažuriranje sporazuma iz 2007. o jačanju suradnje između Parlamentarne skupštine Vijeća Europe i Europskog parlamenta kako bi se najbolje uzeli u obzir razvoji do stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; poziva Konferenciju predsjednika, na temelju članka 199. Poslovnika Parlamenta, da pozove Parlamentarnu skupštinu Vijeća Europe da otvori raspravu s ciljem uključivanja praktičnih mjera suradnje među predmetnim tijelima u taj opći okvir;

| 11. | primjećuje da Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije mora također podlijegati redovitom ocjenjivanju; |
| --- | --- |

11.

primjećuje da Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije mora također podlijegati redovitom ocjenjivanju;

| 12. | poziva Vijeće i države članice da u potpunosti preuzmu svoju odgovornost u pogledu temeljnih prava, kako su sadržana u Povelji i mjerodavnim člancima Ugovora, posebno člancima 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji; smatra da je to preduvjet ako se EU želi učinkovito baviti situacijama u kojima države članice ograničavaju načela demokracije, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

12.

poziva Vijeće i države članice da u potpunosti preuzmu svoju odgovornost u pogledu temeljnih prava, kako su sadržana u Povelji i mjerodavnim člancima Ugovora, posebno člancima 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji; smatra da je to preduvjet ako se EU želi učinkovito baviti situacijama u kojima države članice ograničavaju načela demokracije, vladavinu prava i temeljna prava;

| 13. | naglašava da je Komisija ovlaštena izvesti pred Sud Europske unije državu članicu koja ne ispunjava svoje obveze iz Ugovora; |
| --- | --- |

13.

naglašava da je Komisija ovlaštena izvesti pred Sud Europske unije državu članicu koja ne ispunjava svoje obveze iz Ugovora;

o

o o

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0500, P7_TA(2013)0315, P7_TA(2011)0388 i P7_TA(2013)0444; P7_TA(2014)0173 i P7_TA(2014)0174.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/140 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/140

---

P7_TA(2014)0232

Priprema za potpunu konvergenciju audiovizualnog svijeta

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o pripremi za potpunu konvergenciju audiovizualnog svijeta (2013/2180(INI))

(2017/C 378/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o usklađivanju određenih zakonskih i drugih propisa država članica o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o usklađivanju određenih zakonskih i drugih propisa država članica o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o pojedinim pravnim aspektima usluga informatičkog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine („Direktiva o elektroničkoj trgovini”) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o pojedinim pravnim aspektima usluga informatičkog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine („Direktiva o elektroničkoj trgovini”) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (3) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (3) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o pristupu i međupovezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme (Direktiva o pristupu) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o pristupu i međupovezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme (Direktiva o pristupu) (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o odobravanju mreža i usluga za elektroničku komunikaciju (Direktiva o odobravanju) (6) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o odobravanju mreža i usluga za elektroničku komunikaciju (Direktiva o odobravanju) (6) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (8),

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog Direktive od 11. srpnja 2012. o kolektivnom upravljanju pravima i višeteritorijalnom licenciranju prava na glazbene uratke za internetsku uporabu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog Direktive od 11. srpnja 2012. o kolektivnom upravljanju pravima i višeteritorijalnom licenciranju prava na glazbene uratke za internetsku uporabu,

| — | uzimajući u obzir Uredbu 2001/29/EZ o harmonizaciji određenih aspekata autorskog prava i srodnih prava u informatičkom društvu („Uredba o autorskim pravima”) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu 2001/29/EZ o harmonizaciji određenih aspekata autorskog prava i srodnih prava u informatičkom društvu („Uredba o autorskim pravima”) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o hibridnoj televiziji (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o hibridnoj televiziji (10),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0057/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0057/2014),

| A. | budući da audiovizualna konvergencija označava povezivanje usluga audiovizualnih medija, koje su se do sada pružale uglavnom odvojeno te integraciju u cijelom vrijednosnom lancu ili spajanje različitih audiovizualnih usluga; |
| --- | --- |

A.

budući da audiovizualna konvergencija označava povezivanje usluga audiovizualnih medija, koje su se do sada pružale uglavnom odvojeno te integraciju u cijelom vrijednosnom lancu ili spajanje različitih audiovizualnih usluga;

| B. | budući da konvergencija znači inovacije i budući da to zahtijeva nove oblike suradnje između poduzeća i sektora kako bi korisnik mogao upotrebljavati audiovizualne sadržaje i elektroničke usluge bilo gdje, u bilo kojem trenutku i na svakom uređaju; |
| --- | --- |

B.

budući da konvergencija znači inovacije i budući da to zahtijeva nove oblike suradnje između poduzeća i sektora kako bi korisnik mogao upotrebljavati audiovizualne sadržaje i elektroničke usluge bilo gdje, u bilo kojem trenutku i na svakom uređaju;

| C. | budući da konvergencija utječe na audiovizualni sektor na horizontalnoj (konvergencija industrije), vertikalnoj (konvergencija vrijednosnog lanca) i funkcionalnoj razini (konvergencija aplikacija/usluga); |
| --- | --- |

C.

budući da konvergencija utječe na audiovizualni sektor na horizontalnoj (konvergencija industrije), vertikalnoj (konvergencija vrijednosnog lanca) i funkcionalnoj razini (konvergencija aplikacija/usluga);

| D. | budući da se u pogledu tehničke konvergencije sve više preklapaju pitanja u vezi s medijskim pravom i mrežnom politikom; |
| --- | --- |

D.

budući da se u pogledu tehničke konvergencije sve više preklapaju pitanja u vezi s medijskim pravom i mrežnom politikom;

| E. | budući da se mogućnost pronalaženja i dostupnost audiovizualnih sadržaja pokazalo kao jedno od središnjih pitanja konvergiranog svijeta; budući da politika ne bi trebala stajati na putu samoregulatornom sustavu označivanja ponuda koje ispunjavaju minimalne standarde kvalitete, a pitanje mrežne neutralnosti u pogledu kabelskih i mobilnih veza sve je hitnije; |
| --- | --- |

E.

budući da se mogućnost pronalaženja i dostupnost audiovizualnih sadržaja pokazalo kao jedno od središnjih pitanja konvergiranog svijeta; budući da politika ne bi trebala stajati na putu samoregulatornom sustavu označivanja ponuda koje ispunjavaju minimalne standarde kvalitete, a pitanje mrežne neutralnosti u pogledu kabelskih i mobilnih veza sve je hitnije;

| F. | budući da je tehnička konvergencija medija u međuvremenu postala stvarnost, osobito na području radija, televizije, tiska i interneta, i da europska kulturna i medijska politika te politika mreža moraju prilagoditi regulatorni okvir novim uvjetima i osigurati uspostavu i provođenje jedinstvene razine zakonskog uređenja kojim bi se obuhvatilo i nove tržišne subjekte iz Europske unije i trećih zemalja; |
| --- | --- |

F.

budući da je tehnička konvergencija medija u međuvremenu postala stvarnost, osobito na području radija, televizije, tiska i interneta, i da europska kulturna i medijska politika te politika mreža moraju prilagoditi regulatorni okvir novim uvjetima i osigurati uspostavu i provođenje jedinstvene razine zakonskog uređenja kojim bi se obuhvatilo i nove tržišne subjekte iz Europske unije i trećih zemalja;

| G. | budući da su usprkos naprednoj tehničkoj konvergenciji iskustva s upotrebom povezanih uređaja kao i s očekivanjima te s upotrebom profila korisnika još uvijek ograničena; |
| --- | --- |

G.

budući da su usprkos naprednoj tehničkoj konvergenciji iskustva s upotrebom povezanih uređaja kao i s očekivanjima te s upotrebom profila korisnika još uvijek ograničena;

| H. | budući da digitalizacija i tehnička konvergencija same po sebi imaju ograničenu vrijednost za građane i budući da potpora za visoki stupanj trajnog ulaganja u izvorni europski sadržaj ostaje ključni prioritet u konvergiranom medijskom okruženju; |
| --- | --- |

H.

budući da digitalizacija i tehnička konvergencija same po sebi imaju ograničenu vrijednost za građane i budući da potpora za visoki stupanj trajnog ulaganja u izvorni europski sadržaj ostaje ključni prioritet u konvergiranom medijskom okruženju;

| I. | budući da se zbog sve veće konvergencije mora dalje razvijati novo razumijevanje usklađenosti audiovizualnih medija, elektroničkih usluga i aplikacija; |
| --- | --- |

I.

budući da se zbog sve veće konvergencije mora dalje razvijati novo razumijevanje usklađenosti audiovizualnih medija, elektroničkih usluga i aplikacija;

| J. | budući da pojam „ulaz za pristup sadržaju” opisuje bilo koji subjekt koji djeluje kao posrednik između pružatelja audiovizualnog sadržaja i krajnjih korisnika te koji uobičajeno spajaju, odabiru i organiziraju niz pružatelja sadržaja i osiguravaju sučelje preko kojeg korisnici mogu otkriti sadržaj i pristupiti mu; budući da takvi ulazi mogu uključivati televizijske platforme (poput satelitskih, kabelskih i IPTV-a), uređaje (pametne televizore i igraće konzole) ili druge OTT usluge; |
| --- | --- |

J.

budući da pojam „ulaz za pristup sadržaju” opisuje bilo koji subjekt koji djeluje kao posrednik između pružatelja audiovizualnog sadržaja i krajnjih korisnika te koji uobičajeno spajaju, odabiru i organiziraju niz pružatelja sadržaja i osiguravaju sučelje preko kojeg korisnici mogu otkriti sadržaj i pristupiti mu; budući da takvi ulazi mogu uključivati televizijske platforme (poput satelitskih, kabelskih i IPTV-a), uređaje (pametne televizore i igraće konzole) ili druge OTT usluge;

Konvergentna tržišta

| 1. | utvrđuje da rastući trend horizontalne koncentracije u industriji i vertikalne koncentracije u vrijednosnom lancu može otvoriti nove poslovne prilike, ali i dovesti do dominantnih položaja na tržištu; |
| --- | --- |

1.

utvrđuje da rastući trend horizontalne koncentracije u industriji i vertikalne koncentracije u vrijednosnom lancu može otvoriti nove poslovne prilike, ali i dovesti do dominantnih položaja na tržištu;

| 2. | naglašava da je zakonsko uređenje potrebno pod uvjetom da ulazi za pristup sadržaju („content gateways”) kontroliraju pristup medijima i imaju izravan ili neizravan utjecaj na oblikovanje mnijenja; poziva stoga Komisiju i države članice da prate te događaje, iskoriste sredstva europskog prava tržišnog natjecanja i kartelnog prava i da po potrebi uvedu mjere za zaštitu raznolikosti te da sastave regulatorni okvir za konvergenciju prilagođen tim događajima; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je zakonsko uređenje potrebno pod uvjetom da ulazi za pristup sadržaju („content gateways”) kontroliraju pristup medijima i imaju izravan ili neizravan utjecaj na oblikovanje mnijenja; poziva stoga Komisiju i države članice da prate te događaje, iskoriste sredstva europskog prava tržišnog natjecanja i kartelnog prava i da po potrebi uvedu mjere za zaštitu raznolikosti te da sastave regulatorni okvir za konvergenciju prilagođen tim događajima;

| 3. | primjećuje da tržišni razvoj ukazuje na to da će poduzeća ubuduće sve jače povezivati mrežne usluge s pružanjem audiovizualnih sadržaja i da bi internet u svom trenutnom obliku utemeljenom na najboljem mogućem pristupu time mogao sve više i više odstupati od ponude usmjerene na jednostrane interese poduzeća; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da tržišni razvoj ukazuje na to da će poduzeća ubuduće sve jače povezivati mrežne usluge s pružanjem audiovizualnih sadržaja i da bi internet u svom trenutnom obliku utemeljenom na najboljem mogućem pristupu time mogao sve više i više odstupati od ponude usmjerene na jednostrane interese poduzeća;

| 4. | smatra da se sa svim podatkovnim podacima u okviru elektroničke komunikacije neovisno o sadržaju, primjeni, podrijetlu i cilju (načelo najveće propusnosti) mora u osnovi postupati jednako i stoga zahtijeva očuvanje te osiguranje slobodnog i otvorenog interneta, posebice u pogledu razvoja posebnih usluga; |
| --- | --- |

4.

smatra da se sa svim podatkovnim podacima u okviru elektroničke komunikacije neovisno o sadržaju, primjeni, podrijetlu i cilju (načelo najveće propusnosti) mora u osnovi postupati jednako i stoga zahtijeva očuvanje te osiguranje slobodnog i otvorenog interneta, posebice u pogledu razvoja posebnih usluga;

| 5. | ističe da bi horizontalnim pravnim okvirom koji obuhvaća različite medije trebalo uskladiti prava i obveze radiotelevizijskih kuća s pravima i obvezama drugih tržišnih subjekata; |
| --- | --- |

5.

ističe da bi horizontalnim pravnim okvirom koji obuhvaća različite medije trebalo uskladiti prava i obveze radiotelevizijskih kuća s pravima i obvezama drugih tržišnih subjekata;

Pristup i mogućnost pronalaženja

| 6. | naglašava da neutralnost mreža, usklađena s internetom s najvećom propusnošću i nediskriminirajućim pristupom te prijenosom svih audiovizualnih sadržaja, jamči pluralističku ponudu informacija i raznolikost mišljenja i kulture te stoga predstavlja ključni element istovrstan načelu obveznog prijenosa u konvergiranom medijskom krajoliku; zahtijeva od Komisije da na pravno obvezujući način osigura poštovanje načela neutralnosti mreže, što je nužno u kontekstu konvergencije medija; |
| --- | --- |

6.

naglašava da neutralnost mreža, usklađena s internetom s najvećom propusnošću i nediskriminirajućim pristupom te prijenosom svih audiovizualnih sadržaja, jamči pluralističku ponudu informacija i raznolikost mišljenja i kulture te stoga predstavlja ključni element istovrstan načelu obveznog prijenosa u konvergiranom medijskom krajoliku; zahtijeva od Komisije da na pravno obvezujući način osigura poštovanje načela neutralnosti mreže, što je nužno u kontekstu konvergencije medija;

| 7. | zahtijeva nediskriminirajući, transparentan i otvoren pristup internetu za sve korisnike i davatelje audiovizualnih usluga te se protivi ograničenju načela najveće propusnosti od strane platformi ili usluga davatelja usluga; |
| --- | --- |

7.

zahtijeva nediskriminirajući, transparentan i otvoren pristup internetu za sve korisnike i davatelje audiovizualnih usluga te se protivi ograničenju načela najveće propusnosti od strane platformi ili usluga davatelja usluga;

| 8. | ponavlja da pravila o neutralnosti mreža ne otklanjaju potrebu primjene pravila o obveznom prijenosu na upravljanim mrežama ili specijaliziranim uslugama poput kabelske televizije i IPTV-a; |
| --- | --- |

8.

ponavlja da pravila o neutralnosti mreža ne otklanjaju potrebu primjene pravila o obveznom prijenosu na upravljanim mrežama ili specijaliziranim uslugama poput kabelske televizije i IPTV-a;

| 9. | poziva na to da industrija razvije ujednačene standarde za osiguranje inteoperabilnosti hibridne televizije kako se ne bi kočile inovacije; |
| --- | --- |

9.

poziva na to da industrija razvije ujednačene standarde za osiguranje inteoperabilnosti hibridne televizije kako se ne bi kočile inovacije;

| 10. | poziva da kulturna i audiovizualna djela u svojoj raznolikosti budu dostupna svim europskim građanima i da ih oni mogu pronaći, posebno kada proizvođači, operateri mreža i pružatelji sadržaja ili drugi agregatori propisuju odabir sadržaja koji se nudi korisnicima; |
| --- | --- |

10.

poziva da kulturna i audiovizualna djela u svojoj raznolikosti budu dostupna svim europskim građanima i da ih oni mogu pronaći, posebno kada proizvođači, operateri mreža i pružatelji sadržaja ili drugi agregatori propisuju odabir sadržaja koji se nudi korisnicima;

| 11. | smatra da traženje i pronalaženje audiovizualnih sadržaja radi osiguravanja raznolikosti ponude i mišljenja ne bi smjelo ovisiti isključivo o ekonomskim interesima, pri čemu treba regulatorno djelovati samo u slučaju da pružatelj platforme iskorištava dominantan položaj na tržištu ili funkciju čuvara ulaza kako bi se dala prednost određenim sadržajima ili ih se zanemarilo; |
| --- | --- |

11.

smatra da traženje i pronalaženje audiovizualnih sadržaja radi osiguravanja raznolikosti ponude i mišljenja ne bi smjelo ovisiti isključivo o ekonomskim interesima, pri čemu treba regulatorno djelovati samo u slučaju da pružatelj platforme iskorištava dominantan položaj na tržištu ili funkciju čuvara ulaza kako bi se dala prednost određenim sadržajima ili ih se zanemarilo;

| 12. | poziva Komisiju da ispita u kojoj su mjeri operateri ulaza za pristup sadržajima („content gateways”) skloni zloupotrebljavati svoj položaj dajući prednost svojim sadržajima; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da ispita u kojoj su mjeri operateri ulaza za pristup sadržajima („content gateways”) skloni zloupotrebljavati svoj položaj dajući prednost svojim sadržajima;

| 13. | poziva Komisiju da definira pojam platforme te da po potrebi uvede pravila kojima je obuhvaćen prijenos audiovizualnog sadržaja preko tehničkih mreža; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da definira pojam platforme te da po potrebi uvede pravila kojima je obuhvaćen prijenos audiovizualnog sadržaja preko tehničkih mreža;

| 14. | smatra da bi platforme na otvorenim mrežama koje nemaju dominantan položaj na tržištu i koje ne narušavaju slobodno tržišno natjecanje trebalo izuzeti iz regulatornog okvira za platforme; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi platforme na otvorenim mrežama koje nemaju dominantan položaj na tržištu i koje ne narušavaju slobodno tržišno natjecanje trebalo izuzeti iz regulatornog okvira za platforme;

| 15. | vjeruje da treba potaknuti stvaranje aplikacija s obzirom na to da je to tržište u porastu; naglašava međutim da proces prelaska na aplikacije može proizvođačima audiovizualnih sadržaja otežati pristup tržištu; poziva Komisiju da istraži gdje su potrebne mjere za osiguranje pristupa i mogućnosti pronalaženja audiovizualnih medija te na koji ih se način može provesti te istovremeno podsjeća da se regulatorne mjere trebaju poduzeti samo u slučaju da pružatelj platforme pomoću aplikacija iskorištava dominantan položaj na tržištu ili funkciju čuvara ulaza kako bi dao prednost određenim sadržajima ili ih zanemario; |
| --- | --- |

15.

vjeruje da treba potaknuti stvaranje aplikacija s obzirom na to da je to tržište u porastu; naglašava međutim da proces prelaska na aplikacije može proizvođačima audiovizualnih sadržaja otežati pristup tržištu; poziva Komisiju da istraži gdje su potrebne mjere za osiguranje pristupa i mogućnosti pronalaženja audiovizualnih medija te na koji ih se način može provesti te istovremeno podsjeća da se regulatorne mjere trebaju poduzeti samo u slučaju da pružatelj platforme pomoću aplikacija iskorištava dominantan položaj na tržištu ili funkciju čuvara ulaza kako bi dao prednost određenim sadržajima ili ih zanemario;

| 16. | smatra da bi države članice trebale imati mogućnost donošenja posebnih mjera za primjereno pronalaženje i vidljivost audiovizualnih sadržaja od općeg interesa kako bi se zajamčila raznolikost mišljenja, dok bi korisnici trebali moći jednostavno i samostalno odabrati ponude; |
| --- | --- |

16.

smatra da bi države članice trebale imati mogućnost donošenja posebnih mjera za primjereno pronalaženje i vidljivost audiovizualnih sadržaja od općeg interesa kako bi se zajamčila raznolikost mišljenja, dok bi korisnici trebali moći jednostavno i samostalno odabrati ponude;

Osiguranje raznolikosti i modeli financiranja

| 17. | poziva Komisiju da u okviru konvergencije medija ispita kako se refinanciranje, financiranje i proizvodnja visokokvalitetnih europskih audiovizualnih sadržaja može u budućnosti osigurati na uravnotežen način; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da u okviru konvergencije medija ispita kako se refinanciranje, financiranje i proizvodnja visokokvalitetnih europskih audiovizualnih sadržaja može u budućnosti osigurati na uravnotežen način;

| 18. | poziva Komisiju da ispita u kojoj je mjeri došlo do poremećaja tržišta pri kvantitativnim i kvalitativnim zabranama oglašavanja kao posljedica nejednakog statusa linearnih i nelinearnih usluga u skladu s Direktivom 2010/13/EU; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da ispita u kojoj je mjeri došlo do poremećaja tržišta pri kvantitativnim i kvalitativnim zabranama oglašavanja kao posljedica nejednakog statusa linearnih i nelinearnih usluga u skladu s Direktivom 2010/13/EU;

| 19. | naglašava da nove strategije oglašavanja u kojima se koriste nove tehnologije kako bi se povećala njihova učinkovitost (snimke zaslona, oblikovanje profila potrošača, strategije višezaslonskog prikazivanja) potiču pitanja o zaštiti potrošača, njihove privatnosti i njihovih osobnih podataka; imajući to u vidu, ističe da postoji potreba za skupom dosljednih pravila koja bi se odnosila na spomenute strategije; |
| --- | --- |

19.

naglašava da nove strategije oglašavanja u kojima se koriste nove tehnologije kako bi se povećala njihova učinkovitost (snimke zaslona, oblikovanje profila potrošača, strategije višezaslonskog prikazivanja) potiču pitanja o zaštiti potrošača, njihove privatnosti i njihovih osobnih podataka; imajući to u vidu, ističe da postoji potreba za skupom dosljednih pravila koja bi se odnosila na spomenute strategije;

| 20. | poziva Komisiju da se uklanjanje pretjerane regulacije na području odredbi o kvantitativnom oglašavanju za linearne audiovizualne sadržaje primijeni za bolje postizanje ciljeva Direktive 2010/13/EU u budućnosti povećanjem fleksibilnosti i jačanjem suregulacije i samoregulacije; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da se uklanjanje pretjerane regulacije na području odredbi o kvantitativnom oglašavanju za linearne audiovizualne sadržaje primijeni za bolje postizanje ciljeva Direktive 2010/13/EU u budućnosti povećanjem fleksibilnosti i jačanjem suregulacije i samoregulacije;

| 21. | smatra da novi poslovni modeli u okviru kojih se na tržište stavljaju neodobreni audiovizualni sadržaji predstavljaju prijetnju novinarstvu, javno-uslužnim medijima i radioteleviziji visoke kvalitete koji se financiraju oglašavanjem; |
| --- | --- |

21.

smatra da novi poslovni modeli u okviru kojih se na tržište stavljaju neodobreni audiovizualni sadržaji predstavljaju prijetnju novinarstvu, javno-uslužnim medijima i radioteleviziji visoke kvalitete koji se financiraju oglašavanjem;

| 22. | smatra da se linearne i nelinearne ponude radiotelevizijskih kuća ili drugih pružatelja sadržaja sadržajno i tehnički ne smiju mijenjati, da pojedinačni sadržaji ili dijelovi sadržaja ne smiju biti obuhvaćeni programskim paketima niti se upotrebljavati na drugi način uz naknadu ili bez nje bez pristanka kuće ili pružatelja usluge; |
| --- | --- |

22.

smatra da se linearne i nelinearne ponude radiotelevizijskih kuća ili drugih pružatelja sadržaja sadržajno i tehnički ne smiju mijenjati, da pojedinačni sadržaji ili dijelovi sadržaja ne smiju biti obuhvaćeni programskim paketima niti se upotrebljavati na drugi način uz naknadu ili bez nje bez pristanka kuće ili pružatelja usluge;

| 23. | smatra da bi se, u svjetlu konvergencije, postupci odobravanja elektroničkih informacijskih i komunikacijskih usluga koje se financiraju naknadama morali prilagoditi digitalnoj stvarnosti medijskog tržišnog natjecanja, pod uvjetom da se radi o audiovizualnim javno-pravnim ponudama; |
| --- | --- |

23.

smatra da bi se, u svjetlu konvergencije, postupci odobravanja elektroničkih informacijskih i komunikacijskih usluga koje se financiraju naknadama morali prilagoditi digitalnoj stvarnosti medijskog tržišnog natjecanja, pod uvjetom da se radi o audiovizualnim javno-pravnim ponudama;

| 24. | naglašava da je za javni sektor važno da može ostati zaštićen od ograničenja financijskih sredstava od oglašavanja kako bi očuvao svoju nezavisnost te poziva države članice da podrže napore usmjerene k osiguravanju financijskih sredstava za dotični sektor; |
| --- | --- |

24.

naglašava da je za javni sektor važno da može ostati zaštićen od ograničenja financijskih sredstava od oglašavanja kako bi očuvao svoju nezavisnost te poziva države članice da podrže napore usmjerene k osiguravanju financijskih sredstava za dotični sektor;

Infrastruktura i frekvencije

| 25. | utvrđuje da je široka dostupnost što jačih priključaka na širokopojasni internet osnovni preduvjet za konvergenciju i inovacije u medijskoj industriji; naglašava da je takve širokopojasne mreže potrebno još više dalje razvijati prije svega u ruralnim područjima i poziva države članice da ove poteškoće ukloni kratkoročnim investicijama; |
| --- | --- |

25.

utvrđuje da je široka dostupnost što jačih priključaka na širokopojasni internet osnovni preduvjet za konvergenciju i inovacije u medijskoj industriji; naglašava da je takve širokopojasne mreže potrebno još više dalje razvijati prije svega u ruralnim područjima i poziva države članice da ove poteškoće ukloni kratkoročnim investicijama;

| 26. | izražava žaljenje zbog činjenice da i dalje postoje područja u Europi s ograničenom internetskom infrastrukturom te podsjeća Komisiju da je važno da potrošači imaju pristup brzom internetu kako bi se mogao iskoristiti potencijal konvergiranog audiovizualnog svijeta; |
| --- | --- |

26.

izražava žaljenje zbog činjenice da i dalje postoje područja u Europi s ograničenom internetskom infrastrukturom te podsjeća Komisiju da je važno da potrošači imaju pristup brzom internetu kako bi se mogao iskoristiti potencijal konvergiranog audiovizualnog svijeta;

| 27. | poziva industriju, u očekivanju usklađenije budućnosti, da radi zajedno na dobrovoljnoj osnovi s ciljem osiguranja zajedničkog okvira za medijske standarde kako bi se dosljedniji pristup primijenio na različite medije i kako bi osigurala da korisnici i dalje mogu razumjeti koji je sadržaj reguliran i u kojoj mjeri; |
| --- | --- |

27.

poziva industriju, u očekivanju usklađenije budućnosti, da radi zajedno na dobrovoljnoj osnovi s ciljem osiguranja zajedničkog okvira za medijske standarde kako bi se dosljedniji pristup primijenio na različite medije i kako bi osigurala da korisnici i dalje mogu razumjeti koji je sadržaj reguliran i u kojoj mjeri;

| 28. | naglašava da otvoreni i interoperabilni standardi pružaju jamstvo za slobodan i nesmetan pristup audiovizualnim sadržajima; |
| --- | --- |

28.

naglašava da otvoreni i interoperabilni standardi pružaju jamstvo za slobodan i nesmetan pristup audiovizualnim sadržajima;

| 29. | primjećuje da nadolazeće inicijative o samostalnoj regulaciji imaju ključnu ulogu za utvrđivanje jedinstvenih standarda za korisničke tehnologije te za inženjere i proizvođače; |
| --- | --- |

29.

primjećuje da nadolazeće inicijative o samostalnoj regulaciji imaju ključnu ulogu za utvrđivanje jedinstvenih standarda za korisničke tehnologije te za inženjere i proizvođače;

| 30. | naglašava da digitalna zemaljska televizija druge generacije (DVB-T/T2) pruža izvrsne dugoročne mogućnosti za zajedničko korištenje frekvencijskog pojasa od 700 MHz za radijsku i mobilnu komunikaciju, osobito korištenjem perspektivnih hibridnih mobilnih uređaja i ugrađivanjem čipova za televizijski prijem u mobilne uređaje; |
| --- | --- |

30.

naglašava da digitalna zemaljska televizija druge generacije (DVB-T/T2) pruža izvrsne dugoročne mogućnosti za zajedničko korištenje frekvencijskog pojasa od 700 MHz za radijsku i mobilnu komunikaciju, osobito korištenjem perspektivnih hibridnih mobilnih uređaja i ugrađivanjem čipova za televizijski prijem u mobilne uređaje;

| 31. | zalaže se za razvoj kombinacije tehnologija koja učinkovito upotrebljava i radiodifuzijske i širokopojasne tehnologije te koja pametno objedinjuje radiodifuzijske i mobilne komunikacije („pametno emitiranje”); |
| --- | --- |

31.

zalaže se za razvoj kombinacije tehnologija koja učinkovito upotrebljava i radiodifuzijske i širokopojasne tehnologije te koja pametno objedinjuje radiodifuzijske i mobilne komunikacije („pametno emitiranje”);

| 32. | smatra da je važno izraditi plan za digitalnu zemaljsku radiodifuziju kako bi se ulagačima iz područja radijske i mobilne komunikacije pružila sigurnost potrebna za dugoročno planiranje; |
| --- | --- |

32.

smatra da je važno izraditi plan za digitalnu zemaljsku radiodifuziju kako bi se ulagačima iz područja radijske i mobilne komunikacije pružila sigurnost potrebna za dugoročno planiranje;

Vrijednosti

| 33. | smatra da u Zelenoj knjizi nedostaje upućivanje na dvostruku narav audiovizualnih medija kao kulturnog i gospodarskog dobra; |
| --- | --- |

33.

smatra da u Zelenoj knjizi nedostaje upućivanje na dvostruku narav audiovizualnih medija kao kulturnog i gospodarskog dobra;

| 34. | upozorava Komisiju da se Europska unija obvezala poštovati Konvenciju UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja; |
| --- | --- |

34.

upozorava Komisiju da se Europska unija obvezala poštovati Konvenciju UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja;

| 35. | naglašava da zaštita slobode medija, promicanje medijskog pluralizma i kulturne raznolikosti te zaštita maloljetnika ostaju bitne vrijednosti u doba konvergencije; |
| --- | --- |

35.

naglašava da zaštita slobode medija, promicanje medijskog pluralizma i kulturne raznolikosti te zaštita maloljetnika ostaju bitne vrijednosti u doba konvergencije;

| 36. | poziva Komisiju da u kontekstu moguće revizije Direktive 2010/13/EU nastavi ulagati napore za zaštitu slobode medija; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da u kontekstu moguće revizije Direktive 2010/13/EU nastavi ulagati napore za zaštitu slobode medija;

| 37. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju provedbu članka 13. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama povezanog s promicanjem proizvodnje europskih djela i pristupa djelima putem usluga audiovizualnih medija na upit; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju i države članice da pojačaju provedbu članka 13. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama povezanog s promicanjem proizvodnje europskih djela i pristupa djelima putem usluga audiovizualnih medija na upit;

| 38. | skreće pozornost Komisije na činjenicu da uključivanje audiovizualne kulture i medija u međunarodne sporazume o slobodnoj trgovini proturječi obvezi EU-a u pogledu promicanja kulturne raznolikosti i identiteta te poštovanja suvereniteta država članica nad njihovom kulturnom baštinom; |
| --- | --- |

38.

skreće pozornost Komisije na činjenicu da uključivanje audiovizualne kulture i medija u međunarodne sporazume o slobodnoj trgovini proturječi obvezi EU-a u pogledu promicanja kulturne raznolikosti i identiteta te poštovanja suvereniteta država članica nad njihovom kulturnom baštinom;

| 39. | potiče europski audiovizualni sektor na razvoj dosljednih, privlačnih usluga, posebice dostupnih na internetu, kako bi se obogatila ponuda kvalitetnih europskih audiovizualnih sadržaja; naglašava činjenicu da pitanje sadržaja treba ostati od presudnog značaja; ističe da raznovrsnost platformi nije nužno sinonim za raznolikost sadržaja; |
| --- | --- |

39.

potiče europski audiovizualni sektor na razvoj dosljednih, privlačnih usluga, posebice dostupnih na internetu, kako bi se obogatila ponuda kvalitetnih europskih audiovizualnih sadržaja; naglašava činjenicu da pitanje sadržaja treba ostati od presudnog značaja; ističe da raznovrsnost platformi nije nužno sinonim za raznolikost sadržaja;

| 40. | ističe da su zaštita mladih, zaštita potrošača i podataka krajnji ciljevi zakonskog uređenja i da moraju jednako vrijediti za sve pružatelje medijskih i komunikacijskih usluga na području Europske unije; |
| --- | --- |

40.

ističe da su zaštita mladih, zaštita potrošača i podataka krajnji ciljevi zakonskog uređenja i da moraju jednako vrijediti za sve pružatelje medijskih i komunikacijskih usluga na području Europske unije;

| 41. | poziva Komisiju da osigura snažnije poštovanje zaštite mladih i potrošača; zahtijeva da zaštita podataka mora u jednakoj mjeri važiti za sve ponuđače u području medija i komunikacija na teritoriju Europske unije; naglašava da potrošač u svako vrijeme i na lak način mora imati mogućnost izmjene postavki za razmjenu podataka; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da osigura snažnije poštovanje zaštite mladih i potrošača; zahtijeva da zaštita podataka mora u jednakoj mjeri važiti za sve ponuđače u području medija i komunikacija na teritoriju Europske unije; naglašava da potrošač u svako vrijeme i na lak način mora imati mogućnost izmjene postavki za razmjenu podataka;

| 42. | naglašava da je s obzirom na globalno natjecanje na konvergiranim tržištima nužno na međunarodnoj razini razviti primjerene suregulatorne i samoregulatorne standarde zaštite mladih i potrošača; |
| --- | --- |

42.

naglašava da je s obzirom na globalno natjecanje na konvergiranim tržištima nužno na međunarodnoj razini razviti primjerene suregulatorne i samoregulatorne standarde zaštite mladih i potrošača;

| 43. | poziva Europsku komisiju i države članice da ojačaju i nadograde već postojeće različite aktivnosti za posredovanje digitalnih medijskih sposobnosti i da razviju metodiku za procjenu posredovanja medijskih sposobnosti; |
| --- | --- |

43.

poziva Europsku komisiju i države članice da ojačaju i nadograde već postojeće različite aktivnosti za posredovanje digitalnih medijskih sposobnosti i da razviju metodiku za procjenu posredovanja medijskih sposobnosti;

Regulatorni okvir

| 44. | smatra da bi cilj europske medijske i internetske politike trebalo biti uklanjanje prepreka medijskim inovacijama, istovremeno ne gubeći iz vida normativne aspekte demokratske i kulturno raznolike medijske politike; |
| --- | --- |

44.

smatra da bi cilj europske medijske i internetske politike trebalo biti uklanjanje prepreka medijskim inovacijama, istovremeno ne gubeći iz vida normativne aspekte demokratske i kulturno raznolike medijske politike;

| 45. | naglašava da je za slične sadržaje na istom uređaju potreban jedinstven i fleksibilan pravni okvir usmjeren na korisnike i pristup, koji je tehnološki neutralan, transparentan i provediv; |
| --- | --- |

45.

naglašava da je za slične sadržaje na istom uređaju potreban jedinstven i fleksibilan pravni okvir usmjeren na korisnike i pristup, koji je tehnološki neutralan, transparentan i provediv;

| 46. | zahtijeva od Komisije osiguranje da su platforme upotrijebljene u okviru poštenog tržišnog natjecanja i da poštuju uvjete tržišta; |
| --- | --- |

46.

zahtijeva od Komisije osiguranje da su platforme upotrijebljene u okviru poštenog tržišnog natjecanja i da poštuju uvjete tržišta;

| 47. | poziva Komisiju da provede procjenu utjecaja u cilju utvrđivanja je li područje primjene Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama još uvijek relevantno u pogledu razvoja svih audiovizualnih medijskih usluga dostupnih europskim građanima; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da provede procjenu utjecaja u cilju utvrđivanja je li područje primjene Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama još uvijek relevantno u pogledu razvoja svih audiovizualnih medijskih usluga dostupnih europskim građanima;

| 48. | poziva Komisiju da ispita u kojoj mjeri kriterij linearnosti dovodi na mnogim područjima do toga da se regulatorni ciljevi Direktive 2010/13/EU u konvergiranom svijetu više ne mogu postići; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju da ispita u kojoj mjeri kriterij linearnosti dovodi na mnogim područjima do toga da se regulatorni ciljevi Direktive 2010/13/EU u konvergiranom svijetu više ne mogu postići;

| 49. | predlaže da se dereguliraju područja Direktive 2010/13/EU u kojima više nije moguće postići regulatorni cilj; smatra da bi se umjesto toga trebali uvesti minimalni zahtjevi za sve audiovizualne medijske usluge na europskoj razini, |
| --- | --- |

49.

predlaže da se dereguliraju područja Direktive 2010/13/EU u kojima više nije moguće postići regulatorni cilj; smatra da bi se umjesto toga trebali uvesti minimalni zahtjevi za sve audiovizualne medijske usluge na europskoj razini,

| 50. | naglašava važnost sustava provjere tehnološki neutralnih prava kako bi se omogućilo da su usluge pružatelja medijskih usluga dostupne platformama treće strane; |
| --- | --- |

50.

naglašava važnost sustava provjere tehnološki neutralnih prava kako bi se omogućilo da su usluge pružatelja medijskih usluga dostupne platformama treće strane;

| 51. | primjećuje da je načelo zemlje podrijetla i emitiranja audiovizualnih medija i dalje važan preduvjet za ponudu audiovizualnih sadržaja izvan teritorijalnih granica i da predstavlja prekretnicu na putu prema zajedničkom tržištu usluga; međutim naglašava kako je potrebno zakone EU-a prilagoditi stvarnosti interneta i digitalnog okruženja te posebnu pozornost posvetiti poduzećima koja preko interneta nude audiovizualne sadržaje, a koja pokušavaju izbjeći plaćanje poreza u određenim državama članicama uspostavom svojih sjedišta u državama s vrlo niskom stopom poreza; |
| --- | --- |

51.

primjećuje da je načelo zemlje podrijetla i emitiranja audiovizualnih medija i dalje važan preduvjet za ponudu audiovizualnih sadržaja izvan teritorijalnih granica i da predstavlja prekretnicu na putu prema zajedničkom tržištu usluga; međutim naglašava kako je potrebno zakone EU-a prilagoditi stvarnosti interneta i digitalnog okruženja te posebnu pozornost posvetiti poduzećima koja preko interneta nude audiovizualne sadržaje, a koja pokušavaju izbjeći plaćanje poreza u određenim državama članicama uspostavom svojih sjedišta u državama s vrlo niskom stopom poreza;

| 52. | poziva Komisiju da ispita u kojoj mjeri je potrebna prilagodba autorskih prava kako bi se omogućila odgovarajuća primjena linearnih i nelinearnih sadržaja na različitim platformama i njihova dostupnost izvan granica; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da ispita u kojoj mjeri je potrebna prilagodba autorskih prava kako bi se omogućila odgovarajuća primjena linearnih i nelinearnih sadržaja na različitim platformama i njihova dostupnost izvan granica;

| 53. | poziva Komisiju da dosljedno provede načelo neutralnosti tehnologija i da u skladu s tim preradi europska autorska prava ako je to potrebno; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da dosljedno provede načelo neutralnosti tehnologija i da u skladu s tim preradi europska autorska prava ako je to potrebno;

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

(2)  SL L 178, 17.7.2000., str. 1.

(3)  SL L 108, 24.4.2002., str. 33.

(4)  SL L 337, 18.12.2009., str. 37.

(5)  SL L 108, 24.4.2002., str. 7.

(6)  SL L 108, 24.4.2002., str. 21.

(7)  SL L 337, 18.12.2009., str. 37.

(8)  SL L 91, 7.4.1999., str. 10.

(9)  SL L 167, 22.6.2001., str. 10.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0329.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/146 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/146

---

P7_TA(2014)0233

Izvješće o građanstvu EU-a za 2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2013. – građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost (2013/2186(INI))

(2017/C 378/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 27. listopada 2010. naslovljeno „Izvješće o građanstvu EU-a za 2010.: uklanjanje prepreka za ostvarivanje prava građana EU-a” COM(2010)0603, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 27. listopada 2010. naslovljeno „Izvješće o građanstvu EU-a za 2010.: uklanjanje prepreka za ostvarivanje prava građana EU-a” COM(2010)0603,

| — | uzimajući u obzir ishod javnih konzultacija Komisije o građanstvu EU-a koje su se održale u razdoblju od 9. svibnja do 27. rujna 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod javnih konzultacija Komisije o građanstvu EU-a koje su se održale u razdoblju od 9. svibnja do 27. rujna 2012.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. ožujka 2012. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2010.: uklanjanje prepreka za ostvarivanje prava građana EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. ožujka 2012. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2010.: uklanjanje prepreka za ostvarivanje prava građana EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir saslušanje koje su 19. veljače 2013. organizirali Odbor za predstavke, Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Europska komisija pod nazivom „Iskorištavanje potencijala građanstva EU-a”, te saslušanje od 24. rujna 2013. pod nazivom „Utjecaj krize na europske građane i jačanje demokratske uključenosti u upravljanje Unijom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje koje su 19. veljače 2013. organizirali Odbor za predstavke, Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Europska komisija pod nazivom „Iskorištavanje potencijala građanstva EU-a”, te saslušanje od 24. rujna 2013. pod nazivom „Utjecaj krize na europske građane i jačanje demokratske uključenosti u upravljanje Unijom”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. svibnja 2013. naslovljeno „Izvješće o građanstvu EU-a za 2013. građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost” COM(2013)0269, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. svibnja 2013. naslovljeno „Izvješće o građanstvu EU-a za 2013. građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost” COM(2013)0269,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o razmatranjima Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o razmatranjima Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir pravo na predstavke ugrađeno u članak 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravo na predstavke ugrađeno u članak 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir dio II. Ugovora o funkcioniranju Europske unije pod naslovom „Nediskriminacija i građanstvo Unije” te glavu V. Povelje o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dio II. Ugovora o funkcioniranju Europske unije pod naslovom „Nediskriminacija i građanstvo Unije” te glavu V. Povelje o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 9., 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 9., 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A7-0107/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A7-0107/2014),

| A. | budući da je Ugovor iz Lisabona osnažio koncept građanstva EU-a i prava koja iz njega proizlaze; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ugovor iz Lisabona osnažio koncept građanstva EU-a i prava koja iz njega proizlaze;

| B. | budući da je pravo na upućivanje predstavki Europskom parlamentu jedan od stupova europskog građanstva, kojim se stvara sučelje između građana i europskih institucija u cilju približavanja EU-a građanima i njegova pretvaranja u sve značajniji i uvjerljiviji koncept za njih; |
| --- | --- |

B.

budući da je pravo na upućivanje predstavki Europskom parlamentu jedan od stupova europskog građanstva, kojim se stvara sučelje između građana i europskih institucija u cilju približavanja EU-a građanima i njegova pretvaranja u sve značajniji i uvjerljiviji koncept za njih;

| C. | budući da su prava koja se odnose na građanstvo Unije ugrađena u ugovore te u Povelju o temeljnim pravima Europske unije; |
| --- | --- |

C.

budući da su prava koja se odnose na građanstvo Unije ugrađena u ugovore te u Povelju o temeljnim pravima Europske unije;

| D. | budući da su se sve države članice obvezale da će poštovati zajednički dogovorena pravila EU-a o pravu svih građana Unije na slobodu kretanja i boravka na njezinu teritoriju, o nediskriminaciji te o zajedničkim vrijednostima Europske Unije, a posebno o poštovanju temeljnih prava, poklanjajući posebnu pozornost pravima osoba koje pripadaju manjinama; budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti nacionalnom državljanstvu i pravima koja iz njega proizlaze; budući da se kršenje temeljnih prava koja se odnose na državljanstvo u bilo kojoj državi članici mora iskorijeniti kako bi se izbjegli dvostruki standardi i/ili diskriminacija; budući da se romska manjina još suočava sa široko rasprostranjenom diskriminacijom i da je napredak u provedbi nacionalnih strategija uključenja Roma i dalje ograničen; |
| --- | --- |

D.

budući da su se sve države članice obvezale da će poštovati zajednički dogovorena pravila EU-a o pravu svih građana Unije na slobodu kretanja i boravka na njezinu teritoriju, o nediskriminaciji te o zajedničkim vrijednostima Europske Unije, a posebno o poštovanju temeljnih prava, poklanjajući posebnu pozornost pravima osoba koje pripadaju manjinama; budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti nacionalnom državljanstvu i pravima koja iz njega proizlaze; budući da se kršenje temeljnih prava koja se odnose na državljanstvo u bilo kojoj državi članici mora iskorijeniti kako bi se izbjegli dvostruki standardi i/ili diskriminacija; budući da se romska manjina još suočava sa široko rasprostranjenom diskriminacijom i da je napredak u provedbi nacionalnih strategija uključenja Roma i dalje ograničen;

| E. | budući da je sloboda kretanja osoba jedan od ključnih elemenata građanstva EU-a te da može doprinijeti smanjenju neusklađenosti radnih mjesta i vještina na unutarnjem tržištu; budući da se prema rezultatima Flash Eurobarometra iz veljače 2013. više od dvije trećine ispitanika s pravom slaže s time da sloboda kretanja u EU-u osigurava opće koristi gospodarstvima njihovih država; budući da bi schengenski kriteriji trebali imati tehničku narav i da se njima ne bi trebalo ograničavati slobodno kretanje građana; |
| --- | --- |

E.

budući da je sloboda kretanja osoba jedan od ključnih elemenata građanstva EU-a te da može doprinijeti smanjenju neusklađenosti radnih mjesta i vještina na unutarnjem tržištu; budući da se prema rezultatima Flash Eurobarometra iz veljače 2013. više od dvije trećine ispitanika s pravom slaže s time da sloboda kretanja u EU-u osigurava opće koristi gospodarstvima njihovih država; budući da bi schengenski kriteriji trebali imati tehničku narav i da se njima ne bi trebalo ograničavati slobodno kretanje građana;

| F. | budući da u nekim državama EU-a još postoji diskriminacija utemeljena na nacionalnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da u nekim državama EU-a još postoji diskriminacija utemeljena na nacionalnosti;

| G. | budući da je pitanje stjecanja i gubitka nacionalnog državljanstva bilo postavljano u predstavkama, posebno u pogledu njegova utjecaja na europsko građanstvo; budući da su mnogi podnositelji predstavki, uključujući mnoge predstavnike manjina u određenoj državi članici, izrazili želju za usklađenijim zakonima o državljanstvu u Europi; |
| --- | --- |

G.

budući da je pitanje stjecanja i gubitka nacionalnog državljanstva bilo postavljano u predstavkama, posebno u pogledu njegova utjecaja na europsko građanstvo; budući da su mnogi podnositelji predstavki, uključujući mnoge predstavnike manjina u određenoj državi članici, izrazili želju za usklađenijim zakonima o državljanstvu u Europi;

| H. | budući da su zaprimljene razne pritužbe u vezi s ostvarivanjem prava glasovanja na europskim i općinskim izborima te u vezi s oduzimanjem glasačkih prava na nacionalnim izborima nakon određenog razdoblja provedenog u inozemstvu; |
| --- | --- |

H.

budući da su zaprimljene razne pritužbe u vezi s ostvarivanjem prava glasovanja na europskim i općinskim izborima te u vezi s oduzimanjem glasačkih prava na nacionalnim izborima nakon određenog razdoblja provedenog u inozemstvu;

| I. | budući da se povjerenje javnosti u Europskoj uniji smanjilo i da njezini građani proživljavaju teško razdoblje prouzročeno ozbiljnom gospodarskom i socijalnom krizom; |
| --- | --- |

I.

budući da se povjerenje javnosti u Europskoj uniji smanjilo i da njezini građani proživljavaju teško razdoblje prouzročeno ozbiljnom gospodarskom i socijalnom krizom;

| J. | budući da su izbori 2014. prvi koji će se održati nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona kojim su se znatno proširile ovlasti Europskog parlamenta; budući da europski izbori predstavljaju priliku za jačanje povjerenja javnosti u politički sustav, stvaranje europske javne sfere te jačanje glasa i uloge građana, što je jedan od najvažnijih preduvjeta za jačanje demokracije u državama članicama i EU-u; budući da je demokratsko i transparentno funkcioniranje Europskog parlamenta jedan od najvažnijih načina promicanja europskih vrijednosti i integracije; |
| --- | --- |

J.

budući da su izbori 2014. prvi koji će se održati nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona kojim su se znatno proširile ovlasti Europskog parlamenta; budući da europski izbori predstavljaju priliku za jačanje povjerenja javnosti u politički sustav, stvaranje europske javne sfere te jačanje glasa i uloge građana, što je jedan od najvažnijih preduvjeta za jačanje demokracije u državama članicama i EU-u; budući da je demokratsko i transparentno funkcioniranje Europskog parlamenta jedan od najvažnijih načina promicanja europskih vrijednosti i integracije;

| K. | budući da Europska unija svojim sporazumima i Poveljom o temeljnim pravima zagovara Europu prava i demokratskih vrijednosti, slobode, solidarnosti i sigurnosti te građanima EU-a jamči bolju zaštitu; |
| --- | --- |

K.

budući da Europska unija svojim sporazumima i Poveljom o temeljnim pravima zagovara Europu prava i demokratskih vrijednosti, slobode, solidarnosti i sigurnosti te građanima EU-a jamči bolju zaštitu;

| L. | budući da su građani na razini Unije izravno zastupljeni u Europskom parlamentu te da imaju demokratsko pravo kandidirati se i glasovati na europskim izborima, čak i kad borave u državi članici koja nije njihova matična država; budući da se ostvarivanje prava glasovanja na europskim i lokalnim izborima za građane EU-a koji žive u državi članici koja nije njihova matična država ne olakšava i ne promiče dovoljno u svim državama članicama; |
| --- | --- |

L.

budući da su građani na razini Unije izravno zastupljeni u Europskom parlamentu te da imaju demokratsko pravo kandidirati se i glasovati na europskim izborima, čak i kad borave u državi članici koja nije njihova matična država; budući da se ostvarivanje prava glasovanja na europskim i lokalnim izborima za građane EU-a koji žive u državi članici koja nije njihova matična država ne olakšava i ne promiče dovoljno u svim državama članicama;

| M. | budući da je Europska unija za europske građane uvela novo pravo u s skladu s kojim, podnošenjem prijedloga politika europskim institucijama, mogu pokretati i podržavati Europsku građansku inicijativu te budući da se tim pravom od 1. travnja 2012. koriste milijuni europskih građana; |
| --- | --- |

M.

budući da je Europska unija za europske građane uvela novo pravo u s skladu s kojim, podnošenjem prijedloga politika europskim institucijama, mogu pokretati i podržavati Europsku građansku inicijativu te budući da se tim pravom od 1. travnja 2012. koriste milijuni europskih građana;

| 1. | pozdravlja Izvješće Komisije o građanstvu EU-a za 2013. (COM(2013)0269) kojim se najavljuje dvanaest novih mjera na šest područja u cilju jačanja prava građana EU-a; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Izvješće Komisije o građanstvu EU-a za 2013. (COM(2013)0269) kojim se najavljuje dvanaest novih mjera na šest područja u cilju jačanja prava građana EU-a;

| 2. | pozdravlja činjenicu da su Komisija i druge institucije EU-a u međuvremenu provele većinu od 25 mjera najavljenih u Izvješću Komisije o građanstvu EU-a za 2010.; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja činjenicu da su Komisija i druge institucije EU-a u međuvremenu provele većinu od 25 mjera najavljenih u Izvješću Komisije o građanstvu EU-a za 2010.;

| 3. | naglašava da građani trebaju moći donositi utemeljene odluke o ostvarivanju svojih prava iz Ugovora te da bi stoga trebali imati pristup svim potrebnim informacijama koje se ne odnose samo na apstraktna prava nego obuhvaćaju i praktične, lako dostupne informacije o gospodarskim, socijalnim, administrativnim, pravnim i kulturnim pitanjima; poziva nacionalna, regionalna i lokalna tijela vlasti da promiču bolje razumijevanje građanstva EU-a i da objasne njegove praktične koristi za pojedince; |
| --- | --- |

3.

naglašava da građani trebaju moći donositi utemeljene odluke o ostvarivanju svojih prava iz Ugovora te da bi stoga trebali imati pristup svim potrebnim informacijama koje se ne odnose samo na apstraktna prava nego obuhvaćaju i praktične, lako dostupne informacije o gospodarskim, socijalnim, administrativnim, pravnim i kulturnim pitanjima; poziva nacionalna, regionalna i lokalna tijela vlasti da promiču bolje razumijevanje građanstva EU-a i da objasne njegove praktične koristi za pojedince;

| 4. | pozdravlja inicijative Komisije usmjerene na jačanje svijesti građana o njihovim pravima putem informacijske službe Europe Direct i portala Vaša Europa te poziva države članice da ulože više truda u širenje informacija o mreži SOLVIT među građanima i poduzetnicima; u tom pogledu predlaže da se povodom proslave Dana Europe 9. svibnja ponudi više informacija o europskom građanstvu; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja inicijative Komisije usmjerene na jačanje svijesti građana o njihovim pravima putem informacijske službe Europe Direct i portala Vaša Europa te poziva države članice da ulože više truda u širenje informacija o mreži SOLVIT među građanima i poduzetnicima; u tom pogledu predlaže da se povodom proslave Dana Europe 9. svibnja ponudi više informacija o europskom građanstvu;

| 5. | poziva Komisiju da osigura dostupnost svojih javnih savjetovanja na svim službenim jezicima EU-a kako ne bi bilo diskriminacije na osnovi jezika; ističe aktivnosti Parlamenta, a posebno Odbora za predstavke, na platformama društvenih medija kao izvrstan način ostvarivanja interakcije i dijaloga s građanima; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da osigura dostupnost svojih javnih savjetovanja na svim službenim jezicima EU-a kako ne bi bilo diskriminacije na osnovi jezika; ističe aktivnosti Parlamenta, a posebno Odbora za predstavke, na platformama društvenih medija kao izvrstan način ostvarivanja interakcije i dijaloga s građanima;

| 6. | poziva države članice da u svojim školskim kurikulumima više prostora daju političkim temama povezanima s EU-om, da u skladu s time prilagode izobrazbu nastavnika te da u tom pogledu osiguraju potrebno znanje i resurse; naglašava da dostupno obrazovanje ima presudnu ulogu u obrazovanju budućih građana jer im omogućuje stjecanje čvrstih temelja općeg znanja, jer se njime promiču osnaživanje pojedinca, solidarnost i uzajamno razumijevanje te se jača socijalna kohezija; u tom pogledu napominje da je obrazovanje bitno za osposobljavanje pojedinaca za potpuno sudjelovanje u demokratskom, društvenom i kulturnom životu te stoga smatra da se financijska sredstva namijenjena obrazovanju ne bi trebala znatno smanjivati; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice da u svojim školskim kurikulumima više prostora daju političkim temama povezanima s EU-om, da u skladu s time prilagode izobrazbu nastavnika te da u tom pogledu osiguraju potrebno znanje i resurse; naglašava da dostupno obrazovanje ima presudnu ulogu u obrazovanju budućih građana jer im omogućuje stjecanje čvrstih temelja općeg znanja, jer se njime promiču osnaživanje pojedinca, solidarnost i uzajamno razumijevanje te se jača socijalna kohezija; u tom pogledu napominje da je obrazovanje bitno za osposobljavanje pojedinaca za potpuno sudjelovanje u demokratskom, društvenom i kulturnom životu te stoga smatra da se financijska sredstva namijenjena obrazovanju ne bi trebala znatno smanjivati;

| 7. | vjeruje da je posebno važno poticati priznavanje volonterskog rada, uvažavati vještine i znanje stečene takvim radom te uklanjati prepreke slobodnom kretanju; |
| --- | --- |

7.

vjeruje da je posebno važno poticati priznavanje volonterskog rada, uvažavati vještine i znanje stečene takvim radom te uklanjati prepreke slobodnom kretanju;

| 8. | naglašava važnost organiziranog civilnog društva u jačanju aktivnog europskog građanstva; stoga smatra da je od ključne važnosti daljnje olakšavanje prekograničnog rada tih organizacija smanjenjem birokratskog opterećenja i osiguravanjem odgovarajućeg financiranja; ponavlja svoj poziv (2) za donošenje statuta europskih udruženja budući da se time može olakšati izrada projekata među građanima različitih država članica u okviru transnacionalne organizacije; naglašava potrebu stvaranja strukturiranog okvira za europski civilni dijalog kojim bi se participirajućem građanstvu dao praktičan sadržaj; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost organiziranog civilnog društva u jačanju aktivnog europskog građanstva; stoga smatra da je od ključne važnosti daljnje olakšavanje prekograničnog rada tih organizacija smanjenjem birokratskog opterećenja i osiguravanjem odgovarajućeg financiranja; ponavlja svoj poziv (2) za donošenje statuta europskih udruženja budući da se time može olakšati izrada projekata među građanima različitih država članica u okviru transnacionalne organizacije; naglašava potrebu stvaranja strukturiranog okvira za europski civilni dijalog kojim bi se participirajućem građanstvu dao praktičan sadržaj;

| 9. | žali zbog toga što neke države članice ne primjenjuju dijelove ugovora EU-a, zbog čega se dovode u pitanje prava građana i stvaraju istinske razlike među njima, a u skladu s ugovorima EU-a ta prava trebaju biti jednaka; |
| --- | --- |

9.

žali zbog toga što neke države članice ne primjenjuju dijelove ugovora EU-a, zbog čega se dovode u pitanje prava građana i stvaraju istinske razlike među njima, a u skladu s ugovorima EU-a ta prava trebaju biti jednaka;

| 10. | naglašava ključnu ulogu država članica u pravilnoj provedbi europskog zakonodavstva; vjeruje da još treba ostvariti napredak i da je potrebno ojačati suradnju između institucija EU-a i lokalnih i nacionalnih tijela; smatra da bi snažnija suradnja bila učinkovito sredstvo za neslužbeno rješavanje problema, posebice određenih administrativnih prepreka; s obzirom na to pozdravlja namjeru Komisije da od 2013. i svojim programom bratimljenja gradova u okviru programa Europa za građane podupre razmjenu najboljih praksi među općinama i projekte usmjerene na poboljšanje znanja o pravima građana te na njihovo pravilno ostvarivanje; vjeruje da bi se praktičnim priručnikom o pravima građana EU-a, namijenjenim lokalnim i regionalnim tijelima vlasti, dodatno poboljšalo njihovo pravilno ostvarivanje; |
| --- | --- |

10.

naglašava ključnu ulogu država članica u pravilnoj provedbi europskog zakonodavstva; vjeruje da još treba ostvariti napredak i da je potrebno ojačati suradnju između institucija EU-a i lokalnih i nacionalnih tijela; smatra da bi snažnija suradnja bila učinkovito sredstvo za neslužbeno rješavanje problema, posebice određenih administrativnih prepreka; s obzirom na to pozdravlja namjeru Komisije da od 2013. i svojim programom bratimljenja gradova u okviru programa Europa za građane podupre razmjenu najboljih praksi među općinama i projekte usmjerene na poboljšanje znanja o pravima građana te na njihovo pravilno ostvarivanje; vjeruje da bi se praktičnim priručnikom o pravima građana EU-a, namijenjenim lokalnim i regionalnim tijelima vlasti, dodatno poboljšalo njihovo pravilno ostvarivanje;

| 11. | žali zbog toga što pravna zaštita dostupna roditeljima i djeci u slučaju razdvajanja ili rastave braka nije jednaka u svim državama članicama te što se zbog toga stotine roditelja u Europi obraćaju Odboru za predstavke kako bi ga potaknuli na veću aktivnost na tom području unatoč tome što je njegova nadležnost vrlo ograničena; |
| --- | --- |

11.

žali zbog toga što pravna zaštita dostupna roditeljima i djeci u slučaju razdvajanja ili rastave braka nije jednaka u svim državama članicama te što se zbog toga stotine roditelja u Europi obraćaju Odboru za predstavke kako bi ga potaknuli na veću aktivnost na tom području unatoč tome što je njegova nadležnost vrlo ograničena;

| 12. | očekuje da će novi internetski portal za predstavke, koji će biti dostupan početkom 2014., preobraziti proces podnošenja predstavki u privlačan i transparentan instrument koji mogu lako koristiti i osobe s invaliditetom; poziva Komisiju i druge institucije da na odgovarajući način prikažu proces podnošenja predstavki na svojim internetskim stranicama; |
| --- | --- |

12.

očekuje da će novi internetski portal za predstavke, koji će biti dostupan početkom 2014., preobraziti proces podnošenja predstavki u privlačan i transparentan instrument koji mogu lako koristiti i osobe s invaliditetom; poziva Komisiju i druge institucije da na odgovarajući način prikažu proces podnošenja predstavki na svojim internetskim stranicama;

| 13. | pozdravlja činjenicu da su do studenog 2013. tri vrlo različite europske građanske inicijative dosegnule potrebni prag; pozdravlja planirana saslušanja s organizatorima uspješnih europskih građanskih inicijativa prije održavanja europskih izbora; poziva države članice na promicanje prava organiziranja i podržavanja europskih građanskih inicijativa te na uključivu provedbu Uredbe o europskim građanskim inicijativama (EU) br. 211/2011, osiguravajući spremnost na uvažavanje potpisa svojih građana koji žive u inozemstvu i građana iz drugih država članica koji žive na njihovu teritoriju; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja činjenicu da su do studenog 2013. tri vrlo različite europske građanske inicijative dosegnule potrebni prag; pozdravlja planirana saslušanja s organizatorima uspješnih europskih građanskih inicijativa prije održavanja europskih izbora; poziva države članice na promicanje prava organiziranja i podržavanja europskih građanskih inicijativa te na uključivu provedbu Uredbe o europskim građanskim inicijativama (EU) br. 211/2011, osiguravajući spremnost na uvažavanje potpisa svojih građana koji žive u inozemstvu i građana iz drugih država članica koji žive na njihovu teritoriju;

| 14. | poziva sve one države članice koje još nisu imenovale državne pravobranitelje, a to su trenutno Italija i Njemačka, da ispune očekivanja svih državljana EU-a i da ih imenuju; |
| --- | --- |

14.

poziva sve one države članice koje još nisu imenovale državne pravobranitelje, a to su trenutno Italija i Njemačka, da ispune očekivanja svih državljana EU-a i da ih imenuju;

| 15. | poziva Komisiju da redovito nadzire način na koji se u državama članicama obavljaju administrativne formalnosti povezane s ulaskom i boravkom građana EU-a i njihove rodbine; poziva Komisiju da preuzme aktivnu ulogu u osiguravanju da postupci koje provode države članice budu u potpunosti usklađeni s vrijednostima i ljudskim pravima utvrđenima u ugovorima EU-a; naglašava da je jedna od glavnih okosnica jedinstvenog tržišta mobilnost radnika; ističe koristi radnika migranata u EU-u za gospodarstva država članica; u tom pogledu poziva Komisiju da pozorno prati razvoj situacije i poduzme odgovarajuće mjere za uklanjanje mogućih prepreka toj temeljnoj slobodi na nacionalnoj razini, kao što su prekomjerna birokratska opterećenja; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da redovito nadzire način na koji se u državama članicama obavljaju administrativne formalnosti povezane s ulaskom i boravkom građana EU-a i njihove rodbine; poziva Komisiju da preuzme aktivnu ulogu u osiguravanju da postupci koje provode države članice budu u potpunosti usklađeni s vrijednostima i ljudskim pravima utvrđenima u ugovorima EU-a; naglašava da je jedna od glavnih okosnica jedinstvenog tržišta mobilnost radnika; ističe koristi radnika migranata u EU-u za gospodarstva država članica; u tom pogledu poziva Komisiju da pozorno prati razvoj situacije i poduzme odgovarajuće mjere za uklanjanje mogućih prepreka toj temeljnoj slobodi na nacionalnoj razini, kao što su prekomjerna birokratska opterećenja;

| 16. | potvrđuje da su, u skladu s utvrđenom sudskom praksom Suda EU-a (3), uvjeti za dobivanje i gubitak državljanstva države članice uređeni isključivo nacionalnim pravom pojedinačnih država članica; poziva, međutim, na bolju koordinaciju i strukturiraniju razmjenu najboljih praksi među državama članicama u pogledu njihovih zakona o državljanstvu kako bi se osigurala temeljna prava, a posebno pravna sigurnost građana; traži sveobuhvatne zajedničke smjernice kojima se pojašnjava odnos između nacionalnog i europskog državljanstva; |
| --- | --- |

16.

potvrđuje da su, u skladu s utvrđenom sudskom praksom Suda EU-a (3), uvjeti za dobivanje i gubitak državljanstva države članice uređeni isključivo nacionalnim pravom pojedinačnih država članica; poziva, međutim, na bolju koordinaciju i strukturiraniju razmjenu najboljih praksi među državama članicama u pogledu njihovih zakona o državljanstvu kako bi se osigurala temeljna prava, a posebno pravna sigurnost građana; traži sveobuhvatne zajedničke smjernice kojima se pojašnjava odnos između nacionalnog i europskog državljanstva;

| 17. | poziva one države članice koje oduzimaju državljanstvo svojim državljanima koji su odlučili dulje živjeti u drugoj državi članici da prekinu tu praksu i u skladu s tim revidiraju svoje zakonodavstvo kako bi tijekom cijelog procesa omogućili puna prava u pogledu državljanstva; preporučuje da države članice poduzmu sve korake kako bi učinkovito pomogle građanima koji žele glasovati ili se kandidirati na izborima u državama koje nisu njihove matične države; naglašava potrebu da građani EU-a ostvaruju svoje biračko pravo na nacionalnim svojih matičnih država iz države članice u kojoj borave; |
| --- | --- |

17.

poziva one države članice koje oduzimaju državljanstvo svojim državljanima koji su odlučili dulje živjeti u drugoj državi članici da prekinu tu praksu i u skladu s tim revidiraju svoje zakonodavstvo kako bi tijekom cijelog procesa omogućili puna prava u pogledu državljanstva; preporučuje da države članice poduzmu sve korake kako bi učinkovito pomogle građanima koji žele glasovati ili se kandidirati na izborima u državama koje nisu njihove matične države; naglašava potrebu da građani EU-a ostvaruju svoje biračko pravo na nacionalnim svojih matičnih država iz države članice u kojoj borave;

| 18. | traži od država članica da zaštite i dodatno osnaže značaj građanstva EU-a odvraćanjem od bilo kakvog oblika diskriminacije utemeljene na nacionalnosti; osuđuje sve vrste populističke retorike kojom se žele stvoriti diskriminatorne prakse utemeljene na nacionalnosti; |
| --- | --- |

18.

traži od država članica da zaštite i dodatno osnaže značaj građanstva EU-a odvraćanjem od bilo kakvog oblika diskriminacije utemeljene na nacionalnosti; osuđuje sve vrste populističke retorike kojom se žele stvoriti diskriminatorne prakse utemeljene na nacionalnosti;

| 19. | poziva europske političke stranke i njihove nacionalne podružnice da organiziraju transparentne izborne kampanje uoči europskih izbora 2014. te da učinkovito riješe problem snižavanja stope sudjelovanja glasača i sve većeg jaza između građana i institucija EU-a; smatra da je imenovanje kandidata na europskoj razini za funkciju predsjednika Komisije od strane europskih političkih stranaka važan korak prema uspostavi istinskog europskog javnog prostora te je uvjeren da se europeizacija izborne kampanje može bolje ostvariti paneuropskim aktivnostima i mrežama lokalnih i nacionalnih medija, posebno javnih medija kao što su radio, TV i internet; |
| --- | --- |

19.

poziva europske političke stranke i njihove nacionalne podružnice da organiziraju transparentne izborne kampanje uoči europskih izbora 2014. te da učinkovito riješe problem snižavanja stope sudjelovanja glasača i sve većeg jaza između građana i institucija EU-a; smatra da je imenovanje kandidata na europskoj razini za funkciju predsjednika Komisije od strane europskih političkih stranaka važan korak prema uspostavi istinskog europskog javnog prostora te je uvjeren da se europeizacija izborne kampanje može bolje ostvariti paneuropskim aktivnostima i mrežama lokalnih i nacionalnih medija, posebno javnih medija kao što su radio, TV i internet;

| 20. | naglašava važnost informiranja građana o tome da imaju pravo glasovati na općinskim i europskim izborima ako žive izvan matične države te važnost promicanja tog prava raznim sredstvima; poziva Komisiju da ne čeka do svibnja 2014. kako bi izdala svoj priručnik u kojemu se ta prava u EU-u predstavljaju „jasnim i jednostavnim jezikom”; |
| --- | --- |

20.

naglašava važnost informiranja građana o tome da imaju pravo glasovati na općinskim i europskim izborima ako žive izvan matične države te važnost promicanja tog prava raznim sredstvima; poziva Komisiju da ne čeka do svibnja 2014. kako bi izdala svoj priručnik u kojemu se ta prava u EU-u predstavljaju „jasnim i jednostavnim jezikom”;

| 21. | poziva sve institucije, tijela, urede i agencije Unije da dodatno poboljšaju transparentnost i omoguće lak i za korisnike jednostavan pristup dokumentima budući da se time građanima omogućuje bolje sudjelovanje u postupku donošenja odluka; poziva institucije Unije, a posebno Europsku komisiju, da poboljšaju učinkovitost svojih postupaka kako bi se što brže udovoljilo legitimnim zahtjevima građana EU-a; poziva sve institucije Unije, a posebno Parlament, da u jednakoj mjeri osiguraju transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

21.

poziva sve institucije, tijela, urede i agencije Unije da dodatno poboljšaju transparentnost i omoguće lak i za korisnike jednostavan pristup dokumentima budući da se time građanima omogućuje bolje sudjelovanje u postupku donošenja odluka; poziva institucije Unije, a posebno Europsku komisiju, da poboljšaju učinkovitost svojih postupaka kako bi se što brže udovoljilo legitimnim zahtjevima građana EU-a; poziva sve institucije Unije, a posebno Parlament, da u jednakoj mjeri osiguraju transparentnost i odgovornost;

| 22. | pozdravlja nedavno usvajanje dvaju glavnih programa EU-a za financiranje mjera na području građanstva EU-a u razdoblju od 2014. do 2020. – „Prava i građanstvo” i „Europa za građane”; iznimno žali zbog toga što su vlade država članica znatno smanjile iznos financijske omotnice u odnosu na razdoblje od 2007. do 2013, a posebno za drugi od navedenih programa kojim se osigurava potpora projektima na području aktivnog europskog građanstva; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja nedavno usvajanje dvaju glavnih programa EU-a za financiranje mjera na području građanstva EU-a u razdoblju od 2014. do 2020. – „Prava i građanstvo” i „Europa za građane”; iznimno žali zbog toga što su vlade država članica znatno smanjile iznos financijske omotnice u odnosu na razdoblje od 2007. do 2013, a posebno za drugi od navedenih programa kojim se osigurava potpora projektima na području aktivnog europskog građanstva;

| 23. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog predstavki u kojima se otkriva osjetljiva situacija određenih građana koji zbog svojeg statusa ne mogu u potpunosti koristiti pravo na slobodno kretanje ili puna biračka prava na lokalnim izborima; poziva Europsku komisiju i dotične države članice da olakšaju reguliranje njihova statusa u takvim slučajevima; |
| --- | --- |

23.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog predstavki u kojima se otkriva osjetljiva situacija određenih građana koji zbog svojeg statusa ne mogu u potpunosti koristiti pravo na slobodno kretanje ili puna biračka prava na lokalnim izborima; poziva Europsku komisiju i dotične države članice da olakšaju reguliranje njihova statusa u takvim slučajevima;

| 24. | izražava duboku zabrinutost zbog prepreka na koje građani i dalje nailaze u procesu ostvarivanja osobnih prava na unutarnjem tržištu te vjeruje da problem trenutne ekonomske nesigurnosti u Europi također treba riješiti uklanjanjem tih prepreka; stoga pozdravlja nove inicijative koje je najavila Komisija za jačanje potrošačke i radničke uloge građana diljem Europe; |
| --- | --- |

24.

izražava duboku zabrinutost zbog prepreka na koje građani i dalje nailaze u procesu ostvarivanja osobnih prava na unutarnjem tržištu te vjeruje da problem trenutne ekonomske nesigurnosti u Europi također treba riješiti uklanjanjem tih prepreka; stoga pozdravlja nove inicijative koje je najavila Komisija za jačanje potrošačke i radničke uloge građana diljem Europe;

| 25. | naglašava važnost poboljšanja razmjene informacija o mogućnostima stažiranja i pripravništva u drugim državama EU-a preko mreže EURES; uznemiren je zbog visoke razine nezaposlenosti, a posebno jer su njome pogođeni mladi; pozdravlja prijedlog Komisije za Preporuku Vijeća za kvalitativni okvir za pripravništvo (4) te poziva države članice da poštuju načela utvrđena u smjernicama; |
| --- | --- |

25.

naglašava važnost poboljšanja razmjene informacija o mogućnostima stažiranja i pripravništva u drugim državama EU-a preko mreže EURES; uznemiren je zbog visoke razine nezaposlenosti, a posebno jer su njome pogođeni mladi; pozdravlja prijedlog Komisije za Preporuku Vijeća za kvalitativni okvir za pripravništvo (4) te poziva države članice da poštuju načela utvrđena u smjernicama;

| 26. | poziva države članice da bolje informiraju građane EU-a o njihovim pravima i dužnostima te da im olakšaju ostvarivanje tih prava koja se jednako poštuju u njihovoj matičnoj državi i u bilo kojoj drugoj državi članici; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice da bolje informiraju građane EU-a o njihovim pravima i dužnostima te da im olakšaju ostvarivanje tih prava koja se jednako poštuju u njihovoj matičnoj državi i u bilo kojoj drugoj državi članici;

| 27. | skreće pozornost na pritužbe određenih podnositelja predstavki, uglavnom građana EU-a koji žive u inozemstvu, koji su izvijestili o svojim problemima u vezi sa stjecanjem, prijenosom i vlasništvom nepokretne imovine u različitim zemljama; |
| --- | --- |

27.

skreće pozornost na pritužbe određenih podnositelja predstavki, uglavnom građana EU-a koji žive u inozemstvu, koji su izvijestili o svojim problemima u vezi sa stjecanjem, prijenosom i vlasništvom nepokretne imovine u različitim zemljama;

| 28. | prima na znanje probleme s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom koje koriste svoje pravo na slobodno kretanje i poziva na uvođenje kartice EU-a za osobe s invaliditetom koja bi bila valjana u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

28.

prima na znanje probleme s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom koje koriste svoje pravo na slobodno kretanje i poziva na uvođenje kartice EU-a za osobe s invaliditetom koja bi bila valjana u cijeloj Europi;

| 29. | poziva države članice da uspostave mjere koordinacije i suradnje kako bi učinkovito riješile probleme dvostrukih poreza za registraciju automobila, porezne diskriminacije i dvostrukog oporezivanja u prekograničnom kontekstu te da detaljnije uzmu u obzir stvarno stanje na području prekogranične mobilnosti radnika; smatra da problemi dvostrukog oporezivanja nisu dostatno riješeni postojećim bilateralnim poreznim konvencijama ili jednostranim radnjama države članice te da je potrebno usklađeno, pravovremeno djelovanje na razini Unije; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da uspostave mjere koordinacije i suradnje kako bi učinkovito riješile probleme dvostrukih poreza za registraciju automobila, porezne diskriminacije i dvostrukog oporezivanja u prekograničnom kontekstu te da detaljnije uzmu u obzir stvarno stanje na području prekogranične mobilnosti radnika; smatra da problemi dvostrukog oporezivanja nisu dostatno riješeni postojećim bilateralnim poreznim konvencijama ili jednostranim radnjama države članice te da je potrebno usklađeno, pravovremeno djelovanje na razini Unije;

| 30. | žali zbog postojanja prekograničnih problema u građanskim ili socijalnim stvarima, kao što su obiteljski zakon ili mirovine, koji mnoge građane sprječavaju u uživanju prednosti punog građanstva EU-a; |
| --- | --- |

30.

žali zbog postojanja prekograničnih problema u građanskim ili socijalnim stvarima, kao što su obiteljski zakon ili mirovine, koji mnoge građane sprječavaju u uživanju prednosti punog građanstva EU-a;

| 31. | podsjeća da građani EU-a koji se nalaze na teritoriju treće države u kojoj ne postoji predstavništvo njihove matične države imaju pravo na zaštitu od strane diplomatskih ili konzularnih tijela bilo koje države članice pod istim uvjetima kao i državljani te države članice, te kao načelo naglašava važnost takve odredbe; |
| --- | --- |

31.

podsjeća da građani EU-a koji se nalaze na teritoriju treće države u kojoj ne postoji predstavništvo njihove matične države imaju pravo na zaštitu od strane diplomatskih ili konzularnih tijela bilo koje države članice pod istim uvjetima kao i državljani te države članice, te kao načelo naglašava važnost takve odredbe;

| 32. | poziva države članice da što prije u svakoj državi članici uspostave mehanizam „sve na jednom mjestu” radi koordinacije projekata s prekograničnim utjecajem, na primjer onih s društvenim utjecajem, kao što su službe hitne pomoći, posebno uzimajući u obzir projekte koji imaju učinak na okoliš, kao što su vjetroelektrane, u okviru kojih se ponekad ne održavaju savjetovanja s građanima koji žive na obje strane granice i ne izrađuje se studija o utjecaju na okoliš; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da što prije u svakoj državi članici uspostave mehanizam „sve na jednom mjestu” radi koordinacije projekata s prekograničnim utjecajem, na primjer onih s društvenim utjecajem, kao što su službe hitne pomoći, posebno uzimajući u obzir projekte koji imaju učinak na okoliš, kao što su vjetroelektrane, u okviru kojih se ponekad ne održavaju savjetovanja s građanima koji žive na obje strane granice i ne izrađuje se studija o utjecaju na okoliš;

| 33. | poziva Komisiju da provede detaljnu procjenu koristi i izazova Europske godine građana 2013.; žali zbog toga što je Europska godina građana zbog nedostatka financijskih sredstava i političke ambicije imala slab prikaz u medijima i što se njome nije uspjela pokrenuti široka, javno vidljiva rasprava o europskom građanstvu koja je mogla doprinijeti stvaranju boljih ili iznova definiranih instrumenata; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da provede detaljnu procjenu koristi i izazova Europske godine građana 2013.; žali zbog toga što je Europska godina građana zbog nedostatka financijskih sredstava i političke ambicije imala slab prikaz u medijima i što se njome nije uspjela pokrenuti široka, javno vidljiva rasprava o europskom građanstvu koja je mogla doprinijeti stvaranju boljih ili iznova definiranih instrumenata;

| 34. | poziva Komisiju da iznese prijedloge za priznavanje doprinosa volonterskog rada građanstvu; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da iznese prijedloge za priznavanje doprinosa volonterskog rada građanstvu;

| 35. | poziva Komisiju da objavi i distribuira obrazloženje građanskih prava prije i poslije Ugovora iz Lisabona radi vraćanja povjerenja građana; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da objavi i distribuira obrazloženje građanskih prava prije i poslije Ugovora iz Lisabona radi vraćanja povjerenja građana;

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskom ombudsmanu i vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

36.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskom ombudsmanu i vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 257 E, 6.9.2013., str. 74.

(2)  Izjava Europskog parlamenta od 10. ožujka 2011. o uspostavljanju europskih statuta za zajednička društva, udruženja i zaklade (SL C 199 E, 7.7.2012., str. 187.).

(3)  Najnoviji primjer je presuda od 2. ožujka 2010., C-135/08, Rottmann.

(4)  COM(2013)0857.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/151

---

P7_TA(2014)0234

Ured europskog javnog tužitelja

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2017/C 378/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća (COM(2013)0534),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe o osnivanju Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe o osnivanju Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Direktive o borbi protiv prijevare koja utječe na financijske interese Unije putem kaznenog prava (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Direktive o borbi protiv prijevare koja utječe na financijske interese Unije putem kaznenog prava (COM(2012)0363),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 30. studenog 2009. o planu za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 30. studenog 2009. o planu za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke o radnjama i inicijativama koje treba poduzeti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke o radnjama i inicijativama koje treba poduzeti (1),

| — | uzimajući u obzir druge instrumente na području kaznenog prava koje su Europski parlament i Vijeće usvojili suodlučivanjem, kao što su Direktiva 2013/48/EU o pravu na odvjetnika u kaznenom postupku i pravu na komunikaciju nakon uhićenja, Direktiva o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima, itd., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir druge instrumente na području kaznenog prava koje su Europski parlament i Vijeće usvojili suodlučivanjem, kao što su Direktiva 2013/48/EU o pravu na odvjetnika u kaznenom postupku i pravu na komunikaciju nakon uhićenja, Direktiva o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima, itd.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 6., i 7. Ugovora o Europskoj uniji i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 6., i 7. Ugovora o Europskoj uniji i Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a osobito njegove članke 86., 218., 263., 265., 267., 268. i 340., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a osobito njegove članke 86., 218., 263., 265., 267., 268. i 340.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. siječnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. siječnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za proračune i Odbora za pravna pitanja (A7-0141/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za proračune i Odbora za pravna pitanja (A7-0141/2014),

| A. | budući da su glavni ciljevi osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja pridonijeti jačanju zaštite financijskih interesa Unije, ojačati povjerenje poduzeća i građana EU-a u institucije Unije te osigurati djelotvornije i učinkovitije istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese EU-a poštujući pritom temeljna prava sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da su glavni ciljevi osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja pridonijeti jačanju zaštite financijskih interesa Unije, ojačati povjerenje poduzeća i građana EU-a u institucije Unije te osigurati djelotvornije i učinkovitije istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese EU-a poštujući pritom temeljna prava sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima;

| B. | budući da je EU sam sebi postavio zadaću razvoja područja slobode, sigurnosti i pravde i budući da, u skladu s člankom 6. Ugovora u Europskoj uniji, poštuje ljudska prava i temeljne slobode; budući da zločin sve više poprima prekograničnu dimenziju i da kad je riječ o zločinima protiv financijskih interesa EU-a, koji svake godine uzrokuju znatnu financijsku štetu, EU mora pružiti učinkovit odgovor te na taj način pružiti dodanu vrijednost zajedničkim naporima svih država članica jer zaštita proračuna EU-a od prijevare može se bolje ostvariti na razini EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU sam sebi postavio zadaću razvoja područja slobode, sigurnosti i pravde i budući da, u skladu s člankom 6. Ugovora u Europskoj uniji, poštuje ljudska prava i temeljne slobode; budući da zločin sve više poprima prekograničnu dimenziju i da kad je riječ o zločinima protiv financijskih interesa EU-a, koji svake godine uzrokuju znatnu financijsku štetu, EU mora pružiti učinkovit odgovor te na taj način pružiti dodanu vrijednost zajedničkim naporima svih država članica jer zaštita proračuna EU-a od prijevare može se bolje ostvariti na razini EU-a;

| C. | budući da se za dosljedno i učinkovito rješavanje prijevara protiv financijskih interesa Europske unije treba primijeniti načelo nulte tolerancije kad je u pitanju proračun EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se za dosljedno i učinkovito rješavanje prijevara protiv financijskih interesa Europske unije treba primijeniti načelo nulte tolerancije kad je u pitanju proračun EU-a;

| D. | budući da države članice imaju primarnu odgovornost za izvršavanje otprilike 80 % proračuna Unije, kao i za ubiranje vlastitih sredstava, kako je utvrđeno Odlukom Vijeća 2007/436/EZ, Euratom (2), koja će uskoro biti zamijenjena Odlukom Vijeća o izmijenjenom Komisijinom prijedlogu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2011)0739); |
| --- | --- |

D.

budući da države članice imaju primarnu odgovornost za izvršavanje otprilike 80 % proračuna Unije, kao i za ubiranje vlastitih sredstava, kako je utvrđeno Odlukom Vijeća 2007/436/EZ, Euratom (2), koja će uskoro biti zamijenjena Odlukom Vijeća o izmijenjenom Komisijinom prijedlogu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2011)0739);

| E. | budući da je jednako važno osigurati zaštitu financijskih interesa Unije i na razini ubiranja sredstava EU-a i na razini rashoda; |
| --- | --- |

E.

budući da je jednako važno osigurati zaštitu financijskih interesa Unije i na razini ubiranja sredstava EU-a i na razini rashoda;

| F. | budući da se 10 % ispitivanja koje je proveo OLAF tiče slučajeva prekograničnog organiziranog kriminala, no ti slučajevi čine 40 % financijskog globalnog učinka na financijske interese Europske unije; |
| --- | --- |

F.

budući da se 10 % ispitivanja koje je proveo OLAF tiče slučajeva prekograničnog organiziranog kriminala, no ti slučajevi čine 40 % financijskog globalnog učinka na financijske interese Europske unije;

| G. | budući da je osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja jedini čin na području kaznenog prava na koji se ne bi primijenio redovni zakonodavni postupak; |
| --- | --- |

G.

budući da je osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja jedini čin na području kaznenog prava na koji se ne bi primijenio redovni zakonodavni postupak;

| H. | budući da je prijedlog uredbe o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja sam po sebi povezan s prijedlogom direktive o borbi protiv prijevare koja utječe na financijske interese Unije putem kaznenog prava te s prijedlogom uredbe o osnivanju Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), koji podliježu redovnom zakonodavnom postupku; |
| --- | --- |

H.

budući da je prijedlog uredbe o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja sam po sebi povezan s prijedlogom direktive o borbi protiv prijevare koja utječe na financijske interese Unije putem kaznenog prava te s prijedlogom uredbe o osnivanju Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), koji podliježu redovnom zakonodavnom postupku;

| I. | budući da poštovanje vladavine prava mora biti vodeće načelo za cjelokupno europsko zakonodavstvo, posebice u pitanjima vezanima za pravosuđe i zaštitu temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

I.

budući da poštovanje vladavine prava mora biti vodeće načelo za cjelokupno europsko zakonodavstvo, posebice u pitanjima vezanima za pravosuđe i zaštitu temeljnih ljudskih prava;

| J. | budući da je 14 nacionalnih zastupničkih domova iz 11 država članica aktiviralo mehanizam „žutog kartona” u odnosu na prijedlog Komisije i budući da je Komisija odlučila zadržati prijedlog od 27. studenog 2013. i ipak navela da će dužnu pažnju posvetiti obrazloženim mišljenjima koja su dali nacionalni zastupnički domovi tijekom zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

J.

budući da je 14 nacionalnih zastupničkih domova iz 11 država članica aktiviralo mehanizam „žutog kartona” u odnosu na prijedlog Komisije i budući da je Komisija odlučila zadržati prijedlog od 27. studenog 2013. i ipak navela da će dužnu pažnju posvetiti obrazloženim mišljenjima koja su dali nacionalni zastupnički domovi tijekom zakonodavnog postupka;

| K. | budući da se u članku 86. stavku 1. UFEU-a zahtijeva jednoglasna odluka Vijeća radi osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja; budući da se dosezanje takve odluke čini malo vjerojatnim te se stoga čini vjerojatnijim da će neke države članice osnovati Ured europskog javnog tužitelja putem pojačane suradnje koja bi od Komisije zahtijevala predstavljanje novog prijedloga; |
| --- | --- |

K.

budući da se u članku 86. stavku 1. UFEU-a zahtijeva jednoglasna odluka Vijeća radi osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja; budući da se dosezanje takve odluke čini malo vjerojatnim te se stoga čini vjerojatnijim da će neke države članice osnovati Ured europskog javnog tužitelja putem pojačane suradnje koja bi od Komisije zahtijevala predstavljanje novog prijedloga;

| 1. | smatra da je cilj prijedloga Komisije daljnji korak prema ostvarivanju područja europskog kaznenog prava i jačanje instrumenata za borbu protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije, čime se povećava povjerenje poreznih obveznika u EU; |
| --- | --- |

1.

smatra da je cilj prijedloga Komisije daljnji korak prema ostvarivanju područja europskog kaznenog prava i jačanje instrumenata za borbu protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije, čime se povećava povjerenje poreznih obveznika u EU;

| 2. | smatra da bi osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja moglo dati posebnu dodanu vrijednost području slobode, sigurnosti i pravde, uz pretpostavku da sve države članice u tome sudjeluju zbog toga što se u svim državama članicama moraju zaštititi financijski interesi Unije, a time i interesi europskih poreznih obveznika; |
| --- | --- |

2.

smatra da bi osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja moglo dati posebnu dodanu vrijednost području slobode, sigurnosti i pravde, uz pretpostavku da sve države članice u tome sudjeluju zbog toga što se u svim državama članicama moraju zaštititi financijski interesi Unije, a time i interesi europskih poreznih obveznika;

| 3. | poziva Vijeće da u svoj zakonodavni rad u velikoj mjeri uključi Europski parlament stalnim tokom informacija i neprekinutim savjetovanjem s Parlamentom kako bi se postigao rezultat koji je usklađen s promjenama Ugovora o funkcioniranju Europske unije nakon Lisabonskog procesa i koji u biti pozdravljaju obje strane; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da u svoj zakonodavni rad u velikoj mjeri uključi Europski parlament stalnim tokom informacija i neprekinutim savjetovanjem s Parlamentom kako bi se postigao rezultat koji je usklađen s promjenama Ugovora o funkcioniranju Europske unije nakon Lisabonskog procesa i koji u biti pozdravljaju obje strane;

| 4. | poziva europskog zakonodavca, smatrajući da je dosljednost ukupnog djelovanja EU-a na području pravosuđa ključna za njegovu učinkovitost, da obrađuje ovaj prijedlog i pritom uzme u obzir druge prijedloge koji su s ovim tijesno povezani, kao što su prijedlog direktive o borbi protiv prijevare koja utječe na financijske interese Unije kaznenim pravom i prijedlog uredbe o osnivanju Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) i druge relevantne instrumente i postupovna prava koji su već usvojeni u području kaznenog prava kako bi mogao osigurati potpunu usklađenost sa svime gore navedenim i da ga se dosljedno provodi; |
| --- | --- |

4.

poziva europskog zakonodavca, smatrajući da je dosljednost ukupnog djelovanja EU-a na području pravosuđa ključna za njegovu učinkovitost, da obrađuje ovaj prijedlog i pritom uzme u obzir druge prijedloge koji su s ovim tijesno povezani, kao što su prijedlog direktive o borbi protiv prijevare koja utječe na financijske interese Unije kaznenim pravom i prijedlog uredbe o osnivanju Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) i druge relevantne instrumente i postupovna prava koji su već usvojeni u području kaznenog prava kako bi mogao osigurati potpunu usklađenost sa svime gore navedenim i da ga se dosljedno provodi;

| 5. | ističe da ovlasti i praksa Ureda europskog javnog tužitelja moraju biti u skladu s temeljnim pravima navedenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i ustavnim tradicijama država članica; stoga poziva Vijeće da uzme u obzir sljedeće preporuke:






  i. | Ured europskog javnog tužitelja trebao bi djelovati uz strogo uvažavanje prava na pošteno suđenje te stoga poštovati načelo da je sud utvrđen zakonom, što iziskuje da se jasno unaprijed utvrde kriteriji kojima se određuje koji je sud nadležan za izvršavanje sudbene vlasti; budući da se sadašnjom formulacijom članka 27. stavka 4. Uredu europskog javnog tužitelja daje prevelika sloboda u primjeni različitih kriterija nadležnosti, ti bi se kriteriji trebali učiniti obvezujućim te bi se među njima trebala stvoriti hijerarhija radi osiguravanja predvidljivosti; u tom smislu trebalo bi uzeti u obzir prava osumnjičenika; nadalje, određivanje nadležnosti u skladu s tim kriterijima trebalo bi podlijegati sudskom preispitivanju; |
| --- | --- | --- |

5.

ističe da ovlasti i praksa Ureda europskog javnog tužitelja moraju biti u skladu s temeljnim pravima navedenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i ustavnim tradicijama država članica; stoga poziva Vijeće da uzme u obzir sljedeće preporuke:

i.

Ured europskog javnog tužitelja trebao bi djelovati uz strogo uvažavanje prava na pošteno suđenje te stoga poštovati načelo da je sud utvrđen zakonom, što iziskuje da se jasno unaprijed utvrde kriteriji kojima se određuje koji je sud nadležan za izvršavanje sudbene vlasti; budući da se sadašnjom formulacijom članka 27. stavka 4. Uredu europskog javnog tužitelja daje prevelika sloboda u primjeni različitih kriterija nadležnosti, ti bi se kriteriji trebali učiniti obvezujućim te bi se među njima trebala stvoriti hijerarhija radi osiguravanja predvidljivosti; u tom smislu trebalo bi uzeti u obzir prava osumnjičenika; nadalje, određivanje nadležnosti u skladu s tim kriterijima trebalo bi podlijegati sudskom preispitivanju;

| ii. | Ured europskog javnog tužitelja trebao bi biti potpuno neovisan kako u odnosu na nacionalne vlade, tako i u odnosu na institucije EU-a te bi ga se trebalo zaštititi od bilo kakvog političkog pritiska; |
| --- | --- |

ii.

Ured europskog javnog tužitelja trebao bi biti potpuno neovisan kako u odnosu na nacionalne vlade, tako i u odnosu na institucije EU-a te bi ga se trebalo zaštititi od bilo kakvog političkog pritiska;

| iii. | trebalo bi točno utvrditi opseg nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se omogućilo prethodno utvrđivanje kaznenih djela koje ono obuhvaća; Europski parlament predlaže pažljivu reviziju definicija iz članka 13. prijedloga Komisije o sporednoj nadležnosti jer u svom trenutačnom obliku one prelaze granice opsega iz članka 86. stavaka 1. – 3. UFEU-a; to bi trebalo činiti na način da se ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja prošire na druga kaznena djela osim onih koja utječu na financijske interese Unije samo kada kumulativno:






  (a) | određeno ponašanje istodobno predstavlja kazneno djelo koje utječe na financijske interese Unije i druga kaznena djela; i |
| --- | --- | --- |

iii.

trebalo bi točno utvrditi opseg nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se omogućilo prethodno utvrđivanje kaznenih djela koje ono obuhvaća; Europski parlament predlaže pažljivu reviziju definicija iz članka 13. prijedloga Komisije o sporednoj nadležnosti jer u svom trenutačnom obliku one prelaze granice opsega iz članka 86. stavaka 1. – 3. UFEU-a; to bi trebalo činiti na način da se ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja prošire na druga kaznena djela osim onih koja utječu na financijske interese Unije samo kada kumulativno:

(a)

određeno ponašanje istodobno predstavlja kazneno djelo koje utječe na financijske interese Unije i druga kaznena djela; i

| (b) | prevladavaju kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije, a druga su samo sporedna; te da |
| --- | --- |

(b)

prevladavaju kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije, a druga su samo sporedna; te da

| (c) | daljnji progon i kažnjavanje drugih kaznenih djela ne bi bili mogući da ih se ne progoni i da se optužnica o njima ne podiže zajedno s kaznenim djelima koja utječe na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

(c)

daljnji progon i kažnjavanje drugih kaznenih djela ne bi bili mogući da ih se ne progoni i da se optužnica o njima ne podiže zajedno s kaznenim djelima koja utječe na financijske interese Unije;

nadalje, određivanje nadležnosti u skladu s tim kriterijima trebalo bi podlijegati sudskom preispitivanju;

| iv. | uzimajući u obzir činjenicu da Direktiva iz članka 12. prijedloga kojim se utvrđuju kaznena djela za koja će Ured europskog javnog tužitelja biti nadležan još nije donesena, u tekstu prijedloga trebalo bi utvrditi da Ured europskog javnog tužitelja ne može goniti kaznena djela koja još nisu utvrđena u relevantnom pravu država članica u trenutku počinjenja kaznenog djela; Ured europskog javnog tužitelja osim toga ne bi trebao imati nadležnost za kaznena djela počinjena prije nego što Ured postane potpuno operativan; u skladu s tim trebalo bi izmijeniti članak 71. prijedloga; |
| --- | --- |

iv.

uzimajući u obzir činjenicu da Direktiva iz članka 12. prijedloga kojim se utvrđuju kaznena djela za koja će Ured europskog javnog tužitelja biti nadležan još nije donesena, u tekstu prijedloga trebalo bi utvrditi da Ured europskog javnog tužitelja ne može goniti kaznena djela koja još nisu utvrđena u relevantnom pravu država članica u trenutku počinjenja kaznenog djela; Ured europskog javnog tužitelja osim toga ne bi trebao imati nadležnost za kaznena djela počinjena prije nego što Ured postane potpuno operativan; u skladu s tim trebalo bi izmijeniti članak 71. prijedloga;

| v. | istražna sredstva i istražne mjere kojima raspolaže Ured europskog javnog tužitelja trebala bi biti homogena, točno određena i sukladna pravnim sustavima država članica u kojima se provode; osim toga, trebalo bi podrobnije utvrditi kriterije za primjenu istražnih mjera kako bi se spriječilo traženje povoljnijih pravnih položaja (forum shopping); |
| --- | --- |

v.

istražna sredstva i istražne mjere kojima raspolaže Ured europskog javnog tužitelja trebala bi biti homogena, točno određena i sukladna pravnim sustavima država članica u kojima se provode; osim toga, trebalo bi podrobnije utvrditi kriterije za primjenu istražnih mjera kako bi se spriječilo traženje povoljnijih pravnih položaja (forum shopping);

| vi. | prihvatljivost dokaza i njihova ocjena u skladu s člankom 30. ključni su elementi u kaznenoj istrazi; Relevantna pravila moraju stoga biti jasna i jednaka u cijelom području u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja te bi trebala biti u potpunosti u skladu s postupovnim jamstvima; kako bi se osigurala takva usklađenost, uvjetima prihvatljivosti dokaza kao takvima trebala bi se poštovati sva prava zajamčena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima te sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

vi.

prihvatljivost dokaza i njihova ocjena u skladu s člankom 30. ključni su elementi u kaznenoj istrazi; Relevantna pravila moraju stoga biti jasna i jednaka u cijelom području u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja te bi trebala biti u potpunosti u skladu s postupovnim jamstvima; kako bi se osigurala takva usklađenost, uvjetima prihvatljivosti dokaza kao takvima trebala bi se poštovati sva prava zajamčena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima te sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava;

| vii. | pravo na učinkovit pravni lijek trebalo bi poštovati u svakom trenutku djelovanja europskog javnog tužitelja u cijeloj Uniji; stoga, odluke koje donese europski javni tužitelj trebale bi podlijegati sudskom preispitivanju pred nadležnim sudom; u tom smislu odluke koje donese europski javni tužitelj prije suđenja ili neovisno o njemu, kao one opisane u člancima 27., 28. i 29. o nadležnosti, odbacivanju predmeta ili konačnom odbacivanju predmeta, trebale bi podlijegati pravnim lijekovima koje sudovi Unije stavljaju na raspolaganje.
  Trebalo bi ponovno sastaviti članak 36. prijedloga kako bi se izbjeglo zaobilaženje odredaba Ugovora o nadležnosti sudova Unije i nerazmjerno ograničavanje prava na učinkovit pravni lijek u skladu s člankom 47. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

vii.

pravo na učinkovit pravni lijek trebalo bi poštovati u svakom trenutku djelovanja europskog javnog tužitelja u cijeloj Uniji; stoga, odluke koje donese europski javni tužitelj trebale bi podlijegati sudskom preispitivanju pred nadležnim sudom; u tom smislu odluke koje donese europski javni tužitelj prije suđenja ili neovisno o njemu, kao one opisane u člancima 27., 28. i 29. o nadležnosti, odbacivanju predmeta ili konačnom odbacivanju predmeta, trebale bi podlijegati pravnim lijekovima koje sudovi Unije stavljaju na raspolaganje.

Trebalo bi ponovno sastaviti članak 36. prijedloga kako bi se izbjeglo zaobilaženje odredaba Ugovora o nadležnosti sudova Unije i nerazmjerno ograničavanje prava na učinkovit pravni lijek u skladu s člankom 47. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima.

| viii. | u odredbama članka 28. prijedloga trebalo bi se jasno navesti da nakon što europski javni tužitelj odbaci slučaj u vezi s manjim prekršajima, nacionalnim tijelima nadležnima za kazneni progon nije onemogućena daljnja istraga i kazneni progon ako im to dozvoljava nacionalno zakonodavstvo; i kada dodatnom razmjernom istragom nije moguće na predvidljiv način riješiti problem nedostatka relevantnih dokaza odbacivanje je obavezno; osim toga, postojanje obaveznih razloga za odbacivanje potrebno je provjeriti što je prije moguće tijekom istrage i odbacivanje treba nastupiti bez odgode u trenutku utvrđivanja primjene jednog od obaveznih razloga; |
| --- | --- |

viii.

u odredbama članka 28. prijedloga trebalo bi se jasno navesti da nakon što europski javni tužitelj odbaci slučaj u vezi s manjim prekršajima, nacionalnim tijelima nadležnima za kazneni progon nije onemogućena daljnja istraga i kazneni progon ako im to dozvoljava nacionalno zakonodavstvo; i kada dodatnom razmjernom istragom nije moguće na predvidljiv način riješiti problem nedostatka relevantnih dokaza odbacivanje je obavezno; osim toga, postojanje obaveznih razloga za odbacivanje potrebno je provjeriti što je prije moguće tijekom istrage i odbacivanje treba nastupiti bez odgode u trenutku utvrđivanja primjene jednog od obaveznih razloga;

| ix. | proizvoljno izvršenje pravde mora se izbjeći u svim okolnostima; stoga bi uvjet „primjerenog izvršenja pravde” kao uvjet za konačno odbacivanje predmeta, kao što je navedeno u članku 29. stavku 1. prijedloga, trebalo zamijeniti određenijim kriterijima; konačno odbacivanje predmeta osobito bi trebalo isključiti od trenutka podizanja optužnice i u svakom pogledu u slučajevima koji se prema članku 28. prijedloga mogu odbaciti, kao i u ozbiljnim slučajevima; |
| --- | --- |

ix.

proizvoljno izvršenje pravde mora se izbjeći u svim okolnostima; stoga bi uvjet „primjerenog izvršenja pravde” kao uvjet za konačno odbacivanje predmeta, kao što je navedeno u članku 29. stavku 1. prijedloga, trebalo zamijeniti određenijim kriterijima; konačno odbacivanje predmeta osobito bi trebalo isključiti od trenutka podizanja optužnice i u svakom pogledu u slučajevima koji se prema članku 28. prijedloga mogu odbaciti, kao i u ozbiljnim slučajevima;

| x. | budući da ovlasti europskog javnog tužitelja ne zahtijevaju samo pravno preispitivanje Suda, već i nadzor Europskog parlamenta te nacionalnih parlamenata, relevantne odredbe trebaju biti uključene posebice kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna djelovanja među državama članicama te usklađenost s vladavinom prava; |
| --- | --- |

x.

budući da ovlasti europskog javnog tužitelja ne zahtijevaju samo pravno preispitivanje Suda, već i nadzor Europskog parlamenta te nacionalnih parlamenata, relevantne odredbe trebaju biti uključene posebice kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna djelovanja među državama članicama te usklađenost s vladavinom prava;

| 6. | osim toga, pozivajući na najveće poštovanje temeljnih načela, kao npr. pošteno suđenje s kojim je omogućavanje obrane u kaznenim postupcima izravno povezano, traži da Vijeće uzme u obzir niže navedene preporuke i u vezi s tim omogući sljedeće:






  i. | Ured europskog javnog tužitelja trebao bi svim svojim aktivnostima osigurati visoku razinu zaštite prava na obranu, osobito s obzirom na činjenicu da bi Unija mogla postati područje u kojem bi Ured europskog javnog tužitelja mogao djelovati radnom brzinom, pri čemu se ne bi morao oslanjati na instrumente uzajamne pravne pomoći; u tom pogledu poštovanje minimalnih standarda EU-a na području prava pojedinaca u kaznenom postupku u svim državama članicama ključan je element za odgovarajuće funkcioniranje Ureda europskog javnog tužitelja.
  U tom bi smislu trebalo istaknuti da plan za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima koji je Vijeće usvojilo 30. studenog 2009. još nije potpun i da se prijedlog odnosi samo na nacionalne pravne sustave u pogledu svih pitanja poveznih s pravom na šutnju, načelom nedužnosti, pravom na pravnu pomoć i istragama povezanima s obranom; stoga, kako bi se uvažilo načelo ravnopravnosti, pravo koje se primjenjuje na osumnjičene ili optužene osobe u kaznenim postupcima Ureda europskog javnog tužitelja također bi se trebalo primjenjivati na postupovna jamstva protiv njegovih istraga ili kaznenih progona, ne dovodeći pritom u pitanje bilo kakve dodatne ili više standarde postupovnih jamstava koje predviđa pravo Unije; |
| --- | --- | --- |

6.

osim toga, pozivajući na najveće poštovanje temeljnih načela, kao npr. pošteno suđenje s kojim je omogućavanje obrane u kaznenim postupcima izravno povezano, traži da Vijeće uzme u obzir niže navedene preporuke i u vezi s tim omogući sljedeće:

i.

Ured europskog javnog tužitelja trebao bi svim svojim aktivnostima osigurati visoku razinu zaštite prava na obranu, osobito s obzirom na činjenicu da bi Unija mogla postati područje u kojem bi Ured europskog javnog tužitelja mogao djelovati radnom brzinom, pri čemu se ne bi morao oslanjati na instrumente uzajamne pravne pomoći; u tom pogledu poštovanje minimalnih standarda EU-a na području prava pojedinaca u kaznenom postupku u svim državama članicama ključan je element za odgovarajuće funkcioniranje Ureda europskog javnog tužitelja.

U tom bi smislu trebalo istaknuti da plan za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima koji je Vijeće usvojilo 30. studenog 2009. još nije potpun i da se prijedlog odnosi samo na nacionalne pravne sustave u pogledu svih pitanja poveznih s pravom na šutnju, načelom nedužnosti, pravom na pravnu pomoć i istragama povezanima s obranom; stoga, kako bi se uvažilo načelo ravnopravnosti, pravo koje se primjenjuje na osumnjičene ili optužene osobe u kaznenim postupcima Ureda europskog javnog tužitelja također bi se trebalo primjenjivati na postupovna jamstva protiv njegovih istraga ili kaznenih progona, ne dovodeći pritom u pitanje bilo kakve dodatne ili više standarde postupovnih jamstava koje predviđa pravo Unije;

| ii. | nakon isteka odgovarajućeg roka za prenošenje, neprenošenje ili pogrešno prenošenje u nacionalno pravo jednoga od akata postupovnog prava prava Unije nikad se ne bi trebalo tumačiti u odnosu na pojedinačni predmet istrage ili progona i njihova primjena uvijek će biti u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

ii.

nakon isteka odgovarajućeg roka za prenošenje, neprenošenje ili pogrešno prenošenje u nacionalno pravo jednoga od akata postupovnog prava prava Unije nikad se ne bi trebalo tumačiti u odnosu na pojedinačni predmet istrage ili progona i njihova primjena uvijek će biti u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava;

| iii. | trebalo bi osigurati poštovanje načela ne bis in idem; |
| --- | --- |

iii.

trebalo bi osigurati poštovanje načela ne bis in idem;

| iv. | pri provedbi kaznenog progona trebala bi se osigurati sukladnost s člankom 6. Ugovora o Europskoj uniji, člankom 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Poveljom o temeljnim pravima Europske unije te važećim zakonodavstvom EU-a o zaštiti osobnih podataka; posebnu bi pozornost trebalo posvetiti pravima subjekata u slučajevima kada se osobne podatke prenosi u treće zemlje ili međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

iv.

pri provedbi kaznenog progona trebala bi se osigurati sukladnost s člankom 6. Ugovora o Europskoj uniji, člankom 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Poveljom o temeljnim pravima Europske unije te važećim zakonodavstvom EU-a o zaštiti osobnih podataka; posebnu bi pozornost trebalo posvetiti pravima subjekata u slučajevima kada se osobne podatke prenosi u treće zemlje ili međunarodne organizacije;

| 7. | poziva Vijeće da uzme u obzir sljedeće preporuke kako bi se osigurala prilagodljiva, organizirana i učinkovita struktura Ureda europskog javnog tužitelja, koja je u stanju ostvarivati maksimalne rezultate;






  i. | radi osiguravanja uspješnog i pravednog ishoda istraga i njihovo usklađivanje, potrebno je da osobe, imenovane za upravljanje istragama, imaju temeljito znanje o pravnim sustavima predmetnih država; u tu svrhu, organizacijski model Ureda europskog javnog tužitelja trebao bi na središnjoj razini osigurati primjerene vještine, iskustvo i poznavanje pravnih sustava država članica; |
| --- | --- | --- |

7.

poziva Vijeće da uzme u obzir sljedeće preporuke kako bi se osigurala prilagodljiva, organizirana i učinkovita struktura Ureda europskog javnog tužitelja, koja je u stanju ostvarivati maksimalne rezultate;

i.

radi osiguravanja uspješnog i pravednog ishoda istraga i njihovo usklađivanje, potrebno je da osobe, imenovane za upravljanje istragama, imaju temeljito znanje o pravnim sustavima predmetnih država; u tu svrhu, organizacijski model Ureda europskog javnog tužitelja trebao bi na središnjoj razini osigurati primjerene vještine, iskustvo i poznavanje pravnih sustava država članica;

| ii. | kako bi se osiguralo brzo i učinkovito donošenje odluka, postupak odlučivanja trebao bi se moći odvijati u Uredu europskog javnog tužitelja uz pomoć delegiranih nacionalnih javnih tužitelja nadležnih za posebne slučajeve; |
| --- | --- |

ii.

kako bi se osiguralo brzo i učinkovito donošenje odluka, postupak odlučivanja trebao bi se moći odvijati u Uredu europskog javnog tužitelja uz pomoć delegiranih nacionalnih javnih tužitelja nadležnih za posebne slučajeve;

| iii. | kako bi se osiguralo da Ured europskog javnog tužitelja može jamčiti visoke standarde neovisnosti, učinkovitosti, iskustva i stručnosti, njegovo osoblje trebalo bi imati najviše kvalifikacije i jamčiti postizanje ciljeva utvrđenih ovom Rezolucijom; dotično osoblje moglo bi ponajprije dolaziti iz pravosuđa, pravne struke ili drugih sektora u kojima je steklo navedeno iskustvo i stručnost te odgovarajuće znanje o pravnim sustavima država članica; u tom smislu, izjave Komisije iz stavke 4. obrazloženja prijedloga o ukupnim troškovima trebalo bi uskladiti sa stvarnim potrebama učinkovitosti i funkcionalnosti samog Ureda; |
| --- | --- |

iii.

kako bi se osiguralo da Ured europskog javnog tužitelja može jamčiti visoke standarde neovisnosti, učinkovitosti, iskustva i stručnosti, njegovo osoblje trebalo bi imati najviše kvalifikacije i jamčiti postizanje ciljeva utvrđenih ovom Rezolucijom; dotično osoblje moglo bi ponajprije dolaziti iz pravosuđa, pravne struke ili drugih sektora u kojima je steklo navedeno iskustvo i stručnost te odgovarajuće znanje o pravnim sustavima država članica; u tom smislu, izjave Komisije iz stavke 4. obrazloženja prijedloga o ukupnim troškovima trebalo bi uskladiti sa stvarnim potrebama učinkovitosti i funkcionalnosti samog Ureda;

| iv. | trebalo bi uspostaviti kontrolni mehanizam i jednom godišnje izvještavati o aktivnostima Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

iv.

trebalo bi uspostaviti kontrolni mehanizam i jednom godišnje izvještavati o aktivnostima Ureda europskog javnog tužitelja;

| 8. | prima na znanje zamisao o utemeljenju Ureda europskog javnog tužitelja na postojećim strukturama, što je rješenje za koje Europska komisija očekuje da neće iziskivati znatne nove troškove od Unije ili država članica jer njegove administrativne usluge izvršavaju se u sklopu Eurojusta (Europske jedinice za pravosudnu suradnju), a njegovi ljudski resursi doći će iz postojećih tijela poput OLAF-a; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje zamisao o utemeljenju Ureda europskog javnog tužitelja na postojećim strukturama, što je rješenje za koje Europska komisija očekuje da neće iziskivati znatne nove troškove od Unije ili država članica jer njegove administrativne usluge izvršavaju se u sklopu Eurojusta (Europske jedinice za pravosudnu suradnju), a njegovi ljudski resursi doći će iz postojećih tijela poput OLAF-a;

| 9. | izražava sumnju u argument o isplativosti prijedloga budući da Ured europskog javnog tužitelja treba uspostaviti specijalizirane odjele, jedan za svaku državu članicu, koji će morati imati produbljeno znanje o nacionalnim pravnim okvirima kako bi učinkovito mogli provoditi istrage i kaznene progone; poziva na provođenje analize radi procjene troškova koji će utemeljenje Ureda europskog javnog tužitelja imati za proračun EU-a kao i svaki učinak prelijevanja na proračune država članica; poziva na to da se takva analiza provede također kako bi se ocijenili učinci; |
| --- | --- |

9.

izražava sumnju u argument o isplativosti prijedloga budući da Ured europskog javnog tužitelja treba uspostaviti specijalizirane odjele, jedan za svaku državu članicu, koji će morati imati produbljeno znanje o nacionalnim pravnim okvirima kako bi učinkovito mogli provoditi istrage i kaznene progone; poziva na provođenje analize radi procjene troškova koji će utemeljenje Ureda europskog javnog tužitelja imati za proračun EU-a kao i svaki učinak prelijevanja na proračune država članica; poziva na to da se takva analiza provede također kako bi se ocijenili učinci;

| 10. | izražava zabrinutost zbog toga što se prijedlog temelji na pretpostavci da administrativne usluge koje pruža Eurojust neće imati financijski ili kadrovski utjecaj na tu decentraliziranu agenciju; stoga smatra da financijski izvještaj dovodi u zabludu; u tom smislu naglašava svoj zahtjev da Komisija predstavi ažurirani financijski izvještaj u kojem će se u obzir uzeti moguće izmjene od strane zakonodavca prije zaključivanja zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

10.

izražava zabrinutost zbog toga što se prijedlog temelji na pretpostavci da administrativne usluge koje pruža Eurojust neće imati financijski ili kadrovski utjecaj na tu decentraliziranu agenciju; stoga smatra da financijski izvještaj dovodi u zabludu; u tom smislu naglašava svoj zahtjev da Komisija predstavi ažurirani financijski izvještaj u kojem će se u obzir uzeti moguće izmjene od strane zakonodavca prije zaključivanja zakonodavnog postupka;

| 11. | preporučuje, u skladu s odredbama iz članka 86. stavka 1. UFEU-a na temelju kojeg Vijeće može „iz Eurojusta” osnovati Ured europskog javnog tužitelja, da Komisija predvidi jednostavan prijenos financijskih resursa iz OLAF-a na Ured europskog javnog tužitelja i da Ured europskog javnog tužitelja iskoristi stručno znanje i dodanu vrijednost zaposlenika Eurojusta; |
| --- | --- |

11.

preporučuje, u skladu s odredbama iz članka 86. stavka 1. UFEU-a na temelju kojeg Vijeće može „iz Eurojusta” osnovati Ured europskog javnog tužitelja, da Komisija predvidi jednostavan prijenos financijskih resursa iz OLAF-a na Ured europskog javnog tužitelja i da Ured europskog javnog tužitelja iskoristi stručno znanje i dodanu vrijednost zaposlenika Eurojusta;

| 12. | naglašava da nema jasne pokazatelje o tome je li Ured europskog javnog tužitelja kao novoosnovano tijelo podložan smanjenjima broja zaposlenika planiranima za sve institucije i tijela Unije; navodi da ne bi podržao takav pristup; |
| --- | --- |

12.

naglašava da nema jasne pokazatelje o tome je li Ured europskog javnog tužitelja kao novoosnovano tijelo podložan smanjenjima broja zaposlenika planiranima za sve institucije i tijela Unije; navodi da ne bi podržao takav pristup;

| 13. | poziva Vijeće da razjasni nadležnost svakog postojećeg tijela zaduženog za zaštitu financijskih interesa Unije; ističe da je izrazito važno da se nadalje definira i jasno naznači veza između Ureda europskog javnog tužitelja i već postojećih tijela poput Eurojusta i OLAF-a; naglašava da bi Ured europskog javnog tužitelja trebao imati koristi od dugogodišnje stručnosti OLAF-a u provođenju istraga kako na nacionalnoj, tako i na razini Unije na područjima koja se odnose na zaštitu financijskih interesa Unije, uključujući i korupciju; posebno naglašava da bi Vijeće trebalo razjasniti prirodu nadopunjavanja OLAF-a i Ureda europskog javnog tužitelja u pogledu takozvanih „unutarnjih” i „vanjskih” istraga; ističe da se u trenutnim prijedlogu Komisije ne objašnjava ni njegova veza s Uredom europskog javnog tužitelja ni način na koji bi trebalo provoditi unutarnje istrage unutar institucija EU-a; |
| --- | --- |

13.

poziva Vijeće da razjasni nadležnost svakog postojećeg tijela zaduženog za zaštitu financijskih interesa Unije; ističe da je izrazito važno da se nadalje definira i jasno naznači veza između Ureda europskog javnog tužitelja i već postojećih tijela poput Eurojusta i OLAF-a; naglašava da bi Ured europskog javnog tužitelja trebao imati koristi od dugogodišnje stručnosti OLAF-a u provođenju istraga kako na nacionalnoj, tako i na razini Unije na područjima koja se odnose na zaštitu financijskih interesa Unije, uključujući i korupciju; posebno naglašava da bi Vijeće trebalo razjasniti prirodu nadopunjavanja OLAF-a i Ureda europskog javnog tužitelja u pogledu takozvanih „unutarnjih” i „vanjskih” istraga; ističe da se u trenutnim prijedlogu Komisije ne objašnjava ni njegova veza s Uredom europskog javnog tužitelja ni način na koji bi trebalo provoditi unutarnje istrage unutar institucija EU-a;

| 14. | smatra da bi se trebala provesti daljnja analiza podudarnog djelovanja OLAF-a, Eurojusta i Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se ograničili rizici konfliktnih nadležnosti; poziva Vijeće da razjasni pojedinačne nadležnosti tih tijela, utvrdi moguće zajedničke nadležnosti i neučinkovitosti te po potrebi predloži rješenja; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi se trebala provesti daljnja analiza podudarnog djelovanja OLAF-a, Eurojusta i Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se ograničili rizici konfliktnih nadležnosti; poziva Vijeće da razjasni pojedinačne nadležnosti tih tijela, utvrdi moguće zajedničke nadležnosti i neučinkovitosti te po potrebi predloži rješenja;

| 15. | zahtijeva provedbu analize, budući da će nekoliko država članica vjerojatno tražiti izuzeće iz prijedloga o Uredu europskog javnog tužitelja, radi utvrđivanja onih odjela OLAF-a i članova njihovog osoblja koji će prijeći u Ured europskog javnog tužitelja te onih koji će ostati pri OLAF-u; zahtijeva da se OLAF-u zajamče sredstva neophodna za provedbu svih aktivnosti s ciljem borbe protiv prijevara koje ne ulaze u okvir ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

15.

zahtijeva provedbu analize, budući da će nekoliko država članica vjerojatno tražiti izuzeće iz prijedloga o Uredu europskog javnog tužitelja, radi utvrđivanja onih odjela OLAF-a i članova njihovog osoblja koji će prijeći u Ured europskog javnog tužitelja te onih koji će ostati pri OLAF-u; zahtijeva da se OLAF-u zajamče sredstva neophodna za provedbu svih aktivnosti s ciljem borbe protiv prijevara koje ne ulaze u okvir ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja;

| 16. | ističe da će OLAF i dalje biti nadležan za one države članice koje ne sudjeluju u Uredu europskog javnog tužitelja te da bi im se trebala omogućiti jednaka razina postupovnih jamstava; |
| --- | --- |

16.

ističe da će OLAF i dalje biti nadležan za one države članice koje ne sudjeluju u Uredu europskog javnog tužitelja te da bi im se trebala omogućiti jednaka razina postupovnih jamstava;

| 17. | stoga poziva Komisiju da uz izmjene Uredbe o OLAF-u na temelju osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja uključi dostatna postupovna jamstva, među ostalim mogućnost sudskog preispitivanja istražnih mjera koje poduzima OLAF; |
| --- | --- |

17.

stoga poziva Komisiju da uz izmjene Uredbe o OLAF-u na temelju osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja uključi dostatna postupovna jamstva, među ostalim mogućnost sudskog preispitivanja istražnih mjera koje poduzima OLAF;

| 18. | smatra da bi obveze nametnute nacionalnim vlastima o obavještavanju Ureda europskog javnog tužitelja o svakom obliku počinjenja eventualnog kaznenog djela u okviru njihovih nadležnosti trebale biti usklađene i ne prekoračivati one na snazi na razini država članica te bi se njima trebala poštovati neovisnost tih vlasti; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi obveze nametnute nacionalnim vlastima o obavještavanju Ureda europskog javnog tužitelja o svakom obliku počinjenja eventualnog kaznenog djela u okviru njihovih nadležnosti trebale biti usklađene i ne prekoračivati one na snazi na razini država članica te bi se njima trebala poštovati neovisnost tih vlasti;

| 19. | poziva na sastavljanje posebnog niza pravila na razini Unije u cilju osiguranja usklađene zaštite zviždača; |
| --- | --- |

19.

poziva na sastavljanje posebnog niza pravila na razini Unije u cilju osiguranja usklađene zaštite zviždača;

| 20. | poziva Vijeće da nadalje unaprijedi učinkovitost i djelotvornost dotičnih sudova u državama članicama koje su je neophodne za uspjeh projekta uspostave Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

20.

poziva Vijeće da nadalje unaprijedi učinkovitost i djelotvornost dotičnih sudova u državama članicama koje su je neophodne za uspjeh projekta uspostave Ureda europskog javnog tužitelja;

| 21. | pozdravlja ideju uključivanja Ureda europskog javnog tužitelja u postojeće decentralizirane strukture kroz sudjelovanje ovlaštenih nacionalnih tužitelja u svojstvu „posebnih savjetnika”; svjestan je potrebe za daljnjom razradom neovisnosti ovlaštenih tužitelja unutar nacionalnog pravosuđa, kao i potrebe za transparentnim postupcima njihova odabira kako bi se izbjegla svaka sumnja favoriziranja od strane Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja ideju uključivanja Ureda europskog javnog tužitelja u postojeće decentralizirane strukture kroz sudjelovanje ovlaštenih nacionalnih tužitelja u svojstvu „posebnih savjetnika”; svjestan je potrebe za daljnjom razradom neovisnosti ovlaštenih tužitelja unutar nacionalnog pravosuđa, kao i potrebe za transparentnim postupcima njihova odabira kako bi se izbjegla svaka sumnja favoriziranja od strane Ureda europskog javnog tužitelja;

| 22. | smatra da bi primjereno usavršavanje iz europskog kaznenog prava za delegirane europske tužitelje i njihovo osoblje trebalo biti osigurano na ujednačen i učinkovit način; |
| --- | --- |

22.

smatra da bi primjereno usavršavanje iz europskog kaznenog prava za delegirane europske tužitelje i njihovo osoblje trebalo biti osigurano na ujednačen i učinkovit način;

| 23. | podsjeća Vijeće i Komisiju da je od najveće važnosti da Europski parlament, suzakonodavac u kazneno materijalnom i postupovnom području, i dalje bude usko uključen u postupak osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja i da se njegovo stajalište propisno uzme u obzir u svim fazama postupka; u tu svrhu namjerava održavati česte kontakte s Komisijom i Vijećem radi uspješne suradnje u tom smislu; u potpunosti je svjestan složenosti zadaće i potrebe razumnog vremena za njezino ostvarenje i obvezuje se izraziti svoje stajalište, ako je potrebno u daljnjim izvješćima o napretku, o budućem razvoju Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

23.

podsjeća Vijeće i Komisiju da je od najveće važnosti da Europski parlament, suzakonodavac u kazneno materijalnom i postupovnom području, i dalje bude usko uključen u postupak osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja i da se njegovo stajalište propisno uzme u obzir u svim fazama postupka; u tu svrhu namjerava održavati česte kontakte s Komisijom i Vijećem radi uspješne suradnje u tom smislu; u potpunosti je svjestan složenosti zadaće i potrebe razumnog vremena za njezino ostvarenje i obvezuje se izraziti svoje stajalište, ako je potrebno u daljnjim izvješćima o napretku, o budućem razvoju Ureda europskog javnog tužitelja;

| 24. | poziva Vijeće da odvoji potrebno vrijeme i temeljito razmotri prijedlog Komisije te da ne finalizira pregovore u žurbi; naglašava da bi se prijevremeni prijelaz na postupak pojačane suradnje trebao izbjeći; |
| --- | --- |

24.

poziva Vijeće da odvoji potrebno vrijeme i temeljito razmotri prijedlog Komisije te da ne finalizira pregovore u žurbi; naglašava da bi se prijevremeni prijelaz na postupak pojačane suradnje trebao izbjeći;

| 25. | nalaže svom predsjedniku da zahtijeva daljnju raspravu s Vijećem; |
| --- | --- |

25.

nalaže svom predsjedniku da zahtijeva daljnju raspravu s Vijećem;

| 26. | ističe Vijeću da se gore navedene političke smjernice dopunjuju tehničkim prilogom ove Rezolucije; |
| --- | --- |

26.

ističe Vijeću da se gore navedene političke smjernice dopunjuju tehničkim prilogom ove Rezolucije;

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

27.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0444.

(2)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

---

PRILOG REZOLUCIJI

Uvodna izjava 22.

Preinaka 1.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Kaznena djela protiv financijskih interesa Unije često su usko povezana s drugim kaznenim djelima.
  U interesu postupovne učinkovitosti i
  kako bi se izbjegla moguća povreda načela ne bis in idem, u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebala bi biti i kaznena djela koja nisu definirana u nacionalnom pravu kao kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije ako su njihove sastavne činjenice identične i
  neodvojivo
  povezane s činjenicama kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije. U takvim miješanim slučajevima, ako je kazneno dijelo koje utječe na financijske interese Unije
  prevladavajuće
  , Ured europskog javnog tužitelja svoju nadležnost treba izvršavati nakon savjetovanja s nadležnim tijelima predmetne države članice.
  Prevlast
  se mora utvrditi na temelju kriterija kao što su financijski učinci kaznenog djela na Uniju, na nacionalne proračune, na broj žrtava ili druge okolnosti vezane uz težinu kaznenog djela ili primjenjivih sankcija. |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

(22)

Kaznena djela protiv financijskih interesa Unije često su usko povezana s drugim kaznenim djelima.
  U interesu postupovne učinkovitosti i
  kako bi se izbjegla moguća povreda načela ne bis in idem, u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebala bi biti i kaznena djela koja nisu definirana u nacionalnom pravu kao kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije ako su njihove sastavne činjenice identične i
  neodvojivo
  povezane s činjenicama kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije. U takvim miješanim slučajevima, ako je kazneno dijelo koje utječe na financijske interese Unije
  prevladavajuće
  , Ured europskog javnog tužitelja svoju nadležnost treba izvršavati nakon savjetovanja s nadležnim tijelima predmetne države članice.
  Prevlast
  se mora utvrditi na temelju kriterija kao što su financijski učinci kaznenog djela na Uniju, na nacionalne proračune, na broj žrtava ili druge okolnosti vezane uz težinu kaznenog djela ili primjenjivih sankcija.

| (22) | Kaznena djela protiv financijskih interesa Unije često su usko povezana s drugim kaznenim djelima. Kako bi se izbjegla moguća povreda načela ne bis in idem, u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebala bi biti i kaznena djela koja nisu definirana u nacionalnom pravu kao kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije ako su njihove sastavne činjenice identične i povezane s činjenicama kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije. U takvim miješanim slučajevima, ako je kazneno djelo koje utječe na financijske interese Unije
  prevladavajuće
  , Ured europskog javnog tužitelja svoju nadležnost treba izvršavati nakon savjetovanja s nadležnim tijelima predmetne države članice.
  Prevlast
  se mora utvrditi na temelju kriterija kao što su financijski učinci kaznenog djela na Uniju, na nacionalne proračune, na broj žrtava ili druge okolnosti vezane uz težinu kaznenog djela ili primjenjivih sankcija. |
| --- | --- |

(22)

Kaznena djela protiv financijskih interesa Unije često su usko povezana s drugim kaznenim djelima. Kako bi se izbjegla moguća povreda načela ne bis in idem, u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja trebala bi biti i kaznena djela koja nisu definirana u nacionalnom pravu kao kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije ako su njihove sastavne činjenice identične i povezane s činjenicama kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije. U takvim miješanim slučajevima, ako je kazneno djelo koje utječe na financijske interese Unije
  prevladavajuće
  , Ured europskog javnog tužitelja svoju nadležnost treba izvršavati nakon savjetovanja s nadležnim tijelima predmetne države članice.
  Prevlast
  se mora utvrditi na temelju kriterija kao što su financijski učinci kaznenog djela na Uniju, na nacionalne proračune, na broj žrtava ili druge okolnosti vezane uz težinu kaznenog djela ili primjenjivih sankcija.

Uvodna izjava 46

Preinaka 3.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| (46) | Opća pravila o transparentnosti koja se primjenjuju na agencije Unije trebala bi se primjenjivati na Ured europskog javnog tužitelja,
  ali samo u odnosu na njegove upravne zadaće kako se ni na koji način ne bi ugrozilo zahtjev povjerljivosti u njegovu operativnom radu.
  Isto tako, pri upravnim istragama koje obavlja Europski ombudsman mora se poštovati zahtjev povjerljivosti Ureda europskog javnog tužitelja. |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

(46)

Opća pravila o transparentnosti koja se primjenjuju na agencije Unije trebala bi se primjenjivati na Ured europskog javnog tužitelja,
  ali samo u odnosu na njegove upravne zadaće kako se ni na koji način ne bi ugrozilo zahtjev povjerljivosti u njegovu operativnom radu.
  Isto tako, pri upravnim istragama koje obavlja Europski ombudsman mora se poštovati zahtjev povjerljivosti Ureda europskog javnog tužitelja.

| (46) | Opća pravila o transparentnosti koja se primjenjuju na agencije Unije trebala bi se primjenjivati
  i
  naUred europskog javnog tužitelja; pri upravnim istragama koje obavlja Europski ombudsman mora se poštovati zahtjev povjerljivosti Ureda europskog javnog tužitelja. |
| --- | --- |

(46)

Opća pravila o transparentnosti koja se primjenjuju na agencije Unije trebala bi se primjenjivati
  i
  naUred europskog javnog tužitelja; pri upravnim istragama koje obavlja Europski ombudsman mora se poštovati zahtjev povjerljivosti Ureda europskog javnog tužitelja.

Članak 13.

Preinaka 2.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako su kaznena djela iz članka 12.
  usko
  povezana s kaznenim djelima koja nisu ona iz članka 12.
  i njihova su zajednička istraga i progon u interesu dobrog pravosuđa
  , Ured europskog javng tužitelja nadležan je i za ta druga kaznena djela pod uvjetom da su kaznena djela iz članka 12.
  nadređena
  i da se druga kaznena djela
  temelje na istim činjenicama
  . | 1.   Ako su kaznena djela iz članka 12. povezana s kaznenim djelima koja nisu ona iz članka 12., Ured europskog javnog tužitelja nadležan je i za ta druga kaznena djela pod uvjetom da su
  ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: |
| | — | jedan određeni niz činjenica istodobno tvori i kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije i drugo kazneno djelo (ili više njih); i |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

1.   Ako su kaznena djela iz članka 12.
  usko
  povezana s kaznenim djelima koja nisu ona iz članka 12.
  i njihova su zajednička istraga i progon u interesu dobrog pravosuđa
  , Ured europskog javng tužitelja nadležan je i za ta druga kaznena djela pod uvjetom da su kaznena djela iz članka 12.
  nadređena
  i da se druga kaznena djela
  temelje na istim činjenicama
  .

1.   Ako su kaznena djela iz članka 12. povezana s kaznenim djelima koja nisu ona iz članka 12., Ured europskog javnog tužitelja nadležan je i za ta druga kaznena djela pod uvjetom da su
  ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

—

jedan određeni niz činjenica istodobno tvori i kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije i drugo kazneno djelo (ili više njih); i

| — | kazneno djelo (ili više njih) koje utječe na financijske interese Unije je prevladavajuće, a drugo (ili druga) je samo sporedno; te |
| --- | --- |

—

kazneno djelo (ili više njih) koje utječe na financijske interese Unije je prevladavajuće, a drugo (ili druga) je samo sporedno; te

| — | daljnji progon i kažnjavanje drugoga kaznenoga djela (ili više njih) više ne bi bilo moguće da ga se ne progoni i da se optužnica o njemu ne podiže zajedno s kaznenim djelom (ili više njih) koje utječe na financijske interese Unije. |
| --- | --- |

—

daljnji progon i kažnjavanje drugoga kaznenoga djela (ili više njih) više ne bi bilo moguće da ga se ne progoni i da se optužnica o njemu ne podiže zajedno s kaznenim djelom (ili više njih) koje utječe na financijske interese Unije.

Ako su zadovoljeni ti uvjeti, država članica koja je nadležna za druga kaznena djela nadležna je i za kaznena djela iz članka 12.

Ako su zadovoljeni ti uvjeti, država članica koja je nadležna za druga kaznena djela nadležna je i za kaznena djela iz članka 12.

2.   Ured europskog javnog tužitelja i nacionalna tijela nadležna za kazneni progon uzajamno se savjetuju kako bi se utvrdilo koje tijelo ima nadležnost u skladu
  s člankom
  1. Ako je to potrebno kako bi se pojednostavilo utvrđivanje te nadležnosti, može se pridružiti Eurojust u skladu s člankom 57.

2.   Ured europskog javnog tužitelja i nacionalna tijela nadležna za kazneni progon uzajamno se savjetuju kako bi se utvrdilo koje tijelo ima nadležnost u skladu
  sa stavkom
  1. Ako je to potrebno kako bi se pojednostavilo utvrđivanje te nadležnosti, može se pridružiti Eurojust u skladu s člankom 57.

3.   U slučaju neslaganja između Ureda europskog javnog tužitelja i nacionalnih tijela nadležnih za kazneni progon oko nadležnosti u skladu
  s člankom
  1., nacionalno pravosudno tijelo nadležno za odlučivanje o dodjeli nadležnosti u slučaju kaznenog progona na nacionalnoj razini odlučuje o sporednoj nadležnosti.

3.   U slučaju neslaganja između Ureda europskog javnog tužitelja i nacionalnih tijela nadležnih za kazneni progon oko nadležnosti u skladu
  sa stavkom
  1., nacionalno pravosudno tijelo nadležno za odlučivanje o dodjeli nadležnosti u slučaju kaznenog progona na nacionalnoj razini odlučuje o sporednoj nadležnosti.

4.   Utvrđivanje nadležnosti u skladu s ovim člankom nije podložno preispitivanju.

4.   Utvrđivanje nadležnosti u skladu s ovim člankom
  može biti
  podložno preispitivanju
  suda pred kojim se vodi postupak kako je određeno sukladno članku 27. stavku 4. prijedloga, na njegov zahtjev.

Članak 27.

Preinaka 4.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Europski javni tužitelj i delegirani europski tužitelji imaju iste ovlasti kao nacionalni tužitelji s obzirom na kazneni progon i podizanje optužnice, posebno ovlast izjašnjavanja o krivnji, sudjelovanja u prikupljanju dokaza i izvršavanju dostupnih pravnih lijekova. | 1.   Europski javni tužitelj i delegirani europski tužitelji imaju iste ovlasti kao nacionalni
  javni
  tužitelji s obzirom na kazneni progon i podizanje optužnice, posebno ovlast izjašnjavanja o krivnji, sudjelovanja u prikupljanju dokaza i izvršavanju dostupnih pravnih lijekova. |
| 2.   Ako nadležni delegirani europski tužitelj smatra da je istraga završena, on predaje sažetak predmeta s nacrtom optužnice i popisom dokaza europskom javnom tužitelju na preispitivanje. Ako on ne naloži odbacivanje predmeta u skladu s člankom 28., europski javni tužitelj nalaže delegiranom europskom tužitelju da pokrene postupak pred nadležnim nacionalnim sudom podizanjem optužnice ili da ga vrati na daljnju istragu. Ured europskog javnog tužitelja može i sam pokrenuti postupak pred nadležnim nacionalnim sudom. | 2.   Ako nadležni delegirani europski tužitelj smatra da je istraga završena, on predaje sažetak predmeta s nacrtom optužnice i popisom dokaza europskom javnom tužitelju na preispitivanje. Ako on ne naloži odbacivanje predmeta u skladu s člankom 28.,
  ili ako se nakon njegovih uputa da se ponudi transakcija prema članku 29. ta ponuda ne prihvati,
  europski javni tužitelj nalaže delegiranom europskom tužitelju da pokrene postupak pred nadležnim nacionalnim sudom podizanjem optužnice ili da ga vrati na daljnju istragu. Ured europskog javnog tužitelja može i sam pokrenuti postupak pred nadležnim nacionalnim sudom. |
| 3.   Optužnica predana nadležnom nacionalnom sudu sadržava popis dokaza koji će se izvoditi na suđenju. | 3.   Optužnica predana nadležnom nacionalnom sudu sadržava popis dokaza koji će se izvoditi na suđenju. |
| 4.   
  Europski javni tužitelj bira, savjetujući se s delegiranim europskim tužiteljem koji pokreće postupak i imajući na umu primjereno izvršenje pravde, nadležnost za suđenje i određuje
  nadležni nacionalni sud
  uzimajući u obzir
  sljedeće kriterije: | 4.   Nadležni nacionalni sud
  određuje se na temelju
  sljedećih kriterija,
  prema redoslijedu prioriteta: |
| a) | mjesto gdje je počinjeno kazneno djelo ili, u slučaju više kaznenih djela, gdje je počinjena većina kaznenih djela; |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

1.   Europski javni tužitelj i delegirani europski tužitelji imaju iste ovlasti kao nacionalni tužitelji s obzirom na kazneni progon i podizanje optužnice, posebno ovlast izjašnjavanja o krivnji, sudjelovanja u prikupljanju dokaza i izvršavanju dostupnih pravnih lijekova.

1.   Europski javni tužitelj i delegirani europski tužitelji imaju iste ovlasti kao nacionalni
  javni
  tužitelji s obzirom na kazneni progon i podizanje optužnice, posebno ovlast izjašnjavanja o krivnji, sudjelovanja u prikupljanju dokaza i izvršavanju dostupnih pravnih lijekova.

2.   Ako nadležni delegirani europski tužitelj smatra da je istraga završena, on predaje sažetak predmeta s nacrtom optužnice i popisom dokaza europskom javnom tužitelju na preispitivanje. Ako on ne naloži odbacivanje predmeta u skladu s člankom 28., europski javni tužitelj nalaže delegiranom europskom tužitelju da pokrene postupak pred nadležnim nacionalnim sudom podizanjem optužnice ili da ga vrati na daljnju istragu. Ured europskog javnog tužitelja može i sam pokrenuti postupak pred nadležnim nacionalnim sudom.

2.   Ako nadležni delegirani europski tužitelj smatra da je istraga završena, on predaje sažetak predmeta s nacrtom optužnice i popisom dokaza europskom javnom tužitelju na preispitivanje. Ako on ne naloži odbacivanje predmeta u skladu s člankom 28.,
  ili ako se nakon njegovih uputa da se ponudi transakcija prema članku 29. ta ponuda ne prihvati,
  europski javni tužitelj nalaže delegiranom europskom tužitelju da pokrene postupak pred nadležnim nacionalnim sudom podizanjem optužnice ili da ga vrati na daljnju istragu. Ured europskog javnog tužitelja može i sam pokrenuti postupak pred nadležnim nacionalnim sudom.

3.   Optužnica predana nadležnom nacionalnom sudu sadržava popis dokaza koji će se izvoditi na suđenju.

3.   Optužnica predana nadležnom nacionalnom sudu sadržava popis dokaza koji će se izvoditi na suđenju.

4.   
  Europski javni tužitelj bira, savjetujući se s delegiranim europskim tužiteljem koji pokreće postupak i imajući na umu primjereno izvršenje pravde, nadležnost za suđenje i određuje
  nadležni nacionalni sud
  uzimajući u obzir
  sljedeće kriterije:

4.   Nadležni nacionalni sud
  određuje se na temelju
  sljedećih kriterija,
  prema redoslijedu prioriteta:

a)

mjesto gdje je počinjeno kazneno djelo ili, u slučaju više kaznenih djela, gdje je počinjena većina kaznenih djela;

| a) | mjesto gdje je počinjeno kazneno djelo ili, u slučaju više kaznenih djela, gdje je počinjena većina kaznenih djela; |
| --- | --- |

a)

mjesto gdje je počinjeno kazneno djelo ili, u slučaju više kaznenih djela, gdje je počinjena većina kaznenih djela;

| b) | mjesto gdje optuženik ima prebivalište; |
| --- | --- |

b)

mjesto gdje optuženik ima prebivalište;

| b) | mjesto gdje optuženik ima prebivalište; |
| --- | --- |

b)

mjesto gdje optuženik ima prebivalište;

| c) | mjesto gdje se nalaze dokazi; |
| --- | --- |

c)

mjesto gdje se nalaze dokazi;

| c) | mjesto gdje se nalaze dokazi; |
| --- | --- |

c)

mjesto gdje se nalaze dokazi;

| d) | mjesto gdje izravne žrtve imaju prebivalište. |
| --- | --- |

d)

mjesto gdje izravne žrtve imaju prebivalište.

| d) | mjesto gdje izravne žrtve imaju prebivalište. |
| --- | --- |

d)

mjesto gdje izravne žrtve imaju prebivalište.

5.   Ako je potrebno u svrhe povrata, administrativnog postupanja ili nadzora,
  Europski
  javni tužitelj obavješćuje o optužnici nadležna nacionalna tijela, zainteresirane osobe i mjerodavne institucije, tijela i agencije Unije.

5.   Ako je potrebno u svrhe povrata, administrativnog postupanja ili nadzora,
  europski
  javni tužitelj obavješćuje o optužnici nadležna nacionalna tijela, zainteresirane osobe i mjerodavne institucije, tijela i agencije Unije.

Članak 28.

Preinaka 5.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Europski javni tužitelj odbacuje predmet ako je kazneni progon postao nemoguć iz jednog od sljedećih razloga: | 1.   Europski javni tužitelj odbacuje predmet ako je kazneni progon postao nemoguć iz jednog od sljedećih razloga: |
| a) | smrt osumnjičenika; |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

1.   Europski javni tužitelj odbacuje predmet ako je kazneni progon postao nemoguć iz jednog od sljedećih razloga:

1.   Europski javni tužitelj odbacuje predmet ako je kazneni progon postao nemoguć iz jednog od sljedećih razloga:

a)

smrt osumnjičenika;

| a) | smrt osumnjičenika; |
| --- | --- |

a)

smrt osumnjičenika;

| b) | potupanje
  koje je predmet istrage ne čini kazneno djelo; |
| --- | --- |

b)

potupanje
  koje je predmet istrage ne čini kazneno djelo;

| b) | postupanje
  koje je predmet istrage ne čini kazneno djelo; |
| --- | --- |

b)

postupanje
  koje je predmet istrage ne čini kazneno djelo;

| c) | osumnjičenik je dobio oprost ili imunitet; |
| --- | --- |

c)

osumnjičenik je dobio oprost ili imunitet;

| c) | osumnjičenik je dobio oprost ili imunitet; |
| --- | --- |

c)

osumnjičenik je dobio oprost ili imunitet;

| d) | nastupila je zastara kaznenog progona; |
| --- | --- |

d)

nastupila je zastara kaznenog progona;

| d) | nastupila je zastara kaznenog progona; |
| --- | --- |

d)

nastupila je zastara kaznenog progona;

| e) | osumnjičena osoba već je oslobođena ili osuđena zbog istih činjenica u Uniji ili je predmet riješen u skladu s člankom 29. |
| --- | --- |

e)

osumnjičena osoba već je oslobođena ili osuđena zbog istih činjenica u Uniji ili je predmet riješen u skladu s člankom 29.

| e) | osumnjičena osoba već je oslobođena ili osuđena zbog istih činjenica u Uniji ili je predmet riješen u skladu s člankom 29.; |
| --- | --- |

e)

osumnjičena osoba već je oslobođena ili osuđena zbog istih činjenica u Uniji ili je predmet riješen u skladu s člankom 29.;

| f) | nakon pune, sveobuhvatne i razmjerne istrage Ureda europskog javnog tužitelja ne postoji dovoljno odgovarajućih dokaza. |
| --- | --- |

f)

nakon pune, sveobuhvatne i razmjerne istrage Ureda europskog javnog tužitelja ne postoji dovoljno odgovarajućih dokaza.

2.   Europski javni tužitelj može odbaciti predmet
  na temelju bilo kojeg od sljedećih razloga:

2.   Europski javni tužitelj može odbaciti predmet
  ako
  je kazneno djelo blaže kazneno djelo u skladu s nacionalnim zakonom kojim se provodi Direktiva 2013/XX/EU o borbi kaznenim pravom protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije;

| a) | kazneno je djelo blaže kazneno djelo u skladu s nacionalnim zakonom kojim se provodi Direktiva 2013/XX/EU o borbi kaznenim pravom protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

a)

kazneno je djelo blaže kazneno djelo u skladu s nacionalnim zakonom kojim se provodi Direktiva 2013/XX/EU o borbi kaznenim pravom protiv prijevare protiv financijskih interesa Unije;

| b) | nedostatak odgovarajućih dokaza. |
| --- | --- |

b)

nedostatak odgovarajućih dokaza.

3.   Ured europskog javnog tužitelja može uputiti predmete koje je odbacio OLAF-u ili nadležnim nacionalnim upravnim ili pravosudnim tijelima radi povrata, administrativnog postupanja ili nadzora.

3.   Ured europskog javnog tužitelja može uputiti predmete koje je odbacio OLAF-u ili nadležnim nacionalnim upravnim ili pravosudnim tijelima radi povrata, administrativnog postupanja ili nadzora.

4.   Ako je istraga pokrenuta na temelju informacija koje je dostavila oštećena stranka, Ured europskog javnog tužitelja o tome obavješćuje tu stranku.

4.   Ako je istraga pokrenuta na temelju informacija koje je dostavila oštećena stranka, Ured europskog javnog tužitelja o tome obavješćuje tu stranku.

Članak 29.

Preinaka 6.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako predmet
  nije
  odbačen
  i ako bi to moglo biti u službi primjerenog izvršenja pravde
  , Ured europskog javnog tužitelja može, nakon naknade štete, predložiti osumnjičeniku da plati paušalnu kaznu koja, kada je plaćena, podrazumijeva konačno odbacivanje predmeta (transkacija). Ako se osumnjičenih složi, on Uniji plaća paušalni iznos. | 1.   Ako
  se
  predmet
  ne može odbaciti prema članku 28. i ako bi kazna zatvora bila nerazmjerna čak i kad bi to ponašanje bilo u potpunosti dokazano tijekom suđenja,
  Ured europskog javnog tužitelja može, nakon naknade štete, predložiti osumnjičeniku da plati paušalnu kaznu koja, kada je plaćena, podrazumijeva konačno odbacivanje predmeta (transkacija). Ako se osumnjičenih složi, on Uniji plaća paušalni iznos. |
| 2.   Ured europskog javnog tužitelja nadzire prikupljanje financijskih sredstava uključenih u transakciju. | 2.   Ured europskog javnog tužitelja nadzire prikupljanje financijskih sredstava uključenih u transakciju. |
| 3.   Ako je osumnjičenik prihvatio i uplatio transakciju, Ured europskog javnog tužitelja konačno odbacuje predmet i službeno o tome obavješćuje nadležna nacionalna pravosudna i sudbena tijela i nadležne institucije, tijela i agencije Unije. | 3.   Ako je osumnjičenik prihvatio i uplatio transakciju, Ured europskog javnog tužitelja konačno odbacuje predmet i službeno o tome obavješćuje nadležna nacionalna pravosudna i sudbena tijela i nadležne institucije, tijela i agencije Unije. |
| 4.
     
  Odbačaj iz stavka 3. ne podliježe sudskom preispitivanju. | |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

1.   Ako predmet
  nije
  odbačen
  i ako bi to moglo biti u službi primjerenog izvršenja pravde
  , Ured europskog javnog tužitelja može, nakon naknade štete, predložiti osumnjičeniku da plati paušalnu kaznu koja, kada je plaćena, podrazumijeva konačno odbacivanje predmeta (transkacija). Ako se osumnjičenih složi, on Uniji plaća paušalni iznos.

1.   Ako
  se
  predmet
  ne može odbaciti prema članku 28. i ako bi kazna zatvora bila nerazmjerna čak i kad bi to ponašanje bilo u potpunosti dokazano tijekom suđenja,
  Ured europskog javnog tužitelja može, nakon naknade štete, predložiti osumnjičeniku da plati paušalnu kaznu koja, kada je plaćena, podrazumijeva konačno odbacivanje predmeta (transkacija). Ako se osumnjičenih složi, on Uniji plaća paušalni iznos.

2.   Ured europskog javnog tužitelja nadzire prikupljanje financijskih sredstava uključenih u transakciju.

2.   Ured europskog javnog tužitelja nadzire prikupljanje financijskih sredstava uključenih u transakciju.

3.   Ako je osumnjičenik prihvatio i uplatio transakciju, Ured europskog javnog tužitelja konačno odbacuje predmet i službeno o tome obavješćuje nadležna nacionalna pravosudna i sudbena tijela i nadležne institucije, tijela i agencije Unije.

3.   Ako je osumnjičenik prihvatio i uplatio transakciju, Ured europskog javnog tužitelja konačno odbacuje predmet i službeno o tome obavješćuje nadležna nacionalna pravosudna i sudbena tijela i nadležne institucije, tijela i agencije Unije.

4.
     
  Odbačaj iz stavka 3. ne podliježe sudskom preispitivanju.

Članak 30.

Preinaka 7.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Dokazi koje izvodi Ured europskog javnog tužitelja sudu pred kojim se vodi postupak, ako sud smatra da prihvaćanje tih dokaza ne bi imalo negativan utjecaj na pravičnost postupka ili prava obrane sadržana u
  člancima 47. i 48.
  Povelje o temeljnim pravima Europske unije,
  prihvaćaju se na suđenju bez potvrđivanja ili sličnog pravnog postupka čak i ako su u nacionalnom pravu države članice u kojoj se nalazi sud propisana drugačija pravila o prikupljanju i izvođenju takvih dokaza. | 1.   Dokazi koje izvodi Ured europskog javnog tužitelja sudu pred kojim se vodi postupak
  prihvaćaju se
  ako sud smatra da prihvaćanje tih dokaza ne bi imalo negativan učinak na pravičnost postupka ili prava obrane sadržana u Povelji o temeljnim pravima Eurpske unije
  i obveze država članica u skladu s člankom 6. UEU-a. |
| 2.   Kada su dokazi prihvaćeni, to ne utječe na nadležnost nacionalnih sudova da slobodno ocjenjuju dokaze koje izvodi Ured europskog javnog tužitelja na suđenju. | 2.   Kada su dokazi prihvaćeni, to ne utječe na nadležnost nacionalnih sudova da slobodno ocjenjuju dokaze koje izvodi Ured europskog javnog tužitelja na suđenju. |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

1.   Dokazi koje izvodi Ured europskog javnog tužitelja sudu pred kojim se vodi postupak, ako sud smatra da prihvaćanje tih dokaza ne bi imalo negativan utjecaj na pravičnost postupka ili prava obrane sadržana u
  člancima 47. i 48.
  Povelje o temeljnim pravima Europske unije,
  prihvaćaju se na suđenju bez potvrđivanja ili sličnog pravnog postupka čak i ako su u nacionalnom pravu države članice u kojoj se nalazi sud propisana drugačija pravila o prikupljanju i izvođenju takvih dokaza.

1.   Dokazi koje izvodi Ured europskog javnog tužitelja sudu pred kojim se vodi postupak
  prihvaćaju se
  ako sud smatra da prihvaćanje tih dokaza ne bi imalo negativan učinak na pravičnost postupka ili prava obrane sadržana u Povelji o temeljnim pravima Eurpske unije
  i obveze država članica u skladu s člankom 6. UEU-a.

2.   Kada su dokazi prihvaćeni, to ne utječe na nadležnost nacionalnih sudova da slobodno ocjenjuju dokaze koje izvodi Ured europskog javnog tužitelja na suđenju.

2.   Kada su dokazi prihvaćeni, to ne utječe na nadležnost nacionalnih sudova da slobodno ocjenjuju dokaze koje izvodi Ured europskog javnog tužitelja na suđenju.

Članak 33.

Preinaka 8.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Osumnjičenik i optuženik uključeni u postupke Ureda europskog javnog tužitelja imaju,
  u skladu s nacionalnim pravom
  , pravo na šutnju prilikom ispitivanja u vezi s kaznenim djelima za koje su osumnjičeni da su počinili, i moraju biti obaviješteni da nemaju obvezu sami sebe teretiti. | 1.   Osumnjičenik i optuženik uključeni u postupke Ureda europskog javnog tužitelja imaju pravo na šutnju prilikom ispitivanja u vezi s kaznenim djelima za koje su osumnjičeni da su počinili, i moraju biti obaviješteni da nemaju obvezu sami sebe teretiti. |
| 2.   Osumnjičenik i optuženik smatraju se nedužnima dok im se ne dokaže krivnja
  u skladu s nacionalnim pravom. | 2.   Osumnjičenik i optuženik smatraju se nedužnima dok im se ne dokaže krivnja. |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

1.   Osumnjičenik i optuženik uključeni u postupke Ureda europskog javnog tužitelja imaju,
  u skladu s nacionalnim pravom
  , pravo na šutnju prilikom ispitivanja u vezi s kaznenim djelima za koje su osumnjičeni da su počinili, i moraju biti obaviješteni da nemaju obvezu sami sebe teretiti.

1.   Osumnjičenik i optuženik uključeni u postupke Ureda europskog javnog tužitelja imaju pravo na šutnju prilikom ispitivanja u vezi s kaznenim djelima za koje su osumnjičeni da su počinili, i moraju biti obaviješteni da nemaju obvezu sami sebe teretiti.

2.   Osumnjičenik i optuženik smatraju se nedužnima dok im se ne dokaže krivnja
  u skladu s nacionalnim pravom.

2.   Osumnjičenik i optuženik smatraju se nedužnima dok im se ne dokaže krivnja.

Članak 34.

Preinaka 9.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka osoba koja je osumnjičena ili optužena za kazneno djelo u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja ima,
  u skladu s nacionalnim pravom
  , pravo dobiti pravnu pomoć besplatno ili djelomično besplatno od strane nacionalnih tijela ako nema dovoljno sredstava sama to platiti. | Svaka osoba koja je osumnjičena ili optužena za kazneno djelo u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja ima pravo dobiti pravnu pomoć besplatno ili djelomično besplatno od strane nacionalnih tijela ako nema dovoljno sredstava sama to platiti. |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

Svaka osoba koja je osumnjičena ili optužena za kazneno djelo u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja ima,
  u skladu s nacionalnim pravom
  , pravo dobiti pravnu pomoć besplatno ili djelomično besplatno od strane nacionalnih tijela ako nema dovoljno sredstava sama to platiti.

Svaka osoba koja je osumnjičena ili optužena za kazneno djelo u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja ima pravo dobiti pravnu pomoć besplatno ili djelomično besplatno od strane nacionalnih tijela ako nema dovoljno sredstava sama to platiti.

Članak 36.

Preinaka 10.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Kada donosi postupovne mjere u obnašanju svojih funckija
  , Ured europskog javnog tužitelja smatra se nacionalnim nadležnim tijelom u svrhu sudskog preispitivanja. | Za potrebe sudskog preispitivanja
  Ured europskog javnog tužitelja smatra se nacionalnim tijelom
  u odnosu na sve postupovne mjere koje donese tijekom izvršavanja funkcije kaznenog progona pred nadležnim sudom
  .
  Kad je riječ o svim ostalim djelima ili propustima Ureda europskog javnog tužitelja, on se smatra tijelom Unije. |
| 2.
     
  Ako odredbe nacionalnog prava postanu primjenjive temeljem ove Uredbe, te se odredbe ne smatraju odredbama prava Unije u svrhe članka 267. Ugovora. | |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

1.   
  Kada donosi postupovne mjere u obnašanju svojih funckija
  , Ured europskog javnog tužitelja smatra se nacionalnim nadležnim tijelom u svrhu sudskog preispitivanja.

Za potrebe sudskog preispitivanja
  Ured europskog javnog tužitelja smatra se nacionalnim tijelom
  u odnosu na sve postupovne mjere koje donese tijekom izvršavanja funkcije kaznenog progona pred nadležnim sudom
  .
  Kad je riječ o svim ostalim djelima ili propustima Ureda europskog javnog tužitelja, on se smatra tijelom Unije.

2.
     
  Ako odredbe nacionalnog prava postanu primjenjive temeljem ove Uredbe, te se odredbe ne smatraju odredbama prava Unije u svrhe članka 267. Ugovora.

Članak 68.

Preinaka 11.

| Prijedlog Uredbe | Izmjena |
| --- | --- |
| Upravne aktivnosti
  Ureda europskog javnog tužitelja podložne su istragama Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. Ugovora. | Ured europskog javnog tužitelja podložan je istragama Europskog ombudsmana
  kad je riječ o slučajevima nepravilnosti u postupanju
  u skladu s člankom 228. Ugovora. |

Prijedlog Uredbe

Izmjena

Upravne aktivnosti
  Ureda europskog javnog tužitelja podložne su istragama Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. Ugovora.

Ured europskog javnog tužitelja podložan je istragama Europskog ombudsmana
  kad je riječ o slučajevima nepravilnosti u postupanju
  u skladu s člankom 228. Ugovora.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/165

---

P7_TA(2014)0235

Izvješće o napretku Turske za 2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o izvješću o napretku Turske za 2013. (2013/2945(RSP))

(2017/C 378/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije pod nazivom „Turska: izvješće o napretku” (SWD(2013)0417), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije pod nazivom „Turska: izvješće o napretku” (SWD(2013)0417),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. listopada 2013. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. listopada 2013. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” (COM(2013)0700),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno one od 10. veljače 2010. o izvješću o napretku Turske za 2009. (1), od 9. ožujka 2011. o izvješću o napretku Turske za 2010. (2), od 29. ožujka 2012. o izvješću o napretku Turske za 2011. (3), od 18. travnja 2013. o izvješću o napretku Turske za 2012. (4) i od 13. lipnja 2013. o situaciji u Turskoj (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno one od 10. veljače 2010. o izvješću o napretku Turske za 2009. (1), od 9. ožujka 2011. o izvješću o napretku Turske za 2010. (2), od 29. ožujka 2012. o izvješću o napretku Turske za 2011. (3), od 18. travnja 2013. o izvješću o napretku Turske za 2012. (4) i od 13. lipnja 2013. o situaciji u Turskoj (5),

| — | uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/157/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanima u Pristupnom partnerstvu s Republikom Turskom (6) („Pristupno partnerstvo”) te prethodne odluke Vijeća o Pristupnom partnerstvu od 2001., 2003. i 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/157/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanima u Pristupnom partnerstvu s Republikom Turskom (6) („Pristupno partnerstvo”) te prethodne odluke Vijeća o Pristupnom partnerstvu od 2001., 2003. i 2006.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2010., 5. prosinca 2011., 11. prosinca 2012. i 25. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2010., 5. prosinca 2011., 11. prosinca 2012. i 25. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir zaključke iz izvješća povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 26. studenog 2013. u kojem se ističe neprikladno ponašanje snaga reda tijekom prosvjeda u Geziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke iz izvješća povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 26. studenog 2013. u kojem se ističe neprikladno ponašanje snaga reda tijekom prosvjeda u Geziju,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su pristupni pregovori s Turskom otvoreni 3. listopada 2005. i da je otvaranje tih pregovora polazište za dugotrajan i vremenski neograničen proces utemeljen na poštenim i strogim uvjetima i predanosti reformama; |
| --- | --- |

A.

budući da su pristupni pregovori s Turskom otvoreni 3. listopada 2005. i da je otvaranje tih pregovora polazište za dugotrajan i vremenski neograničen proces utemeljen na poštenim i strogim uvjetima i predanosti reformama;

| B. | budući da se Turska obvezala na ispunjenje kopenhaških kriterija, odgovarajuće i djelotvorne reforme, dobrosusjedske odnose i postupno usklađivanje s EU-om; budući da te napore treba smatrati prilikom da Turska nastavi svoj proces modernizacije; |
| --- | --- |

B.

budući da se Turska obvezala na ispunjenje kopenhaških kriterija, odgovarajuće i djelotvorne reforme, dobrosusjedske odnose i postupno usklađivanje s EU-om; budući da te napore treba smatrati prilikom da Turska nastavi svoj proces modernizacije;

| C. | budući da EU treba ostati mjerilo za reforme u Turskoj; |
| --- | --- |

C.

budući da EU treba ostati mjerilo za reforme u Turskoj;

| D. | budući da potpuno udovoljavanje kopenhaškim kriterijima i sposobnost integracije u EU, u skladu sa zaključcima sa sjednice Europskog vijeća u prosincu 2006., ostaje osnova za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

D.

budući da potpuno udovoljavanje kopenhaškim kriterijima i sposobnost integracije u EU, u skladu sa zaključcima sa sjednice Europskog vijeća u prosincu 2006., ostaje osnova za pristupanje EU-u;

| E. | budući da je u svojim zaključcima od 11. prosinca 2012. Vijeće poduprlo novi pristup Komisije u pogledu pregovaračkih okvira za nove države kandidatkinje da vladavinu prava stavi u središte politike proširenja i potvrdilo središnje mjesto koje u pregovaračkom procesu zauzimaju Poglavlje 23. (pravosuđe i temeljna prava) i Poglavlje 24. (pravda, sloboda i sigurnost), koja bi trebalo riješiti u ranoj fazi pregovora da bi se postavila jasna mjerila i ostavilo dovoljno vremena za unošenje potrebnih promjena u zakonodavstvo, reforme institucija pa time i uspješnost pri njihovu provođenju; |
| --- | --- |

E.

budući da je u svojim zaključcima od 11. prosinca 2012. Vijeće poduprlo novi pristup Komisije u pogledu pregovaračkih okvira za nove države kandidatkinje da vladavinu prava stavi u središte politike proširenja i potvrdilo središnje mjesto koje u pregovaračkom procesu zauzimaju Poglavlje 23. (pravosuđe i temeljna prava) i Poglavlje 24. (pravda, sloboda i sigurnost), koja bi trebalo riješiti u ranoj fazi pregovora da bi se postavila jasna mjerila i ostavilo dovoljno vremena za unošenje potrebnih promjena u zakonodavstvo, reforme institucija pa time i uspješnost pri njihovu provođenju;

| F. | budući da je u svojoj Komunikaciji naslovljenoj „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” Komisija zaključila da je Turska po svome gospodarstvu, strateškom položaju i važnoj regionalnoj ulozi strateški partner EU-a i dragocjena sastavnica gospodarske konkurentnosti EU-a te da je u prethodnih 12 mjeseci postignut znatan napredak u reformama; budući da je Komisija pozvala na daljnje reforme i promicanje dijaloga u čitavom političkom spektru u Turskoj i u turskom društvu kao cjelini; |
| --- | --- |

F.

budući da je u svojoj Komunikaciji naslovljenoj „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” Komisija zaključila da je Turska po svome gospodarstvu, strateškom položaju i važnoj regionalnoj ulozi strateški partner EU-a i dragocjena sastavnica gospodarske konkurentnosti EU-a te da je u prethodnih 12 mjeseci postignut znatan napredak u reformama; budući da je Komisija pozvala na daljnje reforme i promicanje dijaloga u čitavom političkom spektru u Turskoj i u turskom društvu kao cjelini;

| G. | budući da Turska već osmu godinu zaredom nije provela odredbe koje proizlaze iz Sporazuma o pridruživanju između EZ-a i Turske i njegova Dodatnog protokola; |
| --- | --- |

G.

budući da Turska već osmu godinu zaredom nije provela odredbe koje proizlaze iz Sporazuma o pridruživanju između EZ-a i Turske i njegova Dodatnog protokola;

| H. | budući da Turska za vlastitu dobrobit, a s ciljem povećanja stabilnosti i promicanja dobrosusjedskih odnosa, mora pojačati napore u rješavanju otvorenih bilateralnih pitanja, uključujući neriješene pravne obveze i sporove s neposrednim susjedima oko kopnenih i morskih granica te zračnog prostora, u skladu s odredbama povelje UN-a i s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

H.

budući da Turska za vlastitu dobrobit, a s ciljem povećanja stabilnosti i promicanja dobrosusjedskih odnosa, mora pojačati napore u rješavanju otvorenih bilateralnih pitanja, uključujući neriješene pravne obveze i sporove s neposrednim susjedima oko kopnenih i morskih granica te zračnog prostora, u skladu s odredbama povelje UN-a i s međunarodnim pravom;

| I. | budući da Turska ima potencijal igrati ključnu ulogu u povećanju raznolikosti izvora energije i pravaca za tranzit nafte, plina i električne energije iz susjednih zemalja u EU i da postoji potencijal za Tursku i za EU da ostvare korist od bogatih turskih obnovljivih izvora energije radi stvaranja održivoga gospodarstva s niskim udjelom ugljika; |
| --- | --- |

I.

budući da Turska ima potencijal igrati ključnu ulogu u povećanju raznolikosti izvora energije i pravaca za tranzit nafte, plina i električne energije iz susjednih zemalja u EU i da postoji potencijal za Tursku i za EU da ostvare korist od bogatih turskih obnovljivih izvora energije radi stvaranja održivoga gospodarstva s niskim udjelom ugljika;

| J. | budući da je borba protiv korupcije na svim razinama važan element funkcioniranja vladavine prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je borba protiv korupcije na svim razinama važan element funkcioniranja vladavine prava;

| K. | budući da Turska i dalje ima aktivnu ulogu u širem susjedstvu te važnu ulogu u regiji; |
| --- | --- |

K.

budući da Turska i dalje ima aktivnu ulogu u širem susjedstvu te važnu ulogu u regiji;

Vjerodostojna predanost i čvrsti demokratski temelji

| 1. | pozdravlja izvješće o napretku Turske za 2013. i dijeli zaključak Komisije da je Turska strateški partner EU-a i da je u prethodnih 12 mjeseci postignut znatan napredak u reformama; podvlači važnost i nužnost daljnjih reformi radi osiguranja veće odgovornosti i transparentnosti u turskoj javnoj upravi i promicanja dijaloga u čitavom političkom spektru i u društvu u širem smislu, a posebno stvarnim uključivanjem civilnog društva i njegovim osnaživanjem, uz potpuno poštivanje temeljnih prava i vladavine prava u praksi; podsjeća da u svakoj demokraciji načelo diobe vlasti, vladavina prava i temeljna ljudska prava imaju središnju ulogu te naglašava važnost nepristranog i neovisnog pravosuđa u istinski demokratskoj državi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja izvješće o napretku Turske za 2013. i dijeli zaključak Komisije da je Turska strateški partner EU-a i da je u prethodnih 12 mjeseci postignut znatan napredak u reformama; podvlači važnost i nužnost daljnjih reformi radi osiguranja veće odgovornosti i transparentnosti u turskoj javnoj upravi i promicanja dijaloga u čitavom političkom spektru i u društvu u širem smislu, a posebno stvarnim uključivanjem civilnog društva i njegovim osnaživanjem, uz potpuno poštivanje temeljnih prava i vladavine prava u praksi; podsjeća da u svakoj demokraciji načelo diobe vlasti, vladavina prava i temeljna ljudska prava imaju središnju ulogu te naglašava važnost nepristranog i neovisnog pravosuđa u istinski demokratskoj državi;

| 2. | primjećuje moć preobrazbe koju imaju pregovori između Unije i Turske te naglašava važnost tijesnog dijaloga i suradnje između Turske i EU-a u procesu reforme kako bi pregovori i dalje davali Turskoj jasna i vjerodostojna referentna mjerila; stoga naglašava važnost vjerodostojnih pregovora, vođenih u dobroj vjeri i utemeljenih na zajedničkoj predanosti Turske i Unije djelotvornim reformama kojima se učvršćuju demokratski temelji turskog društva, promiču temeljne vrijednosti i stvaraju pozitivne promjene u turskim institucijama, u zakonodavstvu i u mentalitetu društva; stoga pozdravlja otvaranje Poglavlja 22.; |
| --- | --- |

2.

primjećuje moć preobrazbe koju imaju pregovori između Unije i Turske te naglašava važnost tijesnog dijaloga i suradnje između Turske i EU-a u procesu reforme kako bi pregovori i dalje davali Turskoj jasna i vjerodostojna referentna mjerila; stoga naglašava važnost vjerodostojnih pregovora, vođenih u dobroj vjeri i utemeljenih na zajedničkoj predanosti Turske i Unije djelotvornim reformama kojima se učvršćuju demokratski temelji turskog društva, promiču temeljne vrijednosti i stvaraju pozitivne promjene u turskim institucijama, u zakonodavstvu i u mentalitetu društva; stoga pozdravlja otvaranje Poglavlja 22.;

| 3. | pozdravlja potpisivanje sporazuma o ponovnom prihvatu između EU-a i Turske te pokretanje dijaloga o liberalizaciji viznog režima 16. prosinca 2013.; naglašava važnost postizanja zajedničkog razumijevanja između Turske i EU-a o važnosti sporazuma o ponovnom prihvatu i plana za liberalizaciju viznog režima za obje strane; s tim u vezi poziva EU da Turskoj pruži svu tehničku i financijsku potporu za provedbu sporazuma o ponovnom prihvatu, a Tursku poziva da uspostavi odgovarajuću politiku usmjerenu na pružanje učinkovite međunarodne zaštite tražiteljima azila i jamčenje ljudskih prava migranata; stajališta je da je osnivanje Opće uprave za upravljanje migracijom i provedba Zakona o strancima i međunarodnoj zaštiti prvi pozitivan korak u tom smjeru; podsjeća da je Turska jedna od ključnih tranzitnih zemalja za nezakonitu migraciju prema EU-u i naglašava važnost brze ratifikacije sporazuma o ponovnom prihvatu i njegovu djelotvornu provedbu prema svim državama članicama; poziva Tursku da potpuno i učinkovito provodi postojeće bilateralne sporazume o ponovnom prihvatu; naglašava jasne prednosti olakšavanja pristupa EU-u poslovnim ljudima, sveučilišnom osoblju, studentima i predstavnicima civilnog društva te poziva Tursku i Komisiju da naprave pomak u dijalogu kako bi se ostvario konkretan napredak u liberalizaciji viznog režima; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja potpisivanje sporazuma o ponovnom prihvatu između EU-a i Turske te pokretanje dijaloga o liberalizaciji viznog režima 16. prosinca 2013.; naglašava važnost postizanja zajedničkog razumijevanja između Turske i EU-a o važnosti sporazuma o ponovnom prihvatu i plana za liberalizaciju viznog režima za obje strane; s tim u vezi poziva EU da Turskoj pruži svu tehničku i financijsku potporu za provedbu sporazuma o ponovnom prihvatu, a Tursku poziva da uspostavi odgovarajuću politiku usmjerenu na pružanje učinkovite međunarodne zaštite tražiteljima azila i jamčenje ljudskih prava migranata; stajališta je da je osnivanje Opće uprave za upravljanje migracijom i provedba Zakona o strancima i međunarodnoj zaštiti prvi pozitivan korak u tom smjeru; podsjeća da je Turska jedna od ključnih tranzitnih zemalja za nezakonitu migraciju prema EU-u i naglašava važnost brze ratifikacije sporazuma o ponovnom prihvatu i njegovu djelotvornu provedbu prema svim državama članicama; poziva Tursku da potpuno i učinkovito provodi postojeće bilateralne sporazume o ponovnom prihvatu; naglašava jasne prednosti olakšavanja pristupa EU-u poslovnim ljudima, sveučilišnom osoblju, studentima i predstavnicima civilnog društva te poziva Tursku i Komisiju da naprave pomak u dijalogu kako bi se ostvario konkretan napredak u liberalizaciji viznog režima;

Ispunjavanje kopenhaških kriterija

| 4. | izrazito je zbrinut zbog nedavnih događaja u Turskoj u vezi s navodima o korupciji na visokoj razini; žali zbog otpuštanja tužitelja i policajaca koji su provodili izborne istrage jer je to protivno temeljnom načelu nezavisnog sudstva i snažno utječe na mogućnost vjerodostojnih istraga; izražava žaljenje zbog ozbiljnog urušavanja povjerenja između vlade, sudstva, policije i medija; potiče stoga tursku vladu da pokaže potpunu predanost demokratskim načelima te da se suzdrži od svakog daljnjeg uplitanja u istrage i kazneni progon korupcije; |
| --- | --- |

4.

izrazito je zbrinut zbog nedavnih događaja u Turskoj u vezi s navodima o korupciji na visokoj razini; žali zbog otpuštanja tužitelja i policajaca koji su provodili izborne istrage jer je to protivno temeljnom načelu nezavisnog sudstva i snažno utječe na mogućnost vjerodostojnih istraga; izražava žaljenje zbog ozbiljnog urušavanja povjerenja između vlade, sudstva, policije i medija; potiče stoga tursku vladu da pokaže potpunu predanost demokratskim načelima te da se suzdrži od svakog daljnjeg uplitanja u istrage i kazneni progon korupcije;

| 5. | podsjeća tursku vladu na njezinu predanost iskorjenjivanju korupcije, posebno provođenjem većine preporuka navedenih u izvješću o vrednovanju Skupine država za borbu protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) iz 2005.; poziva tursku vladu da osigura dobro funkcioniranje Revizorskog suda u skladu s primjenjivim međunarodnim normama te da javnosti i institucijama kojih se to tiče, a posebno Velikoj narodnoj skupštini Turske, osigura neograničen pristup izvješćima tog suda, uključujući izvješća o snagama sigurnosti; poziva Tursku da osigura suradnju svih ministara s Revizorskim sudom; naglašava još jednom potrebu da se uspostave sudske policijske snage, koje bi djelovale pod nadležnošću sudstva; |
| --- | --- |

5.

podsjeća tursku vladu na njezinu predanost iskorjenjivanju korupcije, posebno provođenjem većine preporuka navedenih u izvješću o vrednovanju Skupine država za borbu protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) iz 2005.; poziva tursku vladu da osigura dobro funkcioniranje Revizorskog suda u skladu s primjenjivim međunarodnim normama te da javnosti i institucijama kojih se to tiče, a posebno Velikoj narodnoj skupštini Turske, osigura neograničen pristup izvješćima tog suda, uključujući izvješća o snagama sigurnosti; poziva Tursku da osigura suradnju svih ministara s Revizorskim sudom; naglašava još jednom potrebu da se uspostave sudske policijske snage, koje bi djelovale pod nadležnošću sudstva;

| 6. | upozorava na ključnu ulogu sustava provjera i ravnoteža za svaku modernu demokratsku državu i na temeljnu ulogu koju Velika narodna skupština Turske mora imati u središtu turskog političkog sustava u pružanju okvira za dijalog i stvaranje konsenzusa među svim političkim strankama; izražava zabrinutost zbog političke polarizacije i nedostatka spremnosti vlade i oporbe da postignu konsenzus o ključnim reformama i izradi novog ustava Turske; potiče sve političke dionike, vladu i oporbu da zajedno rade na širenju vizije pluralizma u državnim institucijama te na promicanju modernizacije i demokratizacije države i društva; naglašava ključnu ulogu organizacija civilnog društva i potrebu za primjerenom komunikacijom s javnošću o postupku reformi; poziva političku većinu da aktivno uključi druge političke snage i organizacije civilnog društva u postupak rasprave o odgovarajućim reformama te da na uključiv način uzme u obzir njihove interese i poglede; naglašava da ustavna reforma mora ostati glavni prioritet u postupku daljnje modernizacije i demokratizacije Turske; |
| --- | --- |

6.

upozorava na ključnu ulogu sustava provjera i ravnoteža za svaku modernu demokratsku državu i na temeljnu ulogu koju Velika narodna skupština Turske mora imati u središtu turskog političkog sustava u pružanju okvira za dijalog i stvaranje konsenzusa među svim političkim strankama; izražava zabrinutost zbog političke polarizacije i nedostatka spremnosti vlade i oporbe da postignu konsenzus o ključnim reformama i izradi novog ustava Turske; potiče sve političke dionike, vladu i oporbu da zajedno rade na širenju vizije pluralizma u državnim institucijama te na promicanju modernizacije i demokratizacije države i društva; naglašava ključnu ulogu organizacija civilnog društva i potrebu za primjerenom komunikacijom s javnošću o postupku reformi; poziva političku većinu da aktivno uključi druge političke snage i organizacije civilnog društva u postupak rasprave o odgovarajućim reformama te da na uključiv način uzme u obzir njihove interese i poglede; naglašava da ustavna reforma mora ostati glavni prioritet u postupku daljnje modernizacije i demokratizacije Turske;

| 7. | zabrinut je zbog navoda o sustavnom profiliranju javnih službenika, policije i snaga sigurnost koje vlasti provode na temelju vjerske, etničke i političke pripadnosti; |
| --- | --- |

7.

zabrinut je zbog navoda o sustavnom profiliranju javnih službenika, policije i snaga sigurnost koje vlasti provode na temelju vjerske, etničke i političke pripadnosti;

| 8. | naglašava hitnu potrebu za daljnjim napretkom u provedbi ustavnih izmjena iz 2010., posebno za donošenjem zakonâ o zaštiti osobnih podataka i vojnom pravosuđu te zakonâ o uvođenju posebnih mjera za promicanje jednakosti spolova; naglašava važnost stroge primjene tih zakonodavnih promjena nakon njihova donošenja; |
| --- | --- |

8.

naglašava hitnu potrebu za daljnjim napretkom u provedbi ustavnih izmjena iz 2010., posebno za donošenjem zakonâ o zaštiti osobnih podataka i vojnom pravosuđu te zakonâ o uvođenju posebnih mjera za promicanje jednakosti spolova; naglašava važnost stroge primjene tih zakonodavnih promjena nakon njihova donošenja;

| 9. | pohvaljuje rad Odbora za mirenje koji je postigao konsenzus o 60 ustavnih amandmana, no izražava zabrinutost zbog prekida njegova rada i trenutnog nedostatka napretka; duboko vjeruje da bi se rad na novom ustavu za Tursku trebao nastaviti jer je to nužno za proces reformi u Turskoj; naglašava važnost postizanja konsenzusa u okviru procesa ustavne reforme o djelotvornom sustavu diobe vlasti i uključivoj definiciji državljanstva kako bi se izradio potpuno demokratski ustav koji jamči jednaka prava svim građanima Turske; naglašava da bi Turska, kao država članica Vijeća Europe, imala koristi od aktivnog dijaloga o procesu ustavne reforme s Venecijanskom komisijom; naglašava da bi proces ustavne reforme trebalo provesti transparentno i uključivo, uz potpuno sudjelovanje civilnog društva u svim fazama; |
| --- | --- |

9.

pohvaljuje rad Odbora za mirenje koji je postigao konsenzus o 60 ustavnih amandmana, no izražava zabrinutost zbog prekida njegova rada i trenutnog nedostatka napretka; duboko vjeruje da bi se rad na novom ustavu za Tursku trebao nastaviti jer je to nužno za proces reformi u Turskoj; naglašava važnost postizanja konsenzusa u okviru procesa ustavne reforme o djelotvornom sustavu diobe vlasti i uključivoj definiciji državljanstva kako bi se izradio potpuno demokratski ustav koji jamči jednaka prava svim građanima Turske; naglašava da bi Turska, kao država članica Vijeća Europe, imala koristi od aktivnog dijaloga o procesu ustavne reforme s Venecijanskom komisijom; naglašava da bi proces ustavne reforme trebalo provesti transparentno i uključivo, uz potpuno sudjelovanje civilnog društva u svim fazama;

| 10. | izrazito je zabrinut zbog novog zakona o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću te naglašava snažnu i središnju ulogu ministra pravosuđa, koja nije u skladu s načelom nezavisnog sudstva, a to je nužan preduvjet za demokratski sustav provjera i ravnoteža koji u potpunosti funkcionira; naglašava da bi pravila o izboru, sastavu i radu Visokog sudbenog i državnoodvjetničkog vijeća u potpunosti trebala biti u skladu s europskim normama te poziva tursku vladu da se detaljno posavjetuje s Europskom komisijom i Venecijanskom komisijom i revidira novi zakon o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću u skladu s njihovim preporukama; |
| --- | --- |

10.

izrazito je zabrinut zbog novog zakona o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću te naglašava snažnu i središnju ulogu ministra pravosuđa, koja nije u skladu s načelom nezavisnog sudstva, a to je nužan preduvjet za demokratski sustav provjera i ravnoteža koji u potpunosti funkcionira; naglašava da bi pravila o izboru, sastavu i radu Visokog sudbenog i državnoodvjetničkog vijeća u potpunosti trebala biti u skladu s europskim normama te poziva tursku vladu da se detaljno posavjetuje s Europskom komisijom i Venecijanskom komisijom i revidira novi zakon o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću u skladu s njihovim preporukama;

| 11. | pozdravlja demokratizacijski paket koji je vlada predstavila 30. rujna 2013. te je poziva da ga brzo i u potpunosti provede, da se na odgovarajući način savjetuje s oporbom i relevantnim organizacijama civilnog društva u pripremi provedbenog zakonodavstva te da nastavi s radom na reformama u cilju preispitivanja izbornog sustava, uključujući spuštanje praga od 10 %, i uz odgovarajuće uključivanje svih sastavnica turskog društva radi jačanja demokracije i boljeg odražavanja postojećeg pluralizma u zemlji; naglašava hitnu potrebu za sveobuhvatnim antidiskriminacijskim zakonodavstvom i uspostavom odbora za antidiskriminaciju i jednakost; poziva stoga vladu da osigura da zakonodavstvo o zločinima iz mržnje nudi zaštitu svim građanima i zajednicama, uključujući osobe koje pripadaju skupini LGBTI; potiče vladu na poduzimanje koraka kako bi se bez odlaganja poboljšala prava alevitske zajednice; poziva na daljnje napore kako bi se riješila diskriminacija s kojom se suočava romska manjina, kao i na povećanje zapošljavanja i smanjenje prekida školovanja; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja demokratizacijski paket koji je vlada predstavila 30. rujna 2013. te je poziva da ga brzo i u potpunosti provede, da se na odgovarajući način savjetuje s oporbom i relevantnim organizacijama civilnog društva u pripremi provedbenog zakonodavstva te da nastavi s radom na reformama u cilju preispitivanja izbornog sustava, uključujući spuštanje praga od 10 %, i uz odgovarajuće uključivanje svih sastavnica turskog društva radi jačanja demokracije i boljeg odražavanja postojećeg pluralizma u zemlji; naglašava hitnu potrebu za sveobuhvatnim antidiskriminacijskim zakonodavstvom i uspostavom odbora za antidiskriminaciju i jednakost; poziva stoga vladu da osigura da zakonodavstvo o zločinima iz mržnje nudi zaštitu svim građanima i zajednicama, uključujući osobe koje pripadaju skupini LGBTI; potiče vladu na poduzimanje koraka kako bi se bez odlaganja poboljšala prava alevitske zajednice; poziva na daljnje napore kako bi se riješila diskriminacija s kojom se suočava romska manjina, kao i na povećanje zapošljavanja i smanjenje prekida školovanja;

| 12. | pozdravlja uspostavu novih institucija, osobito pučkog pravobranitelja i turske nacionalne institucije za ljudska prava, koje su počele s radom 2013., stvarajući tako dodatne mehanizme od kojih pojedinci mogu tražiti zaštitu svojih temeljnih prava i sloboda; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja uspostavu novih institucija, osobito pučkog pravobranitelja i turske nacionalne institucije za ljudska prava, koje su počele s radom 2013., stvarajući tako dodatne mehanizme od kojih pojedinci mogu tražiti zaštitu svojih temeljnih prava i sloboda;

| 13. | izrazito žali zbog gubitka života prosvjednika i policije, zbog prekomjerne policijske upotrebe sile i nasilja nekih marginalnih skupina; smatra da prosvjedi u parku Gezi svjedoče o postojanju živog civilnog društva u Turskoj kao i o potrebi za hitnim nastavkom neophodnog dijaloga i reformi u promicanju temeljnih vrijednosti; žali zbog očitog neuspjeha sudova u kažnjavanju svih državnih službenika i policajaca odgovornih za prekomjerno nasilje, gubitke života i teške ozljede prosvjednika iz parka Gezi te stoga pozdravlja otvorene sudske i upravne istrage (koje je pokrenulo ministarstvo unutarnjih poslova) te istrage pučkog pravobranitelja o pritužbama u vezi s događajima u parku Gezi kao novu priliku da se pokaže potpuna predanost vladavini prava i da se odgovorni privedu pravdi; očekuje da će se te istrage u potpunosti i bez odgode pozabaviti navedenim problemima; poziva Tursku da usvoji odgovarajuće postupke unutarnje revizije te da uspostavi nezavisno nadzorno tijelo za policijske prijestupe; smatra da događaji u parku Gezi naglašavaju potrebu za dalekosežnim reformama kako bi se osiguralo poštovanje slobode okupljanja; potiče ministarstvo unutarnjih polova i policiju da uspostave metode za rješavanje javnih prosvjeda na suzdržaniji način i poziva ih posebice da ne provode uhićenja medicinskog osoblja, pravnika i drugih stručnih osoba koje osiguravaju osnovna prava prosvjednika niti da ometaju njihov rad; izražava zabrinutost zbog kaznenih progona stručnjaka u zdravstvu, odvjetnika, članova akademske zajednice, studenata, udruženja, u vezi s njihovim nenasilnim aktivnostima tijekom događaja u Geziju; |
| --- | --- |

13.

izrazito žali zbog gubitka života prosvjednika i policije, zbog prekomjerne policijske upotrebe sile i nasilja nekih marginalnih skupina; smatra da prosvjedi u parku Gezi svjedoče o postojanju živog civilnog društva u Turskoj kao i o potrebi za hitnim nastavkom neophodnog dijaloga i reformi u promicanju temeljnih vrijednosti; žali zbog očitog neuspjeha sudova u kažnjavanju svih državnih službenika i policajaca odgovornih za prekomjerno nasilje, gubitke života i teške ozljede prosvjednika iz parka Gezi te stoga pozdravlja otvorene sudske i upravne istrage (koje je pokrenulo ministarstvo unutarnjih poslova) te istrage pučkog pravobranitelja o pritužbama u vezi s događajima u parku Gezi kao novu priliku da se pokaže potpuna predanost vladavini prava i da se odgovorni privedu pravdi; očekuje da će se te istrage u potpunosti i bez odgode pozabaviti navedenim problemima; poziva Tursku da usvoji odgovarajuće postupke unutarnje revizije te da uspostavi nezavisno nadzorno tijelo za policijske prijestupe; smatra da događaji u parku Gezi naglašavaju potrebu za dalekosežnim reformama kako bi se osiguralo poštovanje slobode okupljanja; potiče ministarstvo unutarnjih polova i policiju da uspostave metode za rješavanje javnih prosvjeda na suzdržaniji način i poziva ih posebice da ne provode uhićenja medicinskog osoblja, pravnika i drugih stručnih osoba koje osiguravaju osnovna prava prosvjednika niti da ometaju njihov rad; izražava zabrinutost zbog kaznenih progona stručnjaka u zdravstvu, odvjetnika, članova akademske zajednice, studenata, udruženja, u vezi s njihovim nenasilnim aktivnostima tijekom događaja u Geziju;

| 14. | primjećuje da neviđeni val prosvjeda također odražava opravdanu težnju mnogih građana Turske za snažnijom demokracijom; ponavlja da u demokratskoj politici vlade moraju promicati toleranciju i svim građanima jamčiti slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; poziva vladu da poštuje pluralizam i bogatstvo turskog društva; |
| --- | --- |

14.

primjećuje da neviđeni val prosvjeda također odražava opravdanu težnju mnogih građana Turske za snažnijom demokracijom; ponavlja da u demokratskoj politici vlade moraju promicati toleranciju i svim građanima jamčiti slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; poziva vladu da poštuje pluralizam i bogatstvo turskog društva;

| 15. | izrazito je zabrinut zbog vrlo ograničene zastupljenosti događajâ u parku Gezi u turskim medijima te zbog otpuštanja novinara koji su kritizirali vladin odgovor na te događaje; podsjeća da su sloboda izražavanja i pluralizam medija, uključujući digitalne i društvene medije, u središtu europskih vrijednosti te da je nezavisnost novinarstva ključna za demokratsko društvo jer omogućava građanima da aktivno sudjeluju u neformalnom kolektivnom postupku donošenja odluka jačajući time demokraciju; izrazito je zabrinut zbog novog zakona o internetu kojim se uvodi pretjerana kontrola i nadzor pristupa internetu i koji bi mogao znatno utjecati na slobodu izražavanja, istražno novinarstvo, demokratski nadzor i pristup politički raznovrsnim informacijama na internetu; ističe da su EU i Organizacija za europsku sigurnost i suradnju izrazito zabrinuti te poziva tursku vladu da revidira zakon u skladu s europskim normama o slobodi medija i slobodi izražavanja; još jednom ponavlja svoju zabrinutost zbog činjenice da je većina medija okupljena u vlasništvu velikih konglomerata sa širokim rasponom poslovnih interesa te upozorava na zabrinjavajuću i raširenu pojavu autocenzure među vlasnicima medija i novinarima; izražava zabrinutost zbog otpuštanja novinara s njihovih radnih mjesta u medijima zbog kritiziranja vlade; izrazito je zabrinut zbog postupaka kojima se kažnjavaju vlasnici kritički nastrojenih medija; izražava zabrinutost zbog posljedica akreditacije koju provode državne institucije, a usmjerene su poglavito na oporbene medije; oštro osuđuje iznimno visok broja novinara koji su trenutno u istražnom pritvoru, čime se ugrožava sloboda izražavanja i medija, te poziva turske sudbene vlasti da preispitaju i riješe te slučajeve što je prije moguće; naglašava posebnu ulogu javnih medija u jačanju demokracije i poziva tursku vladu da osigura nezavisnost i održivost javnih medija u skladu s europskim normama; |
| --- | --- |

15.

izrazito je zabrinut zbog vrlo ograničene zastupljenosti događajâ u parku Gezi u turskim medijima te zbog otpuštanja novinara koji su kritizirali vladin odgovor na te događaje; podsjeća da su sloboda izražavanja i pluralizam medija, uključujući digitalne i društvene medije, u središtu europskih vrijednosti te da je nezavisnost novinarstva ključna za demokratsko društvo jer omogućava građanima da aktivno sudjeluju u neformalnom kolektivnom postupku donošenja odluka jačajući time demokraciju; izrazito je zabrinut zbog novog zakona o internetu kojim se uvodi pretjerana kontrola i nadzor pristupa internetu i koji bi mogao znatno utjecati na slobodu izražavanja, istražno novinarstvo, demokratski nadzor i pristup politički raznovrsnim informacijama na internetu; ističe da su EU i Organizacija za europsku sigurnost i suradnju izrazito zabrinuti te poziva tursku vladu da revidira zakon u skladu s europskim normama o slobodi medija i slobodi izražavanja; još jednom ponavlja svoju zabrinutost zbog činjenice da je većina medija okupljena u vlasništvu velikih konglomerata sa širokim rasponom poslovnih interesa te upozorava na zabrinjavajuću i raširenu pojavu autocenzure među vlasnicima medija i novinarima; izražava zabrinutost zbog otpuštanja novinara s njihovih radnih mjesta u medijima zbog kritiziranja vlade; izrazito je zabrinut zbog postupaka kojima se kažnjavaju vlasnici kritički nastrojenih medija; izražava zabrinutost zbog posljedica akreditacije koju provode državne institucije, a usmjerene su poglavito na oporbene medije; oštro osuđuje iznimno visok broja novinara koji su trenutno u istražnom pritvoru, čime se ugrožava sloboda izražavanja i medija, te poziva turske sudbene vlasti da preispitaju i riješe te slučajeve što je prije moguće; naglašava posebnu ulogu javnih medija u jačanju demokracije i poziva tursku vladu da osigura nezavisnost i održivost javnih medija u skladu s europskim normama;

| 16. | izražava duboku zabrinutost i nezadovoljstvo zbog toga što ne postoji iskreni dijalog i savjetovanje o nacrtu zakona o internetu i nacrtu zakona o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću te primjećuje da to očito odstupa od prethodnih slučajeva dobre suradnje; duboko je zabrinut što zakon o internetu i zakon o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću udaljava Tursku od puta prema ispunjenju kriterija iz Kopenhagena te poziva vladu Turske da se angažira u iskrenom, konstruktivnom dijalogu o dva zakona i budućem zakonodavstvu, a posebno o medijima i pravosuđu, te da učini sve što je u njezinoj moći da se ponovo pokrene postupak pregovora o pristupanju te pokaže iskrena predanost europskoj perspektivi, također i kroz reformu zakona o internetu i zakona o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću; |
| --- | --- |

16.

izražava duboku zabrinutost i nezadovoljstvo zbog toga što ne postoji iskreni dijalog i savjetovanje o nacrtu zakona o internetu i nacrtu zakona o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću te primjećuje da to očito odstupa od prethodnih slučajeva dobre suradnje; duboko je zabrinut što zakon o internetu i zakon o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću udaljava Tursku od puta prema ispunjenju kriterija iz Kopenhagena te poziva vladu Turske da se angažira u iskrenom, konstruktivnom dijalogu o dva zakona i budućem zakonodavstvu, a posebno o medijima i pravosuđu, te da učini sve što je u njezinoj moći da se ponovo pokrene postupak pregovora o pristupanju te pokaže iskrena predanost europskoj perspektivi, također i kroz reformu zakona o internetu i zakona o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću;

| 17. | izražava zabrinutost zbog nedavnih izjava turskog premjera da bi mogao postrožiti postojeći zakon o internetu i zabraniti Facebook i YouTube; |
| --- | --- |

17.

izražava zabrinutost zbog nedavnih izjava turskog premjera da bi mogao postrožiti postojeći zakon o internetu i zabraniti Facebook i YouTube;

| 18. | primjećuje da je ad hoc Izaslanstvo Parlamenta za promatranje suđenja novinarima u Turskoj, osnovano u 2011. godini i navedeno u rezolucijama Parlamenta o izvješćima o napretku Turske za 2011. i 2012., predstavilo privremeno izvješće o aktivnosti u 2013., koje se temelji na promatranju činjenica, te da će 1. travnja 2014. objaviti godišnje izvješće o aktivnosti; |
| --- | --- |

18.

primjećuje da je ad hoc Izaslanstvo Parlamenta za promatranje suđenja novinarima u Turskoj, osnovano u 2011. godini i navedeno u rezolucijama Parlamenta o izvješćima o napretku Turske za 2011. i 2012., predstavilo privremeno izvješće o aktivnosti u 2013., koje se temelji na promatranju činjenica, te da će 1. travnja 2014. objaviti godišnje izvješće o aktivnosti;

| 19. | primjećuje zabrinutost u turskom društvu zbog prekomjernog opsega u slučaju Ergenekon, nepravilnosti u pogledu propisanog postupka te navoda o uporabi proturječnih dokaza protiv optuženika koji, kao u slučaju Sledgehammer, dovode u pitanje prihvaćanje presude; još jednom naglašava, s obzirom na navedeno, da slučaj Saveza kurdskih zajednica (KCK) mora pokazati snagu te pravilno, neovisno, nepristrano i transparentno funkcioniranje turskih demokratskih institucija i pravosuđa, kao i čvrstu, bezuvjetnu obvezu poštovanja temeljnih prava; poziva izaslanstvo EU-a u Ankari da pomno promatra daljnji razvoj u tim slučajevima, uključujući eventualan žalbeni postupak i uvjete pritvora, te da o tome izvijesti Komisiju i Parlament; |
| --- | --- |

19.

primjećuje zabrinutost u turskom društvu zbog prekomjernog opsega u slučaju Ergenekon, nepravilnosti u pogledu propisanog postupka te navoda o uporabi proturječnih dokaza protiv optuženika koji, kao u slučaju Sledgehammer, dovode u pitanje prihvaćanje presude; još jednom naglašava, s obzirom na navedeno, da slučaj Saveza kurdskih zajednica (KCK) mora pokazati snagu te pravilno, neovisno, nepristrano i transparentno funkcioniranje turskih demokratskih institucija i pravosuđa, kao i čvrstu, bezuvjetnu obvezu poštovanja temeljnih prava; poziva izaslanstvo EU-a u Ankari da pomno promatra daljnji razvoj u tim slučajevima, uključujući eventualan žalbeni postupak i uvjete pritvora, te da o tome izvijesti Komisiju i Parlament;

| 20. | skreće osobitu pozornost na suđenja Fusun Erdogan i Pinar Selek; smatra da su ta suđenja primjer nedostataka turskog pravosudnog sustava te izražava zabrinutost zbog činjenice da su postupci protiv Pinar Selek trajali 16 godina; ustraje da sva suđenja trebaju biti provedena transparentno tako da se poštuje vladavina prava i osiguraju primjereni uvjeti; |
| --- | --- |

20.

skreće osobitu pozornost na suđenja Fusun Erdogan i Pinar Selek; smatra da su ta suđenja primjer nedostataka turskog pravosudnog sustava te izražava zabrinutost zbog činjenice da su postupci protiv Pinar Selek trajali 16 godina; ustraje da sva suđenja trebaju biti provedena transparentno tako da se poštuje vladavina prava i osiguraju primjereni uvjeti;

| 21. | izražava zabrinutost zbog sve dublje kulturne podjele u Turskoj u vezi s takozvanim „pitanjima životnog stila”, kojima se izaziva rizik mogućnosti da vlasti počnu zadirati u privatnost građana, na što ukazuju posljednje izjave o tome koliko bi djece žene trebale imati, o zajedničkom smještaju za studente i studentice i o prodaji alkohola; |
| --- | --- |

21.

izražava zabrinutost zbog sve dublje kulturne podjele u Turskoj u vezi s takozvanim „pitanjima životnog stila”, kojima se izaziva rizik mogućnosti da vlasti počnu zadirati u privatnost građana, na što ukazuju posljednje izjave o tome koliko bi djece žene trebale imati, o zajedničkom smještaju za studente i studentice i o prodaji alkohola;

| 22. | primjećuje da je provedba trećeg paketa reformi pravosuđa dovela do oslobađanja znatnog broja pritvorenika i pozdravlja četvrti paket reformi pravosuđa kao još jedan važan korak prema usklađivanju turskog pravosuđa sa standardima i vrijednostima EU-a; posebno primjećuje, (i) novu i važnu razliku između slobode izražavanja, tiska i okupljanja te poticanja na nasilje ili počinjenje terorističkih akata, (ii) ograničenje kaznenog djela veličanja zločina ili zločinca na slučajeve gdje postoji jasna i neposredna prijetnja za javni red, i (iii) suženje opsega kaznenog djela počinjenja zločina u ime organizacije, bez članstva u njoj, samo na oružane organizacije; |
| --- | --- |

22.

primjećuje da je provedba trećeg paketa reformi pravosuđa dovela do oslobađanja znatnog broja pritvorenika i pozdravlja četvrti paket reformi pravosuđa kao još jedan važan korak prema usklađivanju turskog pravosuđa sa standardima i vrijednostima EU-a; posebno primjećuje, (i) novu i važnu razliku između slobode izražavanja, tiska i okupljanja te poticanja na nasilje ili počinjenje terorističkih akata, (ii) ograničenje kaznenog djela veličanja zločina ili zločinca na slučajeve gdje postoji jasna i neposredna prijetnja za javni red, i (iii) suženje opsega kaznenog djela počinjenja zločina u ime organizacije, bez članstva u njoj, samo na oružane organizacije;

| 23. | pozdravlja inicijative Visokog sudbenog i državnoodvjetničkog vijeća za promicanje osposobljavanja velikog broja sudaca i državnih odvjetnika u području ljudskih prava te za promicanje operativnog razumijevanja sudske prakse Europskog suda za ljudska prava; prima na znanje donošenje akcijskog plana za sprječavanje kršenja Europske konvencije o ljudskim pravima i poziva vladu da osigura njezinu brzu i djelotvornu primjenu s ciljem konačnog rješavanja pitanja koja su otvorile presude Europskog suda za ljudska prava u kojima se smatra da je Turska prekršila odredbe Europske konvencije o ljudskim pravima; potiče vladu da nastavi ambiciozne pravosudne reforme utemeljene na potrebi unapređenja zaštite i promicanja temeljnih prava; s tim u vezi naglašava kao prioritetno pitanje potrebu za reformom protuterorističkog zakona; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja inicijative Visokog sudbenog i državnoodvjetničkog vijeća za promicanje osposobljavanja velikog broja sudaca i državnih odvjetnika u području ljudskih prava te za promicanje operativnog razumijevanja sudske prakse Europskog suda za ljudska prava; prima na znanje donošenje akcijskog plana za sprječavanje kršenja Europske konvencije o ljudskim pravima i poziva vladu da osigura njezinu brzu i djelotvornu primjenu s ciljem konačnog rješavanja pitanja koja su otvorile presude Europskog suda za ljudska prava u kojima se smatra da je Turska prekršila odredbe Europske konvencije o ljudskim pravima; potiče vladu da nastavi ambiciozne pravosudne reforme utemeljene na potrebi unapređenja zaštite i promicanja temeljnih prava; s tim u vezi naglašava kao prioritetno pitanje potrebu za reformom protuterorističkog zakona;

| 24. | poziva Tursku da se obveže na borbu protiv nekažnjivosti i uspješno privede kraju napore za pristupanje Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

24.

poziva Tursku da se obveže na borbu protiv nekažnjivosti i uspješno privede kraju napore za pristupanje Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda;

| 25. | potvrđuje važnost otvaranja poglavlja 23. (pravosuđe i temeljna prava) i 24. (pravda i unutarnji poslovi) na početku procesa pregovora i njihova zatvaranja na kraju; naglašava da bi to bilo sukladno s novim pristupom Komisije za nove države kandidatkinje; podsjeća da se otvaranje tih poglavlja temelji na ispunjavanju uvjeta definiranih u službenim mjerilima te stoga naglašava da bi se davanjem službenih mjerila Turskoj za otvaranje poglavlja 23. i 24. osigurao jasan plan za proces reforme te bi se poticao proces reforme, a posebno bi se osiguralo pružanje jasnog uporišta za proces reforme u Turskoj na temelju europskih standarda, s posebnim osvrtom na pravosuđe; stoga poziva Vijeće da učini ponovne napore za davanje službenih mjerila te naposljetku, nakon ispunjavanja utvrđenih kriterija, za otvaranje poglavlja 23. i 24.; poziva Tursku da surađuje što je moguće više u tu svrhu; poziva Komisiju da bez odgode promiče daljnji dijalog i suradnju s Turskom u područjima pravosuđa i temeljnih prava te pravde i unutarnjih poslova u okviru pozitivnog programa; |
| --- | --- |

25.

potvrđuje važnost otvaranja poglavlja 23. (pravosuđe i temeljna prava) i 24. (pravda i unutarnji poslovi) na početku procesa pregovora i njihova zatvaranja na kraju; naglašava da bi to bilo sukladno s novim pristupom Komisije za nove države kandidatkinje; podsjeća da se otvaranje tih poglavlja temelji na ispunjavanju uvjeta definiranih u službenim mjerilima te stoga naglašava da bi se davanjem službenih mjerila Turskoj za otvaranje poglavlja 23. i 24. osigurao jasan plan za proces reforme te bi se poticao proces reforme, a posebno bi se osiguralo pružanje jasnog uporišta za proces reforme u Turskoj na temelju europskih standarda, s posebnim osvrtom na pravosuđe; stoga poziva Vijeće da učini ponovne napore za davanje službenih mjerila te naposljetku, nakon ispunjavanja utvrđenih kriterija, za otvaranje poglavlja 23. i 24.; poziva Tursku da surađuje što je moguće više u tu svrhu; poziva Komisiju da bez odgode promiče daljnji dijalog i suradnju s Turskom u područjima pravosuđa i temeljnih prava te pravde i unutarnjih poslova u okviru pozitivnog programa;

| 26. | pohvaljuje odluku Vijeća zaklada da sirijskoj zajednici u Turskoj vrati zemljište povijesnog samostana Mor Gabriel u skladu s obvezom koju je vlada preuzela u paketu demokratizacije; naglašava kako je važno da se i dalje osigura primjeren pravni okvir za uspostavljanje vlasničkih prava svih vjerskih zajednica; naglašava kako je važno da se nastavi proces reforme u području slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti tako da se vjerskim zajednicama omogući da dobiju pravnu osobnost, uklone sva ograničenja obuke, imenovanja i sljedništva svećenstva, poštuju sve relevantne presude Europskog suda za ljudska prava i preporuke Venecijanske komisije te uklone svi oblici diskriminacije ili prepreke na temelju vjeroispovijesti; poziva vladu Turske da razmotri zahtjev alevijske zajednice za priznanje cemevija kao samostalnih svetišta; naglašava važnost uklanjanja svih prepreka za brzo ponovno otvaranje sjemeništa Halki i javnu uporabu crkvene titule Ekumenskog patrijarha; poziva vrhovni sud, Yargitay, da preinači svoju odluku kojom je povijesna crkva Aja Sofija u Trabzonu pretvorena u džamiju i potakne njeno neposredno ponovno otvarenje kao muzeja. |
| --- | --- |

26.

pohvaljuje odluku Vijeća zaklada da sirijskoj zajednici u Turskoj vrati zemljište povijesnog samostana Mor Gabriel u skladu s obvezom koju je vlada preuzela u paketu demokratizacije; naglašava kako je važno da se i dalje osigura primjeren pravni okvir za uspostavljanje vlasničkih prava svih vjerskih zajednica; naglašava kako je važno da se nastavi proces reforme u području slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti tako da se vjerskim zajednicama omogući da dobiju pravnu osobnost, uklone sva ograničenja obuke, imenovanja i sljedništva svećenstva, poštuju sve relevantne presude Europskog suda za ljudska prava i preporuke Venecijanske komisije te uklone svi oblici diskriminacije ili prepreke na temelju vjeroispovijesti; poziva vladu Turske da razmotri zahtjev alevijske zajednice za priznanje cemevija kao samostalnih svetišta; naglašava važnost uklanjanja svih prepreka za brzo ponovno otvaranje sjemeništa Halki i javnu uporabu crkvene titule Ekumenskog patrijarha; poziva vrhovni sud, Yargitay, da preinači svoju odluku kojom je povijesna crkva Aja Sofija u Trabzonu pretvorena u džamiju i potakne njeno neposredno ponovno otvarenje kao muzeja.

| 27. | izražava potporu za bazu podataka o nasilju nad ženama koju trenutačno sastavlja Ministarstvo obitelji i socijalne politike; traži da se postojeće zakonodavstvo o osnivanju skloništa za žene žrtve obiteljskog nasilja dopuni odgovarajućim mehanizmima praćenja kad lokalne vlasti propuste osnovati takva skloništa; podupire napore Ministarstva obitelji i socijalne politike da povise kazne za prisilne brakove u ranoj dobi koji se moraju iskorijeniti te ga potiče da nastavi tim putem; poziva na daljnje napore za iskorjenjivanje takozvanih „ubojstava iz časti”; ponovno izražava zabrinutost zbog niske razine socijalne i gospodarske uključenosti žena te njihova sudjelovanja u radnoj snazi, u politici i na višim položajima u upravi te potiče vladu da donese odgovarajuće mjere za promicanje važnije uloge žena u gospodarskom i političkom ustroju Turske; poziva sve političke stranke da poduzmu posebne aktivnosti kako bi se dodatno potaknulo osnaživanje žena u pogledu aktivnog sudjelovanja u politici; naglašava ključnu ulogu obrazovanja i stručnog osposobljavanja u promicanju socijalne uključenosti žena te važnost uključivanja načela jednakosti spolova u zakonodavni postupak i provedbu zakona; |
| --- | --- |

27.

izražava potporu za bazu podataka o nasilju nad ženama koju trenutačno sastavlja Ministarstvo obitelji i socijalne politike; traži da se postojeće zakonodavstvo o osnivanju skloništa za žene žrtve obiteljskog nasilja dopuni odgovarajućim mehanizmima praćenja kad lokalne vlasti propuste osnovati takva skloništa; podupire napore Ministarstva obitelji i socijalne politike da povise kazne za prisilne brakove u ranoj dobi koji se moraju iskorijeniti te ga potiče da nastavi tim putem; poziva na daljnje napore za iskorjenjivanje takozvanih „ubojstava iz časti”; ponovno izražava zabrinutost zbog niske razine socijalne i gospodarske uključenosti žena te njihova sudjelovanja u radnoj snazi, u politici i na višim položajima u upravi te potiče vladu da donese odgovarajuće mjere za promicanje važnije uloge žena u gospodarskom i političkom ustroju Turske; poziva sve političke stranke da poduzmu posebne aktivnosti kako bi se dodatno potaknulo osnaživanje žena u pogledu aktivnog sudjelovanja u politici; naglašava ključnu ulogu obrazovanja i stručnog osposobljavanja u promicanju socijalne uključenosti žena te važnost uključivanja načela jednakosti spolova u zakonodavni postupak i provedbu zakona;

| 28. | snažno podupire inicijativu vlade kojom se nastoji riješiti kurdsko pitanje na temelju pregovora s Kurdistanskom radničkom strankom (PKK) s ciljem da se konačno okončaju terorističke aktivnosti PKK-a; pozdravlja činjenicu da je obrazovanje na kurdskom jeziku sada dopušteno u privatnim školama i potiče vladu da uvede potrebne reforme s ciljem promicanja socijalnih, kulturnih i ekonomskih prava kurdske zajednice, također i kroz obrazovanje na kurdskom jeziku u javnim školama, na temelju primjerenog savjetovanja s relevantnim zainteresiranim stranama i opozicijom, te s općim ciljem olakšavanja stvarnog otvaranja u pogledu zahtjeva za osnovna prava svim građanima Turske; traži od Turske da potpiše Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima Vijeća Europe; izražava zabrinutost zbog velikog broja slučajeva pokrenutih protiv pisaca i novinara koji pišu o kurdskom pitanju te zbog uhićenja nekoliko kurdskih političara, gradonačelnika i članova općinskih vijeća, sindikalista, odvjetnika, prosvjednika i boraca za ljudska prava, u vezi sa suđenjem Savezu kurdskih zajednica (KCK); poziva oporbu da aktivno podupre pregovore i reforme kao važan korak za dobrobit turskog društva u cjelini; poziva turske vlasti i Komisiju da blisko surađuju pri procjeni toga koji bi se programi u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) mogli koristiti za promicanje održivog razvoja na jugoistoku u okviru pregovora o Poglavlju 22.; |
| --- | --- |

28.

snažno podupire inicijativu vlade kojom se nastoji riješiti kurdsko pitanje na temelju pregovora s Kurdistanskom radničkom strankom (PKK) s ciljem da se konačno okončaju terorističke aktivnosti PKK-a; pozdravlja činjenicu da je obrazovanje na kurdskom jeziku sada dopušteno u privatnim školama i potiče vladu da uvede potrebne reforme s ciljem promicanja socijalnih, kulturnih i ekonomskih prava kurdske zajednice, također i kroz obrazovanje na kurdskom jeziku u javnim školama, na temelju primjerenog savjetovanja s relevantnim zainteresiranim stranama i opozicijom, te s općim ciljem olakšavanja stvarnog otvaranja u pogledu zahtjeva za osnovna prava svim građanima Turske; traži od Turske da potpiše Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima Vijeća Europe; izražava zabrinutost zbog velikog broja slučajeva pokrenutih protiv pisaca i novinara koji pišu o kurdskom pitanju te zbog uhićenja nekoliko kurdskih političara, gradonačelnika i članova općinskih vijeća, sindikalista, odvjetnika, prosvjednika i boraca za ljudska prava, u vezi sa suđenjem Savezu kurdskih zajednica (KCK); poziva oporbu da aktivno podupre pregovore i reforme kao važan korak za dobrobit turskog društva u cjelini; poziva turske vlasti i Komisiju da blisko surađuju pri procjeni toga koji bi se programi u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) mogli koristiti za promicanje održivog razvoja na jugoistoku u okviru pregovora o Poglavlju 22.;

| 29. | pozdravlja očekivanu brzu provedbu izjave o namjeri turske vlade o ponovnom otvaranju grčke manjinske škole na otoku Gökçeada (Imbros), što predstavlja pozitivan korak prema očuvanju dvokulturne značajke otoka Gökçeada (Imbros) i Bozcaada (Tenedos) u skladu s Rezolucijom 1625(2008.) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe; no primjećuje da su potrebne daljnje mjere za rješavanje problema s kojima se suočavaju pripadnici grčke manjine, posebno u pogledu prava vlasništva; u tom pogledu poziva turske vlasti, s obzirom na sve manji broj pripadnika manjine, da potiču i podupiru iseljene manjinske obitelji koje se žele vratiti na otok; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja očekivanu brzu provedbu izjave o namjeri turske vlade o ponovnom otvaranju grčke manjinske škole na otoku Gökçeada (Imbros), što predstavlja pozitivan korak prema očuvanju dvokulturne značajke otoka Gökçeada (Imbros) i Bozcaada (Tenedos) u skladu s Rezolucijom 1625(2008.) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe; no primjećuje da su potrebne daljnje mjere za rješavanje problema s kojima se suočavaju pripadnici grčke manjine, posebno u pogledu prava vlasništva; u tom pogledu poziva turske vlasti, s obzirom na sve manji broj pripadnika manjine, da potiču i podupiru iseljene manjinske obitelji koje se žele vratiti na otok;

| 30. | smatra da su socijalni dijalog i uključenost socijalnih partnera ključni za razvoj naprednog i pluralističkog društva te da je to način za promicanje socijalne i gospodarske uključenosti u širem smislu; naglašava važnost daljnjeg napretka u području socijalne politike i zapošljavanja, posebno radi uklanjanja svih zapreka učinkovitom funkcioniranju i nesmetanom radu sindikata, osobito u malim i srednjim poduzećima, uspostavi nacionalne strategije zapošljavanja, rješavanju neprijavljenog rada, povećanju opsega mehanizama socijalne zaštite te povećanju stopa zaposlenosti žena i osoba s invaliditetom; primjećuje da se provodi novo zakonodavstvo o sindikalnim pravima i u javnom i u privatnom sektoru te poziva Tursku da poduzme sve napore za potpuno usklađivanje zakonodavstva sa standardima Međunarodne organizacije rada, posebno pravo na štrajk i pravo na kolektivno pregovaranje; naglašava važnost otvaranja Poglavlja 19. o socijalnoj politici i zapošljavanju; |
| --- | --- |

30.

smatra da su socijalni dijalog i uključenost socijalnih partnera ključni za razvoj naprednog i pluralističkog društva te da je to način za promicanje socijalne i gospodarske uključenosti u širem smislu; naglašava važnost daljnjeg napretka u području socijalne politike i zapošljavanja, posebno radi uklanjanja svih zapreka učinkovitom funkcioniranju i nesmetanom radu sindikata, osobito u malim i srednjim poduzećima, uspostavi nacionalne strategije zapošljavanja, rješavanju neprijavljenog rada, povećanju opsega mehanizama socijalne zaštite te povećanju stopa zaposlenosti žena i osoba s invaliditetom; primjećuje da se provodi novo zakonodavstvo o sindikalnim pravima i u javnom i u privatnom sektoru te poziva Tursku da poduzme sve napore za potpuno usklađivanje zakonodavstva sa standardima Međunarodne organizacije rada, posebno pravo na štrajk i pravo na kolektivno pregovaranje; naglašava važnost otvaranja Poglavlja 19. o socijalnoj politici i zapošljavanju;

Izgradnja dobrosusjedskih odnosa

| 31. | primjećuje trajne napore Turske i Grčke da poboljšaju svoje bilateralne odnose, uključujući i napore na bilateralnim sastancima; žali, međutim, što turska Velika narodna skupština nije povukla prijetnju proglašenjem valjanog povoda za rat koju je uputila Grčkoj; potiče tursku vladu da prekine opetovane povrede grčkoga zračnog prostora i teritorijalnih voda, kao i letove turskih vojnih letjelica iznad grčkih otoka; |
| --- | --- |

31.

primjećuje trajne napore Turske i Grčke da poboljšaju svoje bilateralne odnose, uključujući i napore na bilateralnim sastancima; žali, međutim, što turska Velika narodna skupština nije povukla prijetnju proglašenjem valjanog povoda za rat koju je uputila Grčkoj; potiče tursku vladu da prekine opetovane povrede grčkoga zračnog prostora i teritorijalnih voda, kao i letove turskih vojnih letjelica iznad grčkih otoka;

| 32. | poziva tursku vladu da bez daljnje odgode potpiše i ratificira Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora, koja je dio pravne stečevine, i podsjeća na potpunu legitimnost isključivog gospodarskog pojasa Republike Cipra; poziva Tursku da poštuje suverena prava svih država članica, uključujući i prava u vezi s istraživanjem i iskorištavanjem prirodnih resursa na područjima ili u vodama pod njihovim suverenitetom; |
| --- | --- |

32.

poziva tursku vladu da bez daljnje odgode potpiše i ratificira Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora, koja je dio pravne stečevine, i podsjeća na potpunu legitimnost isključivog gospodarskog pojasa Republike Cipra; poziva Tursku da poštuje suverena prava svih država članica, uključujući i prava u vezi s istraživanjem i iskorištavanjem prirodnih resursa na područjima ili u vodama pod njihovim suverenitetom;

| 33. | ponavlja svoju snažnu potporu ponovnom ujedinjenju Cipra, utemeljenu na pravednom i održivom rješenju za obje zajednice te u tom pogledu pozdravlja zajedničku izjavu vođa obiju zajednica o ponovnom pokretanju pregovora o ponovnom ujedinjenju Cipra i obvezi obiju strana za pronalaskom rješenja zasnovanog na federaciji dviju zona i dviju zajednica s političkom jednakosti i da će ujedinjeni Cipar, kao član UN-a i EU-a, posjedovati jedinstvenu međunarodnu pravnu osobnost, jedinstven suverenitet i jedinstveno ujedinjeno ciparsko državljanstvo; pohvaljuje predanost obiju strana u stvaranju pozitivnog okružja za osiguranje uspješnosti pregovora i mjera zasnovanih na povjerenju za pružanje potpore procesu pregovora; traži od Turske da aktivno podrže pregovore koji za cilj imaju pravedno, sveobuhvatno i održivo rješenje pod pokroviteljstvom glavnog tajnika UN-a i u skladu s mjerodavnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a; poziva Tursku da počne povlačiti svoje snage s Cipra i da prepusti odsječeni dio Famaguste UN-u u skladu s Rezolucijom 550 (1984.) Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; poziva Republiku Cipar da otvori luku Famagusta pod carinskim nadzorom EU-a s ciljem promicanja pozitivne klime pogodne za uspješno rješenje pregovora o ponovnom ujedinjenju koji su u tijeku, te da dopusti turskoj zajednici na Cipru da izravno trguje na zakonit način prihvatljiv svima; prima na znanje prijedloge ciparske vlade za rješenje gore navedenih pitanja; |
| --- | --- |

33.

ponavlja svoju snažnu potporu ponovnom ujedinjenju Cipra, utemeljenu na pravednom i održivom rješenju za obje zajednice te u tom pogledu pozdravlja zajedničku izjavu vođa obiju zajednica o ponovnom pokretanju pregovora o ponovnom ujedinjenju Cipra i obvezi obiju strana za pronalaskom rješenja zasnovanog na federaciji dviju zona i dviju zajednica s političkom jednakosti i da će ujedinjeni Cipar, kao član UN-a i EU-a, posjedovati jedinstvenu međunarodnu pravnu osobnost, jedinstven suverenitet i jedinstveno ujedinjeno ciparsko državljanstvo; pohvaljuje predanost obiju strana u stvaranju pozitivnog okružja za osiguranje uspješnosti pregovora i mjera zasnovanih na povjerenju za pružanje potpore procesu pregovora; traži od Turske da aktivno podrže pregovore koji za cilj imaju pravedno, sveobuhvatno i održivo rješenje pod pokroviteljstvom glavnog tajnika UN-a i u skladu s mjerodavnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a; poziva Tursku da počne povlačiti svoje snage s Cipra i da prepusti odsječeni dio Famaguste UN-u u skladu s Rezolucijom 550 (1984.) Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; poziva Republiku Cipar da otvori luku Famagusta pod carinskim nadzorom EU-a s ciljem promicanja pozitivne klime pogodne za uspješno rješenje pregovora o ponovnom ujedinjenju koji su u tijeku, te da dopusti turskoj zajednici na Cipru da izravno trguje na zakonit način prihvatljiv svima; prima na znanje prijedloge ciparske vlade za rješenje gore navedenih pitanja;

| 34. | pozdravlja zajedničku izjavu gradonačelnika g. Alexisa Galanosa i gradonačelnika g. Oktaya Kayalpa od 10. prosinca 2013. u kojima izražavaju snažnu potporu ujedinjenju Famaguste; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja zajedničku izjavu gradonačelnika g. Alexisa Galanosa i gradonačelnika g. Oktaya Kayalpa od 10. prosinca 2013. u kojima izražavaju snažnu potporu ujedinjenju Famaguste;

| 35. | pozdravlja odluku Turske da Odboru za nestale osobe omogući pristup ograđenom vojnom području u sjevernom dijelu Cipra i potiče Tursku da Odboru omogući pristup odgovarajućim arhivima i vojnim zonama za ekshumaciju; poziva na osobito poštovanje rada Odbora za nestale osobe; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja odluku Turske da Odboru za nestale osobe omogući pristup ograđenom vojnom području u sjevernom dijelu Cipra i potiče Tursku da Odboru omogući pristup odgovarajućim arhivima i vojnim zonama za ekshumaciju; poziva na osobito poštovanje rada Odbora za nestale osobe;

| 36. | naglašava važnost usklađenog i sveobuhvatnog pristupa sigurnosti u istočnom Sredozemlju i poziva Tursku da omogući politički dijalog između EU-a i NATO-a povlačenjem veta na suradnju EU-a i NATO-a uključujući Cipar, te istovremeno poziva Republiku Cipar da povuče veto na sudjelovanje Turske u Europskoj obrambenoj agenciji; |
| --- | --- |

36.

naglašava važnost usklađenog i sveobuhvatnog pristupa sigurnosti u istočnom Sredozemlju i poziva Tursku da omogući politički dijalog između EU-a i NATO-a povlačenjem veta na suradnju EU-a i NATO-a uključujući Cipar, te istovremeno poziva Republiku Cipar da povuče veto na sudjelovanje Turske u Europskoj obrambenoj agenciji;

| 37. | potiče Tursku i Armeniju da započnu s normalizacijom odnosa ratifikacijom protokolâ o uspostavi diplomatskih odnosa bez postavljanja preduvjetâ, otvaranjem granice i aktivnim poboljšanjem odnosa, posebno u smislu prekogranične suradnje i gospodarske integracije; |
| --- | --- |

37.

potiče Tursku i Armeniju da započnu s normalizacijom odnosa ratifikacijom protokolâ o uspostavi diplomatskih odnosa bez postavljanja preduvjetâ, otvaranjem granice i aktivnim poboljšanjem odnosa, posebno u smislu prekogranične suradnje i gospodarske integracije;

Unapređenje suradnje EU-a i Turske

| 38. | žali zbog odbijanja Turske da ispuni svoju obavezu pune, nediskriminirajuće primjene Dodatnog protokola Sporazumu o pridruživanju između EZ-a i Turske prema svim državama članicama; podsjeća da to odbijanje i dalje ima duboki učinak na proces pregovora; |
| --- | --- |

38.

žali zbog odbijanja Turske da ispuni svoju obavezu pune, nediskriminirajuće primjene Dodatnog protokola Sporazumu o pridruživanju između EZ-a i Turske prema svim državama članicama; podsjeća da to odbijanje i dalje ima duboki učinak na proces pregovora;

| 39. | ističe da je Turska i dalje šesti po veličini trgovinski partner EU-a i da je EU Turskoj najveći partner s udjelom od 38 % u ukupnoj turskoj trgovini i gotovo 71 % u izravnim stranim ulaganjima; pozdravlja Komisijin postupak ocjenjivanja carinske unije EU-a i Turske koji je u tijeku s ciljem procjene njezina učinka na objema stranama i načinâ da je se unaprijedi te potiče Tursku da ukloni preostala ograničenja slobodnom kretanju robe; |
| --- | --- |

39.

ističe da je Turska i dalje šesti po veličini trgovinski partner EU-a i da je EU Turskoj najveći partner s udjelom od 38 % u ukupnoj turskoj trgovini i gotovo 71 % u izravnim stranim ulaganjima; pozdravlja Komisijin postupak ocjenjivanja carinske unije EU-a i Turske koji je u tijeku s ciljem procjene njezina učinka na objema stranama i načinâ da je se unaprijedi te potiče Tursku da ukloni preostala ograničenja slobodnom kretanju robe;

| 40. | vjeruje da bi se, u pogledu turske strateške uloge kao energetskog čvorišta i bogatih izvora obnovljive energije, trebala razmotriti bliska suradnja između EU-a i Turske na području energije i korist otvaranja pregovora o Poglavlju 15 o energetici, u cilju osiguranja odgovarajućeg regulatornog okvira; nadalje naglašava važnost uključivanja Turske u postupak oblikovanja europske energetske politike; naglašava činjenicu da se potrebno usmjeriti na klimatske promjene, obnovljivu energiju i prioritete u energetskoj učinkovitosti te u tom pogledu ističe moguću suradnju između EU-a i Turske u vezi s pitanjima zelene energije; traži od Komisije da odredi prioritete financiranja u korist projekata obnovljivih izvora energije, energetske mreže i međusobne povezanosti u Turskoj; traži od Turske da u potpunosti usvoji zakonodavstvo o procjeni utjecaja na okoliš, bez iznimke za velike projekte; |
| --- | --- |

40.

vjeruje da bi se, u pogledu turske strateške uloge kao energetskog čvorišta i bogatih izvora obnovljive energije, trebala razmotriti bliska suradnja između EU-a i Turske na području energije i korist otvaranja pregovora o Poglavlju 15 o energetici, u cilju osiguranja odgovarajućeg regulatornog okvira; nadalje naglašava važnost uključivanja Turske u postupak oblikovanja europske energetske politike; naglašava činjenicu da se potrebno usmjeriti na klimatske promjene, obnovljivu energiju i prioritete u energetskoj učinkovitosti te u tom pogledu ističe moguću suradnju između EU-a i Turske u vezi s pitanjima zelene energije; traži od Komisije da odredi prioritete financiranja u korist projekata obnovljivih izvora energije, energetske mreže i međusobne povezanosti u Turskoj; traži od Turske da u potpunosti usvoji zakonodavstvo o procjeni utjecaja na okoliš, bez iznimke za velike projekte;

| 41. | ističe povećanu angažiranost Turske u Jugoistočnoj Europi, posebno u Bosni i Hercegovini, te potiče turske vlasti da usklade svoja stajališta s ZVSP-om EU-a, koordiniraju diplomatske aktivnosti s Visokom predstavnicom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Europske komisije te dalje ojačaju suradnju s državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

41.

ističe povećanu angažiranost Turske u Jugoistočnoj Europi, posebno u Bosni i Hercegovini, te potiče turske vlasti da usklade svoja stajališta s ZVSP-om EU-a, koordiniraju diplomatske aktivnosti s Visokom predstavnicom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Europske komisije te dalje ojačaju suradnju s državama članicama EU-a;

| 42. | pozdravlja predanost Turske pružanju humanitarne pomoći za gotovo milijun sirijskih izbjeglica; traži od Turske da pomno nadzire svoje granice kako bi spriječila ulazak boraca i oružja onih skupina za koje je pouzdano utvrđeno da su upletene u sustavna kršenja ljudskih prava ili koje se ne zalažu za demokratsku tranziciju u Siriji; vjeruje da bi EU, Turska i ostali međunarodni dionici trebali aktivno težiti razvoju zajedničke strateške vizije za promicanje političkog i demokratskog rješenja u Siriji bez odgode i poduprijeti političku i gospodarsku stabilnost u regiji, posebice u vezi s Jordanom, Libanonom, Iranom i Irakom; posebice ističe teške uvjete zajednice izbjeglica sirijskih alavita koja je potražila utočište na rubnim dijelovima velikih gradova i traži od Turske da im osigura učinkovito pružanje pomoći; ističe važnost osiguranja pristupa obrazovanju i zapošljavanju izbjegličkom stanovništvu te istovremeno izražava zabrinutost zbog društveno-gospodarskog utjecaja izbjegličkih zajednica na gradove i sela u blizini izbjegličkih kampova; traži od Komisije, država članica i međunarodne zajednice da blisko surađuju s Turskom kako bi se pružila pomoć izbjegličkom stanovništvu; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja predanost Turske pružanju humanitarne pomoći za gotovo milijun sirijskih izbjeglica; traži od Turske da pomno nadzire svoje granice kako bi spriječila ulazak boraca i oružja onih skupina za koje je pouzdano utvrđeno da su upletene u sustavna kršenja ljudskih prava ili koje se ne zalažu za demokratsku tranziciju u Siriji; vjeruje da bi EU, Turska i ostali međunarodni dionici trebali aktivno težiti razvoju zajedničke strateške vizije za promicanje političkog i demokratskog rješenja u Siriji bez odgode i poduprijeti političku i gospodarsku stabilnost u regiji, posebice u vezi s Jordanom, Libanonom, Iranom i Irakom; posebice ističe teške uvjete zajednice izbjeglica sirijskih alavita koja je potražila utočište na rubnim dijelovima velikih gradova i traži od Turske da im osigura učinkovito pružanje pomoći; ističe važnost osiguranja pristupa obrazovanju i zapošljavanju izbjegličkom stanovništvu te istovremeno izražava zabrinutost zbog društveno-gospodarskog utjecaja izbjegličkih zajednica na gradove i sela u blizini izbjegličkih kampova; traži od Komisije, država članica i međunarodne zajednice da blisko surađuju s Turskom kako bi se pružila pomoć izbjegličkom stanovništvu;

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Europske komisije, glavnom tajniku Vijeća Europe, predsjedniku Europskog suda za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Turske. |
| --- | --- |

43.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Europske komisije, glavnom tajniku Vijeća Europe, predsjedniku Europskog suda za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Turske.

---

(1)  SL C 341 E, 16.12.2010., str. 59.

(2)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 98.

(3)  SL C 257 E, 6.9.2013., str. 38.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0184.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0277.

(6)  SL L 51, 26.2.2008., str. 4.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/174 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/174

---

P7_TA(2014)0236

Strategija Europske unije za Arktik

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o strategiji EU-a za Arktik (2013/2595(RSP))

(2017/C 378/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoja prethodna izvješća i rezolucije o Arktiku od kojih je posljednja donesena u siječnju 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoja prethodna izvješća i rezolucije o Arktiku od kojih je posljednja donesena u siječnju 2011.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. lipnja 2012. naslovljenu „Razvijanje politike Europske unije prema arktičkoj regiji: napredak nakon 2008. i sljedeći koraci” (JOIN(2012)0019) i komunikaciju Komisije od 20. studenog 2008. naslovljenu „Europska unija i arktička regija” (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. lipnja 2012. naslovljenu „Razvijanje politike Europske unije prema arktičkoj regiji: napredak nakon 2008. i sljedeći koraci” (JOIN(2012)0019) i komunikaciju Komisije od 20. studenog 2008. naslovljenu „Europska unija i arktička regija” (COM(2008)0763),

| — | uzimajući u obzir pripremno djelovanje „Strateška procjena utjecaja razvoja Arktika na okoliš”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripremno djelovanje „Strateška procjena utjecaja razvoja Arktika na okoliš”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz 2013. o politici EU-a za Arktik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz 2013. o politici EU-a za Arktik,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora,

| — | uzimajući u obzir program Arktičkog vijeća za razdoblje 2013. – 2015. pod predsjedanjem Kanade, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program Arktičkog vijeća za razdoblje 2013. – 2015. pod predsjedanjem Kanade,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kirune Arktičkog vijeća od 15. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kirune Arktičkog vijeća od 15. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir partnerstvo EU-a i Grenlanda u razdoblju od 2007. do 2013. i sporazum o partnerstvu u ribarstvu između EU-a i Grenlanda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir partnerstvo EU-a i Grenlanda u razdoblju od 2007. do 2013. i sporazum o partnerstvu u ribarstvu između EU-a i Grenlanda,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 5. veljače 2014. o nacrtu odluke Vijeća o odnosima između Europske unije s jedne strane te Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 5. veljače 2014. o nacrtu odluke Vijeća o odnosima između Europske unije s jedne strane te Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir program EU-a za istraživanje i inovacije Obzor 2020. za razdoblje od 2014. do 2020. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program EU-a za istraživanje i inovacije Obzor 2020. za razdoblje od 2014. do 2020. godine,

| — | uzimajući u obzir izjavu povodom 20. godišnjice euroarktičke suradnje za regiju Barentsovog mora, podnesenu u Kirkenesu 3. i 4. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povodom 20. godišnjice euroarktičke suradnje za regiju Barentsovog mora, podnesenu u Kirkenesu 3. i 4. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir nacionalne strategije i političke dokumente o arktičkim pitanjima iz Finske, Švedske, Danske i Grenlanda, Norveške, Rusije, SAD-a, Kanade i Ujedinjene Kraljevine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacionalne strategije i političke dokumente o arktičkim pitanjima iz Finske, Švedske, Danske i Grenlanda, Norveške, Rusije, SAD-a, Kanade i Ujedinjene Kraljevine,

| — | uzimajući u obzir izjave donesene na Parlamentarnom forumu Sjeverne dimenzije u rujnu 2009. u Bruxellesu, u veljači 2011. u Tromsøu i u studenome 2013. u Arhangelsku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave donesene na Parlamentarnom forumu Sjeverne dimenzije u rujnu 2009. u Bruxellesu, u veljači 2011. u Tromsøu i u studenome 2013. u Arhangelsku,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trećeg ministarskog sastanka obnovljene Sjeverne dimenzije održanog u Bruxellesu 18. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trećeg ministarskog sastanka obnovljene Sjeverne dimenzije održanog u Bruxellesu 18. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir prioritete Euroarktičkog vijeća za regiju Barentsovog mora za razdoblje 2013. – 2015. pod predsjedanjem Finske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prioritete Euroarktičkog vijeća za regiju Barentsovog mora za razdoblje 2013. – 2015. pod predsjedanjem Finske,

| — | uzimajući u obzir pripadajuće izjave s 9. konferencije parlamentaraca arktičke regije održane u Bruxellesu od 13. do 15. rujna 2010. i s 10. konferencije parlamentaraca arktičke regije održane u Akureyriju od 5. do 7. rujna 2012. te izjavu Stalnog odbora parlamentaraca arktičke regije od 19. rujna 2013. u Murmansku o promatračkom statusu EU-a u Arktičkom vijeću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripadajuće izjave s 9. konferencije parlamentaraca arktičke regije održane u Bruxellesu od 13. do 15. rujna 2010. i s 10. konferencije parlamentaraca arktičke regije održane u Akureyriju od 5. do 7. rujna 2012. te izjavu Stalnog odbora parlamentaraca arktičke regije od 19. rujna 2013. u Murmansku o promatračkom statusu EU-a u Arktičkom vijeću,

| — | uzimajući u obzir preporuke Nordijskog vijeća iz 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Nordijskog vijeća iz 2012.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. travnja 2012. naslovljenu „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: Strategija EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020” (3) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. travnja 2012. naslovljenu „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: Strategija EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020” (3)

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. veljače 2014. o okviru za klimatsku i energetsku politiku do 2030. godine (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. veljače 2014. o okviru za klimatsku i energetsku politiku do 2030. godine (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 28. listopada 2013. o politici za Arktik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 28. listopada 2013. o politici za Arktik,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 3. listopada 2013. u predmetu C-583/11P i od 25. travnja 2013. u predmetu T-526/10 o zahtjevu za poništenje Uredbe Komisije (EU) br. 737/2010 od 10. kolovoza 2010. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1007/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o trgovini proizvodima od tuljana (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 3. listopada 2013. u predmetu C-583/11P i od 25. travnja 2013. u predmetu T-526/10 o zahtjevu za poništenje Uredbe Komisije (EU) br. 737/2010 od 10. kolovoza 2010. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1007/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o trgovini proizvodima od tuljana (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne skupine Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 25. studenog 2013. naslovljeno „Europske zajednice – mjere kojima se zabranjuje uvoz i stavljanje na tržište proizvoda od tuljana”, poglavlje 1.3.5. (u kojem se obrazlaže prethodna odluka objavljena 29. siječnja 2013.), te obavijest o žalbi EU-a Žalbenom tijelu WTO-a od 29. siječnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne skupine Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 25. studenog 2013. naslovljeno „Europske zajednice – mjere kojima se zabranjuje uvoz i stavljanje na tržište proizvoda od tuljana”, poglavlje 1.3.5. (u kojem se obrazlaže prethodna odluka objavljena 29. siječnja 2013.), te obavijest o žalbi EU-a Žalbenom tijelu WTO-a od 29. siječnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Nordijskog centra za prostorni razvoj (Nordregio) 2009:2 („Snažna, konkretna i obećavajuća – ususret viziji za sjeverna slabo naseljena područja u 2020.”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Nordijskog centra za prostorni razvoj (Nordregio) 2009:2 („Snažna, konkretna i obećavajuća – ususret viziji za sjeverna slabo naseljena područja u 2020.”),

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da EU ima interes na Arktiku na temelju svojih prava i obveza prema međunarodnom pravu, svoje predanosti na području politike o očuvanju okoliša, o klimatskim promjenama i drugim područjima te na temelju svojeg financiranja, istraživačkih aktivnosti i gospodarskih interesa; |
| --- | --- |

A.

budući da EU ima interes na Arktiku na temelju svojih prava i obveza prema međunarodnom pravu, svoje predanosti na području politike o očuvanju okoliša, o klimatskim promjenama i drugim područjima te na temelju svojeg financiranja, istraživačkih aktivnosti i gospodarskih interesa;

| B. | budući da su Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u lipnju 2012. objavili svoju zajedničku izjavu naslovljenu „Razvijanje politike Europske unije prema arktičkoj regiji: napredak nakon 2008. i sljedeći koraci”; |
| --- | --- |

B.

budući da su Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u lipnju 2012. objavili svoju zajedničku izjavu naslovljenu „Razvijanje politike Europske unije prema arktičkoj regiji: napredak nakon 2008. i sljedeći koraci”;

| C. | budući da Vijeće još nije objavilo svoje zaključke o zajedničkoj komunikaciji Komisije/ESVD-a iz ljeta 2012., |
| --- | --- |

C.

budući da Vijeće još nije objavilo svoje zaključke o zajedničkoj komunikaciji Komisije/ESVD-a iz ljeta 2012.,

| D. | budući da je Parlament aktivan sudionik u radu Stalnog odbora parlamentaraca arktičke regije preko svojeg Izaslanstva za odnose sa Švicarskom, Islandom i Norveškom i Konferencije arktičkih parlamentaraca; |
| --- | --- |

D.

budući da je Parlament aktivan sudionik u radu Stalnog odbora parlamentaraca arktičke regije preko svojeg Izaslanstva za odnose sa Švicarskom, Islandom i Norveškom i Konferencije arktičkih parlamentaraca;

| E. | budući da su Danska, Finska i Švedska arktičke zemlje; budući da jedini autohtoni narod u EU-u, narod Sami, živi u arktičkim regijama Finske i Švedske te u Norveškoj i Rusiji; |
| --- | --- |

E.

budući da su Danska, Finska i Švedska arktičke zemlje; budući da jedini autohtoni narod u EU-u, narod Sami, živi u arktičkim regijama Finske i Švedske te u Norveškoj i Rusiji;

| F. | budući da Francuska, Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Nizozemska, Poljska, Španjolska i Italija – promatrači u Arktičkom vijeću – pokazuju značajnu uključenost na Arktiku i snažan interes za budući dijalog i suradnju s Arktičkim vijećem; |
| --- | --- |

F.

budući da Francuska, Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Nizozemska, Poljska, Španjolska i Italija – promatrači u Arktičkom vijeću – pokazuju značajnu uključenost na Arktiku i snažan interes za budući dijalog i suradnju s Arktičkim vijećem;

| G. | budući da su Island i Norveška kao aktivni i pouzdani partneri povezani s EU-om preko EGP-a i Schengenskog sporazuma; |
| --- | --- |

G.

budući da su Island i Norveška kao aktivni i pouzdani partneri povezani s EU-om preko EGP-a i Schengenskog sporazuma;

| H. | budući da je Arktik naseljena regija sa suverenim državama; budući da europski dio Arktika obuhvaća industrijalizirana moderna društva, ruralna područja i autohtone zajednice; budući da je aktivno sudjelovanje tih regija u razvoju politike EU-a za Arktik ključno za osiguravanje legitimnosti, međusobnog razumijevanja i lokalne potpore djelovanju EU-a na Arktiku; |
| --- | --- |

H.

budući da je Arktik naseljena regija sa suverenim državama; budući da europski dio Arktika obuhvaća industrijalizirana moderna društva, ruralna područja i autohtone zajednice; budući da je aktivno sudjelovanje tih regija u razvoju politike EU-a za Arktik ključno za osiguravanje legitimnosti, međusobnog razumijevanja i lokalne potpore djelovanju EU-a na Arktiku;

| I. | budući da EU dugotrajno djeluje na Arktiku time što je uključen u zajedničku politiku Sjeverne dimenzije s Rusijom, Norveškom i Islandom, u inicijativi za suradnju u regiji Barentsovog mora i posebno u Euroarktičkom vijeću za regiju Barentsovog mora i Regionalnom vijeću za regiju Barentsovog mora, u strateška partnerstva s Kanadom, Sjedinjenim Državama i Rusijom, uz sudjelovanje u ulozi aktivnog promatrača ad hoc u Arktičkom vijeću tijekom posljednjih godina; |
| --- | --- |

I.

budući da EU dugotrajno djeluje na Arktiku time što je uključen u zajedničku politiku Sjeverne dimenzije s Rusijom, Norveškom i Islandom, u inicijativi za suradnju u regiji Barentsovog mora i posebno u Euroarktičkom vijeću za regiju Barentsovog mora i Regionalnom vijeću za regiju Barentsovog mora, u strateška partnerstva s Kanadom, Sjedinjenim Državama i Rusijom, uz sudjelovanje u ulozi aktivnog promatrača ad hoc u Arktičkom vijeću tijekom posljednjih godina;

| J. | budući da je Arktičko vijeće 15. svibnja 2013. u Kiruni odlučilo „uz odobravanje primiti” zahtjev EU-a za status stalnog promatrača; budući da ta potvrdna odluka uključuje uvjet rješavanja pitanja zabrane proizvoda od tuljana između EU-a i Kanade; budući da su EU i Kanada u postupku rješavanja tog pitanja; budući da EU već djeluje pod statusom stalnog promatrača u Arktičkom vijeću; |
| --- | --- |

J.

budući da je Arktičko vijeće 15. svibnja 2013. u Kiruni odlučilo „uz odobravanje primiti” zahtjev EU-a za status stalnog promatrača; budući da ta potvrdna odluka uključuje uvjet rješavanja pitanja zabrane proizvoda od tuljana između EU-a i Kanade; budući da su EU i Kanada u postupku rješavanja tog pitanja; budući da EU već djeluje pod statusom stalnog promatrača u Arktičkom vijeću;

| K. | budući da EU i države članice iznimno doprinose istraživanju u Arktiku; budući da se programima EU-a, uključujući novi okvirni program Obzor 2020., te europskim strukturnim i investicijskim fondovima pruža potpora velikim istraživačkim projektima u regiji, od koje između ostaloga koristi ostvaruju narodi i gospodarstva arktičkih država; |
| --- | --- |

K.

budući da EU i države članice iznimno doprinose istraživanju u Arktiku; budući da se programima EU-a, uključujući novi okvirni program Obzor 2020., te europskim strukturnim i investicijskim fondovima pruža potpora velikim istraživačkim projektima u regiji, od koje između ostaloga koristi ostvaruju narodi i gospodarstva arktičkih država;

| L. | budući da se do 2050. smije iskoristiti samo 20 % svjetskih rezervi fosilnih goriva kako bi se prosječni porast temperature zadržao ispod dva Celzijeva stupnja; |
| --- | --- |

L.

budući da se do 2050. smije iskoristiti samo 20 % svjetskih rezervi fosilnih goriva kako bi se prosječni porast temperature zadržao ispod dva Celzijeva stupnja;

| M. | budući da se procjenjuje da se otprilike jedna petina neotkrivenih svjetskih resursa ugljikovodika nalazi u arktičkoj regiji, no potrebno je poduzeti opsežnije istraživanje; |
| --- | --- |

M.

budući da se procjenjuje da se otprilike jedna petina neotkrivenih svjetskih resursa ugljikovodika nalazi u arktičkoj regiji, no potrebno je poduzeti opsežnije istraživanje;

| N. | budući da sve veći interes za arktičku regiju koji pokazuju akteri izvan Arktika, kao što su Kina, Japan, Indija i druge zemlje, njihova dodjela financijskih sredstava za polarna istraživanja i potvrđivanje Južne Koreje, Kine, Japana, Indije i Singapura kao promatrača u Arktičkom vijeću pokazuju rastući globalni geopolitički interes za Arktik; |
| --- | --- |

N.

budući da sve veći interes za arktičku regiju koji pokazuju akteri izvan Arktika, kao što su Kina, Japan, Indija i druge zemlje, njihova dodjela financijskih sredstava za polarna istraživanja i potvrđivanje Južne Koreje, Kine, Japana, Indije i Singapura kao promatrača u Arktičkom vijeću pokazuju rastući globalni geopolitički interes za Arktik;

| O. | budući da istraživanje i razvoj, procjene utjecaja i zaštita ekosustava moraju popratiti gospodarsko ulaganje i razvoj radi osiguravanja održivog razvoja arktičke regije; |
| --- | --- |

O.

budući da istraživanje i razvoj, procjene utjecaja i zaštita ekosustava moraju popratiti gospodarsko ulaganje i razvoj radi osiguravanja održivog razvoja arktičke regije;

| P. | budući da je prioritet i dalje održivim razvojem pomiriti buduće gospodarske prilike i interese s društveno-kulturnim, ekološkim izazovima i izazovima povezanima s okolišem, što se također odražava u nacionalnim arktičkim strategijama arktičkih država; |
| --- | --- |

P.

budući da je prioritet i dalje održivim razvojem pomiriti buduće gospodarske prilike i interese s društveno-kulturnim, ekološkim izazovima i izazovima povezanima s okolišem, što se također odražava u nacionalnim arktičkim strategijama arktičkih država;

| 1. | pozdravlja zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. lipnja 2012. kao važan temelj u osiguranju neprekidnog razvoja politike EU-a o Arktiku; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. lipnja 2012. kao važan temelj u osiguranju neprekidnog razvoja politike EU-a o Arktiku;

| 2. | ponavlja svoj poziv na ujedinjenje politike EU-a o Arktiku, kao i sveobuhvatnu strategiju i konkretan plan djelovanja za sudjelovanje EU-a na Arktiku, usmjeravajući se na društveno-gospodarska i ekološka pitanja; vjeruje da je taj strateški izbor ključan kako bi se osigurala legitimnost i lokalna podrška za angažman EU-a na Arktiku; |
| --- | --- |

2.

ponavlja svoj poziv na ujedinjenje politike EU-a o Arktiku, kao i sveobuhvatnu strategiju i konkretan plan djelovanja za sudjelovanje EU-a na Arktiku, usmjeravajući se na društveno-gospodarska i ekološka pitanja; vjeruje da je taj strateški izbor ključan kako bi se osigurala legitimnost i lokalna podrška za angažman EU-a na Arktiku;

| 3. | naglašava da se povećano korištenje prirodnih resursa arktičke regije mora provoditi uz poštovanje lokalnog stanovništva, autohtonog i neautohtonog, na način da ono od toga ima koristi, te uz preuzimanje potpune ekološke odgovornosti za osjetljiv arktički okoliš; |
| --- | --- |

3.

naglašava da se povećano korištenje prirodnih resursa arktičke regije mora provoditi uz poštovanje lokalnog stanovništva, autohtonog i neautohtonog, na način da ono od toga ima koristi, te uz preuzimanje potpune ekološke odgovornosti za osjetljiv arktički okoliš;

| 4. | naglašava gospodarske prilike i raznolikost industrija u europskim arktičkim i subarktičkim regijama, poput turizma, pomorske industrije i brodarstva, obnovljive energije, tehnologije zaštite okoliša i čiste tehnologije, plina i nafte, odobalne industrije, šumarstva i drvne industrije, rudarstva, prijevozne usluge i komunikacije, informacijske tehnologije i e-rješenja, ribarstva i akvakulture, poljoprivrede i tradicionalnih izvora zarade kao što je uzgoj sobova; priznaje njihov utjecaj i važnost u regiji te u cijeloj Europi, ističući uključenost europskih poslovnih, istraživačkih i razvojnih dionika; |
| --- | --- |

4.

naglašava gospodarske prilike i raznolikost industrija u europskim arktičkim i subarktičkim regijama, poput turizma, pomorske industrije i brodarstva, obnovljive energije, tehnologije zaštite okoliša i čiste tehnologije, plina i nafte, odobalne industrije, šumarstva i drvne industrije, rudarstva, prijevozne usluge i komunikacije, informacijske tehnologije i e-rješenja, ribarstva i akvakulture, poljoprivrede i tradicionalnih izvora zarade kao što je uzgoj sobova; priznaje njihov utjecaj i važnost u regiji te u cijeloj Europi, ističući uključenost europskih poslovnih, istraživačkih i razvojnih dionika;

| 5. | uzima u obzir Deklaraciju iz Kirune Arktičkog vijeća iz svibnja 2013. te njegovu odluku o dodjeli statusa stalnog promatrača EU-u i drugim državama; poziva Komisiju da nastavi raditi na rješavanju pitanja zabrane proizvoda od tuljana s Kanadom te da pravovremeno obavještava Europski parlament o tom postupku; žali zbog učinka koje je zakonodavstvo EU-a u vezi sa zabranom proizvoda od tuljana imalo na dijelove stanovništva, a posebno na autohtonu kulturu i sredstva za život; |
| --- | --- |

5.

uzima u obzir Deklaraciju iz Kirune Arktičkog vijeća iz svibnja 2013. te njegovu odluku o dodjeli statusa stalnog promatrača EU-u i drugim državama; poziva Komisiju da nastavi raditi na rješavanju pitanja zabrane proizvoda od tuljana s Kanadom te da pravovremeno obavještava Europski parlament o tom postupku; žali zbog učinka koje je zakonodavstvo EU-a u vezi sa zabranom proizvoda od tuljana imalo na dijelove stanovništva, a posebno na autohtonu kulturu i sredstva za život;

| 6. | podsjeća da su EU i države članice aktivni članovi drugih okvira povezanih s Arktikom kao što je Međunarodna pomorska organizacija i Konvenciju o biološkoj raznolikosti; naglašava potrebu za preusmjeravanjem djelovanja institucija EU-a na relevantna područja koja se tiču političkih, ekoloških ili gospodarskih interesa EU-a i država članica; posebno naglašava potrebu da se na umu imaju interesi EU-a i država i regija europskog Arktika prilikom korištenja, izmjenjivanja ili razvijanja programa ili politika EU-a koji utječu ili mogu utjecati na Arktik, kako bi koristi imala cijela arktička regija; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da su EU i države članice aktivni članovi drugih okvira povezanih s Arktikom kao što je Međunarodna pomorska organizacija i Konvenciju o biološkoj raznolikosti; naglašava potrebu za preusmjeravanjem djelovanja institucija EU-a na relevantna područja koja se tiču političkih, ekoloških ili gospodarskih interesa EU-a i država članica; posebno naglašava potrebu da se na umu imaju interesi EU-a i država i regija europskog Arktika prilikom korištenja, izmjenjivanja ili razvijanja programa ili politika EU-a koji utječu ili mogu utjecati na Arktik, kako bi koristi imala cijela arktička regija;

| 7. | smatra Euroarktičko vijeće za regiju Barentsovog mora važnom platformom za suradnju Danske, Finske, Norveške, Rusije, Švedske i Komisije; primjećuje rad tog vijeća na poljima zdravlja i socijalnih pitanja, obrazovanja i istraživanja te energetike, kulture i turizma; zapaža savjetodavnu ulogu Radne skupine autohtonih naroda u tom vijeću; |
| --- | --- |

7.

smatra Euroarktičko vijeće za regiju Barentsovog mora važnom platformom za suradnju Danske, Finske, Norveške, Rusije, Švedske i Komisije; primjećuje rad tog vijeća na poljima zdravlja i socijalnih pitanja, obrazovanja i istraživanja te energetike, kulture i turizma; zapaža savjetodavnu ulogu Radne skupine autohtonih naroda u tom vijeću;

| 8. | snažno zagovara slobodu istraživanja na Arktiku te potiče široku suradnju između država aktivnih u području multidisciplinarnog istraživanja Arktika te pri uspostavljanju istraživačke infrastrukture; |
| --- | --- |

8.

snažno zagovara slobodu istraživanja na Arktiku te potiče široku suradnju između država aktivnih u području multidisciplinarnog istraživanja Arktika te pri uspostavljanju istraživačke infrastrukture;

| 9. | podsjeća na doprinos EU-a istraživanju i razvoju te angažiranost europskih gospodarskih sudionika u arktičkoj regiji; |
| --- | --- |

9.

podsjeća na doprinos EU-a istraživanju i razvoju te angažiranost europskih gospodarskih sudionika u arktičkoj regiji;

| 10. | naglašava da su pouzdane informacijske mreže visokog kapaciteta te digitalne usluge ključne za poticanje gospodarske aktivnosti i blagostanje ljudi na Arktiku; |
| --- | --- |

10.

naglašava da su pouzdane informacijske mreže visokog kapaciteta te digitalne usluge ključne za poticanje gospodarske aktivnosti i blagostanje ljudi na Arktiku;

| 11. | traži od Komisije da podnese prijedloge o tome kako bi se projekt Galileo ili projekti poput Globalnog praćenja okoliša i sigurnosti, koji mogu imati utjecaj na Arktik, mogli razviti kako bi se omogućila sigurnija i brža plovidba arktičkim vodama, a čime bi se ulagalo u sigurnost i dostupnost posebno Sjeveroistočnog prolaza, s ciljem doprinošenja boljoj predvidljivosti kretanja leda, boljem kartografskom prikazu arktičkog podmorja i razumijevanju glavnih geodinamičkih procesa u tom području; |
| --- | --- |

11.

traži od Komisije da podnese prijedloge o tome kako bi se projekt Galileo ili projekti poput Globalnog praćenja okoliša i sigurnosti, koji mogu imati utjecaj na Arktik, mogli razviti kako bi se omogućila sigurnija i brža plovidba arktičkim vodama, a čime bi se ulagalo u sigurnost i dostupnost posebno Sjeveroistočnog prolaza, s ciljem doprinošenja boljoj predvidljivosti kretanja leda, boljem kartografskom prikazu arktičkog podmorja i razumijevanju glavnih geodinamičkih procesa u tom području;

| 12. | naglašava potrebu za pouzdanim sustavima praćenja i promatranja kojima se prate promjene uvjeta na Arktiku; |
| --- | --- |

12.

naglašava potrebu za pouzdanim sustavima praćenja i promatranja kojima se prate promjene uvjeta na Arktiku;

| 13. | naglašava potrebu za centrima izvrsnosti radi osiguravanja sigurnosti, pripremljenosti za izvanredne situacije te opreme i prostora za spašavanje; preporuča da EU aktivno doprinosi razvoju takvih centara izvrsnosti; |
| --- | --- |

13.

naglašava potrebu za centrima izvrsnosti radi osiguravanja sigurnosti, pripremljenosti za izvanredne situacije te opreme i prostora za spašavanje; preporuča da EU aktivno doprinosi razvoju takvih centara izvrsnosti;

| 14. | pozdravlja utvrđivanje ekološki i biološki važnih područja u arktičkoj regiji prema Konvenciji o biološkoj raznolikosti kao važan proces za jamčenje djelotvornog očuvanja arktičke biološke raznolikosti i naglašava važnost primjene pristupa upravljanju zasnovanom na ekosustavima u obalnim, morskim i kopnenim područjima Arktika, kako je naglasila skupina stručnjaka Arktičkog vijeća za upravljanje zasnovano na ekosustavima; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja utvrđivanje ekološki i biološki važnih područja u arktičkoj regiji prema Konvenciji o biološkoj raznolikosti kao važan proces za jamčenje djelotvornog očuvanja arktičke biološke raznolikosti i naglašava važnost primjene pristupa upravljanju zasnovanom na ekosustavima u obalnim, morskim i kopnenim područjima Arktika, kako je naglasila skupina stručnjaka Arktičkog vijeća za upravljanje zasnovano na ekosustavima;

| 15. | ponavlja da ozbiljna zabrinutost u pogledu očuvanja okoliša povezana s arktičkim vodama zahtijeva posebnu pažnju kako bi se osigurala zaštita okoliša na Arktiku u vezi s odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima, uzimajući u obzir rizik od velikih nezgoda i potrebu za učinkovitim odgovorom, kako je predviđeno u Direktivi 2013/30/EU; poziva EU i države članice EGP-a da pri ocjenjivanju financijske sposobnosti izvođača odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti u skladu s člankom 4. Direktive 2013/30/EU ocijene financijsku sposobnost podnositelja zahtjeva da pokriju sve odgovornosti koje bi mogle proizaći iz odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti na Arktiku, uključujući odgovornost za štetu u okolišu u mjeri u kojoj je obuhvaćena Direktivom o odgovornosti za okoliš (2004/35/EZ); |
| --- | --- |

15.

ponavlja da ozbiljna zabrinutost u pogledu očuvanja okoliša povezana s arktičkim vodama zahtijeva posebnu pažnju kako bi se osigurala zaštita okoliša na Arktiku u vezi s odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima, uzimajući u obzir rizik od velikih nezgoda i potrebu za učinkovitim odgovorom, kako je predviđeno u Direktivi 2013/30/EU; poziva EU i države članice EGP-a da pri ocjenjivanju financijske sposobnosti izvođača odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti u skladu s člankom 4. Direktive 2013/30/EU ocijene financijsku sposobnost podnositelja zahtjeva da pokriju sve odgovornosti koje bi mogle proizaći iz odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti na Arktiku, uključujući odgovornost za štetu u okolišu u mjeri u kojoj je obuhvaćena Direktivom o odgovornosti za okoliš (2004/35/EZ);

| 16. | poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da potiču i aktivno promiču najviše standarde kada je riječ o okolišnoj sigurnosti arktičkih voda; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da potiču i aktivno promiču najviše standarde kada je riječ o okolišnoj sigurnosti arktičkih voda;

| 17. | pozdravlja to što članice Arktičkog vijeća provode Sporazum o potrazi i spašavanju i Sporazum o reagiranju na izlijevanje nafte; žali, međutim, što sporazum ne uključuje određene obvezujuće zajedničke standarde; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja to što članice Arktičkog vijeća provode Sporazum o potrazi i spašavanju i Sporazum o reagiranju na izlijevanje nafte; žali, međutim, što sporazum ne uključuje određene obvezujuće zajedničke standarde;

| 18. | naglašava potrebu za obvezujućim instrumentom sprječavanja onečišćenja; |
| --- | --- |

18.

naglašava potrebu za obvezujućim instrumentom sprječavanja onečišćenja;

| 19. | ističe potrebu za aktivnim sudjelovanjem EU-a u svim relevantnim radnim skupinama Arktičkog vijeća; |
| --- | --- |

19.

ističe potrebu za aktivnim sudjelovanjem EU-a u svim relevantnim radnim skupinama Arktičkog vijeća;

| 20. | prima na znanje inicijativu islandske Vlade da se prekinu pregovori o članstvu u EU-u; zahtijeva od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da zadrže dobre odnose i razviju bližu suradnju s Islandom na područjima od zajedničkog interesa kao što je razvoj pomorskog prometa, ribarstvo, geotermalna energija i okoliš, koristeći u potpunosti postojeće instrumente i potičući arktičku suradnju između subjekata iz EU-a i onih s Islanda te osiguravajući da europski interesi ne trpe u toj strateški važnoj regiji; |
| --- | --- |

20.

prima na znanje inicijativu islandske Vlade da se prekinu pregovori o članstvu u EU-u; zahtijeva od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da zadrže dobre odnose i razviju bližu suradnju s Islandom na područjima od zajedničkog interesa kao što je razvoj pomorskog prometa, ribarstvo, geotermalna energija i okoliš, koristeći u potpunosti postojeće instrumente i potičući arktičku suradnju između subjekata iz EU-a i onih s Islanda te osiguravajući da europski interesi ne trpe u toj strateški važnoj regiji;

| 21. | pozdravlja pripreme za dodavanje Arktičkog gospodarskog vijeća uz Arktičko vijeće u savjetodavnoj ulozi i ističe postotak europskih poduzeća i ustanova koje daju doprinos Arktiku i ulažu u njega, što sugerira učinkovito sudjelovanje poslovnih subjekata ne samo iz triju država članica EU-a koje se nalaze u arktičkom području, nego i iz drugih država (promatračica), imajući na umu globalni značaj mnogih poslovnih subjekata; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pripreme za dodavanje Arktičkog gospodarskog vijeća uz Arktičko vijeće u savjetodavnoj ulozi i ističe postotak europskih poduzeća i ustanova koje daju doprinos Arktiku i ulažu u njega, što sugerira učinkovito sudjelovanje poslovnih subjekata ne samo iz triju država članica EU-a koje se nalaze u arktičkom području, nego i iz drugih država (promatračica), imajući na umu globalni značaj mnogih poslovnih subjekata;

| 22. | naglašava potrebu za izvršavanjem ulaganja na ekološki i socijalno odgovoran način; |
| --- | --- |

22.

naglašava potrebu za izvršavanjem ulaganja na ekološki i socijalno odgovoran način;

| 23. | pozdravlja rad uzlaznih inicijativa kojima se može osigurati uravnoteženo i dugoročno sudjelovanje poslovnih subjekata iz Europe i izvan nje te poziva Komisiju da predloži načine uključivanja europskih poslovnih subjekata u održiv i dugoročno uravnotežen društveno-gospodarski razvoj u Arktiku; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja rad uzlaznih inicijativa kojima se može osigurati uravnoteženo i dugoročno sudjelovanje poslovnih subjekata iz Europe i izvan nje te poziva Komisiju da predloži načine uključivanja europskih poslovnih subjekata u održiv i dugoročno uravnotežen društveno-gospodarski razvoj u Arktiku;

| 24. | naglašava da EU mora uzeti u obzir potrebu da od aktivnosti povezanih sa sirovinama koristi ima lokalna zajednica te da ih ista prihvaća; priznaje trenutačni jaz između odgovarajuće stručnosti kad je riječ o vađenju i obradi ruda te predviđenih budućih potreba kako se regija nastavi razvijati; sugerira da sudjelovanjem u zajedničkim projektima na europskoj razini, kao što je Partnerstvo za inovacije na području sirovina, subjekti iz Arktika mogu razmjenjivati informacije i znanja iz različitih područja; |
| --- | --- |

24.

naglašava da EU mora uzeti u obzir potrebu da od aktivnosti povezanih sa sirovinama koristi ima lokalna zajednica te da ih ista prihvaća; priznaje trenutačni jaz između odgovarajuće stručnosti kad je riječ o vađenju i obradi ruda te predviđenih budućih potreba kako se regija nastavi razvijati; sugerira da sudjelovanjem u zajedničkim projektima na europskoj razini, kao što je Partnerstvo za inovacije na području sirovina, subjekti iz Arktika mogu razmjenjivati informacije i znanja iz različitih područja;

| 25. | traži Komisiju da, imajući u vidu golemi broj znanstvenih, ekonomskih i društvenih aktivnosti, posebno u europskom dijelu Arktika, području Barentsovog mora, ali i izvan tih područja, razvije prakse namijenjene boljem iskorištavanju postojećih sredstava EU-a te osiguravanju odgovarajuće ravnoteže u zaštiti i razvoju arktičke regije pri usmjeravanju sredstava EU-a prema Arktiku; |
| --- | --- |

25.

traži Komisiju da, imajući u vidu golemi broj znanstvenih, ekonomskih i društvenih aktivnosti, posebno u europskom dijelu Arktika, području Barentsovog mora, ali i izvan tih područja, razvije prakse namijenjene boljem iskorištavanju postojećih sredstava EU-a te osiguravanju odgovarajuće ravnoteže u zaštiti i razvoju arktičke regije pri usmjeravanju sredstava EU-a prema Arktiku;

| 26. | naglašava veliku važnost regionalne i kohezijske politike EU-a u pogledu međuregionalne i prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

26.

naglašava veliku važnost regionalne i kohezijske politike EU-a u pogledu međuregionalne i prekogranične suradnje;

| 27. | nadalje, poziva na razvoj djelotvornijih sinergija između postojećih programa, na primjer programa Interreg IV, NPP, Kolarctic, Baltik i strategije plavog rasta, kao i doprinosa u financiranju partnerstava sjeverne dimenzije poput Partnerstva sjeverne dimenzije za okoliš (NDEP) i Partnerstva sjeverne dimenzije za promet i logistiku (NDPTL), ili drugih omotnica u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo, kako bi se omogućilo učinkovito usmjeravanje sredstava te kako bi se jasno definirali investicijski prioriteti za djelovanje u arktičkom području; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje na suradnju u cilju usklađenog usmjerivanja sredstava za Arktik čime bi se maksimalno povećala djelotvorna interakcija između unutarnjih i vanjskih programa i projekata EU-a koji se odnose na arktičko i subarktičko područje; |
| --- | --- |

27.

nadalje, poziva na razvoj djelotvornijih sinergija između postojećih programa, na primjer programa Interreg IV, NPP, Kolarctic, Baltik i strategije plavog rasta, kao i doprinosa u financiranju partnerstava sjeverne dimenzije poput Partnerstva sjeverne dimenzije za okoliš (NDEP) i Partnerstva sjeverne dimenzije za promet i logistiku (NDPTL), ili drugih omotnica u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo, kako bi se omogućilo učinkovito usmjeravanje sredstava te kako bi se jasno definirali investicijski prioriteti za djelovanje u arktičkom području; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje na suradnju u cilju usklađenog usmjerivanja sredstava za Arktik čime bi se maksimalno povećala djelotvorna interakcija između unutarnjih i vanjskih programa i projekata EU-a koji se odnose na arktičko i subarktičko područje;

| 28. | naglašava da je za operativno djelovanje strategije EU-a za Arktik potrebna odgovarajuća proračunska potpora; |
| --- | --- |

28.

naglašava da je za operativno djelovanje strategije EU-a za Arktik potrebna odgovarajuća proračunska potpora;

| 29. | smatra da politika sjeverne dimenzije, koja se temelji na regionalnoj suradnji i pragmatičnom partnerstvu, služi kao uspješan model stabilnosti, zajedničkog vlasništva i djelovanja uključujući EU, Island, Norvešku i Rusiju; |
| --- | --- |

29.

smatra da politika sjeverne dimenzije, koja se temelji na regionalnoj suradnji i pragmatičnom partnerstvu, služi kao uspješan model stabilnosti, zajedničkog vlasništva i djelovanja uključujući EU, Island, Norvešku i Rusiju;

| 30. | u tom smislu naglašava važnost arktičkih prioriteta poput dobrog funkcioniranja infrastrukture i logistike, razvoja unutar arktičkog područja, poticanja ulaganja u stručno znanje o hladnom podneblju i ekološki prihvatljivu tehnologiju te podrške regionalnom i ruralnom poduzetništvu, posebice malom i srednjem poduzetništvu; poziva EU da uloži veće napore u uključivanje tih arktičkih prioriteta u strategiju Europa 2020. za rast i programe kao što je Obzor 2020. i Unija inovacija, kao i u druge istraživačke programe Unije; |
| --- | --- |

30.

u tom smislu naglašava važnost arktičkih prioriteta poput dobrog funkcioniranja infrastrukture i logistike, razvoja unutar arktičkog područja, poticanja ulaganja u stručno znanje o hladnom podneblju i ekološki prihvatljivu tehnologiju te podrške regionalnom i ruralnom poduzetništvu, posebice malom i srednjem poduzetništvu; poziva EU da uloži veće napore u uključivanje tih arktičkih prioriteta u strategiju Europa 2020. za rast i programe kao što je Obzor 2020. i Unija inovacija, kao i u druge istraživačke programe Unije;

| 31. | ponovo izražava svoju potporu uspostavi informacijskog centra EU-a za Arktik i potiče Komisiju da nastavi na tome raditi; taj bi se informacijski centar sa stalnim uredom u Rovaniemiju temeljio na suradnji mreža uz pozivanje na pripremno djelovanje „Strateška procjena utjecaja razvoja Arktika na okoliš”, koje su Komisija i visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku podržali u svojoj zajedničkoj komunikaciji iz 2012., a proveo ga je Arktički centar Sveučilišta Laponije zajedno s mrežom europskih centara izvrsnosti u Arktiku, u cilju osiguravanja učinkovitog pristupa informacijama o Arktiku, dijalogu na svim razinama i komunikaciji radi korištenja informacija i znanja za postizanje održivosti Arktika; |
| --- | --- |

31.

ponovo izražava svoju potporu uspostavi informacijskog centra EU-a za Arktik i potiče Komisiju da nastavi na tome raditi; taj bi se informacijski centar sa stalnim uredom u Rovaniemiju temeljio na suradnji mreža uz pozivanje na pripremno djelovanje „Strateška procjena utjecaja razvoja Arktika na okoliš”, koje su Komisija i visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku podržali u svojoj zajedničkoj komunikaciji iz 2012., a proveo ga je Arktički centar Sveučilišta Laponije zajedno s mrežom europskih centara izvrsnosti u Arktiku, u cilju osiguravanja učinkovitog pristupa informacijama o Arktiku, dijalogu na svim razinama i komunikaciji radi korištenja informacija i znanja za postizanje održivosti Arktika;

| 32. | u tom pogledu čeka rezultate 18-mjesečnog pripremnog projekta djelovanja o strateškoj procjeni utjecaja razvoja Arktika na okoliš, koji će biti objavljeni na proljeće; poziva EU da neometano nastavi s uspostavom informacijskog centra EU-a za Arktik; |
| --- | --- |

32.

u tom pogledu čeka rezultate 18-mjesečnog pripremnog projekta djelovanja o strateškoj procjeni utjecaja razvoja Arktika na okoliš, koji će biti objavljeni na proljeće; poziva EU da neometano nastavi s uspostavom informacijskog centra EU-a za Arktik;

| 33. | ističe potrebu za održavanjem posebnog sučelja o Arktiku s ciljem pružanja otvorene platforme izvan stranačkih i tematskih okvira u Bruxellesu, čime bi se jačalo razumijevanje među nizom relevantnih subjekata kako u Arktiku tako i u EU-u povezujući područja stvaranja politika, znanosti, civilnog društva i poslovanja; |
| --- | --- |

33.

ističe potrebu za održavanjem posebnog sučelja o Arktiku s ciljem pružanja otvorene platforme izvan stranačkih i tematskih okvira u Bruxellesu, čime bi se jačalo razumijevanje među nizom relevantnih subjekata kako u Arktiku tako i u EU-u povezujući područja stvaranja politika, znanosti, civilnog društva i poslovanja;

| 34. | preporučuje jačanje redovite razmjene gledišta i savjetovanja o temama povezanima s Arktikom s regionalnim, lokalnim i autohtonim dionicima europskog Arktika u cilju olakšavanja međusobnog razumijevanja, osobito u tijeku procesa stvaranja politika EU-a i Arktika; naglašava da se takva savjetovanja trebaju naslanjati na iskustvo i stručnost tog područja i njegovih stanovnika te jamčiti osnovnu legitimnost daljnjeg angažmana EU-a kao arktičkog subjekta; |
| --- | --- |

34.

preporučuje jačanje redovite razmjene gledišta i savjetovanja o temama povezanima s Arktikom s regionalnim, lokalnim i autohtonim dionicima europskog Arktika u cilju olakšavanja međusobnog razumijevanja, osobito u tijeku procesa stvaranja politika EU-a i Arktika; naglašava da se takva savjetovanja trebaju naslanjati na iskustvo i stručnost tog područja i njegovih stanovnika te jamčiti osnovnu legitimnost daljnjeg angažmana EU-a kao arktičkog subjekta;

| 35. | predlaže bolju usklađenost unutar institucija EU-a, između Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje, osobito s obzirom na međusektorsku prirodu arktičkih pitanja; |
| --- | --- |

35.

predlaže bolju usklađenost unutar institucija EU-a, između Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje, osobito s obzirom na međusektorsku prirodu arktičkih pitanja;

| 36. | priznaje da su vode oko Sjevernog pola uglavnom međunarodne vode; |
| --- | --- |

36.

priznaje da su vode oko Sjevernog pola uglavnom međunarodne vode;

| 37. | skreće pozornost na činjenicu da je energetska sigurnost usko povezana s klimatskim promjenama; smatra da se energetska sigurnost mora poboljšati smanjenjem ovisnosti EU-a o fosilnim gorivima; naglašava činjenicu da preobrazba Arktika predstavlja jednu od glavnih posljedica klimatskih promjena za sigurnost EU-a; ističe potrebu da je potrebno pozabaviti se tim multiplikatorom rizika putem ojačane strategije EU-a za Arktik te putem ojačane politike obnovljivih energija proizvedenih u EU-u te energetske učinkovitosti, kojom se znatno smanjuje oslanjanje Unije na vanjske izvore i time poboljšava njezin sigurnosni položaj; |
| --- | --- |

37.

skreće pozornost na činjenicu da je energetska sigurnost usko povezana s klimatskim promjenama; smatra da se energetska sigurnost mora poboljšati smanjenjem ovisnosti EU-a o fosilnim gorivima; naglašava činjenicu da preobrazba Arktika predstavlja jednu od glavnih posljedica klimatskih promjena za sigurnost EU-a; ističe potrebu da je potrebno pozabaviti se tim multiplikatorom rizika putem ojačane strategije EU-a za Arktik te putem ojačane politike obnovljivih energija proizvedenih u EU-u te energetske učinkovitosti, kojom se znatno smanjuje oslanjanje Unije na vanjske izvore i time poboljšava njezin sigurnosni položaj;

| 38. | podržava inicijativu pet arktičkih obalnih država o dogovoru o privremenim mjerama opreza radi sprečavanja svakog budućeg ribarenja u arktičkom otvorenom moru sve dok se ne uspostave primjereni regulatorni mehanizmi i podupire razvoj mreže arktičkih zaštićenih područja, a osobito zaštitu međunarodnih voda oko Sjevernog pola izvan gospodarskih pojaseva obalnih država; |
| --- | --- |

38.

podržava inicijativu pet arktičkih obalnih država o dogovoru o privremenim mjerama opreza radi sprečavanja svakog budućeg ribarenja u arktičkom otvorenom moru sve dok se ne uspostave primjereni regulatorni mehanizmi i podupire razvoj mreže arktičkih zaštićenih područja, a osobito zaštitu međunarodnih voda oko Sjevernog pola izvan gospodarskih pojaseva obalnih država;

| 39. | poziva države članice EU-a i države Europskog gospodarskog prostora da podupru međunarodnu obvezu iz Konvencije o biološkoj raznolikosti u skladu s kojom je utvrđena obveza zaštite 10 % svakog obalnog i pomorskog područja; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice EU-a i države Europskog gospodarskog prostora da podupru međunarodnu obvezu iz Konvencije o biološkoj raznolikosti u skladu s kojom je utvrđena obveza zaštite 10 % svakog obalnog i pomorskog područja;

| 40. | poziva EU da poduzme sve potrebne napore kako bi se osiguralo održivo usklađenje između gospodarskih aktivnosti i održive društveno-ekološke zaštite i zaštite okoliša te razvoja, u cilju očuvanja blagostanja unutar Arktika; |
| --- | --- |

40.

poziva EU da poduzme sve potrebne napore kako bi se osiguralo održivo usklađenje između gospodarskih aktivnosti i održive društveno-ekološke zaštite i zaštite okoliša te razvoja, u cilju očuvanja blagostanja unutar Arktika;

| 41. | naglašava da je očuvanje razvijenih i održivih zajednica s visokom kvalitetom života u Arktiku od najveće važnosti i da u tom pitanju EU može imati ključnu ulogu; u tom pogledu poziva EU da pojača svoje djelovanje na područja upravljanja zasnovanom na ekosustavu, višestrane suradnje, donošenja odluka koje se temelje na znanju i uske suradnje s lokalnim stanovništvom i autohtonim narodima; |
| --- | --- |

41.

naglašava da je očuvanje razvijenih i održivih zajednica s visokom kvalitetom života u Arktiku od najveće važnosti i da u tom pitanju EU može imati ključnu ulogu; u tom pogledu poziva EU da pojača svoje djelovanje na područja upravljanja zasnovanom na ekosustavu, višestrane suradnje, donošenja odluka koje se temelje na znanju i uske suradnje s lokalnim stanovništvom i autohtonim narodima;

| 42. | prima na znanje želju stanovnika i vlada arktičkog područja sa suverenim pravima i odgovornostima da i dalje teže održivom gospodarskom razvoju istodobno štiteći tradicionalne izvore sredstava za život autohtonog stanovništva i vrlo osjetljivu prirodu arktičkih ekosustava; |
| --- | --- |

42.

prima na znanje želju stanovnika i vlada arktičkog područja sa suverenim pravima i odgovornostima da i dalje teže održivom gospodarskom razvoju istodobno štiteći tradicionalne izvore sredstava za život autohtonog stanovništva i vrlo osjetljivu prirodu arktičkih ekosustava;

| 43. | prepoznaje temeljnu važnost smjernica za regionalne potpore kojima se regijama na krajnjem sjeveru s posebnim značajkama i izazovima omogućuje daljnje korištenje odgovarajućih mehanizama za poticanje inovacija i održivog razvoja; |
| --- | --- |

43.

prepoznaje temeljnu važnost smjernica za regionalne potpore kojima se regijama na krajnjem sjeveru s posebnim značajkama i izazovima omogućuje daljnje korištenje odgovarajućih mehanizama za poticanje inovacija i održivog razvoja;

| 44. | potvrđuje svoja stajališta o pravima autohtonih naroda općenito, a posebno Laponaca kao jedinog autohtonog naroda u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

44.

potvrđuje svoja stajališta o pravima autohtonih naroda općenito, a posebno Laponaca kao jedinog autohtonog naroda u Europskoj uniji;

| 45. | podupire sastanke koje je Komisija održala sa šest udruženja polarnih autohtonih naroda koji su priznati kao stalni sudionici Arktičkog vijeća; traži od Komisije da istraži mogućnost kako bi se osiguralo da se njihovo mišljenje uzima u obzir u raspravama na razini EU-a, da se predvide sredstava |
| --- | --- |

45.

podupire sastanke koje je Komisija održala sa šest udruženja polarnih autohtonih naroda koji su priznati kao stalni sudionici Arktičkog vijeća; traži od Komisije da istraži mogućnost kako bi se osiguralo da se njihovo mišljenje uzima u obzir u raspravama na razini EU-a, da se predvide sredstava

| 46. | priznaje da su politike EU-a koje su usmjerene na jačanje visokog obrazovanja i istraživanja na tom području temeljne za jačanje inovativnog okruženja i mehanizama za prijenos tehnologije; ističe važnost podupiranja razvoja mreža suradnje između visokoškolskih institucija unutar tog područja i izvan njega i pružanja mogućnosti za financiranje istraživanja, posebno u područjima u kojima to područje ima zabilježen uspjeh, u cilju stvaranja održivog gospodarskog razvoja u arktičkom području; |
| --- | --- |

46.

priznaje da su politike EU-a koje su usmjerene na jačanje visokog obrazovanja i istraživanja na tom području temeljne za jačanje inovativnog okruženja i mehanizama za prijenos tehnologije; ističe važnost podupiranja razvoja mreža suradnje između visokoškolskih institucija unutar tog područja i izvan njega i pružanja mogućnosti za financiranje istraživanja, posebno u područjima u kojima to područje ima zabilježen uspjeh, u cilju stvaranja održivog gospodarskog razvoja u arktičkom području;

| 47. | naglašava veliku važnost zaštite i sigurnosti novih svjetskih trgovačkih pomorskih pravaca u Arktiku, posebno za Europsku uniju i gospodarstva njezinih država članica koje kontroliraju 40 % svjetskog trgovačkog pomorskog prometa; |
| --- | --- |

47.

naglašava veliku važnost zaštite i sigurnosti novih svjetskih trgovačkih pomorskih pravaca u Arktiku, posebno za Europsku uniju i gospodarstva njezinih država članica koje kontroliraju 40 % svjetskog trgovačkog pomorskog prometa;

| 48. | pozdravlja rad Međunarodne pomorske organizacije na dovršavanju izrade obveznog polarnog kodeksa u pomorskom prometu; potiče suradnju na području istraživanja i ulaganja u cilju razvoja snažne i sigurne infrastrukture za arktičke pomorske putove te naglašava da bi Europska unija i njezine države članice trebale aktivno braniti načela slobode plovidbe i neškodljivog prolaza; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja rad Međunarodne pomorske organizacije na dovršavanju izrade obveznog polarnog kodeksa u pomorskom prometu; potiče suradnju na području istraživanja i ulaganja u cilju razvoja snažne i sigurne infrastrukture za arktičke pomorske putove te naglašava da bi Europska unija i njezine države članice trebale aktivno braniti načela slobode plovidbe i neškodljivog prolaza;

| 49. | ističe da Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) mora imati neophodna sredstva za nadzor i sprečavanje onečišćenja od pomorskog prometa te od naftnih i plinskih postrojenja u arktičkom području; |
| --- | --- |

49.

ističe da Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) mora imati neophodna sredstva za nadzor i sprečavanje onečišćenja od pomorskog prometa te od naftnih i plinskih postrojenja u arktičkom području;

| 50. | poziva države u tom području da osiguraju da svi tekući prometni pravci, ali i oni koji se mogu razviti u budućnosti, budu otvoreni za međunarodni pomorski promet te da se suzdrže od uvođenja bilo kakvih jednostranih proizvoljnih prepreka, bilo financijskih ili administrativnih, koje bi mogle otežati pomorski promet u Arktiku, izuzev međunarodno dogovorenih mjera čiji je cilj povećanje sigurnosti ili zaštita okoliša; |
| --- | --- |

50.

poziva države u tom području da osiguraju da svi tekući prometni pravci, ali i oni koji se mogu razviti u budućnosti, budu otvoreni za međunarodni pomorski promet te da se suzdrže od uvođenja bilo kakvih jednostranih proizvoljnih prepreka, bilo financijskih ili administrativnih, koje bi mogle otežati pomorski promet u Arktiku, izuzev međunarodno dogovorenih mjera čiji je cilj povećanje sigurnosti ili zaštita okoliša;

| 51. | primjećuje važnost razvoja infrastrukturnih veza između arktičkog područja i ostatka Europe; |
| --- | --- |

51.

primjećuje važnost razvoja infrastrukturnih veza između arktičkog područja i ostatka Europe;

| 52. | poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na prometne koridore kao što su ceste, željeznice i pomorski promet radi održavanja i promicanja prekograničnih veza s europskim Arktikom te dopremanja robe s Arktika na europske tržnice; smatra da je uz daljnje razvijanje prometne infrastrukture EU-a (instrument za povezivanje Europe, TEN-T) potrebno poboljšati vezu s europskim Arktikom i veze unutar tog područja; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na prometne koridore kao što su ceste, željeznice i pomorski promet radi održavanja i promicanja prekograničnih veza s europskim Arktikom te dopremanja robe s Arktika na europske tržnice; smatra da je uz daljnje razvijanje prometne infrastrukture EU-a (instrument za povezivanje Europe, TEN-T) potrebno poboljšati vezu s europskim Arktikom i veze unutar tog područja;

| 53. | ponovno podsjeća na pravo stanovnika Arktika da sami odrede svoja sredstva za život i prepoznaje njihovu želju za održivim razvojem tog područja; traži od Komisije da izvijesti o tome koji bi se programi EU-a mogli koristiti za potporu takvom dugoročnom, uravnoteženom održivom razvoju i da pripremi mjere s ciljem davanja konkretnijeg doprinosa ostvarenju te želje; |
| --- | --- |

53.

ponovno podsjeća na pravo stanovnika Arktika da sami odrede svoja sredstva za život i prepoznaje njihovu želju za održivim razvojem tog područja; traži od Komisije da izvijesti o tome koji bi se programi EU-a mogli koristiti za potporu takvom dugoročnom, uravnoteženom održivom razvoju i da pripremi mjere s ciljem davanja konkretnijeg doprinosa ostvarenju te želje;

| 54. | prima na znanje nedavne istraživačke aktivnosti u europskom dijelu Arktika i Barentsovom moru te ističe bilateralnu suradnju Norveške i Rusije čiji je cilj primjena najviših dostupnih tehničkih normi na području zaštite okoliša u traženju nafte i plina u Barentsovom moru; posebice ističe važnost stalnog razvoja novih tehnologija posebno razvijenih za okoliš Arktika, poput tehnologije za instalacije ispod morskog dna; |
| --- | --- |

54.

prima na znanje nedavne istraživačke aktivnosti u europskom dijelu Arktika i Barentsovom moru te ističe bilateralnu suradnju Norveške i Rusije čiji je cilj primjena najviših dostupnih tehničkih normi na području zaštite okoliša u traženju nafte i plina u Barentsovom moru; posebice ističe važnost stalnog razvoja novih tehnologija posebno razvijenih za okoliš Arktika, poput tehnologije za instalacije ispod morskog dna;

| 55. | podsjeća na položaj EU-a kao vodećeg potrošača arktičkog prirodnog plina i naglašava ulogu prirodnog plina iz zaštićenog i sigurnog opskrbnog izvora, koji je proizveden u skladu s najvišim mogućim standardima, kao važnog elementa koji omogućuje budući prijelaz na gospodarstvo s niskim emisijama ugljičnog dioksida; podržava postupni oprezni pristup razvoju energetskih izvora u Arktiku i naglašava činjenicu da se područja Arktika značajno razlikuju; |
| --- | --- |

55.

podsjeća na položaj EU-a kao vodećeg potrošača arktičkog prirodnog plina i naglašava ulogu prirodnog plina iz zaštićenog i sigurnog opskrbnog izvora, koji je proizveden u skladu s najvišim mogućim standardima, kao važnog elementa koji omogućuje budući prijelaz na gospodarstvo s niskim emisijama ugljičnog dioksida; podržava postupni oprezni pristup razvoju energetskih izvora u Arktiku i naglašava činjenicu da se područja Arktika značajno razlikuju;

| 56. | naglašava čvrste odnose Europske unije s Grenlandom i geostratešku važnost tog područja; svjestan je prioriteta grenlandske vlade, koja naglasak ponovo stavlja na gospodarski razvoj i iskorištavanje sirovina; traži od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da istraže načine na koje Europska unija i subjekti iz sektora znanosti, tehnologije i poduzetništva s nastanom u Europskoj uniji mogu doprinijeti i pomoći održivom razvoju Grenlanda tako da se uzme u obzir i ekološki aspekt i potreba za gospodarskim razvojem; u vezi s tim izražava zabrinutost zbog ograničenih rezultata izjave namjere koju je s Grenlandom potpisao jedan od potpredsjednika Komisije; |
| --- | --- |

56.

naglašava čvrste odnose Europske unije s Grenlandom i geostratešku važnost tog područja; svjestan je prioriteta grenlandske vlade, koja naglasak ponovo stavlja na gospodarski razvoj i iskorištavanje sirovina; traži od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da istraže načine na koje Europska unija i subjekti iz sektora znanosti, tehnologije i poduzetništva s nastanom u Europskoj uniji mogu doprinijeti i pomoći održivom razvoju Grenlanda tako da se uzme u obzir i ekološki aspekt i potreba za gospodarskim razvojem; u vezi s tim izražava zabrinutost zbog ograničenih rezultata izjave namjere koju je s Grenlandom potpisao jedan od potpredsjednika Komisije;

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladama i parlamentima država arktičkog područja. |
| --- | --- |

57.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladama i parlamentima država arktičkog područja.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0075.

(2)  SL L 178, 28.6.2013., str. 66.

(3)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 99

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0094.

(5)  SL L 216, 17.8.2010., str. 1.

---

Četvrtak, 13. ožujka 2014.

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/182 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/182

---

P7_TA(2014)0239

Uloga i aktivnosti Trojke u vezi sa zemljama koje su u programu europodručja

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke (ESB, Komisija i MMF) u vezi s programskim zemljama europodručja (2013/2277(INI))

(2017/C 378/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 7., članak 136. u kombinaciji s člankom 121. i članak 174., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 7., članak 136. u kombinaciji s člankom 121. i članak 174.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, posebice njegov članak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, posebice njegov članak 3.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku stabilnost ili im prijete takve poteškoće (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku stabilnost ili im prijete takve poteškoće (1),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o uspostavljanju Europskog mehanizma za stabilnost (ESM), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o uspostavljanju Europskog mehanizma za stabilnost (ESM),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. lipnja 2010. o strategiji EU 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. lipnja 2010. o strategiji EU 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarske politike: provedba prioriteta za 2013. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarske politike: provedba prioriteta za 2013. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o prioritetima Europskog parlamenta za program rada Komisije za 2014. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o prioritetima Europskog parlamenta za program rada Komisije za 2014. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2013. o jačanju europske demokracije u budućoj ekonomskoj i monetarnoj uniji (EMU) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2013. o jačanju europske demokracije u budućoj ekonomskoj i monetarnoj uniji (EMU) (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. s preporukama Komisiji o izvješću predsjednika Europskog vijeća, Europske komisije, Europske središnje banke i Euroskupine „Prema stvarnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. s preporukama Komisiji o izvješću predsjednika Europskog vijeća, Europske komisije, Europske središnje banke i Euroskupine „Prema stvarnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2011. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2011. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (srednjoročno izvješće) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (srednjoročno izvješće) (8),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za ustavna pitanja (A7-0149/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za ustavna pitanja (A7-0149/2014),

| A. | budući da je Trojka, koja se sastoji od Europske komisije, Europske središnje banke (ESB) i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), nastala odlukom predsjednika država i vlada europodručja od 25. ožujka 2010. godine o uspostavljanju zajedničkog programa i osiguranja uvjetnih bilateralnih zajmova Grčkoj, ujedno se nastavljajući na preporuke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja, a od tada djeluje u Portugalu, Irskoj i na Cipru; budući da postoji značajna uključenost ministara financija europodručja u odlukama koje se odnose na pojedinosti bilateralnih zajmova; |
| --- | --- |

A.

budući da je Trojka, koja se sastoji od Europske komisije, Europske središnje banke (ESB) i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), nastala odlukom predsjednika država i vlada europodručja od 25. ožujka 2010. godine o uspostavljanju zajedničkog programa i osiguranja uvjetnih bilateralnih zajmova Grčkoj, ujedno se nastavljajući na preporuke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja, a od tada djeluje u Portugalu, Irskoj i na Cipru; budući da postoji značajna uključenost ministara financija europodručja u odlukama koje se odnose na pojedinosti bilateralnih zajmova;

| B. | budući da su Trojka i njezina uloga utvrđeni Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 472/2013 od 21. svibnja 2013. i spomenuti u Ugovoru o uspostavljanju Europskog mehanizma za stabilnost (ESM); |
| --- | --- |

B.

budući da su Trojka i njezina uloga utvrđeni Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 472/2013 od 21. svibnja 2013. i spomenuti u Ugovoru o uspostavljanju Europskog mehanizma za stabilnost (ESM);

| C. | budući da je Europski sud presudom u slučaju Pringle vs. Irska (slučaj C-370/12) potvrdio da se Komisiji i ESB-u mogu povjeriti zadaci koji su im dodijeljeni Ugovorom o ESM-u; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europski sud presudom u slučaju Pringle vs. Irska (slučaj C-370/12) potvrdio da se Komisiji i ESB-u mogu povjeriti zadaci koji su im dodijeljeni Ugovorom o ESM-u;

| D. | budući da je unutar Trojke Komisija kao zastupnik Euroskupine odgovorna za pregovaranje o uvjetima za financijsku pomoć za države članice europodručja „u suradnji s ESB-om” i „gdje god je to moguće zajedno s MMF-om”, pri čemu se financijska pomoć dalje u tekstu navodi kao „pomoć EU-a i MMF-a”, no Vijeće je politički odgovorno za odobravanje programa makroekonomske prilagodbe; budući da je svaka članica Trojke slijedila vlastiti proceduralni postupak; |
| --- | --- |

D.

budući da je unutar Trojke Komisija kao zastupnik Euroskupine odgovorna za pregovaranje o uvjetima za financijsku pomoć za države članice europodručja „u suradnji s ESB-om” i „gdje god je to moguće zajedno s MMF-om”, pri čemu se financijska pomoć dalje u tekstu navodi kao „pomoć EU-a i MMF-a”, no Vijeće je politički odgovorno za odobravanje programa makroekonomske prilagodbe; budući da je svaka članica Trojke slijedila vlastiti proceduralni postupak;

| E. | budući da je Trojka do sada bila temeljna struktura za pregovore između službenih zajmodavaca i vlada zemalja primateljica, kao i za reviziju provedbe programa ekonomske prilagodbe; budući da s europske strane u slučaju podrške Europskog fonda za financijsku stabilnost (EFSF) i Europskog stabilizacijskog mehanizam (ESM) konačne odluke u pogledu financijske pomoći i uvjeta donosi Euroskupina, koja stoga snosi političku odgovornost za programe; |
| --- | --- |

E.

budući da je Trojka do sada bila temeljna struktura za pregovore između službenih zajmodavaca i vlada zemalja primateljica, kao i za reviziju provedbe programa ekonomske prilagodbe; budući da s europske strane u slučaju podrške Europskog fonda za financijsku stabilnost (EFSF) i Europskog stabilizacijskog mehanizam (ESM) konačne odluke u pogledu financijske pomoći i uvjeta donosi Euroskupina, koja stoga snosi političku odgovornost za programe;

| F. | budući da je donesen opći politički sporazum kako bi se izbjeglo neuredno neispunjenje obveza država članica u EU-u, a posebno u europodručju, da bi se izbjegao ekonomski i socijalni rasap koji bi za posljedicu imao nemogućnost isplate mirovina i plaća državnih službenika, kao i pogubne učinke rušenja gospodarstva, bankovnog sustava i socijalne skrbi, uz to što bi država tijekom duljeg razdoblja bila potpuno odsječena od tržišta kapitala; |
| --- | --- |

F.

budući da je donesen opći politički sporazum kako bi se izbjeglo neuredno neispunjenje obveza država članica u EU-u, a posebno u europodručju, da bi se izbjegao ekonomski i socijalni rasap koji bi za posljedicu imao nemogućnost isplate mirovina i plaća državnih službenika, kao i pogubne učinke rušenja gospodarstva, bankovnog sustava i socijalne skrbi, uz to što bi država tijekom duljeg razdoblja bila potpuno odsječena od tržišta kapitala;

| G. | budući da je Trojka zajedno s dotičnom državom članicom također odgovorna za pripremu službenih odluka Euroskupine; |
| --- | --- |

G.

budući da je Trojka zajedno s dotičnom državom članicom također odgovorna za pripremu službenih odluka Euroskupine;

| H. | budući da je nekoliko država članica izvan europodručja već primilo ili prima pomoć EU-a prema članku 143. UFEU-a, koju EU pruža zajedno s MMF-om; |
| --- | --- |

H.

budući da je nekoliko država članica izvan europodručja već primilo ili prima pomoć EU-a prema članku 143. UFEU-a, koju EU pruža zajedno s MMF-om;

| I. | budući da su EU i države članice stvorile nekoliko ad hoc mehanizama za pružanje financijske pomoći za zemlje europodručja, prvo putem bilateralnih zajmova, uključujući od nekoliko zemalja izvan europodručja, zatim putem privremenih hitnih fondova, odnosno EFSF-a i EFSM-a, te konačno putem ESM-a, koji je trebao biti zamjena za sve druge mehanizme; |
| --- | --- |

I.

budući da su EU i države članice stvorile nekoliko ad hoc mehanizama za pružanje financijske pomoći za zemlje europodručja, prvo putem bilateralnih zajmova, uključujući od nekoliko zemalja izvan europodručja, zatim putem privremenih hitnih fondova, odnosno EFSF-a i EFSM-a, te konačno putem ESM-a, koji je trebao biti zamjena za sve druge mehanizme;

| J. | budući da je Sud, pozivajući se na članak 13. stavak 3. Ugovora o Europskom mehanizmu za stabilnost, nedavno potvrdio (u slučaju Pringle) da uključivanjem u Ugovor o Europskom mehanizmu za stabilnost Europska komisija treba „promicati opći interes Unije” i „osigurati da su memorandumi o razumijevanju zaključeni u okviru Europskog mehanizma za stabilnost u skladu s pravom Europske unije”; |
| --- | --- |

J.

budući da je Sud, pozivajući se na članak 13. stavak 3. Ugovora o Europskom mehanizmu za stabilnost, nedavno potvrdio (u slučaju Pringle) da uključivanjem u Ugovor o Europskom mehanizmu za stabilnost Europska komisija treba „promicati opći interes Unije” i „osigurati da su memorandumi o razumijevanju zaključeni u okviru Europskog mehanizma za stabilnost u skladu s pravom Europske unije”;

| K. | budući da je Sud i u slučaju Pringle presudio da je Europski stabilizacijski mehanizam u skladu s UFEU-om te otvorio vrata mogućoj integraciji tog mehanizma u pravnu stečevinu u skladu s trenutačnim ograničenjima Ugovorâ; |
| --- | --- |

K.

budući da je Sud i u slučaju Pringle presudio da je Europski stabilizacijski mehanizam u skladu s UFEU-om te otvorio vrata mogućoj integraciji tog mehanizma u pravnu stečevinu u skladu s trenutačnim ograničenjima Ugovorâ;

| L. | budući da je Memorandum o razumijevanju po definiciji sporazum između dotične države članice i Trojke koji proizlazi iz pregovora te kojim se država članica obvezuje provoditi brojne konkretne aktivnosti u zamjenu za financijsku pomoć; budući da Komisija potpisuje Memorandum o razumijevanju u ime ministara financija europodručja; budući da javnosti ipak nije poznato kako su se u praksi odvijali pregovori između Trojke i dotičnih država članica te da usto nije transparentno u kolikoj bi mjeri država članica koja traži pomoć mogla utjecati na rezultat pregovora; budući da je u Ugovoru o ESM-u utvrđeno da se od države članice koja traži pomoć od ESM-a očekuje da, kad god je to moguće, uputi zahtjev za pomoć MMF-u; |
| --- | --- |

L.

budući da je Memorandum o razumijevanju po definiciji sporazum između dotične države članice i Trojke koji proizlazi iz pregovora te kojim se država članica obvezuje provoditi brojne konkretne aktivnosti u zamjenu za financijsku pomoć; budući da Komisija potpisuje Memorandum o razumijevanju u ime ministara financija europodručja; budući da javnosti ipak nije poznato kako su se u praksi odvijali pregovori između Trojke i dotičnih država članica te da usto nije transparentno u kolikoj bi mjeri država članica koja traži pomoć mogla utjecati na rezultat pregovora; budući da je u Ugovoru o ESM-u utvrđeno da se od države članice koja traži pomoć od ESM-a očekuje da, kad god je to moguće, uputi zahtjev za pomoć MMF-u;

| M. | budući da je ukupan iznos paketa financijske pomoći u ta četiri programa rekordan, kao i trajanje, oblik i kontekst programa, što je dovelo do neželjenog stanja u kojem je pomoć gotovo u cijelosti zamijenila uobičajeno financiranje koje osiguravaju tržišta, čime se bankovni sektor štiti od gubitaka uzrokovanih prijenosom velikih iznosa državnog duga zemalja obuhvaćenih programom iz bilance stanja privatnog sektora u bilancu stanja javnog sektora; |
| --- | --- |

M.

budući da je ukupan iznos paketa financijske pomoći u ta četiri programa rekordan, kao i trajanje, oblik i kontekst programa, što je dovelo do neželjenog stanja u kojem je pomoć gotovo u cijelosti zamijenila uobičajeno financiranje koje osiguravaju tržišta, čime se bankovni sektor štiti od gubitaka uzrokovanih prijenosom velikih iznosa državnog duga zemalja obuhvaćenih programom iz bilance stanja privatnog sektora u bilancu stanja javnog sektora;

| N. | budući da je Sud u presudi u slučaju Pringle izjavio da se zabranom utvrđenom člankom 125. UFEU-a osigurava da države članice koje se zaduže ostanu podložne tržišnoj logici, s obzirom na to da bi ih to trebalo potaknuti na održavanje proračunske discipline, te da poštovanje te discipline pridonosi postizanju višeg cilja na razini Unije, odnosno održavanja financijske stabilnosti monetarne unije; međutim naglašava da se člankom 125. UFEU-a ne zabranjuje da jedna ili više država članica dodijeli financijsku pomoć državi članici koja i dalje ostaje odgovorna za svoje obveze prema vjerovnicima, ako su uvjeti navedene pomoći takvi da navode državu članicu da provodi dobru proračunsku politiku; |
| --- | --- |

N.

budući da je Sud u presudi u slučaju Pringle izjavio da se zabranom utvrđenom člankom 125. UFEU-a osigurava da države članice koje se zaduže ostanu podložne tržišnoj logici, s obzirom na to da bi ih to trebalo potaknuti na održavanje proračunske discipline, te da poštovanje te discipline pridonosi postizanju višeg cilja na razini Unije, odnosno održavanja financijske stabilnosti monetarne unije; međutim naglašava da se člankom 125. UFEU-a ne zabranjuje da jedna ili više država članica dodijeli financijsku pomoć državi članici koja i dalje ostaje odgovorna za svoje obveze prema vjerovnicima, ako su uvjeti navedene pomoći takvi da navode državu članicu da provodi dobru proračunsku politiku;

| O. | budući da je financijska kriza dovela do ekonomske i socijalne krize; budući da su gospodarsko stanje i najnovija zbivanja znatno ugrozili kvalitetu i kvantitetu zapošljavanja, dostupnost kredita, razine prihoda, socijalnu zaštitu i standarde zdravlja i sigurnosti na nepredviđen način te su stoga doveli do teškog gospodarskog i socijalnog stanja; budući da su ti negativni učinci mogli biti znatno teži bez financijske pomoći EU-a i MMF-a te budući da je djelovanje na europskoj razini pomoglo spriječiti daljnje pogoršanje stanja; |
| --- | --- |

O.

budući da je financijska kriza dovela do ekonomske i socijalne krize; budući da su gospodarsko stanje i najnovija zbivanja znatno ugrozili kvalitetu i kvantitetu zapošljavanja, dostupnost kredita, razine prihoda, socijalnu zaštitu i standarde zdravlja i sigurnosti na nepredviđen način te su stoga doveli do teškog gospodarskog i socijalnog stanja; budući da su ti negativni učinci mogli biti znatno teži bez financijske pomoći EU-a i MMF-a te budući da je djelovanje na europskoj razini pomoglo spriječiti daljnje pogoršanje stanja;

| P. | budući da se člankom 151. UFEU-a predviđa da mjere koje poduzimaju EU i njezine države članice moraju biti u skladu s temeljnim socijalnim pravima utvrđenima Europskom socijalnom poveljom iz 1961. i Poveljom o temeljnim pravima radnika iz 1989. kako bi se poboljšao, između ostalog, socijalni dijalog; |
| --- | --- |

P.

budući da se člankom 151. UFEU-a predviđa da mjere koje poduzimaju EU i njezine države članice moraju biti u skladu s temeljnim socijalnim pravima utvrđenima Europskom socijalnom poveljom iz 1961. i Poveljom o temeljnim pravima radnika iz 1989. kako bi se poboljšao, između ostalog, socijalni dijalog;

| Q. | budući da se u članku 152. UFEU-a navodi da „Unija prepoznaje i promiče ulogu socijalnih partnera na svojoj razini, uzimajući u obzir raznolikost nacionalnih sustava. Ona olakšava dijalog među socijalnim partnerima poštujući njihovu autonomiju”; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u članku 152. UFEU-a navodi da „Unija prepoznaje i promiče ulogu socijalnih partnera na svojoj razini, uzimajući u obzir raznolikost nacionalnih sustava. Ona olakšava dijalog među socijalnim partnerima poštujući njihovu autonomiju”;

| R. | budući da troškovi usluga za korisnike u nekim državama članicama rastu, što znači da si veliki broj ljudi više ne može priuštiti primjerenu razinu usluge koja bi zadovoljila njihove osnovne potrebe, uključujući pristup ključnom liječenju; |
| --- | --- |

R.

budući da troškovi usluga za korisnike u nekim državama članicama rastu, što znači da si veliki broj ljudi više ne može priuštiti primjerenu razinu usluge koja bi zadovoljila njihove osnovne potrebe, uključujući pristup ključnom liječenju;

| S. | budući da je radna skupina za Grčku uspostavljena radi jačanja kapaciteta grčke uprave u cilju osmišljavanja, provedbe i uspostave strukturnih reformi za poboljšanje konkurentnosti i funkcioniranja gospodarstva, društva i uprave te stvaranja uvjeta za održivi oporavak i stvaranje radnih mjesta, kao i za ubrzanje korištenja sredstava strukturnih i kohezijskih fondova EU-a u Grčkoj te za osiguranje ključnih resursa za financiranje ulaganja; |
| --- | --- |

S.

budući da je radna skupina za Grčku uspostavljena radi jačanja kapaciteta grčke uprave u cilju osmišljavanja, provedbe i uspostave strukturnih reformi za poboljšanje konkurentnosti i funkcioniranja gospodarstva, društva i uprave te stvaranja uvjeta za održivi oporavak i stvaranje radnih mjesta, kao i za ubrzanje korištenja sredstava strukturnih i kohezijskih fondova EU-a u Grčkoj te za osiguranje ključnih resursa za financiranje ulaganja;

| T. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 20. studenog 2012. Parlament pozvao na visoke standarde demokratske odgovornosti na nacionalnoj razini i razini Unije koje treba primijeniti na institucije EU-a koje su članovi Trojke; budući da je takva odgovornost ključna za vjerodostojnost programa pomoći te posebno zahtijeva veću uključenost nacionalnih parlamenata, kao i to da članice Trojke iz EU-a budu saslušane u Europskom parlamentu prije preuzimanja svojih dužnosti na temelju jasnog mandata te da podliježu redovnom izvještavanju i demokratskom nadzoru Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

T.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 20. studenog 2012. Parlament pozvao na visoke standarde demokratske odgovornosti na nacionalnoj razini i razini Unije koje treba primijeniti na institucije EU-a koje su članovi Trojke; budući da je takva odgovornost ključna za vjerodostojnost programa pomoći te posebno zahtijeva veću uključenost nacionalnih parlamenata, kao i to da članice Trojke iz EU-a budu saslušane u Europskom parlamentu prije preuzimanja svojih dužnosti na temelju jasnog mandata te da podliježu redovnom izvještavanju i demokratskom nadzoru Europskog parlamenta;

| U. | budući da su programi kratkoročno prvenstveno bili namijenjeni za izbjegavanje neurednog neispunjenja obveza i zaustavljanje špekulacija državnim dugom; budući da je srednjoročni cilj bio osigurati povrat posuđenog novca, čime bi se izbjegao veliki financijski gubitak koji bi bio prebačen na teret poreznih obveznika zemalja koje pružaju pomoć i jamče sredstva; budući da to također zahtijeva da program srednjoročno i dugoročno ostvari održiv rast i djelotvorno smanjenje duga; budući da programi nisu bili prilagođeni za sveobuhvatno ispravljanje makroekonomskih neravnoteža koje su se s vremenom nagomilale, katkad i tijekom desetljeća; |
| --- | --- |

U.

budući da su programi kratkoročno prvenstveno bili namijenjeni za izbjegavanje neurednog neispunjenja obveza i zaustavljanje špekulacija državnim dugom; budući da je srednjoročni cilj bio osigurati povrat posuđenog novca, čime bi se izbjegao veliki financijski gubitak koji bi bio prebačen na teret poreznih obveznika zemalja koje pružaju pomoć i jamče sredstva; budući da to također zahtijeva da program srednjoročno i dugoročno ostvari održiv rast i djelotvorno smanjenje duga; budući da programi nisu bili prilagođeni za sveobuhvatno ispravljanje makroekonomskih neravnoteža koje su se s vremenom nagomilale, katkad i tijekom desetljeća;

Gospodarsko stanje u zemljama obuhvaćenim programom na početku krize

| 1. | smatra da su se stvarni pokretači kriza razlikovali u sve četiri države članice, iako se mogu primijetiti zajednički obrasci poput brzog povećanja dotoka kapitala i gomilanja makroekonomskih neravnoteža diljem EU-a tijekom godina koje su prethodile krizi; ističe da su prekomjeran iznos javnog i/ili privatnog duga koji je dosegao neodrživu razinu te pretjerana reakcija financijskih tržišta u kombinaciji sa špekulacijom i gubitkom konkurentnosti u tome imali ključnu ulogu, što se nije moglo spriječiti postojećim okvirom gospodarskog upravljanja EU-a; nadalje primjećuje da je kriza državnog duga u svim slučajevima usko povezana s globalnom financijskom krizom koju su uzrokovali blagi propisi i neodgovarajući postupci financijske industrije; |
| --- | --- |

1.

smatra da su se stvarni pokretači kriza razlikovali u sve četiri države članice, iako se mogu primijetiti zajednički obrasci poput brzog povećanja dotoka kapitala i gomilanja makroekonomskih neravnoteža diljem EU-a tijekom godina koje su prethodile krizi; ističe da su prekomjeran iznos javnog i/ili privatnog duga koji je dosegao neodrživu razinu te pretjerana reakcija financijskih tržišta u kombinaciji sa špekulacijom i gubitkom konkurentnosti u tome imali ključnu ulogu, što se nije moglo spriječiti postojećim okvirom gospodarskog upravljanja EU-a; nadalje primjećuje da je kriza državnog duga u svim slučajevima usko povezana s globalnom financijskom krizom koju su uzrokovali blagi propisi i neodgovarajući postupci financijske industrije;

| 2. | primjećuje da su europske javne financije bile u lošem stanju i prije krize, a da od 1970-ih razina javnog duga država članica postupno raste pod utjecajem različitih gospodarskih recesija koje je Unija iskusila; primjećuje da su troškovi planova oporavka, pad prihoda od poreza i visoki socijalni rashodi uzrokovali rast javnog duga i omjera javnog duga prema BDP-u u svim državama članicama, iako ne u istoj mjeri u svim dijelovima Unije; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da su europske javne financije bile u lošem stanju i prije krize, a da od 1970-ih razina javnog duga država članica postupno raste pod utjecajem različitih gospodarskih recesija koje je Unija iskusila; primjećuje da su troškovi planova oporavka, pad prihoda od poreza i visoki socijalni rashodi uzrokovali rast javnog duga i omjera javnog duga prema BDP-u u svim državama članicama, iako ne u istoj mjeri u svim dijelovima Unije;

| 3. | podsjeća na trokut međusobno povezanih slabih točaka, pri čemu je neuravnotežena fiskalna politika nekih država članica povećala deficit u javnom proračunu prije krize, a financijska kriza značajno doprinijela daljnjoj inflaciji tih deficita, nakon čega su uslijedile napetosti na tržištima državnih dugova u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

3.

podsjeća na trokut međusobno povezanih slabih točaka, pri čemu je neuravnotežena fiskalna politika nekih država članica povećala deficit u javnom proračunu prije krize, a financijska kriza značajno doprinijela daljnjoj inflaciji tih deficita, nakon čega su uslijedile napetosti na tržištima državnih dugova u nekim državama članicama;

| 4. | ističe da je nedavna financijska, gospodarska i bankovna kriza najteža od drugog svjetskog rata; priznaje da bi bez poduzimanja mjera na europskoj razini kriza imala još teže posljedice; u tom smislu napominje da je bivši predsjednik ESB-a Jean-Claude Trichet na javnoj raspravi izrazio svoju zabrinutost oko toga da bi bez brzog i odlučnog djelovanja kriza državnog duga mogla pokrenuti krizu razmjera Velike depresije iz 1929.; |
| --- | --- |

4.

ističe da je nedavna financijska, gospodarska i bankovna kriza najteža od drugog svjetskog rata; priznaje da bi bez poduzimanja mjera na europskoj razini kriza imala još teže posljedice; u tom smislu napominje da je bivši predsjednik ESB-a Jean-Claude Trichet na javnoj raspravi izrazio svoju zabrinutost oko toga da bi bez brzog i odlučnog djelovanja kriza državnog duga mogla pokrenuti krizu razmjera Velike depresije iz 1929.;

| 5. | primjećuje da je prije početka programa pomoći EU-a i MMF-a pokrenutog u proljeće 2010. godine postojala dvostruka bojazan glede „nesolventnosti” i „neodrživosti” javnih financija Grčke zbog stalnog pada konkurentnosti grčkoga gospodarstva i dugoročne nepromišljene fiskalne politike, proizašle iz neučinkovitog oporezivanja dobiti, s državnim deficitom koji je dosegnuo 15,7 % BDP-a 2009., dok je 2007. iznosio -6,5 %, i omjerom duga prema BDP-u koji je nastavio s uzlaznim kretanjem od 2003. kada je iznosio 97,4 %, dosegnuvši 107,4 % u 2007., 129,7 % u 2009. i 156,9 % u 2012. godini; smatra da je uzrok problematičnog stanja u Grčkoj i statistička prijevara koja se odvijala tijekom razdoblja koje je prethodilo uspostavljanju programa; pozdravlja odlučne mjere grčke vlade da brzo i učinkovito riješi te probleme, uključujući uspostavom neovisnog helenskog tijela za statistiku u ožujku 2010.; napominje da je postupno otkrivanje statističke prijevare u Grčkoj utjecalo na potrebu za prilagođavanjem multiplikatora, prognoza i predloženih mjera; podsjeća na to da su zbog ustrajanja Europskog parlamenta Eurostatu (statističkom uredu Europske unije) sada dodijeljene ovlasti i sredstva za pružanje čvrste osnove pouzdanih i objektivnih statističkih podataka; |
| --- | --- |

5.

primjećuje da je prije početka programa pomoći EU-a i MMF-a pokrenutog u proljeće 2010. godine postojala dvostruka bojazan glede „nesolventnosti” i „neodrživosti” javnih financija Grčke zbog stalnog pada konkurentnosti grčkoga gospodarstva i dugoročne nepromišljene fiskalne politike, proizašle iz neučinkovitog oporezivanja dobiti, s državnim deficitom koji je dosegnuo 15,7 % BDP-a 2009., dok je 2007. iznosio -6,5 %, i omjerom duga prema BDP-u koji je nastavio s uzlaznim kretanjem od 2003. kada je iznosio 97,4 %, dosegnuvši 107,4 % u 2007., 129,7 % u 2009. i 156,9 % u 2012. godini; smatra da je uzrok problematičnog stanja u Grčkoj i statistička prijevara koja se odvijala tijekom razdoblja koje je prethodilo uspostavljanju programa; pozdravlja odlučne mjere grčke vlade da brzo i učinkovito riješi te probleme, uključujući uspostavom neovisnog helenskog tijela za statistiku u ožujku 2010.; napominje da je postupno otkrivanje statističke prijevare u Grčkoj utjecalo na potrebu za prilagođavanjem multiplikatora, prognoza i predloženih mjera; podsjeća na to da su zbog ustrajanja Europskog parlamenta Eurostatu (statističkom uredu Europske unije) sada dodijeljene ovlasti i sredstva za pružanje čvrste osnove pouzdanih i objektivnih statističkih podataka;

| 6. | primjećuje da je Grčka ušla u recesiju u četvrtom kvartalu 2008. godine; primjećuje da je zemlja u šest kvartala imala negativnu stopu rasta BDP-a, a sedmi je doveo do aktiviranja programa pomoći; primjećuje da postoji uska povezanost između učinaka financijske krize i povećanja javnog duga s jedne strane te povećanja nacionalnog duga i gospodarske recesije s druge strane, s povećanjem javnog duga s 254,7 milijardi EUR na kraju trećeg kvartala 2008. godine na 314,1 milijardu EUR na kraju drugog kvartala 2010. godine; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da je Grčka ušla u recesiju u četvrtom kvartalu 2008. godine; primjećuje da je zemlja u šest kvartala imala negativnu stopu rasta BDP-a, a sedmi je doveo do aktiviranja programa pomoći; primjećuje da postoji uska povezanost između učinaka financijske krize i povećanja javnog duga s jedne strane te povećanja nacionalnog duga i gospodarske recesije s druge strane, s povećanjem javnog duga s 254,7 milijardi EUR na kraju trećeg kvartala 2008. godine na 314,1 milijardu EUR na kraju drugog kvartala 2010. godine;

| 7. | primjećuje da su nakon zahtjeva grčke vlade za financijskom pomoći u travnju 2010. tržišta počela preispitivati gospodarske temelje i solventnost drugih država članica na europodručju, uslijed čega su napetosti glede portugalskih državnih obveznica ubrzo dovele troškove refinanciranja Portugala na neodrživu razinu; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da su nakon zahtjeva grčke vlade za financijskom pomoći u travnju 2010. tržišta počela preispitivati gospodarske temelje i solventnost drugih država članica na europodručju, uslijed čega su napetosti glede portugalskih državnih obveznica ubrzo dovele troškove refinanciranja Portugala na neodrživu razinu;

| 8. | napominje da se ekonomske podatke koje je vlada prvotno koristila tijekom pregovora moralo revidirati; |
| --- | --- |

8.

napominje da se ekonomske podatke koje je vlada prvotno koristila tijekom pregovora moralo revidirati;

| 9. | primjećuje da je, na početku programa pomoći EU-a i MMF-a, portugalsko gospodarstvo nekoliko godina obilježavao nizak rast BDP-a i produktivnosti, kao i veliki priljevi kapitala, te da su ti uzorci, u kombinaciji s rastom rashoda, posebice diskrecijskih troškova, uvijek iznad rasta BDP-a, i učinkom globalne financijske krize za posljedicu imali veliki fiskalni deficit i visoku razinu javnog i privatnog duga, uz negativan utjecaj grčke krize, što je portugalske troškove refinanciranja na tržištu kapitala dovelo do neodrživih razina i u stvarnosti onemogućilo javnom sektoru pristup tim tržištima; ističe da je 2010., prije negoli je 7. travnja 2011. sa zakašnjenjem zatražena financijska pomoć, portugalska stopa rasta pala na 1,9 %, fiskalni deficit dosegnuo 9,8 % (2010.), razina duga 94 % (2010.), dok je deficit na tekućem računu platne bilance iznosio 10,6 % BDP-a, a stopa nezaposlenosti 12 %; primjećuje u tom kontekstu da su se cjelokupni makroekonomski temelji s razumno dobrih razina u 2007. godini kada je portugalska stopa rasta dosegnula 2,4 %, fiskalni deficit 3,1 %, razina duga 62,7 % a njegov deficit na tekućem računu platne bilance 10,2 % BDP-a, sa stopom nezaposlenosti koja je iznosila 8,1 %, vrlo brzo pogoršali do duboke i dotad neviđene recesije; |
| --- | --- |

9.

primjećuje da je, na početku programa pomoći EU-a i MMF-a, portugalsko gospodarstvo nekoliko godina obilježavao nizak rast BDP-a i produktivnosti, kao i veliki priljevi kapitala, te da su ti uzorci, u kombinaciji s rastom rashoda, posebice diskrecijskih troškova, uvijek iznad rasta BDP-a, i učinkom globalne financijske krize za posljedicu imali veliki fiskalni deficit i visoku razinu javnog i privatnog duga, uz negativan utjecaj grčke krize, što je portugalske troškove refinanciranja na tržištu kapitala dovelo do neodrživih razina i u stvarnosti onemogućilo javnom sektoru pristup tim tržištima; ističe da je 2010., prije negoli je 7. travnja 2011. sa zakašnjenjem zatražena financijska pomoć, portugalska stopa rasta pala na 1,9 %, fiskalni deficit dosegnuo 9,8 % (2010.), razina duga 94 % (2010.), dok je deficit na tekućem računu platne bilance iznosio 10,6 % BDP-a, a stopa nezaposlenosti 12 %; primjećuje u tom kontekstu da su se cjelokupni makroekonomski temelji s razumno dobrih razina u 2007. godini kada je portugalska stopa rasta dosegnula 2,4 %, fiskalni deficit 3,1 %, razina duga 62,7 % a njegov deficit na tekućem računu platne bilance 10,2 % BDP-a, sa stopom nezaposlenosti koja je iznosila 8,1 %, vrlo brzo pogoršali do duboke i dotad neviđene recesije;

| 10. | primjećuje da je netom prije početka programa pomoći EU-a i MMF-a irsko gospodarstvo pretrpjelo bankovnu krizu dotad neviđenih razmjera koja je većim dijelom nastala zbog izlaganja irskog financijskog sektora „krizi hipotekarnih kredita” iz SAD-a, neodgovornog preuzimanja rizika irskih banaka i rasprostranjene uporabe vrijednosnih papira utemeljenih na aktivi, što je nakon bjanko jamstava i naknadnog spašavanja novcem iz državnog proračuna uzrokovalo pad irskog BDP-a za 6,4 % u 2009. godini (1,1 % u 2010. godini) s pozitivne razine rasta od 5 % BDP-a u 2007. godini, povećanje nezaposlenosti s 4,7 % u 2007. na 13,9 % u 2010. godini i deficit državne platne bilance u 2010. godini od 30,6 % kao posljedicu potpore irske vlade bankovnom sektoru, što predstavlja pad u odnosu na višak od 0,2 % u 2007. godini; napominje da su bankovnu krizu djelomično prouzročili neprimjereno reguliranje, vrlo niske stope poreza i predimenzionirani bankovni sektor; prepoznaje da su privatni gubici irskih banaka preuzeti u irsku državnu bilancu kako bi se izbjegao kolaps irskog bankovnog sustava i umanjio rizika od širenja diljem cijelog europodručja te da je irska vlada pri odgovoru na bankovnu krizu djelovala u širem interesu Unije; nadalje primjećuje da je u desetljeću koje je prethodilo programu pomoći irsko gospodarstvo iskusilo duže razdoblje negativnih realnih kamatnih stopa; |
| --- | --- |

10.

primjećuje da je netom prije početka programa pomoći EU-a i MMF-a irsko gospodarstvo pretrpjelo bankovnu krizu dotad neviđenih razmjera koja je većim dijelom nastala zbog izlaganja irskog financijskog sektora „krizi hipotekarnih kredita” iz SAD-a, neodgovornog preuzimanja rizika irskih banaka i rasprostranjene uporabe vrijednosnih papira utemeljenih na aktivi, što je nakon bjanko jamstava i naknadnog spašavanja novcem iz državnog proračuna uzrokovalo pad irskog BDP-a za 6,4 % u 2009. godini (1,1 % u 2010. godini) s pozitivne razine rasta od 5 % BDP-a u 2007. godini, povećanje nezaposlenosti s 4,7 % u 2007. na 13,9 % u 2010. godini i deficit državne platne bilance u 2010. godini od 30,6 % kao posljedicu potpore irske vlade bankovnom sektoru, što predstavlja pad u odnosu na višak od 0,2 % u 2007. godini; napominje da su bankovnu krizu djelomično prouzročili neprimjereno reguliranje, vrlo niske stope poreza i predimenzionirani bankovni sektor; prepoznaje da su privatni gubici irskih banaka preuzeti u irsku državnu bilancu kako bi se izbjegao kolaps irskog bankovnog sustava i umanjio rizika od širenja diljem cijelog europodručja te da je irska vlada pri odgovoru na bankovnu krizu djelovala u širem interesu Unije; nadalje primjećuje da je u desetljeću koje je prethodilo programu pomoći irsko gospodarstvo iskusilo duže razdoblje negativnih realnih kamatnih stopa;

| 11. | ističe da prije krize u Irskoj nije bilo fiskalnih neravnoteža te da je razina javnog duga bila iznimno niska; također naglašava visoku razinu fleksibilnosti tržišta rada prije krize; napominje da je Trojka prvotno zatražila smanjenje plaća; skreće pozornost na neodrživ bankovni model i porezni sustav koji je bio pretjerano ovisan o prihodima od oporezivanja stambenog i imovinskog balona, lišavajući državu prihoda nakon što su ti baloni prsnuli; |
| --- | --- |

11.

ističe da prije krize u Irskoj nije bilo fiskalnih neravnoteža te da je razina javnog duga bila iznimno niska; također naglašava visoku razinu fleksibilnosti tržišta rada prije krize; napominje da je Trojka prvotno zatražila smanjenje plaća; skreće pozornost na neodrživ bankovni model i porezni sustav koji je bio pretjerano ovisan o prihodima od oporezivanja stambenog i imovinskog balona, lišavajući državu prihoda nakon što su ti baloni prsnuli;

| 12. | primjećuje da su oko 40 % irskog BDP-a u bankovni sektor ubrizgali porezni obveznici u doba kada sanacija sredstvima vjerovnika i dioničara nije bila dostupna s obzirom na to da je uzrokovala veliku raspravu unutar Trojke; |
| --- | --- |

12.

primjećuje da su oko 40 % irskog BDP-a u bankovni sektor ubrizgali porezni obveznici u doba kada sanacija sredstvima vjerovnika i dioničara nije bila dostupna s obzirom na to da je uzrokovala veliku raspravu unutar Trojke;

| 13. | poziva na potpunu provedbu obveze čelnika EU-a iz lipnja 2012. o prekidanju začaranog kruga između banaka i država te daljnjem ispitivanju situacije irskog financijskog sektora na način koji znatno olakšava težak irski teret zbog bankovnog duga; |
| --- | --- |

13.

poziva na potpunu provedbu obveze čelnika EU-a iz lipnja 2012. o prekidanju začaranog kruga između banaka i država te daljnjem ispitivanju situacije irskog financijskog sektora na način koji znatno olakšava težak irski teret zbog bankovnog duga;

| 14. | napominje da se prilikom uključenja privatnog sektora u Grčkoj nije dovoljno razmišljalo o sekundarnim učincima na ciparski bankovni sustav koji je već bio na rubu kolapsa zbog lošeg bankovnog modela te se također upućuje na to da su sredstva nekih većih država članica ponovno bila zaštićena; |
| --- | --- |

14.

napominje da se prilikom uključenja privatnog sektora u Grčkoj nije dovoljno razmišljalo o sekundarnim učincima na ciparski bankovni sustav koji je već bio na rubu kolapsa zbog lošeg bankovnog modela te se također upućuje na to da su sredstva nekih većih država članica ponovno bila zaštićena;

| 15. | primjećuje da je Cipar u svibnju 2011. izgubio pristup međunarodnim tržištima zbog značajnog pogoršanja stanja javnih financija, kao i zbog velikog izlaganja ciparskoga bankovnog sektora grčkom gospodarstvu i sanaciji javnog duga u Grčkoj koja je Cipar dovela do znatnih gubitaka; podsjeća na to da je prije početka programa pomoći EU-a i MMF-a u 2013. godini pojavila ozbiljna zabrinutost zbog sustavne nestabilnosti u ciparskom gospodarstvu i to zbog, između ostalog, njegovog prezaduženog bankovnog sektora sklonog rizicima i njegove izloženosti visoko zaduženim lokalnim poduzećima za nekretnine, grčkoj dužničkoj krizi, snižavanju rejtinga ciparskih državnih obveznica od strane međunarodnih rejting agencija, nemogućnosti refinanciranja javnih rashoda s međunarodnih tržišta i neodlučnosti ciparskih javnih tijela da restrukturiraju problematičan financijski sektor, opredjeljujući se umjesto toga za masivnu injekciju ruskog kapitala; također podsjeća na to da je stanje postalo složenije zbog prekomjernog oslanjanja na ušteđevinu ruskih građana te pribjegavanja zajmu ruskih vlasti; nadalje primjećuje da je 2007. omjer javnog duga prema BDP-u na Cipru iznosio 58,8 %, a 2012. je porastao do 86,6 %, dok je 2007. postojao ukupni višak vlade iznosio 3,5 % BDP-a, koji se do 2012. ipak pretvorio u deficit od -6,4 %; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da je Cipar u svibnju 2011. izgubio pristup međunarodnim tržištima zbog značajnog pogoršanja stanja javnih financija, kao i zbog velikog izlaganja ciparskoga bankovnog sektora grčkom gospodarstvu i sanaciji javnog duga u Grčkoj koja je Cipar dovela do znatnih gubitaka; podsjeća na to da je prije početka programa pomoći EU-a i MMF-a u 2013. godini pojavila ozbiljna zabrinutost zbog sustavne nestabilnosti u ciparskom gospodarstvu i to zbog, između ostalog, njegovog prezaduženog bankovnog sektora sklonog rizicima i njegove izloženosti visoko zaduženim lokalnim poduzećima za nekretnine, grčkoj dužničkoj krizi, snižavanju rejtinga ciparskih državnih obveznica od strane međunarodnih rejting agencija, nemogućnosti refinanciranja javnih rashoda s međunarodnih tržišta i neodlučnosti ciparskih javnih tijela da restrukturiraju problematičan financijski sektor, opredjeljujući se umjesto toga za masivnu injekciju ruskog kapitala; također podsjeća na to da je stanje postalo složenije zbog prekomjernog oslanjanja na ušteđevinu ruskih građana te pribjegavanja zajmu ruskih vlasti; nadalje primjećuje da je 2007. omjer javnog duga prema BDP-u na Cipru iznosio 58,8 %, a 2012. je porastao do 86,6 %, dok je 2007. postojao ukupni višak vlade iznosio 3,5 % BDP-a, koji se do 2012. ipak pretvorio u deficit od -6,4 %;

Financijska pomoć EU-a i MMF-a, sadržaj Memoranduma o razumijevanju i provedene politike

| 16. | primjećuje da je početni zahtjev za financijskom pomoći Grčka podnijela 23. travnja 2010. i da je sporazum između grčkih tijela s jedne strane i EU-a i MMF-a s druge donesen 2. svibnja 2010. godine u odgovarajućim Memorandumima o razumijevanju koji sadrže uvjete politika za financijsku pomoć EU-a i MMF-a; nadalje primjećuje da je, nakon pet revizija i nedovoljnog uspjeha prvog programa, bilo potrebno donijeti drugi program u ožujku 2012. godine, koji je otada tri puta revidiran; napominje da MMF u stvarnosti nije uzeo u obzir primjedbe trećine svojih članova odbora u vezi s raspodjelom koristi i tereta koji proizlaze iz prvog grčkog programa; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da je početni zahtjev za financijskom pomoći Grčka podnijela 23. travnja 2010. i da je sporazum između grčkih tijela s jedne strane i EU-a i MMF-a s druge donesen 2. svibnja 2010. godine u odgovarajućim Memorandumima o razumijevanju koji sadrže uvjete politika za financijsku pomoć EU-a i MMF-a; nadalje primjećuje da je, nakon pet revizija i nedovoljnog uspjeha prvog programa, bilo potrebno donijeti drugi program u ožujku 2012. godine, koji je otada tri puta revidiran; napominje da MMF u stvarnosti nije uzeo u obzir primjedbe trećine svojih članova odbora u vezi s raspodjelom koristi i tereta koji proizlaze iz prvog grčkog programa;

| 17. | napominje da prvi sporazum iz svibnja 2010. nije mogao sadržavati odredbe o restrukturiranju grčkog duga, unatoč tome što ga je prvi predložio MMF, koji bi u skladu sa svojom uobičajenom praksom prednost dao ranom restrukturiranju duga; podsjeća na nevoljkost ESB-a da razmotri bilo koji oblik restrukturiranja duga 2010. i 2011. na temelju toga što bi ono dovelo do širenja krize na druge države članice i odbijanje sudjelovanja u restrukturiranju dogovorenom u veljači 2012.; primjećuje da je grčka središnja banka u studenom 2010. pridonijela pojačavanju tržišnih previranja javnim upozorenjem ulagateljima da se mjere ESB-a za likvidnost u slučaju grčkog državnog duga više ne mogu uzimati zdravo za gotovo; usto primjećuje da su se države članice obvezale na to da će njihove banke zadržati izloženost tržištima grčkih obveznica, što nisu uspjele ispuniti; |
| --- | --- |

17.

napominje da prvi sporazum iz svibnja 2010. nije mogao sadržavati odredbe o restrukturiranju grčkog duga, unatoč tome što ga je prvi predložio MMF, koji bi u skladu sa svojom uobičajenom praksom prednost dao ranom restrukturiranju duga; podsjeća na nevoljkost ESB-a da razmotri bilo koji oblik restrukturiranja duga 2010. i 2011. na temelju toga što bi ono dovelo do širenja krize na druge države članice i odbijanje sudjelovanja u restrukturiranju dogovorenom u veljači 2012.; primjećuje da je grčka središnja banka u studenom 2010. pridonijela pojačavanju tržišnih previranja javnim upozorenjem ulagateljima da se mjere ESB-a za likvidnost u slučaju grčkog državnog duga više ne mogu uzimati zdravo za gotovo; usto primjećuje da su se države članice obvezale na to da će njihove banke zadržati izloženost tržištima grčkih obveznica, što nisu uspjele ispuniti;

| 18. | napominje da je početni zahtjev za financijskom pomoći Portugal podnio 7. travnja 2011. i da je sporazum između portugalskih tijela s jedne strane te EU-a i MMF-a s druge donesen 17. svibnja 2011. godine u odgovarajućim memorandumima o razumijevanju koji sadrže uvjete politika za financijsku pomoć EU-a i MMF-a; nadalje primjećuje da je portugalski program od tada redovito revidiran kako bi se prilagodili ciljevi s obzirom na nedostižne početne ciljeve, što je dovelo do uspješne desete kvartalne revizije portugalskog programa ekonomske prilagodbe, s dobrim izgledima da se program uskoro završi; |
| --- | --- |

18.

napominje da je početni zahtjev za financijskom pomoći Portugal podnio 7. travnja 2011. i da je sporazum između portugalskih tijela s jedne strane te EU-a i MMF-a s druge donesen 17. svibnja 2011. godine u odgovarajućim memorandumima o razumijevanju koji sadrže uvjete politika za financijsku pomoć EU-a i MMF-a; nadalje primjećuje da je portugalski program od tada redovito revidiran kako bi se prilagodili ciljevi s obzirom na nedostižne početne ciljeve, što je dovelo do uspješne desete kvartalne revizije portugalskog programa ekonomske prilagodbe, s dobrim izgledima da se program uskoro završi;

| 19. | podsjeća na navodni bilateralni pritisak ESB-a na irska tijela prije početnog sporazuma između irskih tijela te EU-a i MMF-a donesenog 7. prosinca 2010. godine i 16. prosinca 2010. u odgovarajućim memorandumima o razumijevanju koji sadrže uvjete politika za pomoć EU-a i MMF-a; napominje da se program uglavnom temeljio na nacionalnom planu za oporavak za razdoblje 2011. – 2014. irske vlade objavljenom 24. studenog 2010.; nadalje primjećuje da je irski program od tada redovito revidiran, što je dovelo do dvanaeste i konačne revizije 9. prosinca 2013. godine, te da je navedeni program zaključen 15. prosinca 2013.; |
| --- | --- |

19.

podsjeća na navodni bilateralni pritisak ESB-a na irska tijela prije početnog sporazuma između irskih tijela te EU-a i MMF-a donesenog 7. prosinca 2010. godine i 16. prosinca 2010. u odgovarajućim memorandumima o razumijevanju koji sadrže uvjete politika za pomoć EU-a i MMF-a; napominje da se program uglavnom temeljio na nacionalnom planu za oporavak za razdoblje 2011. – 2014. irske vlade objavljenom 24. studenog 2010.; nadalje primjećuje da je irski program od tada redovito revidiran, što je dovelo do dvanaeste i konačne revizije 9. prosinca 2013. godine, te da je navedeni program zaključen 15. prosinca 2013.;

| 20. | napominje da je Europsko vijeće 29. lipnja 2012. odlučilo ESM-u dopustiti mogućnost izravne dokapitalizacije banaka, nakon redovne odluke i pod uvjetom da je uspostavljen učinkovit jedinstveni nadzorni mehanizam; nadalje primjećuje da je Euroskupina 20. lipnja 2013. definirala operativni okvir za instrument izravne dokapitalizacije koji je podložan uvjetima; |
| --- | --- |

20.

napominje da je Europsko vijeće 29. lipnja 2012. odlučilo ESM-u dopustiti mogućnost izravne dokapitalizacije banaka, nakon redovne odluke i pod uvjetom da je uspostavljen učinkovit jedinstveni nadzorni mehanizam; nadalje primjećuje da je Euroskupina 20. lipnja 2013. definirala operativni okvir za instrument izravne dokapitalizacije koji je podložan uvjetima;

| 21. | primjećuje da je s vremenom došlo do promjena glede razmišljanja o sanaciji vlastitim sredstvima; u Irskoj 2010. godine sanacija povlaštenih imatelja obveznica vlastitim sredstvima nije bila dostupna irskim vlastima, dok je na Cipru 2013. sanacija osiguranih deponenata vlastitim sredstvima predložena kao politička mjera, što je povećalo nerazmjer između instrumenata korištenih za ublažavanje bankovne i državne dužničke krize; |
| --- | --- |

21.

primjećuje da je s vremenom došlo do promjena glede razmišljanja o sanaciji vlastitim sredstvima; u Irskoj 2010. godine sanacija povlaštenih imatelja obveznica vlastitim sredstvima nije bila dostupna irskim vlastima, dok je na Cipru 2013. sanacija osiguranih deponenata vlastitim sredstvima predložena kao politička mjera, što je povećalo nerazmjer između instrumenata korištenih za ublažavanje bankovne i državne dužničke krize;

| 22. | primjećuje da je Cipar podnio početni zahtjev za financijskom pomoći 25. lipnja 2012. godine, ali da razlike u stajalištima u pogledu uvjetovanosti, kao i to što je ciparski parlament 19. ožujka 2013. odbacio početni nacrt programa koji je obuhvaćao spašavanje sredstvima deponenata s osiguranim depozitima zbog toga što je bio u suprotnosti s europskim pravom jer su se njime predviđali korektivni faktori za male depozite u vrijednosti manjoj od 100 000 EUR, odgodilo konačni sporazum o programu pomoći EU-a i MMF-a do 24. travnja 2013. (EU) i 15. svibnja 2013. godine (MMF), te je 30. travnja 2013. godine ciparski Zastupnički dom konačno potvrdio „novi” sporazum; primjećuje da su u slučaju Cipra postojali početni konkurentski prijedlozi programa različitih članova Trojke i ističe nedostatak dostatnog objašnjenja toga kako su Europska Komisija i ministri financija EU-a odobrili uključivanje deponenata s osiguranim depozitima; nadalje, žali zbog činjenice da su ciparske vlasti ukazale na poteškoće u uvjeravanju predstavnika Trojke u pogledu onog što ih je zabrinjavalo tijekom pregovaračkog procesa, kao i na činjenicu da je ciparska vlada navodno bila primorana prihvatiti instrument spašavanja sredstvima vjerovnika i dioničara za bankovne depozite s obzirom na izuzetno visoku razinu privatnog duga u odnosu na BDP; ukazuje na to da se mora primijetiti da je, dok su Ciparska središnja banka (CSB) i odbor ministara bili intenzivno angažirani u pregovorima i oblikovanju programa financijske pomoći te je guverner CSB-a naposljetku supotpisao memorandum o razumijevanju s ministrom financija, vrijeme za dodatne iscrpne pregovore o aspektima memoranduma bilo izuzetno ograničeno. |
| --- | --- |

22.

primjećuje da je Cipar podnio početni zahtjev za financijskom pomoći 25. lipnja 2012. godine, ali da razlike u stajalištima u pogledu uvjetovanosti, kao i to što je ciparski parlament 19. ožujka 2013. odbacio početni nacrt programa koji je obuhvaćao spašavanje sredstvima deponenata s osiguranim depozitima zbog toga što je bio u suprotnosti s europskim pravom jer su se njime predviđali korektivni faktori za male depozite u vrijednosti manjoj od 100 000 EUR, odgodilo konačni sporazum o programu pomoći EU-a i MMF-a do 24. travnja 2013. (EU) i 15. svibnja 2013. godine (MMF), te je 30. travnja 2013. godine ciparski Zastupnički dom konačno potvrdio „novi” sporazum; primjećuje da su u slučaju Cipra postojali početni konkurentski prijedlozi programa različitih članova Trojke i ističe nedostatak dostatnog objašnjenja toga kako su Europska Komisija i ministri financija EU-a odobrili uključivanje deponenata s osiguranim depozitima; nadalje, žali zbog činjenice da su ciparske vlasti ukazale na poteškoće u uvjeravanju predstavnika Trojke u pogledu onog što ih je zabrinjavalo tijekom pregovaračkog procesa, kao i na činjenicu da je ciparska vlada navodno bila primorana prihvatiti instrument spašavanja sredstvima vjerovnika i dioničara za bankovne depozite s obzirom na izuzetno visoku razinu privatnog duga u odnosu na BDP; ukazuje na to da se mora primijetiti da je, dok su Ciparska središnja banka (CSB) i odbor ministara bili intenzivno angažirani u pregovorima i oblikovanju programa financijske pomoći te je guverner CSB-a naposljetku supotpisao memorandum o razumijevanju s ministrom financija, vrijeme za dodatne iscrpne pregovore o aspektima memoranduma bilo izuzetno ograničeno.

| 23. | primjećuje ozbiljne nuspojave primjene instrumenata spašavanja sredstvima vjerovnika koji uključuju nametanje kontrole kapitala; naglašava da je ciparska realna ekonomija i dalje suočena s velikim izazovima s obzirom na to da prekidanje kreditnih linija pogađa produktivne sektore ekonomije; |
| --- | --- |

23.

primjećuje ozbiljne nuspojave primjene instrumenata spašavanja sredstvima vjerovnika koji uključuju nametanje kontrole kapitala; naglašava da je ciparska realna ekonomija i dalje suočena s velikim izazovima s obzirom na to da prekidanje kreditnih linija pogađa produktivne sektore ekonomije;

| 24. | primjećuje da je MMF svjetska institucija čiji je zadatak pružanje uvjetovane financijske pomoći državama suočenim s problemima bilance plaćanja; ukazuje na činjenicu da su sve države članice ujedno i članice MMF-a, te stoga imaju pravo, u suradnji s institucijama EU-a, zatražiti njegovu pomoć, u svjetlu procjene interesa EU-a i dotične države članice; primjećuje da s obzirom na razmjer krize oslanjanje isključivo na financijska sredstva MMF-a ne bi bilo dovoljno za rješavanje problema zemalja kojima je potrebna financijska pomoć; |
| --- | --- |

24.

primjećuje da je MMF svjetska institucija čiji je zadatak pružanje uvjetovane financijske pomoći državama suočenim s problemima bilance plaćanja; ukazuje na činjenicu da su sve države članice ujedno i članice MMF-a, te stoga imaju pravo, u suradnji s institucijama EU-a, zatražiti njegovu pomoć, u svjetlu procjene interesa EU-a i dotične države članice; primjećuje da s obzirom na razmjer krize oslanjanje isključivo na financijska sredstva MMF-a ne bi bilo dovoljno za rješavanje problema zemalja kojima je potrebna financijska pomoć;

| 25. | primjećuje da je MMF jasno ukazao na rizike grčkog programa, posebno u odnosu na održivost duga; primjećuje da je, osim prihvaćanja toga da će Trojka izraditi program i o njemu pregovarati, MMF odlučio izmijeniti kriterij iznimne politike pristupa koji se odnosi na održivost duga kako bi omogućio zajmove Grčkoj, Irskoj i Portugalu; |
| --- | --- |

25.

primjećuje da je MMF jasno ukazao na rizike grčkog programa, posebno u odnosu na održivost duga; primjećuje da je, osim prihvaćanja toga da će Trojka izraditi program i o njemu pregovarati, MMF odlučio izmijeniti kriterij iznimne politike pristupa koji se odnosi na održivost duga kako bi omogućio zajmove Grčkoj, Irskoj i Portugalu;

| 26. | skreće pozornost na zabrinutost u pogledu nadzora ESB-a nad hitnom pomoći za likvidnost (ELA); smatra da konceptu solventnosti koji koristi ESB nedostaje transparentnosti i predvidljivosti; |
| --- | --- |

26.

skreće pozornost na zabrinutost u pogledu nadzora ESB-a nad hitnom pomoći za likvidnost (ELA); smatra da konceptu solventnosti koji koristi ESB nedostaje transparentnosti i predvidljivosti;

| 27. | primjećuje nespremnost EU-a i međunarodnih institucija na dužničku krizu velikih razmjera, kao i njezine diferencirane uzroke i posljedice unutar europodručja, koja između ostalog proizlazi iz najozbiljnije financijske krize od 1929. godine; žali zbog nedostatka održive pravne osnove za rješavanje krize ove vrste; uzima u obzir napore da se reagira brzo i čvrsto, međutim žali zbog toga što je Vijeće redovito odbijalo razviti dugoročni, sveobuhvatni i sustavni pristup; žali zbog činjenice što strukturni fondovi EU-a i druge politike čiji je cilj dugoročna gospodarska konvergencija unutar Unije nisu bili učinkoviti u izvršavanju cilja; |
| --- | --- |

27.

primjećuje nespremnost EU-a i međunarodnih institucija na dužničku krizu velikih razmjera, kao i njezine diferencirane uzroke i posljedice unutar europodručja, koja između ostalog proizlazi iz najozbiljnije financijske krize od 1929. godine; žali zbog nedostatka održive pravne osnove za rješavanje krize ove vrste; uzima u obzir napore da se reagira brzo i čvrsto, međutim žali zbog toga što je Vijeće redovito odbijalo razviti dugoročni, sveobuhvatni i sustavni pristup; žali zbog činjenice što strukturni fondovi EU-a i druge politike čiji je cilj dugoročna gospodarska konvergencija unutar Unije nisu bili učinkoviti u izvršavanju cilja;

| 28. | ističe da su stope sufinanciranja iz strukturnih fondova EU-a za neke države članice koje su bile najviše pogođene krizom i primile financijsku pomoć u okviru programa prilagodbe bile povećane na 95 %; naglašava da je potrebno ojačati lokalne i nacionalne uprave da bi bile u stanju provoditi zakone i programe EU-a i tako ubrzati korištenje sredstava iz strukturnih fondova; |
| --- | --- |

28.

ističe da su stope sufinanciranja iz strukturnih fondova EU-a za neke države članice koje su bile najviše pogođene krizom i primile financijsku pomoć u okviru programa prilagodbe bile povećane na 95 %; naglašava da je potrebno ojačati lokalne i nacionalne uprave da bi bile u stanju provoditi zakone i programe EU-a i tako ubrzati korištenje sredstava iz strukturnih fondova;

| 29. | priznaje da je, usprkos navedenome, golemi izazov s kojim se Trojka suočila u razdoblju prije krize bio jedinstven kao posljedica, između ostalog, lošeg stanja javnih financija, potrebe za strukturnim reformama u nekim državama članicama, nedovoljne regulacije financijskih usluga na europskoj i nacionalnoj razini, te velikih makroekonomskih neravnoteža koje su godinama stvarane i činjenice da brojni tradicionalni makroekonomski instrumenti poput proračunske politike ili vanjske devalvacije nisu bili dostupni zbog ograničenja monetarne unije ili nepotpunog karaktera euro područja; primjećuje, k tome, znatan vremenski pritisak koji proizlazi djelomično iz činjenice da su se zahtjevi za financijskom pomoći općenito podnosili onda kada su zemlje već bile blizu neispunjavanju svojih obveza te su već izgubile pristup tržištima, dok je trebalo ukloniti pravne prepreke, strah od sloma europodručja bio je opipljiv, postojala je jasna potreba za postizanjem političkog dogovora te za donošenjem odluka o reformama, svjetsko gospodarstvo je bilo u snažnom padu, a brojne zemlje koje su trebale pridonijeti financijskom potporom i same su iskusile povećanje vlastitog javnog i privatnog duga na alarmantne načine; |
| --- | --- |

29.

priznaje da je, usprkos navedenome, golemi izazov s kojim se Trojka suočila u razdoblju prije krize bio jedinstven kao posljedica, između ostalog, lošeg stanja javnih financija, potrebe za strukturnim reformama u nekim državama članicama, nedovoljne regulacije financijskih usluga na europskoj i nacionalnoj razini, te velikih makroekonomskih neravnoteža koje su godinama stvarane i činjenice da brojni tradicionalni makroekonomski instrumenti poput proračunske politike ili vanjske devalvacije nisu bili dostupni zbog ograničenja monetarne unije ili nepotpunog karaktera euro područja; primjećuje, k tome, znatan vremenski pritisak koji proizlazi djelomično iz činjenice da su se zahtjevi za financijskom pomoći općenito podnosili onda kada su zemlje već bile blizu neispunjavanju svojih obveza te su već izgubile pristup tržištima, dok je trebalo ukloniti pravne prepreke, strah od sloma europodručja bio je opipljiv, postojala je jasna potreba za postizanjem političkog dogovora te za donošenjem odluka o reformama, svjetsko gospodarstvo je bilo u snažnom padu, a brojne zemlje koje su trebale pridonijeti financijskom potporom i same su iskusile povećanje vlastitog javnog i privatnog duga na alarmantne načine;

| 30. | osuđuje nedovoljnu transparentnost u pregovorima o Memorandumu o razumijevanju; primjećuje potrebu da se procijeni jesu li službeni dokumenti jasno preneseni i na vrijeme razmotreni u nacionalnim parlamentima i Europskom parlamentu te je li se o njima raspravljalo na odgovarajući način sa socijalnim partnerima; nadalje primjećuje mogući negativni učinak takvih praksi koje uključuju čuvanje informacija o pravima građana, stabilnosti političke situacije u dotičnim zemljama i povjerenju građana u demokraciju i europski projekt iza zatvorenih vrata; |
| --- | --- |

30.

osuđuje nedovoljnu transparentnost u pregovorima o Memorandumu o razumijevanju; primjećuje potrebu da se procijeni jesu li službeni dokumenti jasno preneseni i na vrijeme razmotreni u nacionalnim parlamentima i Europskom parlamentu te je li se o njima raspravljalo na odgovarajući način sa socijalnim partnerima; nadalje primjećuje mogući negativni učinak takvih praksi koje uključuju čuvanje informacija o pravima građana, stabilnosti političke situacije u dotičnim zemljama i povjerenju građana u demokraciju i europski projekt iza zatvorenih vrata;

| 31. | primjećuje da se preporuke sadržane u memorandumima o razumijevanju ne slažu s politikom modernizacije koja je izrađenu u obliku Lisabonske strategije i strategije Europa 2020.; nadalje primjećuje da su države članice s memorandumom o razumijevanju izuzete iz svih postupka izvještavanja europskog semestra, uključujući izvještavanje u sklopu ciljeva borbe protiv siromaštva te socijalne uključenosti te da nisu primile preporuke za pojedine države, osim onih o provedbi memoranduma o razumijevanju; podsjeća da se memorandumi o razumijevanju moraju prilagoditi kako bi se uzeli u obzir praksa i sustavi za formiranje plaća i nacionalni programi reformi dotične države članice u kontekstu strategije Unije za rast i radna mjesta, kao što je određeno u Uredbi (EU) br. 472/2013 (članak 7. stavak 1.); potiče da se to učini ako već nije napravljeno; ističe, međutim, da se to može djelomično objasniti, iako ne i potpuno opravdati, činjenicom da su programi morali biti provedeni pod znatnim vremenskim pritiskom u teškom političkom, ekonomskom i financijskom okruženju; |
| --- | --- |

31.

primjećuje da se preporuke sadržane u memorandumima o razumijevanju ne slažu s politikom modernizacije koja je izrađenu u obliku Lisabonske strategije i strategije Europa 2020.; nadalje primjećuje da su države članice s memorandumom o razumijevanju izuzete iz svih postupka izvještavanja europskog semestra, uključujući izvještavanje u sklopu ciljeva borbe protiv siromaštva te socijalne uključenosti te da nisu primile preporuke za pojedine države, osim onih o provedbi memoranduma o razumijevanju; podsjeća da se memorandumi o razumijevanju moraju prilagoditi kako bi se uzeli u obzir praksa i sustavi za formiranje plaća i nacionalni programi reformi dotične države članice u kontekstu strategije Unije za rast i radna mjesta, kao što je određeno u Uredbi (EU) br. 472/2013 (članak 7. stavak 1.); potiče da se to učini ako već nije napravljeno; ističe, međutim, da se to može djelomično objasniti, iako ne i potpuno opravdati, činjenicom da su programi morali biti provedeni pod znatnim vremenskim pritiskom u teškom političkom, ekonomskom i financijskom okruženju;

| 32. | žali što programi za Grčku, Irsku i Portugal sadrže brojne detaljne propise za reformu zdravstvenih sustava i rezanje rashoda; žali zbog toga što programi nisu obvezani Poveljom Europske unije o temeljnim pravima ili odredbama Ugovora, posebno člankom 168. stavkom 7. UFEU-a; |
| --- | --- |

32.

žali što programi za Grčku, Irsku i Portugal sadrže brojne detaljne propise za reformu zdravstvenih sustava i rezanje rashoda; žali zbog toga što programi nisu obvezani Poveljom Europske unije o temeljnim pravima ili odredbama Ugovora, posebno člankom 168. stavkom 7. UFEU-a;

| 33. | ističe da su ministri financija EU-a odobrili programe makroekonomske prilagodbe; |
| --- | --- |

33.

ističe da su ministri financija EU-a odobrili programe makroekonomske prilagodbe;

Trenutačno ekonomsko i socijalno stanje

| 34. | žali zbog toga što su provedene mjere kratkoročno dovele do povećanja nejednakosti u raspodjeli dohotka; primjećuje da je došlo do iznadprosječnog porasta takvih nejednakosti u četiri zemlje; primjećuje da rezovi socijalnih povlastica i povlastica za nezaposlenost koji proizlaze iz mjera sadržanih u tim programima namijenjenih rješavanju makroekonomske situacije, kao i smanjenju plaća, povećavaju razinu siromaštva; |
| --- | --- |

34.

žali zbog toga što su provedene mjere kratkoročno dovele do povećanja nejednakosti u raspodjeli dohotka; primjećuje da je došlo do iznadprosječnog porasta takvih nejednakosti u četiri zemlje; primjećuje da rezovi socijalnih povlastica i povlastica za nezaposlenost koji proizlaze iz mjera sadržanih u tim programima namijenjenih rješavanju makroekonomske situacije, kao i smanjenju plaća, povećavaju razinu siromaštva;

| 35. | ukazuje na neprihvatljivu razinu nezaposlenosti, dugoročnu nezaposlenost i nezaposlenost mladih posebice u te četiri države članice obuhvaćene programima pomoći; naglašava da stopa nezaposlenosti mladih ugrožava mogućnosti za budući ekonomski razvoj, kako je pokazano migracijskim tokovima mladih iz južne Europe i Irske, što može izazvati odljev mozgova; podsjeća da su obrazovanje, osposobljavanje te snažno znanstveno i tehnološko obrazovanje sustavno prepoznati kao ključni put za strukturno sustizanje tih gospodarstava; stoga pozdravlja nedavne inicijative na razini EU-a u pogledu obrazovanja i zapošljavanja mladih, Erasmus+ programa, Inicijative o zapošljavanju mladih i 6 milijardi eura za shemu EU-a Jamstvo za mlade, no poziva na još jaču političku i ekonomsku usmjerenost na razmatranje tih pitanja; naglašava da nadležnost u vezi sa zapošljavanjem i dalje prvenstveno imaju države članice; stoga potiče države članice na daljnju modernizaciju svojih nacionalnih obrazovnih sustava te na angažiranje oko nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

35.

ukazuje na neprihvatljivu razinu nezaposlenosti, dugoročnu nezaposlenost i nezaposlenost mladih posebice u te četiri države članice obuhvaćene programima pomoći; naglašava da stopa nezaposlenosti mladih ugrožava mogućnosti za budući ekonomski razvoj, kako je pokazano migracijskim tokovima mladih iz južne Europe i Irske, što može izazvati odljev mozgova; podsjeća da su obrazovanje, osposobljavanje te snažno znanstveno i tehnološko obrazovanje sustavno prepoznati kao ključni put za strukturno sustizanje tih gospodarstava; stoga pozdravlja nedavne inicijative na razini EU-a u pogledu obrazovanja i zapošljavanja mladih, Erasmus+ programa, Inicijative o zapošljavanju mladih i 6 milijardi eura za shemu EU-a Jamstvo za mlade, no poziva na još jaču političku i ekonomsku usmjerenost na razmatranje tih pitanja; naglašava da nadležnost u vezi sa zapošljavanjem i dalje prvenstveno imaju države članice; stoga potiče države članice na daljnju modernizaciju svojih nacionalnih obrazovnih sustava te na angažiranje oko nezaposlenosti mladih;

| 36. | pozdravlja završetak programa u Irskoj, s obzirom na to da su se misije Trojke završile te je Irska 7. siječnja 2014. mogla uspješno pristupiti tržištima obveznica, kao i očekivani završetak za Portugal; priznaje besprimjerne fiskalne prilagodbe u Grčkoj; žali međutim zbog neravnomjernih rezultata u Grčkoj usprkos jedinstvenim reformama koje se poduzimaju; potvrđuje da su se od pojedinaca, obitelji, poduzeća i ostalih organizacija civilnog društva država u kojima se provodi program prilagodbe tražili vrlo zahtjevni napori; primjećuje prve znakove djelomičnog gospodarskog poboljšanja u određenim zemljama koje sudjeluju u programu; ističe, međutim, da trajno visoke stope nezaposlenosti utječu na gospodarski oporavak te da su na nacionalnoj razini i na razini EU-a i dalje potrebni stalni i ambiciozni napori;; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja završetak programa u Irskoj, s obzirom na to da su se misije Trojke završile te je Irska 7. siječnja 2014. mogla uspješno pristupiti tržištima obveznica, kao i očekivani završetak za Portugal; priznaje besprimjerne fiskalne prilagodbe u Grčkoj; žali međutim zbog neravnomjernih rezultata u Grčkoj usprkos jedinstvenim reformama koje se poduzimaju; potvrđuje da su se od pojedinaca, obitelji, poduzeća i ostalih organizacija civilnog društva država u kojima se provodi program prilagodbe tražili vrlo zahtjevni napori; primjećuje prve znakove djelomičnog gospodarskog poboljšanja u određenim zemljama koje sudjeluju u programu; ističe, međutim, da trajno visoke stope nezaposlenosti utječu na gospodarski oporavak te da su na nacionalnoj razini i na razini EU-a i dalje potrebni stalni i ambiciozni napori;;

Trojka: ekonomska dimenzija, teorijska osnova i učinak odluka

| 37. | naglašava da su potrebni odgovarajući ekonomski modeli karakteristični za određene države, kao i za cijelu eurozonu, temeljeni na promišljenim pretpostavkama, neovisnim podacima, uključivanju dionika i transparentnosti, kako bi se stvorili pouzdani i učinkoviti programi prilagodbe, istovremeno potvrđujući da ekonomska predviđanja obično sadrže stupanj nesigurnosti i nepredvidivosti; žali što odgovarajući statistički podaci i informacije nisu bili uvijek dostupni; |
| --- | --- |

37.

naglašava da su potrebni odgovarajući ekonomski modeli karakteristični za određene države, kao i za cijelu eurozonu, temeljeni na promišljenim pretpostavkama, neovisnim podacima, uključivanju dionika i transparentnosti, kako bi se stvorili pouzdani i učinkoviti programi prilagodbe, istovremeno potvrđujući da ekonomska predviđanja obično sadrže stupanj nesigurnosti i nepredvidivosti; žali što odgovarajući statistički podaci i informacije nisu bili uvijek dostupni;

| 38. | pozdravlja činjenicu da je financijska pomoć kratkoročno postigla cilj izbjegavanja neurednog neispunjenja obveze prema državnom dugu što je moglo imati izrazito ozbiljne ekonomske i socijalne posljedice, te bi one mogle bilo gore od postojećih, kao i učinak prelijevanja na druge zemlje u razmjeru koji se ne može izračunati, a možda i prisilan izlazak zemalja iz europodručja; međutim, primjećuje da nema jamstva da će se to dugoročno izbjeći; također primjećuje da financijska pomoć i program prilagodbe u Grčkoj nisu spriječili uredno neispunjenje obveza niti širenje krize na druge države članice, te da se povjerenje u tržišta vratilo, a spreadovi na državni dug počeli su se smanjivati samo onda kad je ESB nadopunio mjere koje su već bile poduzete u kolovozu 2012. s izravnim monetarnim transakcijama; žali zbog gospodarskog i socijalnog pada koji je postao očit kada su uvedeni fiskalni i makroekonomski ispravci; napominje da bi gospodarske i socijalne posljedice bile gore bez financijske i tehničke pomoći EU-a i MMF-a; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja činjenicu da je financijska pomoć kratkoročno postigla cilj izbjegavanja neurednog neispunjenja obveze prema državnom dugu što je moglo imati izrazito ozbiljne ekonomske i socijalne posljedice, te bi one mogle bilo gore od postojećih, kao i učinak prelijevanja na druge zemlje u razmjeru koji se ne može izračunati, a možda i prisilan izlazak zemalja iz europodručja; međutim, primjećuje da nema jamstva da će se to dugoročno izbjeći; također primjećuje da financijska pomoć i program prilagodbe u Grčkoj nisu spriječili uredno neispunjenje obveza niti širenje krize na druge države članice, te da se povjerenje u tržišta vratilo, a spreadovi na državni dug počeli su se smanjivati samo onda kad je ESB nadopunio mjere koje su već bile poduzete u kolovozu 2012. s izravnim monetarnim transakcijama; žali zbog gospodarskog i socijalnog pada koji je postao očit kada su uvedeni fiskalni i makroekonomski ispravci; napominje da bi gospodarske i socijalne posljedice bile gore bez financijske i tehničke pomoći EU-a i MMF-a;

| 39. | primjećuje da je Trojka od samog početka objavljivala sveobuhvatne dokumente o dijagnozi, strategiji prevladavanja neviđenih problema, nizu mjera politike koje su razrađene zajedno s dotičnom nacionalnom vladom i ekonomskim predviđanjima, a sve se to ažurira redovito; primjećuje da ti dokumenti ipak nisu omogućili javnosti da dobije sveobuhvatnu predodžbu o pregovorima te ne predstavljaju dostatan instrument odgovornosti; |
| --- | --- |

39.

primjećuje da je Trojka od samog početka objavljivala sveobuhvatne dokumente o dijagnozi, strategiji prevladavanja neviđenih problema, nizu mjera politike koje su razrađene zajedno s dotičnom nacionalnom vladom i ekonomskim predviđanjima, a sve se to ažurira redovito; primjećuje da ti dokumenti ipak nisu omogućili javnosti da dobije sveobuhvatnu predodžbu o pregovorima te ne predstavljaju dostatan instrument odgovornosti;

| 40. | žali zbog ponekad preoptimističnih pretpostavki Trojke, posebno u pogledu rasta i nezaposlenosti, što proizlazi između ostalog iz nedovoljnog prepoznavanja prekograničnog prelijevanja (kako je Komisija prepoznala u svom izvješću „Fiskalne konsolidacije i prelijevanja na periferiji i u središtu europodručja”), političkog opiranja promjenama u nekim državama članicama te ekonomskog i socijalnog učinka prilagodbe; žali zbog činjenice što je to također utjecalo na analizu Trojke o međusobnom utjecaju između fiskalne konsolidacije i rasta; primjećuje da zbog toga fiskalni ciljevi nisu mogli biti ispunjeni u predviđenom roku; |
| --- | --- |

40.

žali zbog ponekad preoptimističnih pretpostavki Trojke, posebno u pogledu rasta i nezaposlenosti, što proizlazi između ostalog iz nedovoljnog prepoznavanja prekograničnog prelijevanja (kako je Komisija prepoznala u svom izvješću „Fiskalne konsolidacije i prelijevanja na periferiji i u središtu europodručja”), političkog opiranja promjenama u nekim državama članicama te ekonomskog i socijalnog učinka prilagodbe; žali zbog činjenice što je to također utjecalo na analizu Trojke o međusobnom utjecaju između fiskalne konsolidacije i rasta; primjećuje da zbog toga fiskalni ciljevi nisu mogli biti ispunjeni u predviđenom roku;

| 41. | zaključuje na temelju saslušanja da postoji čvrsta veza između duljine programa prilagodbe i pomoći koja se stavlja na raspolaganje preko namjenskih fondova kao što je Europski mehanizam za stabilnost, što znači da bi dulje razdoblje prilagodbe neminovno podrazumijevalo da druge zemlje europodručja i MMF stave na raspolaganje i jamče znatno veće iznose, a to se nije smatralo politički ostvarivim s obzirom na ionako vrlo visoke iznose; ističe da su duljina programa prilagodbe i razdoblja povrata sredstava osjetno dulji nego u uobičajenim MMF-ovim programima financijske pomoći; |
| --- | --- |

41.

zaključuje na temelju saslušanja da postoji čvrsta veza između duljine programa prilagodbe i pomoći koja se stavlja na raspolaganje preko namjenskih fondova kao što je Europski mehanizam za stabilnost, što znači da bi dulje razdoblje prilagodbe neminovno podrazumijevalo da druge zemlje europodručja i MMF stave na raspolaganje i jamče znatno veće iznose, a to se nije smatralo politički ostvarivim s obzirom na ionako vrlo visoke iznose; ističe da su duljina programa prilagodbe i razdoblja povrata sredstava osjetno dulji nego u uobičajenim MMF-ovim programima financijske pomoći;

| 42. | pozdravlja smanjenje strukturnih manjkova u svim zemljama obuhvaćenim programom od početka njihovih programa pomoći; žali što nisu doveli do smanjenja omjera javnog duga prema BDP-u; primjećuje da je omjer javnog duga prema BDP-u jako narastao u svim zemljama koje sudjeluju u programu, s obzirom na to da primitak uvjetnih zajmova prirodno dovodi do povećanja javnog duga, a provedene politike imaju povratni učinak na kratki rok; nadalje vjeruje da je precizna procjena fiskalnih multiplikatora ključna za uspjeh fiskalne prilagodbe u pogledu smanjenja omjera duga prema BDP-u; primjećuje da je za dugoročnu stabilnost nužan napredak prema održivijim razinama privatnog duga; priznaje da obično treba proći nekoliko godina prije nego što strukturne reforme ostvare osjetan doprinos povećanju obujma proizvodnje i zapošljavanja; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja smanjenje strukturnih manjkova u svim zemljama obuhvaćenim programom od početka njihovih programa pomoći; žali što nisu doveli do smanjenja omjera javnog duga prema BDP-u; primjećuje da je omjer javnog duga prema BDP-u jako narastao u svim zemljama koje sudjeluju u programu, s obzirom na to da primitak uvjetnih zajmova prirodno dovodi do povećanja javnog duga, a provedene politike imaju povratni učinak na kratki rok; nadalje vjeruje da je precizna procjena fiskalnih multiplikatora ključna za uspjeh fiskalne prilagodbe u pogledu smanjenja omjera duga prema BDP-u; primjećuje da je za dugoročnu stabilnost nužan napredak prema održivijim razinama privatnog duga; priznaje da obično treba proći nekoliko godina prije nego što strukturne reforme ostvare osjetan doprinos povećanju obujma proizvodnje i zapošljavanja;

| 43. | smatra da je fiskalne multiplikatore teško sa sigurnošću procijeniti; podsjeća u vezi s tim da je MMF priznao kako je podcijenio fiskalni multiplikator u svojim predviđanjima rasta prije listopada 2012.; primjećuje da to razdoblje obuhvaća zaključke svih početnih memoranduma o suglasnosti pod istragom u ovome izvješću osim jednoga; podsjeća da je Europska komisija u studenom 2012. godine izjavila da do grešaka u predviđanju nije došlo zbog podcjenjivanja fiskalnih multiplikatora; međutim, ističe da je Komisija u svojem odgovoru na upitnik izjavila da su „fiskalni multiplikatori u ovom kritičnom trenutku viši nego u uobičajenim okolnostima”; shvaća da su fiskalni multiplikatori djelomično endogeni te se razvijaju u makroekonomskim uvjetima koji se mijenjaju; ističe da ovaj izraz javnog neslaganja između Europske komisije i MMF-a o veličini fiskalnog multiplikatora nije bio naknadno popraćen zajedničkim stavom Trojke; |
| --- | --- |

43.

smatra da je fiskalne multiplikatore teško sa sigurnošću procijeniti; podsjeća u vezi s tim da je MMF priznao kako je podcijenio fiskalni multiplikator u svojim predviđanjima rasta prije listopada 2012.; primjećuje da to razdoblje obuhvaća zaključke svih početnih memoranduma o suglasnosti pod istragom u ovome izvješću osim jednoga; podsjeća da je Europska komisija u studenom 2012. godine izjavila da do grešaka u predviđanju nije došlo zbog podcjenjivanja fiskalnih multiplikatora; međutim, ističe da je Komisija u svojem odgovoru na upitnik izjavila da su „fiskalni multiplikatori u ovom kritičnom trenutku viši nego u uobičajenim okolnostima”; shvaća da su fiskalni multiplikatori djelomično endogeni te se razvijaju u makroekonomskim uvjetima koji se mijenjaju; ističe da ovaj izraz javnog neslaganja između Europske komisije i MMF-a o veličini fiskalnog multiplikatora nije bio naknadno popraćen zajedničkim stavom Trojke;

| 44. | ističe da dok je iskazani cilj MMF-a u operacijama pomoći unutar okvira Trojke unutarnja devalvacija, uključujući preko smanjenja plaća i mirovina, Komisija taj cilj nikada nije izričito potvrdila; primjećuje da je zapravo fiskalna konsolidacija cilj koji Komisija naglašava u sve četiri zemlje obuhvaćene programom koje se istražuju; prihvaća te razlike u prioritetima između MMF-a i Komisije te uzima na znanje taj početni neskladu ciljeva između tih dviju institucija; primjećuje da je zajedno odlučeno da se treba osloniti na kombinaciju oba instrumenta, kao i na strukturne reforme i druge mjere koje nadopunjuju taj pristup; primjećuje da je kombinacija fiskalne konsolidacije i restriktivne politike plaća smanjila i javnu i privatnu potražnju; primjećuje da je cilj reformiranja industrijskih temelja i institucijskih struktura u zemljama koje sudjeluju u programu, koji poboljšava njihovu održivost i učinkovitost, privukao manje pozornosti od gore navedenih ciljeva; |
| --- | --- |

44.

ističe da dok je iskazani cilj MMF-a u operacijama pomoći unutar okvira Trojke unutarnja devalvacija, uključujući preko smanjenja plaća i mirovina, Komisija taj cilj nikada nije izričito potvrdila; primjećuje da je zapravo fiskalna konsolidacija cilj koji Komisija naglašava u sve četiri zemlje obuhvaćene programom koje se istražuju; prihvaća te razlike u prioritetima između MMF-a i Komisije te uzima na znanje taj početni neskladu ciljeva između tih dviju institucija; primjećuje da je zajedno odlučeno da se treba osloniti na kombinaciju oba instrumenta, kao i na strukturne reforme i druge mjere koje nadopunjuju taj pristup; primjećuje da je kombinacija fiskalne konsolidacije i restriktivne politike plaća smanjila i javnu i privatnu potražnju; primjećuje da je cilj reformiranja industrijskih temelja i institucijskih struktura u zemljama koje sudjeluju u programu, koji poboljšava njihovu održivost i učinkovitost, privukao manje pozornosti od gore navedenih ciljeva;

| 45. | smatra da je premalo pozornosti posvećeno ublažavanju negativnog ekonomskog i socijalnog učinka strategija prilagodbe u zemljama koje sudjeluju u program; podsjeća na uzroke kriza; žali što se prečesto univerzalnim pristupom upravljanju kriznim situacijama nije u potpunosti uzela u obzir ravnoteža ekonomskog i socijalnog učinka propisanih mjera politike; |
| --- | --- |

45.

smatra da je premalo pozornosti posvećeno ublažavanju negativnog ekonomskog i socijalnog učinka strategija prilagodbe u zemljama koje sudjeluju u program; podsjeća na uzroke kriza; žali što se prečesto univerzalnim pristupom upravljanju kriznim situacijama nije u potpunosti uzela u obzir ravnoteža ekonomskog i socijalnog učinka propisanih mjera politike;

| 46. | naglašava da je vlastita odgovornost na nacionalnoj razini važna i da neprovođenje dogovorenih mjera ima posljedice u smislu očekivanih rezultata, izazivajući dodatne dugoročne teškoće za dotičnu državu; prima na znanje iskustvo MMF-a da bi se odgovornost države mogla smatrati najvažnijim čimbenikom za uspjeh svakog programa financijske pomoći; međutim, naglašava da se odgovornost na nacionalnoj razini ne može postići bez odgovarajućeg demokratskog legitimiteta i odgovornosti na nacionalnoj razini i na razini EU-a; u tom pogledu ističe činjenicu da je odlučivanje nacionalnih parlamenata o proračunima i zakonima za provođenje ekonomskih programa prilagodbe ključno za osiguravanje odgovornosti i transparentnosti na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je vlastita odgovornost na nacionalnoj razini važna i da neprovođenje dogovorenih mjera ima posljedice u smislu očekivanih rezultata, izazivajući dodatne dugoročne teškoće za dotičnu državu; prima na znanje iskustvo MMF-a da bi se odgovornost države mogla smatrati najvažnijim čimbenikom za uspjeh svakog programa financijske pomoći; međutim, naglašava da se odgovornost na nacionalnoj razini ne može postići bez odgovarajućeg demokratskog legitimiteta i odgovornosti na nacionalnoj razini i na razini EU-a; u tom pogledu ističe činjenicu da je odlučivanje nacionalnih parlamenata o proračunima i zakonima za provođenje ekonomskih programa prilagodbe ključno za osiguravanje odgovornosti i transparentnosti na nacionalnoj razini;

| 47. | naglašava da je poboljšanje rodne jednakosti važan čimbenik u izgradnji snažnijih gospodarstava te da se u gospodarskim analizama ili preporukama nikad ne bi smio zanemariti; |
| --- | --- |

47.

naglašava da je poboljšanje rodne jednakosti važan čimbenik u izgradnji snažnijih gospodarstava te da se u gospodarskim analizama ili preporukama nikad ne bi smio zanemariti;

Trojka: institucionalna dimenzija i demokratski legitimitet

| 48. | primjećuje da se zbog razvojne naravi odgovora EU-a na krizu, nejasne uloge ESB-a u Trojci i naravi postupka donošenja odluka Trojke smatra da je mandat Trojke nejasan te da mu nedostaje transparentnosti i demokratskog nadzora; |
| --- | --- |

48.

primjećuje da se zbog razvojne naravi odgovora EU-a na krizu, nejasne uloge ESB-a u Trojci i naravi postupka donošenja odluka Trojke smatra da je mandat Trojke nejasan te da mu nedostaje transparentnosti i demokratskog nadzora;

| 49. | ističe, međutim, da donošenje Uredbe (EU) br. 472/2013 od 21. svibnja 2013. predstavlja prvi iako nedovoljan korak u kodificiranju postupaka nadzora koji se trebaju koristiti u europodručju za države koje imaju financijskih poteškoća, te da se Uredbom daje mandat Trojci; pozdravlja između ostaloga: odredbe u vezi s ocjenjivanjem održivosti vladina duga, transparentnije postupke u pogledu donošenja programa makroekonomske prilagodbe uključujući potrebu za integracijom negativnih prelijevajućih učinaka te makroekonomskih i financijskih šokova i prava nadzora prenesenih Europskom parlamentu, odredbe u pogledu uključenosti socijalnih partnera, zahtjeve za izričitim uzimanjem u obzir nacionalnih praksi i sustava za formiranje plaća, potrebu za osiguranjem dovoljno sredstava za temeljne politike, kao što je obrazovanje i zdravstvena skrb, i izuzeća iz relevantnih zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu odobrena državama članicama koje primaju pomoć; |
| --- | --- |

49.

ističe, međutim, da donošenje Uredbe (EU) br. 472/2013 od 21. svibnja 2013. predstavlja prvi iako nedovoljan korak u kodificiranju postupaka nadzora koji se trebaju koristiti u europodručju za države koje imaju financijskih poteškoća, te da se Uredbom daje mandat Trojci; pozdravlja između ostaloga: odredbe u vezi s ocjenjivanjem održivosti vladina duga, transparentnije postupke u pogledu donošenja programa makroekonomske prilagodbe uključujući potrebu za integracijom negativnih prelijevajućih učinaka te makroekonomskih i financijskih šokova i prava nadzora prenesenih Europskom parlamentu, odredbe u pogledu uključenosti socijalnih partnera, zahtjeve za izričitim uzimanjem u obzir nacionalnih praksi i sustava za formiranje plaća, potrebu za osiguranjem dovoljno sredstava za temeljne politike, kao što je obrazovanje i zdravstvena skrb, i izuzeća iz relevantnih zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu odobrena državama članicama koje primaju pomoć;

| 50. | uzima na znanje izjavu predsjednika euroskupine da euroskupina daje mandat Europskoj komisiji za pregovaranje u njezino ime o pojedinostima uvjeta povezanih s pomoći, uzimajući u obzir stavove država članica o ključnim elementima uvjeta i, u pogledu vlastitih financijskih ograničenja, o veličini financijske pomoći; primjećuje da navedeni postupak u kojem euroskupina daje mandat Europskoj komisiji nije naveden u Ugovorima, s obzirom na to da euroskupina nije službena institucija Europske unije; naglašava da unatoč djelovanju Komisije u ime država članica, konačnu političku odgovornost za osmišljavanje i odobravanje programa makroekonomske prilagodbe imaju ministri financija EU-a i njihove vlade; žali zbog izostanka demokratske legitimnosti na razini EU-a i odgovornosti euroskupine kada preuzima izvršne ovlasti na razini EU-a; |
| --- | --- |

50.

uzima na znanje izjavu predsjednika euroskupine da euroskupina daje mandat Europskoj komisiji za pregovaranje u njezino ime o pojedinostima uvjeta povezanih s pomoći, uzimajući u obzir stavove država članica o ključnim elementima uvjeta i, u pogledu vlastitih financijskih ograničenja, o veličini financijske pomoći; primjećuje da navedeni postupak u kojem euroskupina daje mandat Europskoj komisiji nije naveden u Ugovorima, s obzirom na to da euroskupina nije službena institucija Europske unije; naglašava da unatoč djelovanju Komisije u ime država članica, konačnu političku odgovornost za osmišljavanje i odobravanje programa makroekonomske prilagodbe imaju ministri financija EU-a i njihove vlade; žali zbog izostanka demokratske legitimnosti na razini EU-a i odgovornosti euroskupine kada preuzima izvršne ovlasti na razini EU-a;

| 51. | ističe ad hoc prirodu mehanizama spašavanja i Trojke te žali zbog toga što nije bilo odgovarajuće pravne osnove za uspostavu Trojke na temelju primarnog prava Unije, što je dovelo do uspostave međuvladinih mehanizama kao što su ESM; poziva da se svako buduće rješenje temelji na primarnom pravu Unije; potvrđuje da bi to moglo dovesti do potrebe za izmjenom Ugovora; |
| --- | --- |

51.

ističe ad hoc prirodu mehanizama spašavanja i Trojke te žali zbog toga što nije bilo odgovarajuće pravne osnove za uspostavu Trojke na temelju primarnog prava Unije, što je dovelo do uspostave međuvladinih mehanizama kao što su ESM; poziva da se svako buduće rješenje temelji na primarnom pravu Unije; potvrđuje da bi to moglo dovesti do potrebe za izmjenom Ugovora;

| 52. | zabrinuta je zbog priznanja prijašnjeg predsjednika euroskupine pred Europskim parlamentom da je euroskupina prihvatila preporuke Trojke bez detaljnog razmatranja njihovih specifičnih posljedica na politiku; naglašava da to, ako je točno, ne razrješava ministre financija iz europodručja njihove političke odgovornosti za programe makroekonomske prilagodbe i Memorandume o razumijevanju; ističe da to baca zabrinjavajuće svjetlo na nejasan opseg „tehničkog savjetovanja” i uloge „agencije euroskupine” koje su prenesene na Komisiju i ESB u okviru osmišljavanja, provedbe i procjene programa pomoći; iz te perspektive žali zbog nedostatka jasnih i odgovornih pojedinačnih mandata koje Vijeće i euroskupina daju Komisiji; |
| --- | --- |

52.

zabrinuta je zbog priznanja prijašnjeg predsjednika euroskupine pred Europskim parlamentom da je euroskupina prihvatila preporuke Trojke bez detaljnog razmatranja njihovih specifičnih posljedica na politiku; naglašava da to, ako je točno, ne razrješava ministre financija iz europodručja njihove političke odgovornosti za programe makroekonomske prilagodbe i Memorandume o razumijevanju; ističe da to baca zabrinjavajuće svjetlo na nejasan opseg „tehničkog savjetovanja” i uloge „agencije euroskupine” koje su prenesene na Komisiju i ESB u okviru osmišljavanja, provedbe i procjene programa pomoći; iz te perspektive žali zbog nedostatka jasnih i odgovornih pojedinačnih mandata koje Vijeće i euroskupina daju Komisiji;

| 53. | preispituje dvostruku ulogu Komisije u Trojki i kao zastupnice država članica i kao institucije EU-a; potvrđuje da postoji mogući sukob interesa u Komisiji između njezine uloge u Trojki i njezine odgovornosti kao čuvara Ugovora i pravne stečevine, posebno u područjima politika kao što su tržišno natjecanje, državne potpore i socijalna kohezija, i u pogledu politike plaća i socijalne politike država članica, što predstavlja područje u kojem Komisija nema nadležnost, kao i u pogledu Povelje Europske unije o temeljnim pravima; ukazuje da je takva situacija u suprotnosti s uobičajenom ulogom Komisije da djeluje kao neovisna instanca koja štiti interese EU-a i osigurava provedbu pravila EU-a u granicama utvrđenima Ugovorima; |
| --- | --- |

53.

preispituje dvostruku ulogu Komisije u Trojki i kao zastupnice država članica i kao institucije EU-a; potvrđuje da postoji mogući sukob interesa u Komisiji između njezine uloge u Trojki i njezine odgovornosti kao čuvara Ugovora i pravne stečevine, posebno u područjima politika kao što su tržišno natjecanje, državne potpore i socijalna kohezija, i u pogledu politike plaća i socijalne politike država članica, što predstavlja područje u kojem Komisija nema nadležnost, kao i u pogledu Povelje Europske unije o temeljnim pravima; ukazuje da je takva situacija u suprotnosti s uobičajenom ulogom Komisije da djeluje kao neovisna instanca koja štiti interese EU-a i osigurava provedbu pravila EU-a u granicama utvrđenima Ugovorima;

| 54. | ukazuje jednako tako na mogući sukob interesa između trenutačne uloge ESB-a u Trojki kao „tehničkog savjetnika” i njegova položaja kao vjerovnika tih četiriju država članica, kao i njegova mandata prema Ugovoru s obzirom na to da svoje djelovanje uvjetuje odlukama u kojima izravno sudjeluje; ipak pozdravlja njegov doprinos rješavanju krize, no zahtijeva da mogući sukobi interesa ESB-a, posebno u pogledu ključnih politika likvidnosti, budu pažljivo preispitani; primjećuje da je tijekom krize ESB imao ključne informacije o zdravlju bankarskog sektora i financijskoj stabilnosti općenito te da je slijedom toga izvršio politiku poluge na donositelje odluka, barem u slučajevima restrukturiranja duga u Grčkoj, kada je ESB inzistirao da se klauzule kolektivnog djelovanja uklone iz grčkih državnih obveznica koje je posjedovao, operacija hitne pomoći za likvidnost na Cipru i neuključivanja držatelja obveznica s pravom prednosti u spašavanje u Irskoj; poziva ESB da prema zahtjevu Europskog ombudsmana objavi pismo Jean-Claudea Tricheta od 19. studenog 2010. upućeno tadašnjem irskom ministru financija; |
| --- | --- |

54.

ukazuje jednako tako na mogući sukob interesa između trenutačne uloge ESB-a u Trojki kao „tehničkog savjetnika” i njegova položaja kao vjerovnika tih četiriju država članica, kao i njegova mandata prema Ugovoru s obzirom na to da svoje djelovanje uvjetuje odlukama u kojima izravno sudjeluje; ipak pozdravlja njegov doprinos rješavanju krize, no zahtijeva da mogući sukobi interesa ESB-a, posebno u pogledu ključnih politika likvidnosti, budu pažljivo preispitani; primjećuje da je tijekom krize ESB imao ključne informacije o zdravlju bankarskog sektora i financijskoj stabilnosti općenito te da je slijedom toga izvršio politiku poluge na donositelje odluka, barem u slučajevima restrukturiranja duga u Grčkoj, kada je ESB inzistirao da se klauzule kolektivnog djelovanja uklone iz grčkih državnih obveznica koje je posjedovao, operacija hitne pomoći za likvidnost na Cipru i neuključivanja držatelja obveznica s pravom prednosti u spašavanje u Irskoj; poziva ESB da prema zahtjevu Europskog ombudsmana objavi pismo Jean-Claudea Tricheta od 19. studenog 2010. upućeno tadašnjem irskom ministru financija;

| 55. | primjećuje da uloga ESB-a nije dovoljno određena jer je u Uredbi (EU) br. 472/2013 i Ugovoru o ESM-u navedeno da bi Komisija trebala raditi „u vezi s ESB-om”, čime se uloga ESB-a svodi na savjetodavnu; primjećuje da je euroskupina tražila da se ESB uključi kao pružatelj stručnih znanja kako bi se nadopunile procjene drugih partnera Trojke, te da je Sud Europske unije presudio u slučaju Pringle da su zadaci dodijeljeni ESB-u Ugovorom o ESM-u skladu s različitim zadacima koji se UFEU-om i Statutom ESCB-a [i ESB-a] dodjeljuju ESB-u uz uvjet da se određeni broj uvjeta stalno poštuje; ukazuje na odgovornost europskupine u dopuštanju ESB-u da djeluje u sklopu Trojke, međutim podsjeća da je mandat ESB-a ograničen UFEU-om na područja monetarne politike i financijske stabilnosti te da uključenje ESB-a u postupke odlučivanja koji se odnose na proračunske, fiskalne i strukturne politike nije predviđeno ugovorima; podsjeća da se u članku 127. UFEU-a navodi da, ne dovodeći u pitanje cilj stabilnosti cijena, ESSB podržava opće ekonomske politike u Uniji kako bi doprinio postizanju ciljeva Unije koji su utvrđeni u članku 3. UEU-a; |
| --- | --- |

55.

primjećuje da uloga ESB-a nije dovoljno određena jer je u Uredbi (EU) br. 472/2013 i Ugovoru o ESM-u navedeno da bi Komisija trebala raditi „u vezi s ESB-om”, čime se uloga ESB-a svodi na savjetodavnu; primjećuje da je euroskupina tražila da se ESB uključi kao pružatelj stručnih znanja kako bi se nadopunile procjene drugih partnera Trojke, te da je Sud Europske unije presudio u slučaju Pringle da su zadaci dodijeljeni ESB-u Ugovorom o ESM-u skladu s različitim zadacima koji se UFEU-om i Statutom ESCB-a [i ESB-a] dodjeljuju ESB-u uz uvjet da se određeni broj uvjeta stalno poštuje; ukazuje na odgovornost europskupine u dopuštanju ESB-u da djeluje u sklopu Trojke, međutim podsjeća da je mandat ESB-a ograničen UFEU-om na područja monetarne politike i financijske stabilnosti te da uključenje ESB-a u postupke odlučivanja koji se odnose na proračunske, fiskalne i strukturne politike nije predviđeno ugovorima; podsjeća da se u članku 127. UFEU-a navodi da, ne dovodeći u pitanje cilj stabilnosti cijena, ESSB podržava opće ekonomske politike u Uniji kako bi doprinio postizanju ciljeva Unije koji su utvrđeni u članku 3. UEU-a;

| 56. | ukazuje na općenito slabu demokratsku odgovornost Trojke u zemljama obuhvaćenim programom na nacionalnoj razini; primjećuje, međutim, da se ta demokratska odgovornost razlikuje među zemljama, ovisno o volji nacionalnih izvršnih vlasti i učinkovitog nadzora nacionalnih parlamenata, kao što je pokazano slučajem ciparskog parlamenta koji je odbio izvorni memorandum o razumijevanju; primjećuje, međutim, da su nacionalni parlamenti, kada ih se konzultiralo, bili suočeni s izborom mogućeg neizvršavanja obveza u pogledu svog duga ili prihvaćanja memoranduma o razumijevanju o kojima su pregovarali Trojka i nacionalne vlasti; ističe da portugalski nacionalni parlament nije ratificirao memorandum o razumijevanju; sa zabrinutošću primjećuje da je to što Trojku čine tri nezavisne institucije, s nejednakom raspodjelom odgovornosti među sobom, zajedno s različitim mandatima te strukturama pregovaranja i donošenja odluka s različitim razinama odgovornosti, rezultiralo nedostatkom odgovarajućeg nadzora i demokratske odgovornosti Trojke u cjelini; |
| --- | --- |

56.

ukazuje na općenito slabu demokratsku odgovornost Trojke u zemljama obuhvaćenim programom na nacionalnoj razini; primjećuje, međutim, da se ta demokratska odgovornost razlikuje među zemljama, ovisno o volji nacionalnih izvršnih vlasti i učinkovitog nadzora nacionalnih parlamenata, kao što je pokazano slučajem ciparskog parlamenta koji je odbio izvorni memorandum o razumijevanju; primjećuje, međutim, da su nacionalni parlamenti, kada ih se konzultiralo, bili suočeni s izborom mogućeg neizvršavanja obveza u pogledu svog duga ili prihvaćanja memoranduma o razumijevanju o kojima su pregovarali Trojka i nacionalne vlasti; ističe da portugalski nacionalni parlament nije ratificirao memorandum o razumijevanju; sa zabrinutošću primjećuje da je to što Trojku čine tri nezavisne institucije, s nejednakom raspodjelom odgovornosti među sobom, zajedno s različitim mandatima te strukturama pregovaranja i donošenja odluka s različitim razinama odgovornosti, rezultiralo nedostatkom odgovarajućeg nadzora i demokratske odgovornosti Trojke u cjelini;

| 57. | žali zbog činjenice da, zbog svog statuta, MMF ne može službeno doći pred nacionalne parlamente ili pred Europski parlament niti im predstaviti pismene izvještaje; primjećuje da je strukturom upravljanja MMF-a odgovornost prema 188 država članica predviđena Upravom MMF-a; naglašava da uključenost MMF-a kao zajmodavca u krajnjoj nuždi uz pružanje do jedne trećine sredstava stavlja tu instituciju u manjinski položaj; |
| --- | --- |

57.

žali zbog činjenice da, zbog svog statuta, MMF ne može službeno doći pred nacionalne parlamente ili pred Europski parlament niti im predstaviti pismene izvještaje; primjećuje da je strukturom upravljanja MMF-a odgovornost prema 188 država članica predviđena Upravom MMF-a; naglašava da uključenost MMF-a kao zajmodavca u krajnjoj nuždi uz pružanje do jedne trećine sredstava stavlja tu instituciju u manjinski položaj;

| 58. | primjećuje da, nakon pripremnog rada Trojke, euroskupina i MMF donose službene odluke odvojeno i u skladu sa svojim pravnim statusima i ulogama, čime svatko od njih postaje politički odgovoran za aktivnosti Trojke; nadalje primjećuje da je ključna uloga dodijeljena ESM-u kao organizaciji koja je odgovorna za odlučivanje o financijskoj pomoći koju dodjeljuju države članice eurozone, čime su nacionalne izvršne vlasti država članica eurozone, uključujući vlade država kojih se to izravno tiče, u središtu svake donesene odluke; |
| --- | --- |

58.

primjećuje da, nakon pripremnog rada Trojke, euroskupina i MMF donose službene odluke odvojeno i u skladu sa svojim pravnim statusima i ulogama, čime svatko od njih postaje politički odgovoran za aktivnosti Trojke; nadalje primjećuje da je ključna uloga dodijeljena ESM-u kao organizaciji koja je odgovorna za odlučivanje o financijskoj pomoći koju dodjeljuju države članice eurozone, čime su nacionalne izvršne vlasti država članica eurozone, uključujući vlade država kojih se to izravno tiče, u središtu svake donesene odluke;

| 59. | primjećuje da demokratska legitimnost Trojke na nacionalnoj razini proizlazi iz političke odgovornosti euroskupine i članova ECOFIN-a pred svojim nacionalnim parlamentima; žali zbog toga što Trojka nema instrumente za demokratsku legitimnost na razini EU-a zbog svoje strukture; |
| --- | --- |

59.

primjećuje da demokratska legitimnost Trojke na nacionalnoj razini proizlazi iz političke odgovornosti euroskupine i članova ECOFIN-a pred svojim nacionalnim parlamentima; žali zbog toga što Trojka nema instrumente za demokratsku legitimnost na razini EU-a zbog svoje strukture;

| 60. | žali što su institucije EU-a prikazivane kao dežurni krivci za negativan učinak makroekonomske prilagodbe država članica, dok ministri financija država članica snose političku odgovornost za Trojku i njezine operacije; naglašava da bi to moglo dovesti do povećanog euroskepticizma iako je odgovornost na nacionalnoj, a ne europskoj razini; |
| --- | --- |

60.

žali što su institucije EU-a prikazivane kao dežurni krivci za negativan učinak makroekonomske prilagodbe država članica, dok ministri financija država članica snose političku odgovornost za Trojku i njezine operacije; naglašava da bi to moglo dovesti do povećanog euroskepticizma iako je odgovornost na nacionalnoj, a ne europskoj razini;

| 61. | poziva euroskupinu, Vijeće i Europsko vijeće da preuzmu punu odgovornost za operacije Trojke; |
| --- | --- |

61.

poziva euroskupinu, Vijeće i Europsko vijeće da preuzmu punu odgovornost za operacije Trojke;

| 62. | ističe da je ESM međuvladino tijelo koje nije dio pravne strukture Europske unije te je obvezano pravilom jednoglasne odluke u regulatornom postupku; vjeruje da je iz tog razloga potreban duh međusobne predanosti i solidarnosti; primjećuje da se Ugovor o ESM-u uvelo načelo uvjetnog zajma u obliku makroekonomskog programa prilagodbe; ukazuje da Ugovor o ESM-u ne definira dodatno sadržaj uvjetovanosti ili programa prilagodbe, čime se omogućava velika sloboda pri preporuci takve uvjetovanosti; |
| --- | --- |

62.

ističe da je ESM međuvladino tijelo koje nije dio pravne strukture Europske unije te je obvezano pravilom jednoglasne odluke u regulatornom postupku; vjeruje da je iz tog razloga potreban duh međusobne predanosti i solidarnosti; primjećuje da se Ugovor o ESM-u uvelo načelo uvjetnog zajma u obliku makroekonomskog programa prilagodbe; ukazuje da Ugovor o ESM-u ne definira dodatno sadržaj uvjetovanosti ili programa prilagodbe, čime se omogućava velika sloboda pri preporuci takve uvjetovanosti;

| 63. | od nacionalnih revizorskih sudova očekuje da u potpunosti djeluju u skladu sa svojim pravnim obvezama u pogledu provjeravanja zakonitosti i pravilnosti financijskih transakcija nadzornih i kontrolnih sustava; u vezi s tim poziva vrhovne revizorske ustanove da pojačaju međusobnu suradnju, posebno razmjenom najboljih praksi; |
| --- | --- |

63.

od nacionalnih revizorskih sudova očekuje da u potpunosti djeluju u skladu sa svojim pravnim obvezama u pogledu provjeravanja zakonitosti i pravilnosti financijskih transakcija nadzornih i kontrolnih sustava; u vezi s tim poziva vrhovne revizorske ustanove da pojačaju međusobnu suradnju, posebno razmjenom najboljih praksi;

Prijedlozi i preporuke

| 64. | pozdravlja spremnost Komisije, ESB-a, Predsjednika Euroskupine, MMF-a, nacionalnih vlada i središnjih banaka Cipra, Irske, Grčke i Portugala, kao i socijalnih partnera i predstavnika civilnog društva, na suradnju i sudjelovanje u procjeni Europskog parlamenta i uloge djelovanja Trojke, uključujući odgovaranje na detaljan upitnik i/ili sudjelovanje u formalnim i neformalnim saslušanjima; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja spremnost Komisije, ESB-a, Predsjednika Euroskupine, MMF-a, nacionalnih vlada i središnjih banaka Cipra, Irske, Grčke i Portugala, kao i socijalnih partnera i predstavnika civilnog društva, na suradnju i sudjelovanje u procjeni Europskog parlamenta i uloge djelovanja Trojke, uključujući odgovaranje na detaljan upitnik i/ili sudjelovanje u formalnim i neformalnim saslušanjima;

| 65. | žali što Europsko vijeće nije u dovoljnoj mjeri uzelo u obzir prijedloge sadržane u Rezoluciji od 6. srpnja 2011. o financijskoj, gospodarskoj i socijalnoj krizi; naglašava da bi njihova provedba bila poboljšala gospodarsko i socijalno usklađivanje ekonomske i monetarne unije osiguravajući potpunu demokratsku legitimnost mjerama koordinacije gospodarskih i proračunskih politika; |
| --- | --- |

65.

žali što Europsko vijeće nije u dovoljnoj mjeri uzelo u obzir prijedloge sadržane u Rezoluciji od 6. srpnja 2011. o financijskoj, gospodarskoj i socijalnoj krizi; naglašava da bi njihova provedba bila poboljšala gospodarsko i socijalno usklađivanje ekonomske i monetarne unije osiguravajući potpunu demokratsku legitimnost mjerama koordinacije gospodarskih i proračunskih politika;

Kratkoročno do srednjoročno

| 66. | kao prvi korak, poziva na uspostavu jasnog, transparentnog i obvezujućeg poslovnika za interakciju između institucija unutar Trojke i dodjelu zadaća i odgovornosti unutar nje; snažno vjeruje da su jasna definicija i podjela zadaća potrebne kako bi se poboljšala transparentnost, omogućila jača demokratska kontrola nad radom Trojke te poduprla njegova vjerodostojnost; |
| --- | --- |

66.

kao prvi korak, poziva na uspostavu jasnog, transparentnog i obvezujućeg poslovnika za interakciju između institucija unutar Trojke i dodjelu zadaća i odgovornosti unutar nje; snažno vjeruje da su jasna definicija i podjela zadaća potrebne kako bi se poboljšala transparentnost, omogućila jača demokratska kontrola nad radom Trojke te poduprla njegova vjerodostojnost;

| 67. | poziva na razvoj poboljšane komunikacijske strategije za tekuće i buduće programe financijske pomoći; potiče da se tom pitanju prida najviši prioritet jer će nedjelovanje na tom području u konačnici naštetiti slici Unije; |
| --- | --- |

67.

poziva na razvoj poboljšane komunikacijske strategije za tekuće i buduće programe financijske pomoći; potiče da se tom pitanju prida najviši prioritet jer će nedjelovanje na tom području u konačnici naštetiti slici Unije;

| 68. | poziva na transparentnu procjenu dodjele ugovora vanjskim savjetnicima, nedostatka javnog nadmetanja, veoma visokih isplaćenih naknada te mogućih sukoba interesa; |
| --- | --- |

68.

poziva na transparentnu procjenu dodjele ugovora vanjskim savjetnicima, nedostatka javnog nadmetanja, veoma visokih isplaćenih naknada te mogućih sukoba interesa;

Gospodarski i socijalni utjecaj

| 69. | podsjeća da stav Parlamenta o Uredbi (EU) br. 472/2013 kojom se uvode odredbe koje zahtijevaju da makroekonomski programi prilagodbe uključuju krizne planove u slučaju da se predviđanja temeljnih scenarija ne ostvare te u slučaju da situacija izmakne izvan kontrole država članica kojima se pruža pomoć, kao što su neočekivani međunarodni gospodarski šokovi; ističe da su takvi planovi preduvjet razboritog kreiranja politike s obzirom na krhkost i lošu pouzdanost ekonomskih modela koji su temelj prognoze programa kako je vidljivo u svim državama članicama unutar programa pomoći; |
| --- | --- |

69.

podsjeća da stav Parlamenta o Uredbi (EU) br. 472/2013 kojom se uvode odredbe koje zahtijevaju da makroekonomski programi prilagodbe uključuju krizne planove u slučaju da se predviđanja temeljnih scenarija ne ostvare te u slučaju da situacija izmakne izvan kontrole država članica kojima se pruža pomoć, kao što su neočekivani međunarodni gospodarski šokovi; ističe da su takvi planovi preduvjet razboritog kreiranja politike s obzirom na krhkost i lošu pouzdanost ekonomskih modela koji su temelj prognoze programa kako je vidljivo u svim državama članicama unutar programa pomoći;

| 70. | potiče EU da pomno prati financijski, fiskalni i gospodarski razvoj u državama članicama te da stvori institucionalizirani sustav pozitivnih poticaja kako bi se propisno nagradili oni koji se u tom pogledu drže najbolje prakse te oni koji se posve drže njihovih programa prilagodbe; |
| --- | --- |

70.

potiče EU da pomno prati financijski, fiskalni i gospodarski razvoj u državama članicama te da stvori institucionalizirani sustav pozitivnih poticaja kako bi se propisno nagradili oni koji se u tom pogledu drže najbolje prakse te oni koji se posve drže njihovih programa prilagodbe;

| 71. | zahtijeva da Trojka razmotri trenutačnu raspravu o fiskalnim multiplikatorima i uzme u obzir reviziju Memoranduma o razumijevanju na temelju najnovijih empirijskih rezultata; |
| --- | --- |

71.

zahtijeva da Trojka razmotri trenutačnu raspravu o fiskalnim multiplikatorima i uzme u obzir reviziju Memoranduma o razumijevanju na temelju najnovijih empirijskih rezultata;

| 72. | traži od Trojke da nastavi s novim procjenama održivosti duga te da zbog hitnosti zadovolji potrebu smanjenja tereta grčkog javnog duga te također velikog odljeva kapitala iz Grčke koji značajno doprinosi začaranom krugu gospodarske depresije u zemlji; podsjeća da postoji niz mogućnosti za takvo restrukturiranje osim rezova na nominalne vrijednosti obveznica, uključujući zamjenu obveznica, produženje dospijeća obveznica i smanjenje kuponskih obveznica; vjeruje da treba pažljivo razmotriti različite mogućnosti restrukturiranja duga; |
| --- | --- |

72.

traži od Trojke da nastavi s novim procjenama održivosti duga te da zbog hitnosti zadovolji potrebu smanjenja tereta grčkog javnog duga te također velikog odljeva kapitala iz Grčke koji značajno doprinosi začaranom krugu gospodarske depresije u zemlji; podsjeća da postoji niz mogućnosti za takvo restrukturiranje osim rezova na nominalne vrijednosti obveznica, uključujući zamjenu obveznica, produženje dospijeća obveznica i smanjenje kuponskih obveznica; vjeruje da treba pažljivo razmotriti različite mogućnosti restrukturiranja duga;

| 73. | ustraje na tome da, kada to nije slučaj, Memorandumi o razumijevanju moraju biti napravljeni u skladu s ciljevima Europske unije, a to su promicanje zapošljavanja, poboljšanih životnih i radnih uvjeta, kako bi se omogućilo njihovo usklađivanje dok se održava poboljšanje, kao i pravilna socijalna zaštita, dijalog između uprave i radnika, kao i razvoj ljudskih resursa s ciljem trajne visoke zaposlenosti i borbe protiv isključenosti, kako je navedeno u članku 151. UFEU-a; podupire oprezno produženje vremenskih okvira za fiskalnu prilagodbu koji su već ispunjeni u memorandumu budući da je nestao strah od općeg sloma; podupire razmatranje daljnjih prilagodbi u svjetlu daljnjeg makroekonomskog razvoja; |
| --- | --- |

73.

ustraje na tome da, kada to nije slučaj, Memorandumi o razumijevanju moraju biti napravljeni u skladu s ciljevima Europske unije, a to su promicanje zapošljavanja, poboljšanih životnih i radnih uvjeta, kako bi se omogućilo njihovo usklađivanje dok se održava poboljšanje, kao i pravilna socijalna zaštita, dijalog između uprave i radnika, kao i razvoj ljudskih resursa s ciljem trajne visoke zaposlenosti i borbe protiv isključenosti, kako je navedeno u članku 151. UFEU-a; podupire oprezno produženje vremenskih okvira za fiskalnu prilagodbu koji su već ispunjeni u memorandumu budući da je nestao strah od općeg sloma; podupire razmatranje daljnjih prilagodbi u svjetlu daljnjeg makroekonomskog razvoja;

| 74. | žali što teret nisu podijelili svi koji su djelovali neodgovorno te što je zaštita imatelja obveznica smatrana nužnom za EU u cilju financijske stabilnosti; traži od Vijeća da aktivira odabrani okvir namijenjen zbrinjavanju prethodne aktive kako bi se prekinuo začarani krug između država i banaka te umanjio teret javnog duga u Irskoj, Grčkoj, Portugalu i Cipru; potiče Euroskupinu da poštuje obveze pregleda stanja irskog financijskog sektora u cilju daljnjeg poboljšanja održivosti prilagodbe u Irskoj i, uzimajući u obzir sve navedeno, potiče Euroskupinu da poštuje obvezu danu Irskoj o rješavanju tog tereta bankovnog duga; vjeruje da treba osobito uzeti u obzir primjenu Pakta o stabilnosti i rastu na relevantni nasljedni dug, budući da je on u Irskoj smatran nepoštenim i opterećujućim za državu sukladno odredbama o odstupanjima reformiranog pakta; smatra da bi raspodjela troškova dugoročno trebala odražavati raspodjelu zaštićenih imatelja obveznica; uzima na znanje zahtjev irskih vlasti za prijenos dijela javnog duga koji odgovara trošku sanacije financijskog sektora ESM-u; |
| --- | --- |

74.

žali što teret nisu podijelili svi koji su djelovali neodgovorno te što je zaštita imatelja obveznica smatrana nužnom za EU u cilju financijske stabilnosti; traži od Vijeća da aktivira odabrani okvir namijenjen zbrinjavanju prethodne aktive kako bi se prekinuo začarani krug između država i banaka te umanjio teret javnog duga u Irskoj, Grčkoj, Portugalu i Cipru; potiče Euroskupinu da poštuje obveze pregleda stanja irskog financijskog sektora u cilju daljnjeg poboljšanja održivosti prilagodbe u Irskoj i, uzimajući u obzir sve navedeno, potiče Euroskupinu da poštuje obvezu danu Irskoj o rješavanju tog tereta bankovnog duga; vjeruje da treba osobito uzeti u obzir primjenu Pakta o stabilnosti i rastu na relevantni nasljedni dug, budući da je on u Irskoj smatran nepoštenim i opterećujućim za državu sukladno odredbama o odstupanjima reformiranog pakta; smatra da bi raspodjela troškova dugoročno trebala odražavati raspodjelu zaštićenih imatelja obveznica; uzima na znanje zahtjev irskih vlasti za prijenos dijela javnog duga koji odgovara trošku sanacije financijskog sektora ESM-u;

| 75. | preporučuje Komisiji, Euroskupini i MMF-u da dalje istraže koncept „zadužnica zamjenjivih za dionice”, pri čemu je povrat novo izdanog zaduženja država članica kojima je dana pomoć vezan uz gospodarski rast; |
| --- | --- |

75.

preporučuje Komisiji, Euroskupini i MMF-u da dalje istraže koncept „zadužnica zamjenjivih za dionice”, pri čemu je povrat novo izdanog zaduženja država članica kojima je dana pomoć vezan uz gospodarski rast;

| 76. | podsjeća da je potrebno uspostaviti mjere za zaštitu poreznih prihoda, osobito za države uključene u program sadržane u Uredbi (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku stabilnost (izvješće Gauzès), donoseći „mjere u bliskoj suradnji s Komisijom i u vezi s ESB-om i po potrebi MMF-om, u cilju poboljšanja učinkovitosti i djelotvornosti sposobnosti prikupljanja prihoda i borbe protiv porezne prijevare i utaje kako bi se povećali fiskalni prihodi”; podsjeća da bi brzo trebalo poduzeti djelotvorne korake u borbi protiv poreznih prijevara i njihovom sprečavanju u EU-u i izvan njega; predlaže provedbu mjera kojima bi sve strane morale pravedno doprinijeti poreznim prihodima; |
| --- | --- |

76.

podsjeća da je potrebno uspostaviti mjere za zaštitu poreznih prihoda, osobito za države uključene u program sadržane u Uredbi (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku stabilnost (izvješće Gauzès), donoseći „mjere u bliskoj suradnji s Komisijom i u vezi s ESB-om i po potrebi MMF-om, u cilju poboljšanja učinkovitosti i djelotvornosti sposobnosti prikupljanja prihoda i borbe protiv porezne prijevare i utaje kako bi se povećali fiskalni prihodi”; podsjeća da bi brzo trebalo poduzeti djelotvorne korake u borbi protiv poreznih prijevara i njihovom sprečavanju u EU-u i izvan njega; predlaže provedbu mjera kojima bi sve strane morale pravedno doprinijeti poreznim prihodima;

| 77. | poziva na objavljivanje uporabe fondova vanjskog spašavanja; naglašava da bi trebalo bi pojasniti koja količina sredstava je usmjerena na financiranje deficita, financiranje vlade i vraćanje duga privatnim vjerovnicima; |
| --- | --- |

77.

poziva na objavljivanje uporabe fondova vanjskog spašavanja; naglašava da bi trebalo bi pojasniti koja količina sredstava je usmjerena na financiranje deficita, financiranje vlade i vraćanje duga privatnim vjerovnicima;

| 78. | poziva na učinkovito uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje i provedbu programa prilagodbe, kako trenutačnih tako i budućih; vjeruje da bi se sporazumi koje su sklopili socijalni partneri u okviru programa trebali poštovati u onoj mjeri u kojoj su oni u skladu s programima; naglašava da Uredba (EU) br. 472/2013 predviđa da programi pomoći poštuju nacionalne prakse i institucije za formiranje plaća; |
| --- | --- |

78.

poziva na učinkovito uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje i provedbu programa prilagodbe, kako trenutačnih tako i budućih; vjeruje da bi se sporazumi koje su sklopili socijalni partneri u okviru programa trebali poštovati u onoj mjeri u kojoj su oni u skladu s programima; naglašava da Uredba (EU) br. 472/2013 predviđa da programi pomoći poštuju nacionalne prakse i institucije za formiranje plaća;

| 79. | poziva na uključivanje EIB-a u oblikovanje i provedbu mjera povezanih s ulaganjima kako bi se doprinijelo gospodarskom i socijalnom oporavku; |
| --- | --- |

79.

poziva na uključivanje EIB-a u oblikovanje i provedbu mjera povezanih s ulaganjima kako bi se doprinijelo gospodarskom i socijalnom oporavku;

| 80. | žali što programi nisu obvezani Poveljom Europske unije i temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i Europskom socijalnom poveljom zbog činjenice da se ne temelje na primarnom pravu Unije; |
| --- | --- |

80.

žali što programi nisu obvezani Poveljom Europske unije i temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i Europskom socijalnom poveljom zbog činjenice da se ne temelje na primarnom pravu Unije;

| 81. | naglašava da institucije EU-a moraju u svim okolnostima poštovati pravo Unije, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

81.

naglašava da institucije EU-a moraju u svim okolnostima poštovati pravo Unije, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima;

| 82. | ističe da traženje ekonomske i financijske stabilnosti u državama članicama i Uniji kao cjelini ne smije dovesti u pitanje socijalnu stabilnost, europski socijalni model i socijalna prava građana EU-a; ističe da uključivanje socijalnih partnera u gospodarski dijalog na europskoj razini, kao što je predviđeno u Ugovoru, mora biti uvršteno u politički program; poziva na potrebno uključenje socijalnih partnera u izradu i provedbu sadašnjih i budućih programa prilagodbe; |
| --- | --- |

82.

ističe da traženje ekonomske i financijske stabilnosti u državama članicama i Uniji kao cjelini ne smije dovesti u pitanje socijalnu stabilnost, europski socijalni model i socijalna prava građana EU-a; ističe da uključivanje socijalnih partnera u gospodarski dijalog na europskoj razini, kao što je predviđeno u Ugovoru, mora biti uvršteno u politički program; poziva na potrebno uključenje socijalnih partnera u izradu i provedbu sadašnjih i budućih programa prilagodbe;

Komisija

| 83. | poziva na potpunu provedbu i odgovornost Uredbe (EU) br. 472/2013; poziva Komisiju da započne međuinstitucionalne pregovore s Europskim parlamentom kako bi se definirale zajedničke procedure informiranja nadležnog odbora Europskog parlamenta prema zaključcima izvedenim iz nadzora programa makroekonomske prilagodbe kao i napredak postignut pri pripremi nacrta programa makroekonomske prilagodbe predviđen prema članku 7. Uredbe (EU) br. 472/2013; podsjeća Komisiju da provede i objavi naknadne ocjene svojih preporuka i sudjelovanja u Trojci; traži od Komisije da takve ocjene uključi u izvješće ocjene predviđene u članku 19. Uredbe (EU) br. 472/2013; podsjeća Vijeće i Komisiju da članak 16. Uredbe (EU) br. 472/2013 propisuje da države članice koje primaju financijsku pomoć 30. svibnja 2013. podliježu Uredbi od toga datuma; poziva Vijeće i Komisiju da u skladu s člankom 265. UFEU-a djeluju kako bi pojednostavili i uskladili ad hoc program financijske pomoći s postupcima i aktima iz Uredbe (EU) br. 472/2013; poziva Komisiju i zakonodavce da izvuku pouku iz iskustva Trojke prilikom izrade i provedbe sljedećih koraka EMU-a, uključujući prilikom revizije Uredbe (EU) br. 472/2013; |
| --- | --- |

83.

poziva na potpunu provedbu i odgovornost Uredbe (EU) br. 472/2013; poziva Komisiju da započne međuinstitucionalne pregovore s Europskim parlamentom kako bi se definirale zajedničke procedure informiranja nadležnog odbora Europskog parlamenta prema zaključcima izvedenim iz nadzora programa makroekonomske prilagodbe kao i napredak postignut pri pripremi nacrta programa makroekonomske prilagodbe predviđen prema članku 7. Uredbe (EU) br. 472/2013; podsjeća Komisiju da provede i objavi naknadne ocjene svojih preporuka i sudjelovanja u Trojci; traži od Komisije da takve ocjene uključi u izvješće ocjene predviđene u članku 19. Uredbe (EU) br. 472/2013; podsjeća Vijeće i Komisiju da članak 16. Uredbe (EU) br. 472/2013 propisuje da države članice koje primaju financijsku pomoć 30. svibnja 2013. podliježu Uredbi od toga datuma; poziva Vijeće i Komisiju da u skladu s člankom 265. UFEU-a djeluju kako bi pojednostavili i uskladili ad hoc program financijske pomoći s postupcima i aktima iz Uredbe (EU) br. 472/2013; poziva Komisiju i zakonodavce da izvuku pouku iz iskustva Trojke prilikom izrade i provedbe sljedećih koraka EMU-a, uključujući prilikom revizije Uredbe (EU) br. 472/2013;

| 84. | podsjeća Komisiju i Parlament na njihovu poziciju usvojenu na plenarnoj sjednici u vezi s Uredbom (EU) br. 472/2013; posebno naglašava da je postavio odredbe po tom pitanju kojima se dalje povećava transparentnost i odgovornost u procesu donošenja odluka koje vode do usvajanja programa makroekonomske prilagodbe, pružajući jasniji i dobro ograničen mandat i ukupnu ulogu Komisije; poziva Komisiju da preispita i integrira takve odredbe u okvir za budući prijedlog izmjene Uredbe (EU) br. 472/2013; iz te perspektive podsjeća da se priprema budućih programa pomoći stavlja u nadležnost Komisije koja bi trebala zahtijevati savjet, ako je to prikladno, od trećih strana kao što su ESB, MMF ili druga tijela; |
| --- | --- |

84.

podsjeća Komisiju i Parlament na njihovu poziciju usvojenu na plenarnoj sjednici u vezi s Uredbom (EU) br. 472/2013; posebno naglašava da je postavio odredbe po tom pitanju kojima se dalje povećava transparentnost i odgovornost u procesu donošenja odluka koje vode do usvajanja programa makroekonomske prilagodbe, pružajući jasniji i dobro ograničen mandat i ukupnu ulogu Komisije; poziva Komisiju da preispita i integrira takve odredbe u okvir za budući prijedlog izmjene Uredbe (EU) br. 472/2013; iz te perspektive podsjeća da se priprema budućih programa pomoći stavlja u nadležnost Komisije koja bi trebala zahtijevati savjet, ako je to prikladno, od trećih strana kao što su ESB, MMF ili druga tijela;

| 85. | zahtijeva potpunu odgovornost Komisije u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 i šire kada ona djeluje u svojstvu člana mehanizma pomoći EU-a; zahtijeva da Parlament sasluša predstavnike Komisije za taj mehanizam prije preuzimanja njihovih zadaća; zahtijeva da su podložni redovnom izvješćivanju Parlamentu; |
| --- | --- |

85.

zahtijeva potpunu odgovornost Komisije u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 i šire kada ona djeluje u svojstvu člana mehanizma pomoći EU-a; zahtijeva da Parlament sasluša predstavnike Komisije za taj mehanizam prije preuzimanja njihovih zadaća; zahtijeva da su podložni redovnom izvješćivanju Parlamentu;

| 86. | predlaže da za svaku državu uključenu u program Komisija osnuje „radnu skupinu za rast” koju čine dijelom stručnjaci koji dolaze, između ostalog, iz država članica, EIB-a, u suradnji s predstavnicima privatnog sektora i civilnog društva kako bi se omogućilo partnerstvo, predložile mogućnosti poticanja rasta koje bi nadopunile fiskalnu konsolidaciju i strukturne reforme; ova radna skupina imala bi za cilj vraćanje povjerenja te time omogućavanje ulaganja; Komisija bi se trebala nadovezati na iskustvo instrumenta „Twinning” za suradnju između javnih uprava država članica i zemalja korisnica; |
| --- | --- |

86.

predlaže da za svaku državu uključenu u program Komisija osnuje „radnu skupinu za rast” koju čine dijelom stručnjaci koji dolaze, između ostalog, iz država članica, EIB-a, u suradnji s predstavnicima privatnog sektora i civilnog društva kako bi se omogućilo partnerstvo, predložile mogućnosti poticanja rasta koje bi nadopunile fiskalnu konsolidaciju i strukturne reforme; ova radna skupina imala bi za cilj vraćanje povjerenja te time omogućavanje ulaganja; Komisija bi se trebala nadovezati na iskustvo instrumenta „Twinning” za suradnju između javnih uprava država članica i zemalja korisnica;

| 87. | mišljenja je da bi stanje europodručja kao cjeline (uključujući efekte prelijevanja do kojih dolazi zbog nacionalnih politika na druge države članice) trebalo bolje uzeti u obzir prilikom razmatranja postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže ili kad Komisija sastavlja godišnji pregled rasta; |
| --- | --- |

87.

mišljenja je da bi stanje europodručja kao cjeline (uključujući efekte prelijevanja do kojih dolazi zbog nacionalnih politika na druge države članice) trebalo bolje uzeti u obzir prilikom razmatranja postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže ili kad Komisija sastavlja godišnji pregled rasta;

| 88. | smatra da bi postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže trebao također jasno procijeniti prekomjerno oslanjanje bilo koje države članice na određena područja djelovanja; |
| --- | --- |

88.

smatra da bi postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže trebao također jasno procijeniti prekomjerno oslanjanje bilo koje države članice na određena područja djelovanja;

| 89. | traži od Komisije da nastavi sa temeljitom provjerom, u svjetlu pravila državne potpore za odredbe likvidnosti od strane Europskog sustava središnjih banaka; |
| --- | --- |

89.

traži od Komisije da nastavi sa temeljitom provjerom, u svjetlu pravila državne potpore za odredbe likvidnosti od strane Europskog sustava središnjih banaka;

| 90. | nalaže Komisiji da u svojstvu „čuvara Ugovora” do kraja 2015. predstavi detaljnu studiju o gospodarskim i socijalnim posljedicama programa prilagodbe u četirima zemljama kako bi se pružio jasan uvidu kratkoročni i dugoročni utjecaj programa, tako omogućujući da se dobiveni podaci koriste za buduće mjere pomoći; traži od Komisije da prilikom sastavljanja te studije upotrijebi sva relevantna savjetodavna tijela, uključujući Gospodarski i financijski odbor, Odbor za zapošljavanje i odbor za socijalnu zaštitu te da u potpunosti surađuje s Parlamentom; vjeruje da bi izvješće Komisije također trebalo odražavati ocjenu Agencije Europske unije za temeljna prava; |
| --- | --- |

90.

nalaže Komisiji da u svojstvu „čuvara Ugovora” do kraja 2015. predstavi detaljnu studiju o gospodarskim i socijalnim posljedicama programa prilagodbe u četirima zemljama kako bi se pružio jasan uvidu kratkoročni i dugoročni utjecaj programa, tako omogućujući da se dobiveni podaci koriste za buduće mjere pomoći; traži od Komisije da prilikom sastavljanja te studije upotrijebi sva relevantna savjetodavna tijela, uključujući Gospodarski i financijski odbor, Odbor za zapošljavanje i odbor za socijalnu zaštitu te da u potpunosti surađuje s Parlamentom; vjeruje da bi izvješće Komisije također trebalo odražavati ocjenu Agencije Europske unije za temeljna prava;

| 91. | poziva Komisiju i Vijeće da osiguraju uključenost svih relevantnih Glavnih uprava Komisije i nacionalnih ministarstava u rasprave i odluke memoranduma o razumijevanju; osobito naglašava ulogu koju Glavna uprava za zapošljavanje zajedno s Glavnom upravom za ekonomska i financijska pitanja i Glavnom upravom za unutarnje tržište i usluge ima u osiguravanju da socijalna dimenzija bude ključan element pregovora te da se socijalni učinak također uzme u obzir; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisiju i Vijeće da osiguraju uključenost svih relevantnih Glavnih uprava Komisije i nacionalnih ministarstava u rasprave i odluke memoranduma o razumijevanju; osobito naglašava ulogu koju Glavna uprava za zapošljavanje zajedno s Glavnom upravom za ekonomska i financijska pitanja i Glavnom upravom za unutarnje tržište i usluge ima u osiguravanju da socijalna dimenzija bude ključan element pregovora te da se socijalni učinak također uzme u obzir;

ESB

| 92. | zahtijeva da se uloga ESB-a u svakoj reformi okvira Trojke pomno analizira kako bi se uskladila s mandatom ESB-a; osobito zahtijeva da se ESB-u da uloga tihog promatrača s transparentnom i jasno određenom savjetodavnom ulogom, ne dopuštajući mu da bude potpuni partner u pregovorima i prekidajući njegovo supotpisivanje zadaća misija; |
| --- | --- |

92.

zahtijeva da se uloga ESB-a u svakoj reformi okvira Trojke pomno analizira kako bi se uskladila s mandatom ESB-a; osobito zahtijeva da se ESB-u da uloga tihog promatrača s transparentnom i jasno određenom savjetodavnom ulogom, ne dopuštajući mu da bude potpuni partner u pregovorima i prekidajući njegovo supotpisivanje zadaća misija;

| 93. | traži od ESB-a da provede i objavi naknade procjene utjecaja svojih preporuka i sudjelovanja u Trojci; |
| --- | --- |

93.

traži od ESB-a da provede i objavi naknade procjene utjecaja svojih preporuka i sudjelovanja u Trojci;

| 94. | preporučuje da ESB ažurira svoje smjernice za hitnu pomoć za likvidnost (ELA) i odredbe kolateralnog okvira kako bi se povećala transparentnost odredbi likvidnosti u državama članicama koje primaju pomoć te pravna sigurnost koncepta solventnosti koji koristi Europski sustav središnjih banaka; |
| --- | --- |

94.

preporučuje da ESB ažurira svoje smjernice za hitnu pomoć za likvidnost (ELA) i odredbe kolateralnog okvira kako bi se povećala transparentnost odredbi likvidnosti u državama članicama koje primaju pomoć te pravna sigurnost koncepta solventnosti koji koristi Europski sustav središnjih banaka;

| 95. | poziva ESB i nacionalne središnje banke da pravodobno objave sveobuhvatne informacije o hitnim pomoćima za likvidnost (ELA), uključujući o uvjetima za potporu poput razrješivosti, načina na koji nacionalne središnje banke financiraju hitne pomoći za likvidnost, pravnog okviru i praktičnog funkcioniranja; |
| --- | --- |

95.

poziva ESB i nacionalne središnje banke da pravodobno objave sveobuhvatne informacije o hitnim pomoćima za likvidnost (ELA), uključujući o uvjetima za potporu poput razrješivosti, načina na koji nacionalne središnje banke financiraju hitne pomoći za likvidnost, pravnog okviru i praktičnog funkcioniranja;

MMF

| 96. | vjeruje da nakon tih godina iskustva u izradi i provedbi financijskih programa, europske institucije stekle su znanje potrebno za njihovu samostalnu izradu i provedbu, redefinirajući sudjelovanje MMF-a prema smjernicama navedenima u ovom izvješću; |
| --- | --- |

96.

vjeruje da nakon tih godina iskustva u izradi i provedbi financijskih programa, europske institucije stekle su znanje potrebno za njihovu samostalnu izradu i provedbu, redefinirajući sudjelovanje MMF-a prema smjernicama navedenima u ovom izvješću;

| 97. | poziva na to da svako buduće uključivanje MMF-a u europodručje bude neobavezno; |
| --- | --- |

97.

poziva na to da svako buduće uključivanje MMF-a u europodručje bude neobavezno;

| 98. | poziva MMF da redefinira opseg svakog budućeg sudjelovanja u programima pomoći EU-a prema ulozi katalizatora zajmodavca pružajući minimalno financiranje i stručnost državama zajmoprimcima te institucijama EU-a uz zadržavanje mogućnosti izlaza u slučaju neslaganja; |
| --- | --- |

98.

poziva MMF da redefinira opseg svakog budućeg sudjelovanja u programima pomoći EU-a prema ulozi katalizatora zajmodavca pružajući minimalno financiranje i stručnost državama zajmoprimcima te institucijama EU-a uz zadržavanje mogućnosti izlaza u slučaju neslaganja;

| 99. | traži od Komisije, u skladu s člankom 138. UFEU-a, da predloži odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo jedinstveno predstavljanje europodručja unutar međunarodnih financijskih institucija i konferencija, a osobito u MMF-u, kako bi se zamijenio trenutačni sustav pojedinačnog predstavljanja država članica na međunarodnoj razini; primjećuje da to zahtijeva promjenu statusa MMF-a; |
| --- | --- |

99.

traži od Komisije, u skladu s člankom 138. UFEU-a, da predloži odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo jedinstveno predstavljanje europodručja unutar međunarodnih financijskih institucija i konferencija, a osobito u MMF-u, kako bi se zamijenio trenutačni sustav pojedinačnog predstavljanja država članica na međunarodnoj razini; primjećuje da to zahtijeva promjenu statusa MMF-a;

| 100. | poziva na ad-hoc savjetovanje Europskog parlamenta o uključivanju MMF-a u europodručje; |
| --- | --- |

100.

poziva na ad-hoc savjetovanje Europskog parlamenta o uključivanju MMF-a u europodručje;

Vijeće i Euroskupina

| 101. | poziva na ponovnu ocjenu procesa odlučivanja Euroskupine kako bi se uključila primjerena demokratska odgovornost i na nacionalnoj i na europskoj razini; poziva na uspostavljanje europskih smjernica u svrhu osiguranja primjerenog demokratskog nadzora nad provedbom mjera na nacionalnoj razini koje u obzir uzimaju kvalitetu zapošljavanja, socijalne zaštite, zdravstva i obrazovanja te osiguravaju pristup socijalnim sustavima za sve; predlaže da bi mjesto stalnog predsjednika Euroskupine trebala biti odgovornost s punim radnim vremenom; predlaže da predsjednik bude jedan od potpredsjednika Komisije te da odgovara Parlamentu; poziva na kratkoročnu uspostavu redovnog dijaloga između Trojke i Parlamenta; |
| --- | --- |

101.

poziva na ponovnu ocjenu procesa odlučivanja Euroskupine kako bi se uključila primjerena demokratska odgovornost i na nacionalnoj i na europskoj razini; poziva na uspostavljanje europskih smjernica u svrhu osiguranja primjerenog demokratskog nadzora nad provedbom mjera na nacionalnoj razini koje u obzir uzimaju kvalitetu zapošljavanja, socijalne zaštite, zdravstva i obrazovanja te osiguravaju pristup socijalnim sustavima za sve; predlaže da bi mjesto stalnog predsjednika Euroskupine trebala biti odgovornost s punim radnim vremenom; predlaže da predsjednik bude jedan od potpredsjednika Komisije te da odgovara Parlamentu; poziva na kratkoročnu uspostavu redovnog dijaloga između Trojke i Parlamenta;

| 102. | poziva Euroskupinu, Vijeće i Europsko Vijeće da preuzmu punu odgovornost za operacije Trojke; osobito nastoji poboljšati preuzimanje odgovornosti za odluke Euroskupine u pogledu financijske pomoći budući da ministri financija snose krajnju političku odgovornost za programe makroekonomske prilagodbe i njihovu primjenu iako često za posebne odluke ne odgovaraju izravno svome nacionalnom parlamentu niti Europskom parlamentu; smatra da prije odobravanja financijske pomoći predsjednika Euroskupine treba saslušati pred Europskim parlamentom, a ministre financija EU-a u njihovim parlamentima; naglašava da bi i predsjednik Euroskupine i ministri financija trebali imati obvezu redovno podnositi izvješća Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima; |
| --- | --- |

102.

poziva Euroskupinu, Vijeće i Europsko Vijeće da preuzmu punu odgovornost za operacije Trojke; osobito nastoji poboljšati preuzimanje odgovornosti za odluke Euroskupine u pogledu financijske pomoći budući da ministri financija snose krajnju političku odgovornost za programe makroekonomske prilagodbe i njihovu primjenu iako često za posebne odluke ne odgovaraju izravno svome nacionalnom parlamentu niti Europskom parlamentu; smatra da prije odobravanja financijske pomoći predsjednika Euroskupine treba saslušati pred Europskim parlamentom, a ministre financija EU-a u njihovim parlamentima; naglašava da bi i predsjednik Euroskupine i ministri financija trebali imati obvezu redovno podnositi izvješća Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima;

| 103. | potiče sve države članice da povećaju svoj nacionalni udjel u radu i odlukama Europskog semestra te da provedu sve mjere i reforme koje su dogovorene u kontekstu preporuka za pojedine države; podsjeća da je u samo 15 % od oko 400 preporuka za pojedine države Komisija prepoznala značajan stupanj napretka u usporedbi s prethodnim godinama; |
| --- | --- |

103.

potiče sve države članice da povećaju svoj nacionalni udjel u radu i odlukama Europskog semestra te da provedu sve mjere i reforme koje su dogovorene u kontekstu preporuka za pojedine države; podsjeća da je u samo 15 % od oko 400 preporuka za pojedine države Komisija prepoznala značajan stupanj napretka u usporedbi s prethodnim godinama;

Europski stabilizacijski mehanizam

| 104. | naglašava da će postupnim ukidanjem Trojke neka institucija trebati preuzeti nadzor nad tekućim reformama. |
| --- | --- |

104.

naglašava da će postupnim ukidanjem Trojke neka institucija trebati preuzeti nadzor nad tekućim reformama.

| 105. | naglašava da osnivanje Europskog fonda za financijsku stabilnost i Europskog mehanizma za stabilizaciju izvan institucija Unije predstavlja korak unatrag u razvoju Unije, ponajprije na štetu Parlamenta, Revizorskog suda i Suda Europske unije; |
| --- | --- |

105.

naglašava da osnivanje Europskog fonda za financijsku stabilnost i Europskog mehanizma za stabilizaciju izvan institucija Unije predstavlja korak unatrag u razvoju Unije, ponajprije na štetu Parlamenta, Revizorskog suda i Suda Europske unije;

| 106. | zahtijeva da se Europski mehanizam za stabilnost integrira u pravni okvir Unije te razvija kao mehanizam utemeljen na Zajednici, kako je predviđeno Ugovorom o Europskom mehanizmu za stabilnost; zahtijeva da on odgovara Europskom parlamentu i Europskom vijeću, uključujući u skladu s odlukama o dobivanju financijske pomoći kao i odlukama o dobivanju novih kreditnih obroka; uzima u obzir da tako dugo dok države članice izravno iz svojih nacionalnih proračuna doprinose ESM-u, nacionalni parlamenti trebali bi odobravati financijsku pomoć; poziva da se ESM dalje razvije, uz prikladne kapacitete kreditiranja i posuđivanja, te da se uspostavi dijalog između odbora ESM-a i europskih socijalnih partnera i integrira ESM u proračun EU-a; poziva članove ESM-a da se, dok se gore navedeno ne ispuni, suzdrže od kratkoročnih jednoglasnih zahtijeva u svrhu omogućavanja donošenja standardnih odluka kvalificiranom većinom umjesto jednoglasno i omogućavanja pružanja preventivne pomoći; |
| --- | --- |

106.

zahtijeva da se Europski mehanizam za stabilnost integrira u pravni okvir Unije te razvija kao mehanizam utemeljen na Zajednici, kako je predviđeno Ugovorom o Europskom mehanizmu za stabilnost; zahtijeva da on odgovara Europskom parlamentu i Europskom vijeću, uključujući u skladu s odlukama o dobivanju financijske pomoći kao i odlukama o dobivanju novih kreditnih obroka; uzima u obzir da tako dugo dok države članice izravno iz svojih nacionalnih proračuna doprinose ESM-u, nacionalni parlamenti trebali bi odobravati financijsku pomoć; poziva da se ESM dalje razvije, uz prikladne kapacitete kreditiranja i posuđivanja, te da se uspostavi dijalog između odbora ESM-a i europskih socijalnih partnera i integrira ESM u proračun EU-a; poziva članove ESM-a da se, dok se gore navedeno ne ispuni, suzdrže od kratkoročnih jednoglasnih zahtijeva u svrhu omogućavanja donošenja standardnih odluka kvalificiranom većinom umjesto jednoglasno i omogućavanja pružanja preventivne pomoći;

| 107. | traži od Vijeća i Euroskupine da poštuju dane obećanje koje je dao predsjednik Europskog vijeća da će pregovarati o međuinstitucionalnom sporazumu s Europskim parlamentom kako bi se uspostavio odgovarajući privremeni mehanizam za povećanje odgovornosti ESM-a; u tom kontekstu također poziva na veću transparentnost u postupcima upravnog vijeća ESM-a; |
| --- | --- |

107.

traži od Vijeća i Euroskupine da poštuju dane obećanje koje je dao predsjednik Europskog vijeća da će pregovarati o međuinstitucionalnom sporazumu s Europskim parlamentom kako bi se uspostavio odgovarajući privremeni mehanizam za povećanje odgovornosti ESM-a; u tom kontekstu također poziva na veću transparentnost u postupcima upravnog vijeća ESM-a;

| 108. | ističe da sudski postupak „Pringle” Suda Europske unije te sudska praksa otvaraju mogućnost dovođenja ESM-a unutar okvira Zajednice uz stalan Ugovor na temelju članka 352. UFEU-a; stoga poziva Komisiju da s tim ciljem do kraja 2014. podnese prijedlog zakona; |
| --- | --- |

108.

ističe da sudski postupak „Pringle” Suda Europske unije te sudska praksa otvaraju mogućnost dovođenja ESM-a unutar okvira Zajednice uz stalan Ugovor na temelju članka 352. UFEU-a; stoga poziva Komisiju da s tim ciljem do kraja 2014. podnese prijedlog zakona;

Srednjoročno do dugoročno

| 109. | poziva na reviziju memoranduma unutar okvira zakonodavstva zajednice u svrhu promicanja uvjerljive i održive strategije konsolidacije i služenja ciljevima Unijine strategije rasta i postavljenim ciljevima socijalne kohezije i zapošljavanja; predlaže da kako bi programi pomoći imali odgovarajuću demokratsku legitimnost, mandati za pregovore trebali bi biti stavljeni na glasovanje u Europskom parlamentu a parlament bi trebao biti obaviješten o krajnjim memorandumima o razumijevanju; |
| --- | --- |

109.

poziva na reviziju memoranduma unutar okvira zakonodavstva zajednice u svrhu promicanja uvjerljive i održive strategije konsolidacije i služenja ciljevima Unijine strategije rasta i postavljenim ciljevima socijalne kohezije i zapošljavanja; predlaže da kako bi programi pomoći imali odgovarajuću demokratsku legitimnost, mandati za pregovore trebali bi biti stavljeni na glasovanje u Europskom parlamentu a parlament bi trebao biti obaviješten o krajnjim memorandumima o razumijevanju;

| 110. | ponavlja svoj poziv na donošenje odluka povezanih s jačanjem EMU-a na temelju Ugovora o Europskoj uniji; zauzima stajalište da bi svako odstupanje od metode Zajednice i povećano korištenje međuvladinih sporazuma (poput ugovornih sporazuma) podijelilo, oslabilo i dovelo u pitanje vjerodostojnost Unije, uključujući i europodručje; svjestan je da potpuno poštovanje metoda zajednice u daljnjim reformama mehanizama pomoći Unije može zahtijevati izmjenu ugovora te naglašava da svaka izmjena mora u potpunosti uključivati EP i mora biti podložna konvenciji; |
| --- | --- |

110.

ponavlja svoj poziv na donošenje odluka povezanih s jačanjem EMU-a na temelju Ugovora o Europskoj uniji; zauzima stajalište da bi svako odstupanje od metode Zajednice i povećano korištenje međuvladinih sporazuma (poput ugovornih sporazuma) podijelilo, oslabilo i dovelo u pitanje vjerodostojnost Unije, uključujući i europodručje; svjestan je da potpuno poštovanje metoda zajednice u daljnjim reformama mehanizama pomoći Unije može zahtijevati izmjenu ugovora te naglašava da svaka izmjena mora u potpunosti uključivati EP i mora biti podložna konvenciji;

| 111. | mišljenja je da bi trebalo ispitati mogućnost izmjene Ugovora kojom bi se omogućilo proširenje područja primjene sadašnjeg članka 143. UFEU-a na sve države članice, umjesto što je ograničeno za države članice izvan europodručja; |
| --- | --- |

111.

mišljenja je da bi trebalo ispitati mogućnost izmjene Ugovora kojom bi se omogućilo proširenje područja primjene sadašnjeg članka 143. UFEU-a na sve države članice, umjesto što je ograničeno za države članice izvan europodručja;

| 112. | poziva na stvaranje Europskog monetarnog fonda na temelju prava Unije, koji podliježe metodi Zajednice; vjeruje da bi takav Europski monetarni fond trebao kombinirati financijska sredstva ESM-a usmjerena na pomoć državama koja imaju probleme s bilancama plaćanja ili su suočene s državnom nelikvidnošću sa stručnošću koju je Komisija stekla tijekom proteklih nekoliko godina na tom području; ističe da bi takav okvir izbjegao sukobe interesa svojstven trenutačnoj ulozi Komisije kao agenta Euroskupine i njezine obuhvatnije uloge „čuvara sporazuma”; vjeruje da bi Europski monetarni fond trebao biti podložan najvišim demokratskim standardima odgovornosti i legitimnosti; vjeruje da bi takav okvir osigurao transparentnost postupka donošenja odluka i su sve institucije uključene u taj proces potpuno odgovorne za svoje postupke; |
| --- | --- |

112.

poziva na stvaranje Europskog monetarnog fonda na temelju prava Unije, koji podliježe metodi Zajednice; vjeruje da bi takav Europski monetarni fond trebao kombinirati financijska sredstva ESM-a usmjerena na pomoć državama koja imaju probleme s bilancama plaćanja ili su suočene s državnom nelikvidnošću sa stručnošću koju je Komisija stekla tijekom proteklih nekoliko godina na tom području; ističe da bi takav okvir izbjegao sukobe interesa svojstven trenutačnoj ulozi Komisije kao agenta Euroskupine i njezine obuhvatnije uloge „čuvara sporazuma”; vjeruje da bi Europski monetarni fond trebao biti podložan najvišim demokratskim standardima odgovornosti i legitimnosti; vjeruje da bi takav okvir osigurao transparentnost postupka donošenja odluka i su sve institucije uključene u taj proces potpuno odgovorne za svoje postupke;

| 113. | mišljenja je kako će revizija Ugovora biti potrebna kako bi se potpuno učvrstio okvir EU-a za sprječavanje kriza i okvir za rješenja na zakonski razumnom i gospodarski održivom temelju; |
| --- | --- |

113.

mišljenja je kako će revizija Ugovora biti potrebna kako bi se potpuno učvrstio okvir EU-a za sprječavanje kriza i okvir za rješenja na zakonski razumnom i gospodarski održivom temelju;

| 114. | mišljenja je da bi trebalo ispitati mogućnost razvijanja mehanizma s jasnim postupovnim koracima za države koje su u opasnosti od nelikvidnosti, uz pravila paketa od 6 mjera i dvostrukog paketa mjera; u tom smislu potiče MMF te poziva Komisiju i Vijeće da dovedu MMF do zajedničkog stava kako bi se potaknula rasprava oko međunarodnog mehanizma restrukturiranja državnog duga (SDRM) s ciljem usvajanja poštenog i održivog multilateralnog pristupa na ovom području; |
| --- | --- |

114.

mišljenja je da bi trebalo ispitati mogućnost razvijanja mehanizma s jasnim postupovnim koracima za države koje su u opasnosti od nelikvidnosti, uz pravila paketa od 6 mjera i dvostrukog paketa mjera; u tom smislu potiče MMF te poziva Komisiju i Vijeće da dovedu MMF do zajedničkog stava kako bi se potaknula rasprava oko međunarodnog mehanizma restrukturiranja državnog duga (SDRM) s ciljem usvajanja poštenog i održivog multilateralnog pristupa na ovom području;

| 115. | sažima svoju preporuku da bi uloge i zadaće svakog sudionika u Trojci trebale biti pojašnjene na sljedeći način:






  a) | Europski monetarni fond, koji bi kombinirao financijska sredstva ESM-a i ljudske resurse koje je Komisija stekla tijekom proteklih nekoliko godina, preuzeo bi Komisijinu ulogu omogućujući joj da djeluje u skladu s člankom 17. Ugovora o Europskoj uniji te osobito da djeluje kao čuvar Ugovora; |
| --- | --- | --- |

115.

sažima svoju preporuku da bi uloge i zadaće svakog sudionika u Trojci trebale biti pojašnjene na sljedeći način:

a)

Europski monetarni fond, koji bi kombinirao financijska sredstva ESM-a i ljudske resurse koje je Komisija stekla tijekom proteklih nekoliko godina, preuzeo bi Komisijinu ulogu omogućujući joj da djeluje u skladu s člankom 17. Ugovora o Europskoj uniji te osobito da djeluje kao čuvar Ugovora;

| b) | ESB bi sudjelovala kao tihi promatrač u postupku pregovaranja, što bi joj omogućilo da po potrebi izrazi veliku zabrinutost u sklopu svoje savjetodavne uloge Komisiji a kasnije, ako je prikladno, i Europskom monetarnom fondu;; |
| --- | --- |

b)

ESB bi sudjelovala kao tihi promatrač u postupku pregovaranja, što bi joj omogućilo da po potrebi izrazi veliku zabrinutost u sklopu svoje savjetodavne uloge Komisiji a kasnije, ako je prikladno, i Europskom monetarnom fondu;;

| c) | MMF bi, ako je njegova uključenost strogo potrebna, bio marginalni zajmodavac te bi stoga mogao napustiti program ako dođe do neslaganja; |
| --- | --- |

c)

MMF bi, ako je njegova uključenost strogo potrebna, bio marginalni zajmodavac te bi stoga mogao napustiti program ako dođe do neslaganja;

| 116. | smatra da bi se rad koji je započet ovim izvješćem trebao nastaviti; poziva sljedeći saziv Parlamenta da nastavi rad na ovom izvješću te da razvije njegove daljnje ključne rezultate i provede daljnju istragu; |
| --- | --- |

116.

smatra da bi se rad koji je započet ovim izvješćem trebao nastaviti; poziva sljedeći saziv Parlamenta da nastavi rad na ovom izvješću te da razvije njegove daljnje ključne rezultate i provede daljnju istragu;

o

o o

| 117. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Euroskupini, Komisiji, Europskoj središnjoj banci i MMF-u. |
| --- | --- |

117.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Euroskupini, Komisiji, Europskoj središnjoj banci i MMF-u.

---

(1)  SL L 140, 27.5.2013., str.1.

(2)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 57.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0447.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0332.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0269.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0430.

(7)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 140.

(8)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 19.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/200 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/200

---

P7_TA(2014)0240

Aspekti zapošljavanja i socijalni aspekti uloge i rada Trojke

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima uloge i djelovanja Trojke (ESB, Komisija i MMF) u pogledu zemalja europodručja obuhvaćenih programom (2014/2007(INI))

(2017/C 378/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 9., 151., 152. i 153., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 9., 151., 152. i 153.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima EU-a, a posebno njenu Glavu IV. (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima EU-a, a posebno njenu Glavu IV. (Solidarnost),

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, a posebno njen članak 30. o pravu na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, a posebno njen članak 30. o pravu na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti,

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje koje je održao Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja 9. siječnja 2014. o „zapošljavanju i socijalnim aspektima uloge i djelovanja Trojke u pogledu zemalja europodručja obuhvaćenih programom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje koje je održao Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja 9. siječnja 2014. o „zapošljavanju i socijalnim aspektima uloge i djelovanja Trojke u pogledu zemalja europodručja obuhvaćenih programom”,

| — | uzimajući u obzir četiri nacrta političkih dokumenata s procjenama socijalnih aspekata i aspekata zapošljavanja te izazova u Grčkoj, Portugalu, Irskoj i Cipru koje je u siječnju 2014. pripremila Služba za podršku ekonomskom upravljanju Odjela za gospodarsku i socijalnu politiku Glavne uprave za unutarnju politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četiri nacrta političkih dokumenata s procjenama socijalnih aspekata i aspekata zapošljavanja te izazova u Grčkoj, Portugalu, Irskoj i Cipru koje je u siječnju 2014. pripremila Služba za podršku ekonomskom upravljanju Odjela za gospodarsku i socijalnu politiku Glavne uprave za unutarnju politiku,

| — | uzimajući u obzor gospodarski dijalog i razmjenu mišljenja s grčim ministrom financija i grčkim ministrom rada, socijalnog osiguranja i skrbi koju su 13. studenog 2012. zajednički organizirali Odbori EMPL i ECON, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzor gospodarski dijalog i razmjenu mišljenja s grčim ministrom financija i grčkim ministrom rada, socijalnog osiguranja i skrbi koju su 13. studenog 2012. zajednički organizirali Odbori EMPL i ECON,

| — | uzimajući u obzir pet odluka Europskog odbora za socijalna prava Vijeća Europe od 22. travnja 2013. o mirovinskim sustavima u Grčkoj (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pet odluka Europskog odbora za socijalna prava Vijeća Europe od 22. travnja 2013. o mirovinskim sustavima u Grčkoj (1),

| — | uzimajući u obzir 365. izvješće Odbora za slobodu udruživanja Međunarodne organizacije rada (ILO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 365. izvješće Odbora za slobodu udruživanja Međunarodne organizacije rada (ILO),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. listopada 2013. o utjecaju proračunskih ograničenja na regionalna i lokalna tijela u pogledu rashoda strukturnih fondova u državama članicama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. listopada 2013. o utjecaju proračunskih ograničenja na regionalna i lokalna tijela u pogledu rashoda strukturnih fondova u državama članicama (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup osjetljivih skupina zdravstvenoj skrbi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup osjetljivih skupina zdravstvenoj skrbi (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. veljače 2012. o zapošljavanju i socijalnim aspektima u godišnjem pregledu rasta za 2012. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. veljače 2012. o zapošljavanju i socijalnim aspektima u godišnjem pregledu rasta za 2012. (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenog 2013. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2014.” (COM(2013)0800) i nacrt Zajedničkog izvješća o zapošljavanju priložen uz nju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenog 2013. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2014.” (COM(2013)0800) i nacrt Zajedničkog izvješća o zapošljavanju priložen uz nju,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2013. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: provedba prioriteta za 2013. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2013. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: provedba prioriteta za 2013. (6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” (COM(2013)0690),

| — | uzimajući u obzir usmeno pitanje O-000122/2013 B7-0524/2013 upućeno Komisiji i rezoluciju Parlamenta od 21. studenog 2013. koja se odnosi na komunikaciju Komisije naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije (EMU)” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir usmeno pitanje O-000122/2013 B7-0524/2013 upućeno Komisiji i rezoluciju Parlamenta od 21. studenog 2013. koja se odnosi na komunikaciju Komisije naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije (EMU)” (7),

| — | uzimajući u obzir mišljenje EMPL-a s obzirom na njegovu rezoluciju od 20. studenog 2012. o izvješću predsjednika Europskog vijeća, Europske komisije, Europske središnje banke i Euroskupine „Prema stvarnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje EMPL-a s obzirom na njegovu rezoluciju od 20. studenog 2012. o izvješću predsjednika Europskog vijeća, Europske komisije, Europske središnje banke i Euroskupine „Prema stvarnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: Europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758) te svoju pripadajuću rezoluciju od 15. studenog 2011. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: Europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758) te svoju pripadajuću rezoluciju od 15. studenog 2011. (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. studenog 2012. o sporazumu o socijalnom ulaganju kao odgovoru na krizu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. studenog 2012. o sporazumu o socijalnom ulaganju kao odgovoru na krizu (10),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofonda od 12. prosinca 2013. naslovljeno „Industrijski odnosi i radni uvjeti u Europi u 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofonda od 12. prosinca 2013. naslovljeno „Industrijski odnosi i radni uvjeti u Europi u 2012.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083),

| — | uzimajući u obzir usmeno pitanje O-000057/2013 – B7-0207/2013 upućeno Komisiji i odgovarajuću rezoluciju Parlamenta od 12. lipnja 2013. o komunikaciji Komisije „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir usmeno pitanje O-000057/2013 – B7-0207/2013 upućeno Komisiji i odgovarajuću rezoluciju Parlamenta od 12. lipnja 2013. o komunikaciji Komisije „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (11),

| — | uzimajući u obzir četvrto izvješće Odbora regija o praćenju strategije Europa 2020. od listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrto izvješće Odbora regija o praćenju strategije Europa 2020. od listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument ILO-a br. 49 od 30. travnja 2013. naslovljen „Utjecaj krize europodručja na irsko socijalno partnerstvo: političko-gospodarska analiza”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument ILO-a br. 49 od 30. travnja 2013. naslovljen „Utjecaj krize europodručja na irsko socijalno partnerstvo: političko-gospodarska analiza”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument ILO-a br. 38 od 8. ožujka 2012. naslovljen „Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje u vrijeme krize: slučaj Grčke”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument ILO-a br. 38 od 8. ožujka 2012. naslovljen „Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje u vrijeme krize: slučaj Grčke”,

| — | uzimajući u obzir izvješće ILO-a od 30. listopada 2013. naslovljeno „Suočavanje s krizom zapošljavanja u Portugalu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ILO-a od 30. listopada 2013. naslovljeno „Suočavanje s krizom zapošljavanja u Portugalu”,

| — | uzimajući u obzir Bruegelovo izvješće od 17. lipnja 2013. naslovljeno „Pomoć EU-a – MMF-a zemljama europodručja: rana procjena” (Nacrt Bruegel 19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bruegelovo izvješće od 17. lipnja 2013. naslovljeno „Pomoć EU-a – MMF-a zemljama europodručja: rana procjena” (Nacrt Bruegel 19),

| — | uzimajući u obzir Eurostatovo izvješće za medije o pokazateljima eura od 12. veljače 2010. (22/2010) i 29. studenog 2013. (179/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Eurostatovo izvješće za medije o pokazateljima eura od 12. veljače 2010. (22/2010) i 29. studenog 2013. (179/2013),

| — | uzimajući u obzir ekonomsko-politički dokument OECD-a br. 1 od 12. travnja 2012. naslovljen „Fiskalna konsolidacija: koliko, kojom brzinom i kojim sredstvima? – Izvješće o gospodarskim izgledima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ekonomsko-politički dokument OECD-a br. 1 od 12. travnja 2012. naslovljen „Fiskalna konsolidacija: koliko, kojom brzinom i kojim sredstvima? – Izvješće o gospodarskim izgledima”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Europskog sindikalnog instituta (ETUI) od svibnja 2013. naslovljen „Kriza eura i njen utjecaj na nacionalne i europske socijalne politike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Europskog sindikalnog instituta (ETUI) od svibnja 2013. naslovljen „Kriza eura i njen utjecaj na nacionalne i europske socijalne politike”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od lipnja 2013. naslovljeno „Razvoj tržišta rada u Europi u 2013.” (Europsko gospodarstvo 6/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od lipnja 2013. naslovljeno „Razvoj tržišta rada u Europi u 2013.” (Europsko gospodarstvo 6/2013),

| — | uzimajući u obzir dokument Caritasa od veljače 2013. naslovljen „utjecaj europske krize: studija utjecaja krize i štednje na ljude, s posebnim naglaskom na Grčku, Irsku, Italiju, Portugal i Španjolsku”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Caritasa od veljače 2013. naslovljen „utjecaj europske krize: studija utjecaja krize i štednje na ljude, s posebnim naglaskom na Grčku, Irsku, Italiju, Portugal i Španjolsku”,

| — | uzimajući u obzir sažetak politike Oxfam od rujna 2013. naslovljen „Upozoravajuća priča: pravi trošak štednje i nejednakosti u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak politike Oxfam od rujna 2013. naslovljen „Upozoravajuća priča: pravi trošak štednje i nejednakosti u Europi”,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0135/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0135/2014),

| A. | budući da su besprimjerna gospodarska i financijska kriza koje su naglasile krhkost javnih financija u nekim državama članicama, te mjere programa ekonomske prilagodbe koje su donesene kao odgovor na stanje u Grčkoj (svibanj 2010. i ožujak 2012.), Irskoj (prosinac 2010.), Portugalu (svibanj 2011.) i na Cipru (lipanj 2013.) imale izravan i neizravan utjecaj na razine zaposlenosti i životne uvjete mnogih ljudi; budući da su programe, iako ih je sve službeno potpisala Komisija, zajednički osmislili i odredili njihovu uvjetovanost MMF, Euroskupina, Europska središnja banka (ESB), Komisija i država članica kojoj treba pomoć; |
| --- | --- |

A.

budući da su besprimjerna gospodarska i financijska kriza koje su naglasile krhkost javnih financija u nekim državama članicama, te mjere programa ekonomske prilagodbe koje su donesene kao odgovor na stanje u Grčkoj (svibanj 2010. i ožujak 2012.), Irskoj (prosinac 2010.), Portugalu (svibanj 2011.) i na Cipru (lipanj 2013.) imale izravan i neizravan utjecaj na razine zaposlenosti i životne uvjete mnogih ljudi; budući da su programe, iako ih je sve službeno potpisala Komisija, zajednički osmislili i odredili njihovu uvjetovanost MMF, Euroskupina, Europska središnja banka (ESB), Komisija i država članica kojoj treba pomoć;

| B. | budući da kada se jednom osigura gospodarska i proračunska održivost četiriju zemalja, napori se moraju usmjeriti na socijalne aspekte, posvećujući osobitu pozornost stvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

B.

budući da kada se jednom osigura gospodarska i proračunska održivost četiriju zemalja, napori se moraju usmjeriti na socijalne aspekte, posvećujući osobitu pozornost stvaranju radnih mjesta;

| C. | budući da članak 9. UFEU-a navodi: „Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti, Unija uzima u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja te zaštite zdravlja ljudi”; |
| --- | --- |

C.

budući da članak 9. UFEU-a navodi: „Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti, Unija uzima u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja te zaštite zdravlja ljudi”;

| D. | budući da članak 151. UFEU-a navodi da djelovanje EU-a i njezinih država članica mora biti u skladu s temeljnim socijalnim pravima utvrđenima u Europskoj socijalnoj povelji iz 1961. i Povelji Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika iz 1989. kako bi se između ostalog poboljšao socijalni dijalog; budući da članak 152. UFEU-a navodi: „Unija prepoznaje i promiče ulogu socijalnih partnera na svojoj razini, uzimajući u obzir raznolikost nacionalnih sustava. Ona olakšava dijalog među socijalnim partnerima poštujući njihovu autonomiju”; |
| --- | --- |

D.

budući da članak 151. UFEU-a navodi da djelovanje EU-a i njezinih država članica mora biti u skladu s temeljnim socijalnim pravima utvrđenima u Europskoj socijalnoj povelji iz 1961. i Povelji Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika iz 1989. kako bi se između ostalog poboljšao socijalni dijalog; budući da članak 152. UFEU-a navodi: „Unija prepoznaje i promiče ulogu socijalnih partnera na svojoj razini, uzimajući u obzir raznolikost nacionalnih sustava. Ona olakšava dijalog među socijalnim partnerima poštujući njihovu autonomiju”;

| E. | budući da članak 36. Povelje o temeljnim pravima Europske unije obvezuje Uniju na priznavanje i poštovanje „pristupa uslugama od općeg gospodarskog interesa kao što je predviđeno nacionalnim zakonima i praksama, u skladu s Ugovorima s ciljem promidžbe socijalne i teritorijalne kohezije Unije”; budući da je člankom 14. (UFEU-a) utvrđeno da „s obzirom na značenje koje usluge od općeg gospodarskog interesa imaju kao dio zajedničkih vrijednosti Unije, kao i na njihovu ulogu u promicanju socijalne i teritorijalne kohezije, Unija i države članice, svaka u okviru svojih ovlasti i u okviru područja primjene Ugovora, vode računa o tome da se takve usluge odvijaju na temelju načela i uvjeta, osobito gospodarskih i financijskih, koji im omogućuju ispunjavanje njihovih zadataka”; budući da članak 345. UFEU-a predviđa da Ugovori „ni na koji način ne dovode u pitanje pravila kojima se u državama članicama uređuje sustav vlasništva”; i budući da Protokol br. 26 o uslugama od općeg interesa opisuje zajedničke vrijednosti Unije s obzirom na usluge od općeg gospodarskog interesa; |
| --- | --- |

E.

budući da članak 36. Povelje o temeljnim pravima Europske unije obvezuje Uniju na priznavanje i poštovanje „pristupa uslugama od općeg gospodarskog interesa kao što je predviđeno nacionalnim zakonima i praksama, u skladu s Ugovorima s ciljem promidžbe socijalne i teritorijalne kohezije Unije”; budući da je člankom 14. (UFEU-a) utvrđeno da „s obzirom na značenje koje usluge od općeg gospodarskog interesa imaju kao dio zajedničkih vrijednosti Unije, kao i na njihovu ulogu u promicanju socijalne i teritorijalne kohezije, Unija i države članice, svaka u okviru svojih ovlasti i u okviru područja primjene Ugovora, vode računa o tome da se takve usluge odvijaju na temelju načela i uvjeta, osobito gospodarskih i financijskih, koji im omogućuju ispunjavanje njihovih zadataka”; budući da članak 345. UFEU-a predviđa da Ugovori „ni na koji način ne dovode u pitanje pravila kojima se u državama članicama uređuje sustav vlasništva”; i budući da Protokol br. 26 o uslugama od općeg interesa opisuje zajedničke vrijednosti Unije s obzirom na usluge od općeg gospodarskog interesa;

| F. | budući da članak 6. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) navodi: „Unija priznaje prava, slobode i načela određena Poveljom o temeljnim pravima Europske unije od 7. prosinca 2000. (...), koja ima istu pravnu snagu kao Ugovori” te budući da stavci 2. i 3. tog članka predviđaju pristupanje Europskoj konvenciji radi zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda te propisuju da ta prava tvore opća načela prava Unije; |
| --- | --- |

F.

budući da članak 6. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) navodi: „Unija priznaje prava, slobode i načela određena Poveljom o temeljnim pravima Europske unije od 7. prosinca 2000. (...), koja ima istu pravnu snagu kao Ugovori” te budući da stavci 2. i 3. tog članka predviđaju pristupanje Europskoj konvenciji radi zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda te propisuju da ta prava tvore opća načela prava Unije;

| G. | budući da Povelja o temeljnim ljudskim pravima Europske unije, između ostalog, predviđa pravo na kolektivno pregovaranje i djelovanje (članak 28.), zaštitu u slučaju neopravdanog otkaza (članak 30.), poštene i pravične radne uvjete (članak 31.), priznavanje i poštovanje prava na povlastice u okviru socijalne zaštite i socijalne službe te, s ciljem borbe protiv socijalne isključenosti i siromaštva, prava na dostojan život svima koji nemaju dovoljno sredstava (članak 34.), pravo na pristup preventivnoj zdravstvenoj zaštiti i pravo na liječenje (članak 35.) te priznavanje i poštovanje prava na pristup službama od općeg gospodarskog interesa (članak 36.); |
| --- | --- |

G.

budući da Povelja o temeljnim ljudskim pravima Europske unije, između ostalog, predviđa pravo na kolektivno pregovaranje i djelovanje (članak 28.), zaštitu u slučaju neopravdanog otkaza (članak 30.), poštene i pravične radne uvjete (članak 31.), priznavanje i poštovanje prava na povlastice u okviru socijalne zaštite i socijalne službe te, s ciljem borbe protiv socijalne isključenosti i siromaštva, prava na dostojan život svima koji nemaju dovoljno sredstava (članak 34.), pravo na pristup preventivnoj zdravstvenoj zaštiti i pravo na liječenje (članak 35.) te priznavanje i poštovanje prava na pristup službama od općeg gospodarskog interesa (članak 36.);

| H. | budući da strategija Europa 2020., koju je Komisija predložila 3. ožujka 2010. te s kojom se Europsko vijeće složilo 17. lipnja 2010., uključuje, osim svojih pet glavnih ciljeva koje treba postignuti do 2020.: zapošljavanje 75 % muškaraca i žena u dobi od 20 – 64 godine; smanjenje ranog napuštanja škole na ispod 10 % te da barem 40 % osoba u dobi 30 – 34 godine ima završeno tercijarno ili tome istovjetno obrazovanje; te smanjenje siromaštva izvlačenjem barem 20 milijuna ljudi iz rizika siromaštva ili socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

H.

budući da strategija Europa 2020., koju je Komisija predložila 3. ožujka 2010. te s kojom se Europsko vijeće složilo 17. lipnja 2010., uključuje, osim svojih pet glavnih ciljeva koje treba postignuti do 2020.: zapošljavanje 75 % muškaraca i žena u dobi od 20 – 64 godine; smanjenje ranog napuštanja škole na ispod 10 % te da barem 40 % osoba u dobi 30 – 34 godine ima završeno tercijarno ili tome istovjetno obrazovanje; te smanjenje siromaštva izvlačenjem barem 20 milijuna ljudi iz rizika siromaštva ili socijalne isključenosti;

| I. | budući da, u skladu s tromjesečnim pregledom iz listopada 2013. naslovljenim „Socijalna situacija i zapošljavanje u EU-u, veliki pad BDP-a u Grčkoj, Portugalu i Irskog najviše se odrazio na pad zaposlenosti; |
| --- | --- |

I.

budući da, u skladu s tromjesečnim pregledom iz listopada 2013. naslovljenim „Socijalna situacija i zapošljavanje u EU-u, veliki pad BDP-a u Grčkoj, Portugalu i Irskog najviše se odrazio na pad zaposlenosti;

| J. | budući da je u svojoj rezoluciji od 21. studenog 2013. Parlament pozdravio komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” i njezin prijedlog za uspostavljanje bodovne liste ključnih pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja, zajedno s makroekonomski neuravnoteženim postupcima i Zajedničkim izvješćem o zapošljavanju, kao korak prema socijalnoj dimenziji EMU-a; naglašava da bi ti pokazatelji trebali biti dovoljni za osiguravanje sveobuhvatne i transparentne obuhvaćenosti stanja zaposlenosti i socijalne situacije u državama članicama; budući da je u rezoluciji naglašena potreba da se osigura da cilj takvog praćenja bude smanjenje socijalnih odstupanja među državama članicama te promicanje socijalne konvergencije prema imućnijim slojevima društva i društveni napredak; |
| --- | --- |

J.

budući da je u svojoj rezoluciji od 21. studenog 2013. Parlament pozdravio komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” i njezin prijedlog za uspostavljanje bodovne liste ključnih pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja, zajedno s makroekonomski neuravnoteženim postupcima i Zajedničkim izvješćem o zapošljavanju, kao korak prema socijalnoj dimenziji EMU-a; naglašava da bi ti pokazatelji trebali biti dovoljni za osiguravanje sveobuhvatne i transparentne obuhvaćenosti stanja zaposlenosti i socijalne situacije u državama članicama; budući da je u rezoluciji naglašena potreba da se osigura da cilj takvog praćenja bude smanjenje socijalnih odstupanja među državama članicama te promicanje socijalne konvergencije prema imućnijim slojevima društva i društveni napredak;

| K. | budući da dostupni podaci pokazuju da je u četirima zemljama primijećeno nazadovanje u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. (vidi Prilog 1.), uz iznimku ciljeva povezanih s ranim napuštanjem obrazovanja i školovanja te završetkom visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

K.

budući da dostupni podaci pokazuju da je u četirima zemljama primijećeno nazadovanje u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. (vidi Prilog 1.), uz iznimku ciljeva povezanih s ranim napuštanjem obrazovanja i školovanja te završetkom visokog obrazovanja;

| L. | budući da se dugoročni ekonomski izgledi tih zemalja popravljaju; budući da bi to trebalo pomoći u stvaranju novih radnih mjesta u tim ekonomijama i promijeniti trend pada zaposlenosti; |
| --- | --- |

L.

budući da se dugoročni ekonomski izgledi tih zemalja popravljaju; budući da bi to trebalo pomoći u stvaranju novih radnih mjesta u tim ekonomijama i promijeniti trend pada zaposlenosti;

| 1. | napominje da su institucije EU-a (ESB, Komisija i Euroskupina) također odgovorne za uvjete postavljene u programima ekonomske prilagodbe; također naglašava da postoji potreba za jamčenjem održivosti javnih financija i za osiguranjem pravilne socijalne zaštite za građane; |
| --- | --- |

1.

napominje da su institucije EU-a (ESB, Komisija i Euroskupina) također odgovorne za uvjete postavljene u programima ekonomske prilagodbe; također naglašava da postoji potreba za jamčenjem održivosti javnih financija i za osiguranjem pravilne socijalne zaštite za građane;

| 2. | izražava žaljenje zbog činjenice da je Parlament bio potpuno marginaliziran tijekom svih faza programa: pripremna faza, razvoj mandata i praćenje utjecaja rezultata postignutih programima i odgovarajućim mjerama; primjećuje da, iako to udruživanje s Europskim parlamentom nije bilo obvezno zbog nedostatka pravne osnove, odsustvo europskih institucija kao i nedostatak europskih financijskih mehanizama znači da su programi morali biti improvizirani, što je dovelo do financijskih i institucionalnih sporazuma izvan metode zajednice; isto tako, primjećuje da je ESB donio odluke izvan svog mandata; podsjeća na Komisijinu ulogu čuvara Ugovora i na to da se ta uloga mora uvijek poštovati; smatra da bi samo istinske demokratski odgovorne institucije trebale usmjeravati politički postupak izrade i provedbe programa prilagodbe za države u ozbiljnim financijskim poteškoćama; |
| --- | --- |

2.

izražava žaljenje zbog činjenice da je Parlament bio potpuno marginaliziran tijekom svih faza programa: pripremna faza, razvoj mandata i praćenje utjecaja rezultata postignutih programima i odgovarajućim mjerama; primjećuje da, iako to udruživanje s Europskim parlamentom nije bilo obvezno zbog nedostatka pravne osnove, odsustvo europskih institucija kao i nedostatak europskih financijskih mehanizama znači da su programi morali biti improvizirani, što je dovelo do financijskih i institucionalnih sporazuma izvan metode zajednice; isto tako, primjećuje da je ESB donio odluke izvan svog mandata; podsjeća na Komisijinu ulogu čuvara Ugovora i na to da se ta uloga mora uvijek poštovati; smatra da bi samo istinske demokratski odgovorne institucije trebale usmjeravati politički postupak izrade i provedbe programa prilagodbe za države u ozbiljnim financijskim poteškoćama;

| 3. | izražava žaljenje zbog činjenice da su ti programi bili osmišljeni bez zadovoljavajućih sredstava za ocjenu posljedica uporabom studijama o utjecaju ili putem koordinacije s Odborom za zapošljavanje, Odborom za socijalnu zaštitu, Vijećem za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i potrošačka pitanja (EPSCO) ili povjerenikom za zapošljavanje i socijalna pitanja; također izražava žaljenje zbog toga što se nije savjetovalo s Međunarodnom organizacijom rada te zbog činjenice da se, unatoč važnim socijalnim implikacijama, nije pitalo za savjet savjetodavna tijela uspostavljena Ugovorom, posebno Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) te Odbor regija (OR); |
| --- | --- |

3.

izražava žaljenje zbog činjenice da su ti programi bili osmišljeni bez zadovoljavajućih sredstava za ocjenu posljedica uporabom studijama o utjecaju ili putem koordinacije s Odborom za zapošljavanje, Odborom za socijalnu zaštitu, Vijećem za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i potrošačka pitanja (EPSCO) ili povjerenikom za zapošljavanje i socijalna pitanja; također izražava žaljenje zbog toga što se nije savjetovalo s Međunarodnom organizacijom rada te zbog činjenice da se, unatoč važnim socijalnim implikacijama, nije pitalo za savjet savjetodavna tijela uspostavljena Ugovorom, posebno Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) te Odbor regija (OR);

| 4. | žali zbog toga što su uvjeti nametnuti za dobivanje financijske pomoći zaprijetili socijalnim ciljevima EU-a zbog nekoliko razloga:






  — | EU je bio loše pripremljen i opremljen za suočavanje s problemima koji su se pojavili, a naročito s dužničkom krizom golemih razmjera koja je zahtijevala hitan odgovor kako bi se izbjegao bankrot; |
| --- | --- | --- |

4.

žali zbog toga što su uvjeti nametnuti za dobivanje financijske pomoći zaprijetili socijalnim ciljevima EU-a zbog nekoliko razloga:

—

EU je bio loše pripremljen i opremljen za suočavanje s problemima koji su se pojavili, a naročito s dužničkom krizom golemih razmjera koja je zahtijevala hitan odgovor kako bi se izbjegao bankrot;

| — | budući da programi traju određeno vrijeme, više mjera predviđenih tim programima nije trebalo biti dugoročno; |
| --- | --- |

—

budući da programi traju određeno vrijeme, više mjera predviđenih tim programima nije trebalo biti dugoročno;

| — | prvenstveno zato što pogoršanje ekonomskog i socijalnog stanja nije primijećeno na vrijeme, mjere su osobito teške jer je odobreno malo vremena za njihovu provedbu i jer nije provedena prava procjena učinka njihovog distribucijskog utjecaja na različite društvene skupine; |
| --- | --- |

—

prvenstveno zato što pogoršanje ekonomskog i socijalnog stanja nije primijećeno na vrijeme, mjere su osobito teške jer je odobreno malo vremena za njihovu provedbu i jer nije provedena prava procjena učinka njihovog distribucijskog utjecaja na različite društvene skupine;

| — | unatoč žalbama Komisije, preostala sredstva EU-a iz financijskog okvira za razdoblje 2007. – 2013. nisu odmah iskorištena; |
| --- | --- |

—

unatoč žalbama Komisije, preostala sredstva EU-a iz financijskog okvira za razdoblje 2007. – 2013. nisu odmah iskorištena;

| — | mjere su mogle biti popraćene većim naporima za zaštitu osjetljivih skupina, poput mjera za sprečavanje visoke razine siromaštva, oskudice i nejednake zdravstvene skrbi proizašlih iz činjenice da skupine sa slabijim prihodima osobito ovise o sustavima javnog zdravstva; |
| --- | --- |

—

mjere su mogle biti popraćene većim naporima za zaštitu osjetljivih skupina, poput mjera za sprečavanje visoke razine siromaštva, oskudice i nejednake zdravstvene skrbi proizašlih iz činjenice da skupine sa slabijim prihodima osobito ovise o sustavima javnog zdravstva;

Zapošljavanje

| 5. | primjećuje da su osobito teška gospodarska i financijska kriza te politike prilagodbe u četirima zemljama dovele do povećanja nezaposlenosti, stope gubitka radnih mjesta i broja dugoročno nezaposlenih te u nekim slučajevima do pogoršanih radnih uvjeta; naglašava da stope zaposlenosti imaju iznimnu ulogu u održivosti socijalne zaštite i mirovinskih sustava, kao i u postizanju socijalnih ciljeva i ciljeva zapošljavanja strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

5.

primjećuje da su osobito teška gospodarska i financijska kriza te politike prilagodbe u četirima zemljama dovele do povećanja nezaposlenosti, stope gubitka radnih mjesta i broja dugoročno nezaposlenih te u nekim slučajevima do pogoršanih radnih uvjeta; naglašava da stope zaposlenosti imaju iznimnu ulogu u održivosti socijalne zaštite i mirovinskih sustava, kao i u postizanju socijalnih ciljeva i ciljeva zapošljavanja strategije Europa 2020.;

| 6. | primjećuje da očekivanja povrata rasta i stvaranja radnih mjesta pomoću unutarnje devalvacije s ciljem povrata konkurentnosti nisu ispunjena; naglašava činjenicu da ta neispunjena očekivanja odražavaju tendenciju podcjenjivanja strukturalnog karaktera krize kao i važnost održavanja domaće potražnje, ulaganja i kreditne potpore stvarnoj ekonomiji; ističe prociklični karakter mjera štednje i činjenicu da one nisu popraćene strukturalnim promjenama i pojedinačnim reformama, pri čemu se posebna važnost pridaje osjetljivim društvenim skupinama s ciljem postizanja rasta popraćenog socijalnom kohezijom i zapošljavanjem; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da očekivanja povrata rasta i stvaranja radnih mjesta pomoću unutarnje devalvacije s ciljem povrata konkurentnosti nisu ispunjena; naglašava činjenicu da ta neispunjena očekivanja odražavaju tendenciju podcjenjivanja strukturalnog karaktera krize kao i važnost održavanja domaće potražnje, ulaganja i kreditne potpore stvarnoj ekonomiji; ističe prociklični karakter mjera štednje i činjenicu da one nisu popraćene strukturalnim promjenama i pojedinačnim reformama, pri čemu se posebna važnost pridaje osjetljivim društvenim skupinama s ciljem postizanja rasta popraćenog socijalnom kohezijom i zapošljavanjem;

| 7. | primjećuje da visoke stope nezaposlenosti i podzaposlenosti, u kombinaciji s rezovima plaća u javnom i privatnom sektoru te, u nekim slučajevima, nedostatak učinkovitog djelovanja u cilju borbe protiv utaje poreza smanjenjem stope doprinosa, potkopavaju održivost i prikladnost javnih sustava socijalne zaštite kao posljedica manjka u financiranju socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da visoke stope nezaposlenosti i podzaposlenosti, u kombinaciji s rezovima plaća u javnom i privatnom sektoru te, u nekim slučajevima, nedostatak učinkovitog djelovanja u cilju borbe protiv utaje poreza smanjenjem stope doprinosa, potkopavaju održivost i prikladnost javnih sustava socijalne zaštite kao posljedica manjka u financiranju socijalne sigurnosti;

| 8. | primjećuje da su pogoršani uvjeti i gubitak malih i srednjih poduzeća jedan od glavnih uzroka gubitka radnih mjesta i najveća prijetnja budućem oporavku; primjećuje da politike prilagodbe nisu uzele u obzir strateške sektore koje je trebalo zaštititi kako bi se očuvao budući rast i socijalna kohezija; primjećuje da je to dovelo do značajnih gubitaka radnih mjesta u strateškim sektorima kao što su industrija i IRI; naglašava da četiri zemlje moraju uložiti napore za stvaranje povoljnih uvjeta koji su poduzećima, osobito malim i srednjim, potrebni za razvijanje dugoročne održivosti njihovog poslovanja; naglašava da su izgubljena mnoga radna javnim sektorima kao što su zdravstvo, obrazovanje i javne socijalne službe; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da su pogoršani uvjeti i gubitak malih i srednjih poduzeća jedan od glavnih uzroka gubitka radnih mjesta i najveća prijetnja budućem oporavku; primjećuje da politike prilagodbe nisu uzele u obzir strateške sektore koje je trebalo zaštititi kako bi se očuvao budući rast i socijalna kohezija; primjećuje da je to dovelo do značajnih gubitaka radnih mjesta u strateškim sektorima kao što su industrija i IRI; naglašava da četiri zemlje moraju uložiti napore za stvaranje povoljnih uvjeta koji su poduzećima, osobito malim i srednjim, potrebni za razvijanje dugoročne održivosti njihovog poslovanja; naglašava da su izgubljena mnoga radna javnim sektorima kao što su zdravstvo, obrazovanje i javne socijalne službe;

| 9. | žali zbog činjenice da su mladi oni koji najviše osjećaju visoke stope nezaposlenosti, a situacije u zemljama poput Grčke (gdje je stopa nezaposlenosti viša od 50 %), Portugala i Irske (gdje premašuje 30 % u 2012.) ili na Cipru (gdje ona iznosi 26,4 %), prilično su ozbiljne; primjećuje da su te brojke nepromijenjene i pet godina nakon krize; žali zbog činjenice da čak i kada mladi pronađu posao, mnogi od njih – u prosjeku 43 %, u usporedbi s 13 % odraslih radnika – često rade u neizvjesnim uvjetima ili s ugovorima na pola radnog vremena, što otežava njihovo osamostaljenje od obitelji te rezultira gubitkom inovativnih i stručnih resursa, što utječe na proizvodnju i rast; |
| --- | --- |

9.

žali zbog činjenice da su mladi oni koji najviše osjećaju visoke stope nezaposlenosti, a situacije u zemljama poput Grčke (gdje je stopa nezaposlenosti viša od 50 %), Portugala i Irske (gdje premašuje 30 % u 2012.) ili na Cipru (gdje ona iznosi 26,4 %), prilično su ozbiljne; primjećuje da su te brojke nepromijenjene i pet godina nakon krize; žali zbog činjenice da čak i kada mladi pronađu posao, mnogi od njih – u prosjeku 43 %, u usporedbi s 13 % odraslih radnika – često rade u neizvjesnim uvjetima ili s ugovorima na pola radnog vremena, što otežava njihovo osamostaljenje od obitelji te rezultira gubitkom inovativnih i stručnih resursa, što utječe na proizvodnju i rast;

| 10. | Napominje da su najosjetljivije skupine na tržištu rada – dugoročno nezaposlene osobe, žene, radnici migranti te invalidi – najviše pogođeni te da je među njima stopa nezaposlenosti veća od državnog prosjeka; primjećuje veliki porast stope dugoročno nezaposlenih žena i starijih radnika te dodatne probleme s kojima će se ti radnici suočiti u nastojanju da se ponovno vrate na tržište rada kada se ekonomija eventualno oporavi; naglašava da je za te radnike potrebno poduzeti ciljane mjere; |
| --- | --- |

10.

Napominje da su najosjetljivije skupine na tržištu rada – dugoročno nezaposlene osobe, žene, radnici migranti te invalidi – najviše pogođeni te da je među njima stopa nezaposlenosti veća od državnog prosjeka; primjećuje veliki porast stope dugoročno nezaposlenih žena i starijih radnika te dodatne probleme s kojima će se ti radnici suočiti u nastojanju da se ponovno vrate na tržište rada kada se ekonomija eventualno oporavi; naglašava da je za te radnike potrebno poduzeti ciljane mjere;

| 11. | upozorava na to da bi, ne poboljša li se stanje, ta golema odstupanja, posebno u slučaju mlađe generacije, mogla na dugoročnom planu uzrokovati strukturnu štetu tržištu rada četiriju država, ograničiti njihovu sposobnost oporavka, izazvati neželjene migracije kojima će se dodatno pogoršati posljedice trenutnog odljeva mozgova te povećati stalna odstupanja između država članica koje osiguravaju radna mjesta i država članica koje osiguravaju radnu snagu po povoljnoj cijeni; žali zbog toga što su među mladim osobama nepovoljni društveni i gospodarski uvjeti među glavnim razlozima za migraciju odnosno za ostvarivanje njihova prava na slobodu kretanja; |
| --- | --- |

11.

upozorava na to da bi, ne poboljša li se stanje, ta golema odstupanja, posebno u slučaju mlađe generacije, mogla na dugoročnom planu uzrokovati strukturnu štetu tržištu rada četiriju država, ograničiti njihovu sposobnost oporavka, izazvati neželjene migracije kojima će se dodatno pogoršati posljedice trenutnog odljeva mozgova te povećati stalna odstupanja između država članica koje osiguravaju radna mjesta i država članica koje osiguravaju radnu snagu po povoljnoj cijeni; žali zbog toga što su među mladim osobama nepovoljni društveni i gospodarski uvjeti među glavnim razlozima za migraciju odnosno za ostvarivanje njihova prava na slobodu kretanja;

| 12. | zabrinut je zbog činjenice da u nekim slučajevima i sektorima uz izgubljena radna mjesta postoji i pad u kvaliteti radnih mjesta, povećanje nesigurnih oblika zapošljavanja te pogoršanje temeljnih standarda rada; ističe da države članice trebaju uložiti napore kako bi se riješili problemi povećanja broja nedobrovoljnih zaposlenja na skraćeno radno vrijeme i ugovora na određeno, neplaćenog stažiranja i naukovanja te prividnih samozapošljavanja kao i aktivnosti sive ekonomije; primjećuje nadalje da su programi prilagodbe ostavili traga na minimalnim plaćama iako utvrđivanje plaća nije u nadležnosti programa prilagodbe EU-a; u Irskoj su se plaće morale sniziti gotovo 12 % (ta se odluka, međutim, kasnije izmijenila), te se u Grčkoj primijenio radikalan rez od 22 %; |
| --- | --- |

12.

zabrinut je zbog činjenice da u nekim slučajevima i sektorima uz izgubljena radna mjesta postoji i pad u kvaliteti radnih mjesta, povećanje nesigurnih oblika zapošljavanja te pogoršanje temeljnih standarda rada; ističe da države članice trebaju uložiti napore kako bi se riješili problemi povećanja broja nedobrovoljnih zaposlenja na skraćeno radno vrijeme i ugovora na određeno, neplaćenog stažiranja i naukovanja te prividnih samozapošljavanja kao i aktivnosti sive ekonomije; primjećuje nadalje da su programi prilagodbe ostavili traga na minimalnim plaćama iako utvrđivanje plaća nije u nadležnosti programa prilagodbe EU-a; u Irskoj su se plaće morale sniziti gotovo 12 % (ta se odluka, međutim, kasnije izmijenila), te se u Grčkoj primijenio radikalan rez od 22 %;

| 13. | podsjeća da se u strategiji Europa 2020. nedvojbeno tvrdi da treba pratiti stopu zaposlenosti koja ukazuje dostupnost ljudskih i financijskih resursa za osiguranje održivosti našega gospodarskog i socijalnog modela; traži da se usporavanje stope nezaposlenosti ne poistovjećuje s oporavkom izgubljenih radnih mjesta jer se ne vodi računa o povećanju emigracije; primjećuje da je pad broja zaposlenih u industriji bio problem i prije pokretanja programa prilagodbe; ističe da postoji potreba za brojnijim i boljim radnim mjestima; podsjeća da je u posljednje četiri godine u četirima državama gubitak radnih mjesta dosegnuo brojku od 2 milijuna, što čini 15 % radnih mjesta iz 2009.; pozdravlja činjenicu da najnoviji podaci pokazuju malo povećanje broja zaposlenih u Irskoj, Cipru i Portugalu; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da se u strategiji Europa 2020. nedvojbeno tvrdi da treba pratiti stopu zaposlenosti koja ukazuje dostupnost ljudskih i financijskih resursa za osiguranje održivosti našega gospodarskog i socijalnog modela; traži da se usporavanje stope nezaposlenosti ne poistovjećuje s oporavkom izgubljenih radnih mjesta jer se ne vodi računa o povećanju emigracije; primjećuje da je pad broja zaposlenih u industriji bio problem i prije pokretanja programa prilagodbe; ističe da postoji potreba za brojnijim i boljim radnim mjestima; podsjeća da je u posljednje četiri godine u četirima državama gubitak radnih mjesta dosegnuo brojku od 2 milijuna, što čini 15 % radnih mjesta iz 2009.; pozdravlja činjenicu da najnoviji podaci pokazuju malo povećanje broja zaposlenih u Irskoj, Cipru i Portugalu;

Siromaštvo i društvena isključenost

| 14. | zabrinut je zbog toga što se u programima prilagodbe postavljaju uvjeti za financijsku pomoć koji uključuju preporuke za ciljane rezove u stvarnoj socijalnoj potrošnji u osnovnim područjima poput mirovina, osnovnih usluga, zdravstvene skrbi, te u nekim slučajevima farmaceutskih proizvoda za najosjetljivije skupine kao i u zaštiti okoliša, a pritom ne sadrže preporuke kojima bi se nacionalnim vladama omogućilo da fleksibilnije same odluče na koji će način ostvariti uštede; boji se da će te mjere ostaviti najviše traga na borbu protiv siromaštva, posebno siromaštva djece; ponavlja da borba protiv siromaštva, posebno djece, treba i dalje biti jedan od glavnih ciljeva država članica te da se politikama fiskalne i proračunske konsolidacije ne smije dovoditi u pitanje tu borbu; |
| --- | --- |

14.

zabrinut je zbog toga što se u programima prilagodbe postavljaju uvjeti za financijsku pomoć koji uključuju preporuke za ciljane rezove u stvarnoj socijalnoj potrošnji u osnovnim područjima poput mirovina, osnovnih usluga, zdravstvene skrbi, te u nekim slučajevima farmaceutskih proizvoda za najosjetljivije skupine kao i u zaštiti okoliša, a pritom ne sadrže preporuke kojima bi se nacionalnim vladama omogućilo da fleksibilnije same odluče na koji će način ostvariti uštede; boji se da će te mjere ostaviti najviše traga na borbu protiv siromaštva, posebno siromaštva djece; ponavlja da borba protiv siromaštva, posebno djece, treba i dalje biti jedan od glavnih ciljeva država članica te da se politikama fiskalne i proračunske konsolidacije ne smije dovoditi u pitanje tu borbu;

| 15. | zabrinut je zbog činjenice da je tijekom pripreme i provedbe programa gospodarske prilagodbe nedovoljna pozornost posvećena učinku ekonomske politike na zapošljavanje ili njezine socijalne posljedice i da se u slučaju Grčke ispostavilo da se radna hipoteza temeljila na pogrešnoj pretpostavci o ekonomskom multiplikativnom učinku, zbog čega se nije na vrijeme djelovalo kako bi se najugroženije osobe zaštitilo od siromaštva, siromaštva unatoč radu i socijalne isključenosti; poziva Komisiju da o socijalnim pokazateljima vodi računa također u svrhu ponovnog pregovaranja o programima gospodarske prilagodbe i zamjenjivanja mjera koje su preporučene za svaku državu članicu, kako bi se osigurali potrebni uvjeti za gospodarski rast i punu usklađenost s temeljnim socijalnim standardima i vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

15.

zabrinut je zbog činjenice da je tijekom pripreme i provedbe programa gospodarske prilagodbe nedovoljna pozornost posvećena učinku ekonomske politike na zapošljavanje ili njezine socijalne posljedice i da se u slučaju Grčke ispostavilo da se radna hipoteza temeljila na pogrešnoj pretpostavci o ekonomskom multiplikativnom učinku, zbog čega se nije na vrijeme djelovalo kako bi se najugroženije osobe zaštitilo od siromaštva, siromaštva unatoč radu i socijalne isključenosti; poziva Komisiju da o socijalnim pokazateljima vodi računa također u svrhu ponovnog pregovaranja o programima gospodarske prilagodbe i zamjenjivanja mjera koje su preporučene za svaku državu članicu, kako bi se osigurali potrebni uvjeti za gospodarski rast i punu usklađenost s temeljnim socijalnim standardima i vrijednostima EU-a;

| 16. | primjećuje da unatoč činjenici da je Komisija u svom tromjesečnom pregledu iz listopada 2013., („Stanje zapošljavanja i socijalna situacija u EU-u”), naglasila važnost rashoda u području socijalne zaštite koji se smatraju zaštitom od socijalnih rizika, nakon 2010., Grčka, Irska i Portugal imali su najveća smanjenja u socijalnim izdvajanjima u EU-u; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da unatoč činjenici da je Komisija u svom tromjesečnom pregledu iz listopada 2013., („Stanje zapošljavanja i socijalna situacija u EU-u”), naglasila važnost rashoda u području socijalne zaštite koji se smatraju zaštitom od socijalnih rizika, nakon 2010., Grčka, Irska i Portugal imali su najveća smanjenja u socijalnim izdvajanjima u EU-u;

| 17. | naglašava da se u nekim slučajevima pojavljuju novi oblici siromaštva koji pogađaju srednju i radničku klasu s obzirom na to da poteškoće u otplaćivanje hipoteka i visoke cijene energenata stvaraju energetsko siromaštvo te povećavaju broj iseljenja i ovrha; zabrinut je zbog dokaza koji upućuju na to da su razine beskućništva i stambene isključenosti u porastu; podsjeća da je to kršenje temeljnih ljudskih prava; preporučuje da države članice i njihove lokalne vlasti uvedu neutralne stambene politike kojima bi se poticalo socijalno i priuštivo stanovanje, riješilo pitanje praznih stanova te provele djelotvorne mjere prevencije radi smanjenja broja iseljenja; |
| --- | --- |

17.

naglašava da se u nekim slučajevima pojavljuju novi oblici siromaštva koji pogađaju srednju i radničku klasu s obzirom na to da poteškoće u otplaćivanje hipoteka i visoke cijene energenata stvaraju energetsko siromaštvo te povećavaju broj iseljenja i ovrha; zabrinut je zbog dokaza koji upućuju na to da su razine beskućništva i stambene isključenosti u porastu; podsjeća da je to kršenje temeljnih ljudskih prava; preporučuje da države članice i njihove lokalne vlasti uvedu neutralne stambene politike kojima bi se poticalo socijalno i priuštivo stanovanje, riješilo pitanje praznih stanova te provele djelotvorne mjere prevencije radi smanjenja broja iseljenja;

| 18. | zabrinut je zbog činjenice da se zbog socijalne i gospodarske situacije (na mikrorazini i makrorazini) u tim državama povećavaju regionalne i teritorijalne razlike, čime se potkopava utvrđeni cilj EU-a jačanja svoje unutarnje regionalne kohezije; |
| --- | --- |

18.

zabrinut je zbog činjenice da se zbog socijalne i gospodarske situacije (na mikrorazini i makrorazini) u tim državama povećavaju regionalne i teritorijalne razlike, čime se potkopava utvrđeni cilj EU-a jačanja svoje unutarnje regionalne kohezije;

| 19. | primjećuje da su međunarodne i društvene organizacije upozorile da će novi raspon plaća i sustav kategorizacije i otpuštanja u javnom sektoru imati učinak na rodni jaz; primjećuje da je MOR izrazio zabrinutost zbog nerazmjernog učinka novih fleksibilnih oblika zaposlenja na plaće žena; primjećuje nadalje da je MOR tražio od vlada da prate učinak mjera štednje na plaće muškaraca i žene u privatnom sektoru; sa zabrinutošću primjećuje da se jaz između plaća muškaraca i žena prestao smanjivati u državama obuhvaćenim programom prilagodbe, u kojima je taj raskorak veći od prosjeka EU-a; smatra da se takvim nejednakostima među plaćama i padu stope zaposlenosti žena u državama članicama koje prolaze prilagodbu treba posvetiti veća pozornost; |
| --- | --- |

19.

primjećuje da su međunarodne i društvene organizacije upozorile da će novi raspon plaća i sustav kategorizacije i otpuštanja u javnom sektoru imati učinak na rodni jaz; primjećuje da je MOR izrazio zabrinutost zbog nerazmjernog učinka novih fleksibilnih oblika zaposlenja na plaće žena; primjećuje nadalje da je MOR tražio od vlada da prate učinak mjera štednje na plaće muškaraca i žene u privatnom sektoru; sa zabrinutošću primjećuje da se jaz između plaća muškaraca i žena prestao smanjivati u državama obuhvaćenim programom prilagodbe, u kojima je taj raskorak veći od prosjeka EU-a; smatra da se takvim nejednakostima među plaćama i padu stope zaposlenosti žena u državama članicama koje prolaze prilagodbu treba posvetiti veća pozornost;

| 20. | primjećuje da brojke Eurostata i Komisije te različite studije pokazuju da je u nekim slučajevima između 2008. i 2012. nejednakost u prihodima porasla, a da rezovi u socijalnim povlasticama i povlasticama za nezaposlenost koji proizlaze iz mjera štednje, kao i smanjenje plaća zbog strukturnih reformi, povećavaju stope siromaštva; ističe, nadalje, da izvješće Komisije pokazuje relativno visoku stopu siromaštva zaposlenih zbog rezova ili zamrzavanja niskih minimalnih plaća; |
| --- | --- |

20.

primjećuje da brojke Eurostata i Komisije te različite studije pokazuju da je u nekim slučajevima između 2008. i 2012. nejednakost u prihodima porasla, a da rezovi u socijalnim povlasticama i povlasticama za nezaposlenost koji proizlaze iz mjera štednje, kao i smanjenje plaća zbog strukturnih reformi, povećavaju stope siromaštva; ističe, nadalje, da izvješće Komisije pokazuje relativno visoku stopu siromaštva zaposlenih zbog rezova ili zamrzavanja niskih minimalnih plaća;

| 21. | izražava žaljenje zbog činjenice da je u većini slučajeva stopa osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost porasla; primjećuje, nadalje, da te statistike prikrivaju mnogo suroviju stvarnost, a to je da kada BDP po stanovniku pada, snižava se i prag siromaštva, odnosno osobe koje su donedavno bile smatrane siromašnima više se ne smatraju takvima; ističe da u državama koje prolaze programe prilagodbe i krizu proračuna, pad BDP-a, naglo smanjenje javnih i privatnih ulaganja te ulaganja u istraživanje i razvoj, doprinose padu potencijalnog BDP-a te uzrokuju dugoročno siromaštvo; |
| --- | --- |

21.

izražava žaljenje zbog činjenice da je u većini slučajeva stopa osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost porasla; primjećuje, nadalje, da te statistike prikrivaju mnogo suroviju stvarnost, a to je da kada BDP po stanovniku pada, snižava se i prag siromaštva, odnosno osobe koje su donedavno bile smatrane siromašnima više se ne smatraju takvima; ističe da u državama koje prolaze programe prilagodbe i krizu proračuna, pad BDP-a, naglo smanjenje javnih i privatnih ulaganja te ulaganja u istraživanje i razvoj, doprinose padu potencijalnog BDP-a te uzrokuju dugoročno siromaštvo;

| 22. | pozdravlja činjenicu da je u navedenim studijama Komisija prepoznala da će se samo snažnim preokretom u sadašnjim trendovima omogućiti cijelom EU-u ostvarivanje ciljeva iz strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja činjenicu da je u navedenim studijama Komisija prepoznala da će se samo snažnim preokretom u sadašnjim trendovima omogućiti cijelom EU-u ostvarivanje ciljeva iz strategije Europa 2020.;

| 23. | žali zbog činjenice da, barem kad je riječ o Grčkoj, Irskoj i Portugalu, programi prilagodbe sadrže niz propisa o reformi zdravstvenog sustava i rezovima u troškovima koji imaju primjetan učinak na kvalitetu i pristup svih osoba socijalnim uslugama, posebno kad je riječ o zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti, unatoč činjenici da se u članku 168. stavku 7. UFEU-a utvrđuje da EU poštuje nadležnosti država članica; zabrinut je zbog činjenice da se time dovelo do toga da je mnogim osobama u nekim slučajevima uskraćeno zdravstveno osiguranje ili pristup socijalnoj zaštiti čime se povećava rizik od krajnjeg siromaštva i društvene isključenosti, a to se odražava u povećanom broju beskućnika i osoba bez osnovnih životnih sredstava; |
| --- | --- |

23.

žali zbog činjenice da, barem kad je riječ o Grčkoj, Irskoj i Portugalu, programi prilagodbe sadrže niz propisa o reformi zdravstvenog sustava i rezovima u troškovima koji imaju primjetan učinak na kvalitetu i pristup svih osoba socijalnim uslugama, posebno kad je riječ o zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti, unatoč činjenici da se u članku 168. stavku 7. UFEU-a utvrđuje da EU poštuje nadležnosti država članica; zabrinut je zbog činjenice da se time dovelo do toga da je mnogim osobama u nekim slučajevima uskraćeno zdravstveno osiguranje ili pristup socijalnoj zaštiti čime se povećava rizik od krajnjeg siromaštva i društvene isključenosti, a to se odražava u povećanom broju beskućnika i osoba bez osnovnih životnih sredstava;

| 24. | žali zbog izostanka ciljanog pristupa u utvrđivanju neučinkovitosti u sklopu zdravstvenih sustava i donošenja odluka o sveobuhvatnim rezovima u proračunskim izdvajanjima za zdravstvo; upozorava da bi se provedbom sufinanciranja moglo dogoditi da pacijenti odgode liječenje te tako financijski opterete kućanstva; upozorava da bi smanjenje plaća djelatnika u zdravstvu moglo ostaviti negativne posljedice na sigurnost pacijenata te bi moglo potaknuti njihovu migraciju; |
| --- | --- |

24.

žali zbog izostanka ciljanog pristupa u utvrđivanju neučinkovitosti u sklopu zdravstvenih sustava i donošenja odluka o sveobuhvatnim rezovima u proračunskim izdvajanjima za zdravstvo; upozorava da bi se provedbom sufinanciranja moglo dogoditi da pacijenti odgode liječenje te tako financijski opterete kućanstva; upozorava da bi smanjenje plaća djelatnika u zdravstvu moglo ostaviti negativne posljedice na sigurnost pacijenata te bi moglo potaknuti njihovu migraciju;

| 25. | ponavlja da se u članku 12. Međunarodnog pakta o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESR) predviđa pravo svih na uživanje najvišeg mogućeg standarda tjelesnog i duševnog zdravlja; primjećuje da su sve četiri države potpisnice tog Pakta, te su stoga priznale pravo na zdravlje za sve; |
| --- | --- |

25.

ponavlja da se u članku 12. Međunarodnog pakta o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESR) predviđa pravo svih na uživanje najvišeg mogućeg standarda tjelesnog i duševnog zdravlja; primjećuje da su sve četiri države potpisnice tog Pakta, te su stoga priznale pravo na zdravlje za sve;

| 26. | podsjeća da je Vijeće Europe već osudilo rezove u grčkom javnom mirovinskom sustavu smatrajući ih povredom članka 12. Europske socijalne povelje iz 1961. te članka 4. njoj priloženog Protokola, navodeći da se sporni propisi domaćeg prava ne mogu izuzeti iz područja primjene Povelje zbog toga što se njima žele ispuniti zahtjevi utvrđeni u drugim pravnim obvezama (12); primjećuje da je trebalo uzeti u obzir tu doktrinu održavanja mirovinskog sustava na zadovoljavajućoj razini kako bi se umirovljenicima omogućio dostojan život, koja je primjenjiva u sve četiri države; |
| --- | --- |

26.

podsjeća da je Vijeće Europe već osudilo rezove u grčkom javnom mirovinskom sustavu smatrajući ih povredom članka 12. Europske socijalne povelje iz 1961. te članka 4. njoj priloženog Protokola, navodeći da se sporni propisi domaćeg prava ne mogu izuzeti iz područja primjene Povelje zbog toga što se njima žele ispuniti zahtjevi utvrđeni u drugim pravnim obvezama (12); primjećuje da je trebalo uzeti u obzir tu doktrinu održavanja mirovinskog sustava na zadovoljavajućoj razini kako bi se umirovljenicima omogućio dostojan život, koja je primjenjiva u sve četiri države;

| 27. | žali zbog rezova u sredstvima za samostalan život osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

27.

žali zbog rezova u sredstvima za samostalan život osoba s invaliditetom;

| 28. | ističe da je Odbor stručnjaka Međunarodne organizacije rada (MOR) ocijenio primjenu Konvencije br. 102 u slučaju grčkih reformi te snažno kritizirao radikalne reforme mirovinskog sustava i taj je kritički osvrt bio uključen u 29. godišnje izvješće za 2011.; podsjeća da je Konvencija br. 102 općenito primjenjiva u sve četiri države te se o njoj trebalo voditi računa; |
| --- | --- |

28.

ističe da je Odbor stručnjaka Međunarodne organizacije rada (MOR) ocijenio primjenu Konvencije br. 102 u slučaju grčkih reformi te snažno kritizirao radikalne reforme mirovinskog sustava i taj je kritički osvrt bio uključen u 29. godišnje izvješće za 2011.; podsjeća da je Konvencija br. 102 općenito primjenjiva u sve četiri države te se o njoj trebalo voditi računa;

| 29. | ističe da rastuće socijalno siromaštvo u četirima državama također doprinosi većoj solidarnost među najosjetljivijim skupinama zahvaljujući naporima pojedinaca, obiteljskim vezama i humanitarnim organizacijama; ističe da ta vrsta intervencije, iako ublažava situaciju najugroženijih i odražava vrijednosti europskog građanstva, ne bi trebala postati strukturno rješenje problema; |
| --- | --- |

29.

ističe da rastuće socijalno siromaštvo u četirima državama također doprinosi većoj solidarnost među najosjetljivijim skupinama zahvaljujući naporima pojedinaca, obiteljskim vezama i humanitarnim organizacijama; ističe da ta vrsta intervencije, iako ublažava situaciju najugroženijih i odražava vrijednosti europskog građanstva, ne bi trebala postati strukturno rješenje problema;

| 30. | primjećuje sa zabrinutošću stalan rast Ginijeva koeficijenta u odnosu na opći trend pada tog koeficijenta u europodručju, što znači da su se znatno povećale nejednakosti u primanjima u državama koje su obuhvaćene programima prilagodbe; |
| --- | --- |

30.

primjećuje sa zabrinutošću stalan rast Ginijeva koeficijenta u odnosu na opći trend pada tog koeficijenta u europodručju, što znači da su se znatno povećale nejednakosti u primanjima u državama koje su obuhvaćene programima prilagodbe;

Rano napuštanje škole

| 31. | pozdravlja činjenicu da se stopa osoba koje rano napuštaju školu smanjuje u četirima država; primjećuje da bi tomu djelomičan razlog mogle biti teškoće s kojima se suočavaju mlade osobe pri traženju posla; podsjeća na postojanje hitne potrebe za ponovnim uspostavljanjem kvalitetnih sustava strukovnog osposobljavanja jer je to jedan od najboljih načina da se poboljša zapošljivost mladih; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja činjenicu da se stopa osoba koje rano napuštaju školu smanjuje u četirima država; primjećuje da bi tomu djelomičan razlog mogle biti teškoće s kojima se suočavaju mlade osobe pri traženju posla; podsjeća na postojanje hitne potrebe za ponovnim uspostavljanjem kvalitetnih sustava strukovnog osposobljavanja jer je to jedan od najboljih načina da se poboljša zapošljivost mladih;

| 32. | pozdravlja činjenicu da stopa završetka visokog obrazovanja raste u sve četiri države; objašnjava da je tome djelomičan razlog potreba mladih osoba da poboljšaju svoje buduće izglede na tržištu rada; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja činjenicu da stopa završetka visokog obrazovanja raste u sve četiri države; objašnjava da je tome djelomičan razlog potreba mladih osoba da poboljšaju svoje buduće izglede na tržištu rada;

| 33. | žali jer, u prvom redu zbog rezova u javnom financiranju, kvaliteta obrazovnih sustava ne prati taj pozitivan trend čime se pogoršavaju problemi s kojima se suočavaju mlade osobe koje nisu niti zaposlene, niti se obrazuju, niti usavršavaju (skupina NEET) te djeca s posebnim potrebama; primjećuje da bi te mjere mogle ostaviti konkretne posljedice na kvalitetu obrazovanja te na dostupne materijalne i ljudske resurse, veličine razreda, školske programe i koncentraciju škola; |
| --- | --- |

33.

žali jer, u prvom redu zbog rezova u javnom financiranju, kvaliteta obrazovnih sustava ne prati taj pozitivan trend čime se pogoršavaju problemi s kojima se suočavaju mlade osobe koje nisu niti zaposlene, niti se obrazuju, niti usavršavaju (skupina NEET) te djeca s posebnim potrebama; primjećuje da bi te mjere mogle ostaviti konkretne posljedice na kvalitetu obrazovanja te na dostupne materijalne i ljudske resurse, veličine razreda, školske programe i koncentraciju škola;

Socijalni dijalog

| 34. | ističe da se trebalo uključiti socijalne partnere na državnoj razini ili se s njima trebalo savjetovati prilikom početne izrade programa prilagodbe; žali zbog činjenice što programi koji su izrađeni za četiri države u određenim slučajevima daju mogućnost poduzećima da ne primjenjuju sporazume o kolektivnom pregovaranju te da preispitaju sektorske sporazume o plaći, a time se izravno utječe na strukturu i vrijednosti kolektivnih pregovaranja i sporazuma koji su predviđeni u ustavima tih država; primjećuje da je Stručni odbor MOR-a zatražio ponovno uspostavljanje socijalnog dijaloga; osuđuje potkopavanje načela kolektivnog zastupanja čime se dovodi u pitanje automatsko produljenje sporazuma o kolektivnom pregovaranju, a to je u nekim državama važno, posljedica toga je velik pad broja kolektivnih sporazuma na snazi; osuđuje smanjenje minimalnih plaća i zamrzavanje nominalnih plaća; naglašava da je ta situacija posljedica ograničenih strukturnih reformi kojima se obuhvaća samo deregulaciju radnih odnosa i rezovi u plaćama, što je u suprotnosti s općim ciljevima EU-a i politikama strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

34.

ističe da se trebalo uključiti socijalne partnere na državnoj razini ili se s njima trebalo savjetovati prilikom početne izrade programa prilagodbe; žali zbog činjenice što programi koji su izrađeni za četiri države u određenim slučajevima daju mogućnost poduzećima da ne primjenjuju sporazume o kolektivnom pregovaranju te da preispitaju sektorske sporazume o plaći, a time se izravno utječe na strukturu i vrijednosti kolektivnih pregovaranja i sporazuma koji su predviđeni u ustavima tih država; primjećuje da je Stručni odbor MOR-a zatražio ponovno uspostavljanje socijalnog dijaloga; osuđuje potkopavanje načela kolektivnog zastupanja čime se dovodi u pitanje automatsko produljenje sporazuma o kolektivnom pregovaranju, a to je u nekim državama važno, posljedica toga je velik pad broja kolektivnih sporazuma na snazi; osuđuje smanjenje minimalnih plaća i zamrzavanje nominalnih plaća; naglašava da je ta situacija posljedica ograničenih strukturnih reformi kojima se obuhvaća samo deregulaciju radnih odnosa i rezovi u plaćama, što je u suprotnosti s općim ciljevima EU-a i politikama strategije Europa 2020.;

| 35. | ističe da ne postoji jedinstveno rješenje koje se može primijeniti na sve države članice; |
| --- | --- |

35.

ističe da ne postoji jedinstveno rješenje koje se može primijeniti na sve države članice;

Preporuke

| 36. | poziva Komisiju da izradi detaljnu studiju socijalnih i gospodarskih posljedica gospodarske i financijske krize te programa prilagodbe koji su pokrenuti kao odgovor na gospodarsku krizu u četirima država kako bi se pružio jasan uvid i u kratkoročne i u dugoročne posljedice na sustave zapošljavanja i socijalne zaštite te na europsku pravnu stečevinu, posebno kad je riječ o borbi protiv siromaštva, održavanju konstruktivnog socijalnog dijaloga te ravnoteži između fleksibilnosti i sigurnosti u radnim odnosima; poziva Komisiju na savjetovanje sa svojim savjetodavnim tijelima prilikom sastavljanja te studije, kao i s Odborom za zapošljavanje te Odborom za socijalnu zaštitu; predlaže da se od EGSO-a zatraži sastavljanje posebnog izvješća; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da izradi detaljnu studiju socijalnih i gospodarskih posljedica gospodarske i financijske krize te programa prilagodbe koji su pokrenuti kao odgovor na gospodarsku krizu u četirima država kako bi se pružio jasan uvid i u kratkoročne i u dugoročne posljedice na sustave zapošljavanja i socijalne zaštite te na europsku pravnu stečevinu, posebno kad je riječ o borbi protiv siromaštva, održavanju konstruktivnog socijalnog dijaloga te ravnoteži između fleksibilnosti i sigurnosti u radnim odnosima; poziva Komisiju na savjetovanje sa svojim savjetodavnim tijelima prilikom sastavljanja te studije, kao i s Odborom za zapošljavanje te Odborom za socijalnu zaštitu; predlaže da se od EGSO-a zatraži sastavljanje posebnog izvješća;

| 37. | poziva Komisiju da od ILO-a i Vijeća Europe zatraži sastavljanje izvješća o mogućim korektivnim mjerama i poticajima za poboljšanje socijalne situacije, postupka osiguravanja sredstava i održivosti javnih financija u tim državama kako bi se osigurala potpuna usklađenost s Europskom socijalnom poveljom i njoj priloženim Protokolom 94 s obzirom na to da su obveze koje iz njih proizlaze zahvaćene gospodarskom i financijskom krizom i mjerama prilagodbe proračuna te strukturnim reformama koje je zatražila Trojka; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju da od ILO-a i Vijeća Europe zatraži sastavljanje izvješća o mogućim korektivnim mjerama i poticajima za poboljšanje socijalne situacije, postupka osiguravanja sredstava i održivosti javnih financija u tim državama kako bi se osigurala potpuna usklađenost s Europskom socijalnom poveljom i njoj priloženim Protokolom 94 s obzirom na to da su obveze koje iz njih proizlaze zahvaćene gospodarskom i financijskom krizom i mjerama prilagodbe proračuna te strukturnim reformama koje je zatražila Trojka;

| 38. | poziva EU da vodeći računa o odricanjima tih država, nakon izrade procjene te po potrebi dovoljnim financijskim sredstvima, pruži potporu oporavku standarda socijalne zaštite, borbi protiv siromaštva, sustavima obrazovanja, posebno onima koji se usredotočuju na djecu s posebnim potrebama i osobe s invaliditetom te obnovi socijalnog dijaloga planom društvenog oporavka; poziva Komisiju, ESB i Euroskupinu da što prije preispitaju i po potrebi izmijene uvedene izvanredne mjere; |
| --- | --- |

38.

poziva EU da vodeći računa o odricanjima tih država, nakon izrade procjene te po potrebi dovoljnim financijskim sredstvima, pruži potporu oporavku standarda socijalne zaštite, borbi protiv siromaštva, sustavima obrazovanja, posebno onima koji se usredotočuju na djecu s posebnim potrebama i osobe s invaliditetom te obnovi socijalnog dijaloga planom društvenog oporavka; poziva Komisiju, ESB i Euroskupinu da što prije preispitaju i po potrebi izmijene uvedene izvanredne mjere;

| 39. | poziva na usklađenost s navedenim pravnim obvezama utvrđenima u ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, s obzirom na to da je njihovo nepoštovanje povreda primarnog zakonodavstva EU-a; poziva Agenciju Europske unije za temeljna prava da pažljivo procjeni učinak mjera na ljudska prava i da u slučaju kršenja Povelje izda preporuke; |
| --- | --- |

39.

poziva na usklađenost s navedenim pravnim obvezama utvrđenima u ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, s obzirom na to da je njihovo nepoštovanje povreda primarnog zakonodavstva EU-a; poziva Agenciju Europske unije za temeljna prava da pažljivo procjeni učinak mjera na ljudska prava i da u slučaju kršenja Povelje izda preporuke;

| 40. | poziva Trojku i države članice o kojima je riječ da što prije privedu kraju programe gospodarske prilagodbe te da uspostave mehanizme za upravljanje krizama kojima bi se omogućilo institucijama EU-a, te Parlamentu, da ostvare društvene ciljeve i politike – također one koje se odnose na individualna i kolektivna prava pojedinaca izloženih najvećem riziku od društvene isključenosti – utvrđene u ugovorima, sporazumima s europskim socijalnim partnerima i drugim međunarodnim obvezama (konvencijama MOR-a, Europskoj socijalnoj povelji i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima); poziva na veću razinu transparentnosti i političkog sudjelovanja u izradi i provedbi programa prilagodbe; |
| --- | --- |

40.

poziva Trojku i države članice o kojima je riječ da što prije privedu kraju programe gospodarske prilagodbe te da uspostave mehanizme za upravljanje krizama kojima bi se omogućilo institucijama EU-a, te Parlamentu, da ostvare društvene ciljeve i politike – također one koje se odnose na individualna i kolektivna prava pojedinaca izloženih najvećem riziku od društvene isključenosti – utvrđene u ugovorima, sporazumima s europskim socijalnim partnerima i drugim međunarodnim obvezama (konvencijama MOR-a, Europskoj socijalnoj povelji i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima); poziva na veću razinu transparentnosti i političkog sudjelovanja u izradi i provedbi programa prilagodbe;

| 41. | poziva Komisiju i Vijeće da posvete istu razinu pozornosti društvenim neravnotežama te njihovu ispravljanju koju posvećuju makroekonomskim neravnotežama, te da osiguraju da se u sklopu mjera prilagodbe vodi računa o socijalnoj pravdi i postizanju ravnoteže između gospodarskog rasta i zapošljavanja, provedbe strukturnih reformi i konsolidacije proračuna; poziva nadalje obje institucije da stave u prvi red stvaranje radnih mjesta i pružanje potpore poduzetništvu te da u tom pogledu EPSCO-u i njegovim prioritetima daju jednaku pozornost kao i ECOFIN-u i Euroskupini, te da po potrebi organiziraju sastanak ministara rada i socijalnih pitanja Euroskupine prije održavanja sastanaka na vrhu europodručja; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju i Vijeće da posvete istu razinu pozornosti društvenim neravnotežama te njihovu ispravljanju koju posvećuju makroekonomskim neravnotežama, te da osiguraju da se u sklopu mjera prilagodbe vodi računa o socijalnoj pravdi i postizanju ravnoteže između gospodarskog rasta i zapošljavanja, provedbe strukturnih reformi i konsolidacije proračuna; poziva nadalje obje institucije da stave u prvi red stvaranje radnih mjesta i pružanje potpore poduzetništvu te da u tom pogledu EPSCO-u i njegovim prioritetima daju jednaku pozornost kao i ECOFIN-u i Euroskupini, te da po potrebi organiziraju sastanak ministara rada i socijalnih pitanja Euroskupine prije održavanja sastanaka na vrhu europodručja;

| 42. | preporučuje da Komisija i države članice javno zdravlje i obrazovanje ne smatraju izdvajanjima podložnim rezovima već javnim ulaganjima u budućnost države koje se treba poštovati i povećati radi bržeg gospodarskog i društvenog oporavka; |
| --- | --- |

42.

preporučuje da Komisija i države članice javno zdravlje i obrazovanje ne smatraju izdvajanjima podložnim rezovima već javnim ulaganjima u budućnost države koje se treba poštovati i povećati radi bržeg gospodarskog i društvenog oporavka;

| 43. | preporučuje da bi države obuhvaćene programima prilagodbe trebale, nakon što prođe najteži dio financijske krize, zajedno s institucijama EU-a uvesti planove za opravak tržišta rada kako bi se pokrenula gospodarstva i uspostavilo socijalno stanje na snazi prije uvođenja programa prilagodbe jer je to potrebno ako se želi ostvariti konsolidacija makroekonomskih prilagodbi te ispraviti neravnoteže u njihovim javnim sektorima kao što su javni dug i deficit; ističe da se moraju uvesti planovi za oporavak radnih mjesta u kojima se vodi računa o:






  — | potrebi za brzim saniranjem sustava kreditiranja, posebno za MSP-ove, |
| --- | --- | --- |

43.

preporučuje da bi države obuhvaćene programima prilagodbe trebale, nakon što prođe najteži dio financijske krize, zajedno s institucijama EU-a uvesti planove za opravak tržišta rada kako bi se pokrenula gospodarstva i uspostavilo socijalno stanje na snazi prije uvođenja programa prilagodbe jer je to potrebno ako se želi ostvariti konsolidacija makroekonomskih prilagodbi te ispraviti neravnoteže u njihovim javnim sektorima kao što su javni dug i deficit; ističe da se moraju uvesti planovi za oporavak radnih mjesta u kojima se vodi računa o:

—

potrebi za brzim saniranjem sustava kreditiranja, posebno za MSP-ove,

| — | potrebi za stvaranjem povoljnih uvjeta za poduzeća kako bi im se omogućilo da razviju aktivnosti na dugoročnom planu i na održiv način te o promicanju MSP-ova jer oni imaju središnju ulogu u stvaranju radnih mjesta, |
| --- | --- |

—

potrebi za stvaranjem povoljnih uvjeta za poduzeća kako bi im se omogućilo da razviju aktivnosti na dugoročnom planu i na održiv način te o promicanju MSP-ova jer oni imaju središnju ulogu u stvaranju radnih mjesta,

| — | optimalnom korištenju mogućnostima koje se nude u okviru europskih strukturnih fondova, posebno ESF-a, |
| --- | --- |

—

optimalnom korištenju mogućnostima koje se nude u okviru europskih strukturnih fondova, posebno ESF-a,

| — | stvarnoj politici zapošljavanja s aktivnim politikama za tržište rada, |
| --- | --- |

—

stvarnoj politici zapošljavanja s aktivnim politikama za tržište rada,

| — | kvalitetnim uslugama europskih zavoda za zapošljavanje, politici rasta plaća, |
| --- | --- |

—

kvalitetnim uslugama europskih zavoda za zapošljavanje, politici rasta plaća,

| — | europskom jamstvu za zapošljavanje mladih, |
| --- | --- |

—

europskom jamstvu za zapošljavanje mladih,

| — | potrebi da se osigura pravedan distribucijski utjecaj programa prilagodbe i |
| --- | --- |

—

potrebi da se osigura pravedan distribucijski utjecaj programa prilagodbe i

| — | programu za kućanstva u kojima nema zaposlenih te zadnje, o odgovornijem fiskalnom upravljanju; |
| --- | --- |

—

programu za kućanstva u kojima nema zaposlenih te zadnje, o odgovornijem fiskalnom upravljanju;

| 44. | poziva Komisiju da predstavi izvješće o napretku u ostvarivanju ciljeva iz strategije Europa 2020., vodeći posebno računa o izostanku napretka u državama obuhvaćenim programom prilagodbe te da u izvješće uključi vjerodostojne prijedloge za države članice obuhvaćene programom kako bi one ostvarile sve ciljeve iz strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da predstavi izvješće o napretku u ostvarivanju ciljeva iz strategije Europa 2020., vodeći posebno računa o izostanku napretka u državama obuhvaćenim programom prilagodbe te da u izvješće uključi vjerodostojne prijedloge za države članice obuhvaćene programom kako bi one ostvarile sve ciljeve iz strategije Europa 2020.;

| 45. | preporuča da buduće reforme tržišta rada država članica vode računa o kriteriju fleksigurnosti radi poticanja konkurentnosti poduzeća koja se navodi u strategiji Europa 2020., vodeći računa o drugim elementima kao što je cijena energenata, nepošteno tržišno natjecanje, socijalni damping, pošten i učinkovit financijski sustav, fiskalne politike kojima se potiče gospodarski rast i zapošljavanje te općenito sve ono čime se doprinosi razvoju stvarnog gospodarstva i poduzetništva; poziva Komisiju da prije nametanja velikih reformi provede postupak društvene procjene utjecaja u državama obuhvaćenim programima prilagodbe te da razmotri učinke prelijevanja tih mjera kao što su učinci na siromaštvo, društvenu isključenost, stope kriminala i ksenofobiju; |
| --- | --- |

45.

preporuča da buduće reforme tržišta rada država članica vode računa o kriteriju fleksigurnosti radi poticanja konkurentnosti poduzeća koja se navodi u strategiji Europa 2020., vodeći računa o drugim elementima kao što je cijena energenata, nepošteno tržišno natjecanje, socijalni damping, pošten i učinkovit financijski sustav, fiskalne politike kojima se potiče gospodarski rast i zapošljavanje te općenito sve ono čime se doprinosi razvoju stvarnog gospodarstva i poduzetništva; poziva Komisiju da prije nametanja velikih reformi provede postupak društvene procjene utjecaja u državama obuhvaćenim programima prilagodbe te da razmotri učinke prelijevanja tih mjera kao što su učinci na siromaštvo, društvenu isključenost, stope kriminala i ksenofobiju;

| 46. | poziva na donošenje hitnih mjera kojima bi se spriječilo povećanje broja beskućnika u državama obuhvaćenim programom te poziva Komisiju da pruži potporu tim mjerama analizom politika i promicanjem dobrih praksa; |
| --- | --- |

46.

poziva na donošenje hitnih mjera kojima bi se spriječilo povećanje broja beskućnika u državama obuhvaćenim programom te poziva Komisiju da pruži potporu tim mjerama analizom politika i promicanjem dobrih praksa;

| 47. | primjećuje da Komisija prije 1. siječnja 2014. u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) br. 472/2013 Parlamentu podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe; poziva Komisiju da bez odgađanja izradi to izvješće te da u izvješće uključi učinke ove Uredbe na uvedene programe gospodarske prilagodbe; |
| --- | --- |

47.

primjećuje da Komisija prije 1. siječnja 2014. u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) br. 472/2013 Parlamentu podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe; poziva Komisiju da bez odgađanja izradi to izvješće te da u izvješće uključi učinke ove Uredbe na uvedene programe gospodarske prilagodbe;

| 48. | poziva Komisiju i države članice da se savjetuju s civilnim društvom, organizacijama koje zastupaju pacijente i tijelima struke o budućim mjerama u vezi s pitanjem zdravstva u sklopu programa prilagodbe te da se obrate Odboru za socijalnu zaštitu kako bi se osiguralo da se reformama ostvari veća učinkovitost sustava te bolje korištenje resursima bez ugrožavanja najosjetljivijih skupina i najvažnijih oblika socijalne zaštite, uključujući nabavu i uporabu lijekova, osnovne potrebe zdravstvenog osoblja i brigu o njima; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju i države članice da se savjetuju s civilnim društvom, organizacijama koje zastupaju pacijente i tijelima struke o budućim mjerama u vezi s pitanjem zdravstva u sklopu programa prilagodbe te da se obrate Odboru za socijalnu zaštitu kako bi se osiguralo da se reformama ostvari veća učinkovitost sustava te bolje korištenje resursima bez ugrožavanja najosjetljivijih skupina i najvažnijih oblika socijalne zaštite, uključujući nabavu i uporabu lijekova, osnovne potrebe zdravstvenog osoblja i brigu o njima;

o

o o

| 49. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

49.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  http://www.coe.int/T/DGHL/Monitoring/SocialCharter/NewsCOEPortal/CC76-80Merits_en.asp

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0401.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0328.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0246.

(5)  SL C 249 E, 30.8.2013., str. 4.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0447.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0515.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0430.

(9)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 57.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0419.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0266.

(12)  Europski odbor za socijalna prava, meritorna odluka, 7. prosinca 2012., žalba br. 78/2012, str. 10.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/210 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/210

---

P7_TA(2014)0247

Opće smjernice za proračun za 2015. – Dio III.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2015., Dio III. – Komisija (2014/2004(BUD))

(2017/C 378/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 312. i 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 312. i 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (2),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2014. (3) i četiri povezane zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije kao i zajedničku izjavu Parlamenta i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2014. (3) i četiri povezane zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije kao i zajedničku izjavu Parlamenta i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanja,

| — | uzimajući u obzir glavu II. poglavlje 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu II. poglavlje 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0159/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0159/2014),

Proračun EU-a – opskrbljivanje građana sredstvima za izlazak iz krize

| 1. | smatra da, unatoč ponekim preostalim poteškoćama, europsko gospodarstvo pokazuje znakove oporavka te smatra da, iako postoje trajna gospodarska i proračunska ograničenja na nacionalnoj razini te pokušaji fiskalne konsolidacije u državama članicama, europski proračun može biti snažan alat za povećanje strateških ulaganja s dodanom vrijednosti na europskoj razini te za pokretanje europskog gospodarstva stvaranjem održivog rasta i radnih mjesta uz istodobno promicanje konkurentnosti te povećanje gospodarske i društvene kohezije diljem EU-a; |
| --- | --- |

1.

smatra da, unatoč ponekim preostalim poteškoćama, europsko gospodarstvo pokazuje znakove oporavka te smatra da, iako postoje trajna gospodarska i proračunska ograničenja na nacionalnoj razini te pokušaji fiskalne konsolidacije u državama članicama, europski proračun može biti snažan alat za povećanje strateških ulaganja s dodanom vrijednosti na europskoj razini te za pokretanje europskog gospodarstva stvaranjem održivog rasta i radnih mjesta uz istodobno promicanje konkurentnosti te povećanje gospodarske i društvene kohezije diljem EU-a;

| 2. | posebno ističe važnost europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), koji sačinjavaju jedan od najvećih skupova rashoda u sklopu proračuna EU-a; ističe činjenicu da je kohezijska politika EU-a bila ključna u održavanju javnih ulaganja u najvažnija gospodarska područja te je ostvarivala opipljive rezultate na terenu kojima se mogu ojačati države članice i regije da bi prebrodile trenutnu krizu i ostvarile ciljeve Europe 2020.; ističe potrebu da se građanima pruže sredstva za izlazak iz krize; ističe u tom pogledu posebnu potrebu za ulaganjem u područja poput obrazovanja i mobilnosti, istraživanja i inovacija, MSP-ova i poduzetništva radi poticanja konkurentnosti EU-a i doprinošenja stvaranju radnih mjesta, osobito kad je riječ o zapošljavanju mladih i starijih od 50 godina; |
| --- | --- |

2.

posebno ističe važnost europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), koji sačinjavaju jedan od najvećih skupova rashoda u sklopu proračuna EU-a; ističe činjenicu da je kohezijska politika EU-a bila ključna u održavanju javnih ulaganja u najvažnija gospodarska područja te je ostvarivala opipljive rezultate na terenu kojima se mogu ojačati države članice i regije da bi prebrodile trenutnu krizu i ostvarile ciljeve Europe 2020.; ističe potrebu da se građanima pruže sredstva za izlazak iz krize; ističe u tom pogledu posebnu potrebu za ulaganjem u područja poput obrazovanja i mobilnosti, istraživanja i inovacija, MSP-ova i poduzetništva radi poticanja konkurentnosti EU-a i doprinošenja stvaranju radnih mjesta, osobito kad je riječ o zapošljavanju mladih i starijih od 50 godina;

| 3. | također smatra da je važno ulagati u druga područja kao što su obnovljivi izvori energije, digitalne strategije, infrastruktura, informacijske i komunikacijske tehnologije te prekogranična povezanost te jače i unaprjeđenije korištenje „inovativnim financijskim instrumentima”, posebno kad je riječ o dugoročnim ulaganjima; ističe potrebu za time da se ojača industrija EU-a kao središnji pokretač stvaranja radnih mjesta i rasta; traži da radi stvaranja jake, konkurentne i neovisne industrije EU-a glavno težište bude na ulaganjima u inovacije; |
| --- | --- |

3.

također smatra da je važno ulagati u druga područja kao što su obnovljivi izvori energije, digitalne strategije, infrastruktura, informacijske i komunikacijske tehnologije te prekogranična povezanost te jače i unaprjeđenije korištenje „inovativnim financijskim instrumentima”, posebno kad je riječ o dugoročnim ulaganjima; ističe potrebu za time da se ojača industrija EU-a kao središnji pokretač stvaranja radnih mjesta i rasta; traži da radi stvaranja jake, konkurentne i neovisne industrije EU-a glavno težište bude na ulaganjima u inovacije;

| 4. | ističe važnost osiguravanja dostatnih sredstava za vanjsko djelovanje EU-a; podsjeća na međunarodnu obvezu EU-a i država članica da povećaju svoju potrošnju za službenu razvojnu pomoć na 0,7 % BND-a te da ostvare milenijske razvojne ciljeve do 2015.; |
| --- | --- |

4.

ističe važnost osiguravanja dostatnih sredstava za vanjsko djelovanje EU-a; podsjeća na međunarodnu obvezu EU-a i država članica da povećaju svoju potrošnju za službenu razvojnu pomoć na 0,7 % BND-a te da ostvare milenijske razvojne ciljeve do 2015.;

| 5. | ustraje na važnosti osiguravanja najbolje moguće usklađenosti različitih financijskih sredstava Unije s jedne strane, te financijskih sredstava Unije i troškova ostvarenih na nacionalnoj razine s druge strane kako bi se javna sredstva koristila na najbolji mogući način; |
| --- | --- |

5.

ustraje na važnosti osiguravanja najbolje moguće usklađenosti različitih financijskih sredstava Unije s jedne strane, te financijskih sredstava Unije i troškova ostvarenih na nacionalnoj razine s druge strane kako bi se javna sredstva koristila na najbolji mogući način;

| 6. | podsjeća na nedavni sporazum o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. kojim se utvrđuju glavni parametri za godišnje proračune do 2020.; naglašava činjenicu da svaki godišnji proračun mora biti usklađen s Uredbom o VFO-u i Međuinstitucionalnim sporazumom te se ne smije smatrati izgovorom za postizanje novog dogovora o VFO-u; očekuje da Vijeće neće pokušati nametnuti ograničena tumačenja posebnih odredbi, osobito u pogledu prirode i područja primjene posebnih instrumenata; ponavlja svoju namjeru da se u potpunosti iskoriste sva sredstva na raspolaganju proračunskom tijelu u okviru postupka donošenja godišnjeg proračuna kako bi se proračunu EU-a dala potrebna fleksibilnost; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na nedavni sporazum o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. kojim se utvrđuju glavni parametri za godišnje proračune do 2020.; naglašava činjenicu da svaki godišnji proračun mora biti usklađen s Uredbom o VFO-u i Međuinstitucionalnim sporazumom te se ne smije smatrati izgovorom za postizanje novog dogovora o VFO-u; očekuje da Vijeće neće pokušati nametnuti ograničena tumačenja posebnih odredbi, osobito u pogledu prirode i područja primjene posebnih instrumenata; ponavlja svoju namjeru da se u potpunosti iskoriste sva sredstva na raspolaganju proračunskom tijelu u okviru postupka donošenja godišnjeg proračuna kako bi se proračunu EU-a dala potrebna fleksibilnost;

| 7. | ističe da će 2015., kao druga godina novog VFO-a, biti važna za uspješnu provedbu novih višegodišnjih programa 2014. – 2020.; ističe činjenicu da radi sprečavanja kočenja provedbe ključnih politika EU-a svi programi moraju biti operativni i u punom zamahu što je prije moguće; primjećuje da će proračun za 2015. biti niži u stvarnim iznosima od onoga za 2013.; potiče u tom kontekstu Komisiju i države članice da učine najveće napore da bi osigurale brzo donošenje svih sporazuma o partnerstvu i operativnih programa u 2014., kako se ne bi izgubilo dodatno vrijeme u provođenju novih investicijskih programa; ističe važnost pune podrške Komisije nacionalnim upravnim tijelima u svim fazama ovog procesa; |
| --- | --- |

7.

ističe da će 2015., kao druga godina novog VFO-a, biti važna za uspješnu provedbu novih višegodišnjih programa 2014. – 2020.; ističe činjenicu da radi sprečavanja kočenja provedbe ključnih politika EU-a svi programi moraju biti operativni i u punom zamahu što je prije moguće; primjećuje da će proračun za 2015. biti niži u stvarnim iznosima od onoga za 2013.; potiče u tom kontekstu Komisiju i države članice da učine najveće napore da bi osigurale brzo donošenje svih sporazuma o partnerstvu i operativnih programa u 2014., kako se ne bi izgubilo dodatno vrijeme u provođenju novih investicijskih programa; ističe važnost pune podrške Komisije nacionalnim upravnim tijelima u svim fazama ovog procesa;

| 8. | podsjeća na sporazum u okviru VFO-a koji se po prvi put primjenjuje u sklopu proračuna za 2014. radi ranijeg preuzimanja obveza za određene ciljeve politika koji se odnose na zapošljavanje mladih, istraživanje, Erasmus +, posebno na naukovanje u osposobljavanju radne snage, te na MSP-ove; naglašava da se, kao dio sporazuma o VFO-u, sličan pristup treba usvojiti za proračun za 2015. pojačanim financiranjem Inicijative za zapošljavanje mladih (871,4 milijuna EUR u cijenama iz 2011.) kao i programa Erasmus + i COSME (20 milijuna EUR za svaki programa u cijenama iz 2011.); posebno je zabrinut za financiranje Inicijative za zapošljavanje mladih nakon 2015. te zahtijeva da se za tu svrhu razmotre sve mogućnosti financiranja, uključujući ukupnu razliku od gornje granice za obveze u VFO-u; |
| --- | --- |

8.

podsjeća na sporazum u okviru VFO-a koji se po prvi put primjenjuje u sklopu proračuna za 2014. radi ranijeg preuzimanja obveza za određene ciljeve politika koji se odnose na zapošljavanje mladih, istraživanje, Erasmus +, posebno na naukovanje u osposobljavanju radne snage, te na MSP-ove; naglašava da se, kao dio sporazuma o VFO-u, sličan pristup treba usvojiti za proračun za 2015. pojačanim financiranjem Inicijative za zapošljavanje mladih (871,4 milijuna EUR u cijenama iz 2011.) kao i programa Erasmus + i COSME (20 milijuna EUR za svaki programa u cijenama iz 2011.); posebno je zabrinut za financiranje Inicijative za zapošljavanje mladih nakon 2015. te zahtijeva da se za tu svrhu razmotre sve mogućnosti financiranja, uključujući ukupnu razliku od gornje granice za obveze u VFO-u;

| 9. | izražava međutim svoju zabrinutost zbog mogućih negativnih posljedica dodatne preraspodjele sredstava za energetski program instrumenta za povezivanje Europe u 2015. te poziva Komisiju da pruži odgovarajuće informacije o tome kako bi takva odluka utjecala na uspješno pokretanje novog programa; |
| --- | --- |

9.

izražava međutim svoju zabrinutost zbog mogućih negativnih posljedica dodatne preraspodjele sredstava za energetski program instrumenta za povezivanje Europe u 2015. te poziva Komisiju da pruži odgovarajuće informacije o tome kako bi takva odluka utjecala na uspješno pokretanje novog programa;

| 10. | naglašava dodanu vrijednost toga da se ulaganja u ove programe izvrše što je ranije moguće kako bi se građanima EU-a pomoglo da izađu iz krize; usto poziva Komisiju da utvrdi ostale moguće programe koji bi mogli imati koristi od pojačanog financiranja te tako doprinijeti ostvarivanju tog cilja i istodobno u potpunosti iskoristiti takva pojačana ulaganja; |
| --- | --- |

10.

naglašava dodanu vrijednost toga da se ulaganja u ove programe izvrše što je ranije moguće kako bi se građanima EU-a pomoglo da izađu iz krize; usto poziva Komisiju da utvrdi ostale moguće programe koji bi mogli imati koristi od pojačanog financiranja te tako doprinijeti ostvarivanju tog cilja i istodobno u potpunosti iskoristiti takva pojačana ulaganja;

| 11. | ističe još jedanput da će posljednji zaključak Europskog vijeća, od 19. i 20. prosinca 2013. o Zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici i migracijskim tokovima, utjecati na proračun EU-a; ponavlja stajalište da se svaki dodatni projekt koji Europsko vijeće odobri treba financirati dodatnim sredstvima, a ne rezovima u postojećim programima i instrumentima, ni dodjeljivanjem dodatnih zadataka institucijama ili drugima tijelima EU-a koja već dosežu granice svojih kapaciteta; |
| --- | --- |

11.

ističe još jedanput da će posljednji zaključak Europskog vijeća, od 19. i 20. prosinca 2013. o Zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici i migracijskim tokovima, utjecati na proračun EU-a; ponavlja stajalište da se svaki dodatni projekt koji Europsko vijeće odobri treba financirati dodatnim sredstvima, a ne rezovima u postojećim programima i instrumentima, ni dodjeljivanjem dodatnih zadataka institucijama ili drugima tijelima EU-a koja već dosežu granice svojih kapaciteta;

| 12. | naglašava važnost decentraliziranih agencija, koje su od ključne važnosti za provedbu politika i programa EU-a; primjećuje da one omogućavaju ostvarivanje ekonomija razmjera povezivanjem troškova koje bi inače, uz postizanje istog rezultata, napravila svaka država članica posebno; ističe potrebu za ocjenjivanjem svih agencija pojedinačno u smislu proračuna i ljudskih resursa te da se za njih predvide dostatna financijska sredstva i osoblje u proračunu za 2015. i nadolazećim godinama kako bi mogle primjereno obavljati zadatke koje su im povjerila zakonodavna tijela; stoga naglašava da Komunikacija Komisije „Programiranje ljudskih i financijskih resursa za decentralizirane agencije u razdoblju 2014. – 2020.” (COM(2013)0519) ne smije biti temelj za nacrt proračuna glede agencija; usto naglašava važnu ulogu nove međuinstitucionalne radne skupine o decentraliziranim agencijama koja bi trebala pobliže i dosljednije ispitati razvoj agencija s ciljem osiguravanja usklađenog pristupa; očekuje da će navedena radna skupina prve rezultate isporučiti na vrijeme za čitanje proračuna u Parlamentu; |
| --- | --- |

12.

naglašava važnost decentraliziranih agencija, koje su od ključne važnosti za provedbu politika i programa EU-a; primjećuje da one omogućavaju ostvarivanje ekonomija razmjera povezivanjem troškova koje bi inače, uz postizanje istog rezultata, napravila svaka država članica posebno; ističe potrebu za ocjenjivanjem svih agencija pojedinačno u smislu proračuna i ljudskih resursa te da se za njih predvide dostatna financijska sredstva i osoblje u proračunu za 2015. i nadolazećim godinama kako bi mogle primjereno obavljati zadatke koje su im povjerila zakonodavna tijela; stoga naglašava da Komunikacija Komisije „Programiranje ljudskih i financijskih resursa za decentralizirane agencije u razdoblju 2014. – 2020.” (COM(2013)0519) ne smije biti temelj za nacrt proračuna glede agencija; usto naglašava važnu ulogu nove međuinstitucionalne radne skupine o decentraliziranim agencijama koja bi trebala pobliže i dosljednije ispitati razvoj agencija s ciljem osiguravanja usklađenog pristupa; očekuje da će navedena radna skupina prve rezultate isporučiti na vrijeme za čitanje proračuna u Parlamentu;

| 13. | podsjeća na zajedničku izjavu o posebnim predstavnicima EU-a, u kojoj su se Parlament i Vijeće složili da razmotre prijenos odobrenih sredstava za posebne predstavnike EU-a iz proračuna Komisije (dio III.) u proračun Europske službe za vanjsko djelovanje (dio X.) u kontekstu postupka donošenja proračuna za 2015.; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na zajedničku izjavu o posebnim predstavnicima EU-a, u kojoj su se Parlament i Vijeće složili da razmotre prijenos odobrenih sredstava za posebne predstavnike EU-a iz proračuna Komisije (dio III.) u proračun Europske službe za vanjsko djelovanje (dio X.) u kontekstu postupka donošenja proračuna za 2015.;

Odobrena sredstva za plaćanja – EU mora ispuniti svoje pravne i političke obveze

| 14. | podsjeća da je ukupna razina dogovorenih odobrenih sredstva za plaćanja u proračunu za 2014. i dalje ispod razine koja se smatra potrebnom i koju je Komisija predložila u izvornom nacrtu proračuna; primjećuje da, kako je predviđeno novom ukupnom razlikom od gornje granice za plaćanja u novoj Uredbi o VFO-u, Komisija prilagođava gornju granicu za plaćanja za 2015. naviše za iznos jednak razlici između izvršenih plaćanja u 2014. i gornje granice za plaćanje u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za 2014.; izražava duboku zabrinutost zbog dosad nezabilježenih razina nepodmirenih računa na kraju 2013., koji iznose 23,4 milijarde EUR samo u okviru stavka 1.b, a koji se ne mogu podmiriti u okviru gornjih granica za 2014.; poziva na mobilizaciju odgovarajućih mehanizama fleksibilnosti u plaćanjima u 2014. te ističe da se očekuje da čak ni to neće biti dovoljno da se izbjegne nepotpuno izvršenje na kraju 2014.; naglašava činjenicu da je stalni manjak odobrenih sredstava za plaćanja bio glavni uzrok nezabilježeno visokih razina nepodmirenih preuzetih obveza, posebno posljednjih godina; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da je ukupna razina dogovorenih odobrenih sredstva za plaćanja u proračunu za 2014. i dalje ispod razine koja se smatra potrebnom i koju je Komisija predložila u izvornom nacrtu proračuna; primjećuje da, kako je predviđeno novom ukupnom razlikom od gornje granice za plaćanja u novoj Uredbi o VFO-u, Komisija prilagođava gornju granicu za plaćanja za 2015. naviše za iznos jednak razlici između izvršenih plaćanja u 2014. i gornje granice za plaćanje u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za 2014.; izražava duboku zabrinutost zbog dosad nezabilježenih razina nepodmirenih računa na kraju 2013., koji iznose 23,4 milijarde EUR samo u okviru stavka 1.b, a koji se ne mogu podmiriti u okviru gornjih granica za 2014.; poziva na mobilizaciju odgovarajućih mehanizama fleksibilnosti u plaćanjima u 2014. te ističe da se očekuje da čak ni to neće biti dovoljno da se izbjegne nepotpuno izvršenje na kraju 2014.; naglašava činjenicu da je stalni manjak odobrenih sredstava za plaćanja bio glavni uzrok nezabilježeno visokih razina nepodmirenih preuzetih obveza, posebno posljednjih godina;

| 15. | podsjeća da prema Ugovoru (4)„Europski parlament, Vijeće i Komisija osiguravaju da Unija na raspolaganju ima financijska sredstva koja joj omogućuju ispunjavanje njezinih pravnih obveza u odnosu na treće”; očekuje od Komisije da na temelju stvarnih predviđanja, a ne političkih motiviranih razmatranja, u okviru nacrta proračuna predloži primjerenu razinu odobrenih sredstava za plaćanja; |
| --- | --- |

15.

podsjeća da prema Ugovoru (4)„Europski parlament, Vijeće i Komisija osiguravaju da Unija na raspolaganju ima financijska sredstva koja joj omogućuju ispunjavanje njezinih pravnih obveza u odnosu na treće”; očekuje od Komisije da na temelju stvarnih predviđanja, a ne političkih motiviranih razmatranja, u okviru nacrta proračuna predloži primjerenu razinu odobrenih sredstava za plaćanja;

| 16. | ustraje na korištenju svim mogućim sredstvima u okviru Uredbe o VFO-u, uključujući korištenje rezervom za nepredviđene izdatke i, ako se to i dalje pokaže potrebnim i samo kao krajnje rješenje, revizijom gornje granice plaćanja, radi izvršenja pravnih obveza Unija te kako se ne bi dovela u pitanje ili odgodila plaćanja svim zainteresiranim stranama kao što su istraživači, sveučilišta, organizacije humanitarne pomoći, lokalne vlasti i MSP-ovi, ali i da se istodobno snizi razina nepodmirenih plaćanja na kraju godine; |
| --- | --- |

16.

ustraje na korištenju svim mogućim sredstvima u okviru Uredbe o VFO-u, uključujući korištenje rezervom za nepredviđene izdatke i, ako se to i dalje pokaže potrebnim i samo kao krajnje rješenje, revizijom gornje granice plaćanja, radi izvršenja pravnih obveza Unija te kako se ne bi dovela u pitanje ili odgodila plaćanja svim zainteresiranim stranama kao što su istraživači, sveučilišta, organizacije humanitarne pomoći, lokalne vlasti i MSP-ovi, ali i da se istodobno snizi razina nepodmirenih plaćanja na kraju godine;

| 17. | ustraje na tome da se korištenje svim posebnim instrumentima za plaćanja (instrument fleksibilnosti, rezerva za nepredviđene izdatke, Fond solidarnosti EU-a, Europski fond za prilagodbu globalizaciji i pričuva za pomoć u nuždi) mora unijeti u proračun iznad gornjih granica za plaćanja predviđenih u VFO-u; |
| --- | --- |

17.

ustraje na tome da se korištenje svim posebnim instrumentima za plaćanja (instrument fleksibilnosti, rezerva za nepredviđene izdatke, Fond solidarnosti EU-a, Europski fond za prilagodbu globalizaciji i pričuva za pomoć u nuždi) mora unijeti u proračun iznad gornjih granica za plaćanja predviđenih u VFO-u;

| 18. | uzimajući u obzir alarmantnu situaciju s odobrenim sredstvima za plaćanja u humanitarnoj pomoći na samom početku 2014., a posebno zaostatak u odobrenim sredstvima za plaćanja od 160 milijuna EUR za humanitarnu pomoć prenesen iz 2013. u 2014., poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere i reagira što je brže moguće kako bi osigurala odgovarajuću isporuku humanitarne pomoći EU-a u 2014.; ističe da bi razina odobrenih sredstava za plaćanja za humanitarnu pomoć trebala odgovarati vjerojatnom rastu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, što bi trebalo uzeti u obzir u nacrtu proračuna za 2015.; |
| --- | --- |

18.

uzimajući u obzir alarmantnu situaciju s odobrenim sredstvima za plaćanja u humanitarnoj pomoći na samom početku 2014., a posebno zaostatak u odobrenim sredstvima za plaćanja od 160 milijuna EUR za humanitarnu pomoć prenesen iz 2013. u 2014., poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere i reagira što je brže moguće kako bi osigurala odgovarajuću isporuku humanitarne pomoći EU-a u 2014.; ističe da bi razina odobrenih sredstava za plaćanja za humanitarnu pomoć trebala odgovarati vjerojatnom rastu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, što bi trebalo uzeti u obzir u nacrtu proračuna za 2015.;

| 19. | podsjeća na zajedničku izjavu o odobrenim sredstvima za plaćanja i bilateralnu izjavu Parlamenta i Komisije u okviru sporazuma o proračunu za 2014.; poziva Komisiju da u cijelosti obavještava proračunsko tijelo o događanjima u vezi s plaćanjima i stanju nepodmirenih obveza tijekom čitave tekuće godine, te ustraje na tome da se trebaju održavati redoviti međuinstitucionalni sastanci radi praćenja situacije u vezi s plaćanjima; |
| --- | --- |

19.

podsjeća na zajedničku izjavu o odobrenim sredstvima za plaćanja i bilateralnu izjavu Parlamenta i Komisije u okviru sporazuma o proračunu za 2014.; poziva Komisiju da u cijelosti obavještava proračunsko tijelo o događanjima u vezi s plaćanjima i stanju nepodmirenih obveza tijekom čitave tekuće godine, te ustraje na tome da se trebaju održavati redoviti međuinstitucionalni sastanci radi praćenja situacije u vezi s plaćanjima;

o

o o

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 51, 20.2.2014.

(4)  Članak 323. UFEU-a.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/213 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/213

---

P7_TA(2014)0248

Invazija Rusije na Ukrajinu

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o invaziji Rusije na Ukrajinu (2014/2627(RSP))

(2017/C 378/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o europskoj susjedskoj politici i Istočnom partnerstvu te o Ukrajini, s posebnim osvrtom na Rezoluciju od 27. veljače 2014. o stanju u Ukrajini (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o europskoj susjedskoj politici i Istočnom partnerstvu te o Ukrajini, s posebnim osvrtom na Rezoluciju od 27. veljače 2014. o stanju u Ukrajini (1)

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. prosinca 2013. o ishodu sastanka na vrhu u Vilniusu i budućnosti Istočnog partnerstva, osobito u pogledu Ukrajine (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. prosinca 2013. o ishodu sastanka na vrhu u Vilniusu i budućnosti Istočnog partnerstva, osobito u pogledu Ukrajine (2)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o sastanku na vrhu EU-a i Rusije (3) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o sastanku na vrhu EU-a i Rusije (3)

| — | uzimajući u obzir zaključke s izvanrednog sastanka Vijeća za vanjske poslove na temu Ukrajine održanog 3. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke s izvanrednog sastanka Vijeća za vanjske poslove na temu Ukrajine održanog 3. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Sjevernoatlantskog vijeća od 4. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Sjevernoatlantskog vijeća od 4. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu čelnika država ili vlada o Ukrajini nakon izvanrednog sastanka Europskog vijeća na temu Ukrajine od 6. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu čelnika država ili vlada o Ukrajini nakon izvanrednog sastanka Europskog vijeća na temu Ukrajine od 6. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 2. stavak 4. Povelje Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. stavak 4. Povelje Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je ruska invazija Krima čin agresije koji krši suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine te je protiv međunarodnog prava i krši obaveze Rusije kao potpisnice Memoranduma iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima za Ukrajinu, čime je jamčila poštovanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta Ukrajine; |
| --- | --- |

A.

budući da je ruska invazija Krima čin agresije koji krši suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine te je protiv međunarodnog prava i krši obaveze Rusije kao potpisnice Memoranduma iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima za Ukrajinu, čime je jamčila poštovanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta Ukrajine;

| B. | budući da su proruski naoružani napadači i ruski vojnici zauzeli ključne zgrade u glavnom gradu Krima Simferopolju te važne ukrajinske objekte i strateške ciljeve na Krimu, uključujući najmanje tri zračne luke; budući da je većina ukrajinskih vojnih jedinica na poluotoku okružena, ali odbija predati oružje; budući da je od početka krize značajan broj dodatnih ruskih vojnih postrojbi razmješten u Ukrajinu; |
| --- | --- |

B.

budući da su proruski naoružani napadači i ruski vojnici zauzeli ključne zgrade u glavnom gradu Krima Simferopolju te važne ukrajinske objekte i strateške ciljeve na Krimu, uključujući najmanje tri zračne luke; budući da je većina ukrajinskih vojnih jedinica na poluotoku okružena, ali odbija predati oružje; budući da je od početka krize značajan broj dodatnih ruskih vojnih postrojbi razmješten u Ukrajinu;

| C. | budući da se argumenti koje je predstavilo rusko vodstvo radi podržavanja te agresije potpuno neosnovani i bez veze sa stvarnošću na terenu, jer nije uopće bilo slučajeva napada ili zastrašivanja ruskih ili etnički ruskih građana na Krimu; |
| --- | --- |

C.

budući da se argumenti koje je predstavilo rusko vodstvo radi podržavanja te agresije potpuno neosnovani i bez veze sa stvarnošću na terenu, jer nije uopće bilo slučajeva napada ili zastrašivanja ruskih ili etnički ruskih građana na Krimu;

| D. | budući da su samoprozvane i nezakonite vlasti Krima 6. ožujka 2014. odlučile tražiti da Rusija pridruži Krim Ruskoj Federaciji i raspisale referendum za 16. ožujak 2014. o odcjepljenju Krima od Ukrajine, čime su prekršeni ustavi i Ukrajine i Krima; |
| --- | --- |

D.

budući da su samoprozvane i nezakonite vlasti Krima 6. ožujka 2014. odlučile tražiti da Rusija pridruži Krim Ruskoj Federaciji i raspisale referendum za 16. ožujak 2014. o odcjepljenju Krima od Ukrajine, čime su prekršeni ustavi i Ukrajine i Krima;

| E. | budući da je ruski predsjednik Vlade najavio planove za primjenu brzih postupaka kojima govornici ruskog jezika u stranim zemljama mogu dobiti rusko državljanstvo; |
| --- | --- |

E.

budući da je ruski predsjednik Vlade najavio planove za primjenu brzih postupaka kojima govornici ruskog jezika u stranim zemljama mogu dobiti rusko državljanstvo;

| F. | budući da je 1. ožujka 2014. Vijeće Ruske Federacije odobrilo razmještanje oružanih snaga Ruske Federacije u Ukrajini radi zaštite ruskih interesa i govornika ruskog jezika na Krimu i u čitavoj zemlji; |
| --- | --- |

F.

budući da je 1. ožujka 2014. Vijeće Ruske Federacije odobrilo razmještanje oružanih snaga Ruske Federacije u Ukrajini radi zaštite ruskih interesa i govornika ruskog jezika na Krimu i u čitavoj zemlji;

| G. | budući da su potrebni snažna međunarodna diplomatska djelovanja na svim razinama i dogovoreni proces kako bi se stanje ponovno smirilo, kako bi se smanjile napetosti te kako bi se spriječilo da kriza izmakne kontroli i osigurao miran ishod; budući da EU mora pružiti učinkovit odgovor kako bi Ukrajini omogućio cjelovitu provedbu vlastite suverenosti i vlastitog teritorijalnog integriteta bez vanjskog pritiska; |
| --- | --- |

G.

budući da su potrebni snažna međunarodna diplomatska djelovanja na svim razinama i dogovoreni proces kako bi se stanje ponovno smirilo, kako bi se smanjile napetosti te kako bi se spriječilo da kriza izmakne kontroli i osigurao miran ishod; budući da EU mora pružiti učinkovit odgovor kako bi Ukrajini omogućio cjelovitu provedbu vlastite suverenosti i vlastitog teritorijalnog integriteta bez vanjskog pritiska;

| H. | budući da je 28 predsjednika vlada i čelnika država EU-a izdalo strogo upozorenje o posljedicama ruskih djelovanja te donijelo odluku da se obustave bilateralni razgovori s Rusijom o pitanjima viza i pregovori o novom Sporazumu o partnerstvu i suradnji te da se obustavi sudjelovanje institucija EU-a u pripremama za sastanak na vrhu G8 koji se treba održati u lipnju 2014. u Sočiju; |
| --- | --- |

H.

budući da je 28 predsjednika vlada i čelnika država EU-a izdalo strogo upozorenje o posljedicama ruskih djelovanja te donijelo odluku da se obustave bilateralni razgovori s Rusijom o pitanjima viza i pregovori o novom Sporazumu o partnerstvu i suradnji te da se obustavi sudjelovanje institucija EU-a u pripremama za sastanak na vrhu G8 koji se treba održati u lipnju 2014. u Sočiju;

| 1. | strogo osuđuje ruski čin agresije invazije Krima koji je neodvojiv dio Ukrajine i koji su kao takav prepoznale Ruska Federacija i međunarodna zajednica; poziva na hitno smirivanje krize i hitno povlačenje svih vojnih snaga koje ilegalno borave na ukrajinskom teritoriju te poziva na puno poštovanje međunarodnog prava i postojećih ugovornih obveza; |
| --- | --- |

1.

strogo osuđuje ruski čin agresije invazije Krima koji je neodvojiv dio Ukrajine i koji su kao takav prepoznale Ruska Federacija i međunarodna zajednica; poziva na hitno smirivanje krize i hitno povlačenje svih vojnih snaga koje ilegalno borave na ukrajinskom teritoriju te poziva na puno poštovanje međunarodnog prava i postojećih ugovornih obveza;

| 2. | podsjeća da se tim djelovanjima neupitno krši Povelja UN-a, OESS-ov Helsinški završni akt, Statut Vijeća Europe, Memorandum iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima iz 1994., bilateralni Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu iz 1997., Sporazum o statusu i uvjetima prisutnosti ruske crnomorske flote na teritoriju Ukrajine iz 1997. i međunarodne obveze Rusije; smatra da djelovanja koja je poduzela Rusija prijete sigurnosti EU-a; žali zbog odluke Ruske Federacije o nesudjelovanju na sastanku o ukrajinskoj sigurnosti koji su sazvale potpisnice memoranduma i planirale ga za 5. ožujka 2014. u Parizu; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da se tim djelovanjima neupitno krši Povelja UN-a, OESS-ov Helsinški završni akt, Statut Vijeća Europe, Memorandum iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima iz 1994., bilateralni Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu iz 1997., Sporazum o statusu i uvjetima prisutnosti ruske crnomorske flote na teritoriju Ukrajine iz 1997. i međunarodne obveze Rusije; smatra da djelovanja koja je poduzela Rusija prijete sigurnosti EU-a; žali zbog odluke Ruske Federacije o nesudjelovanju na sastanku o ukrajinskoj sigurnosti koji su sazvale potpisnice memoranduma i planirale ga za 5. ožujka 2014. u Parizu;

| 3. | naglašava činjenicu da su Rusija, Sjedinjene Države i Ujedinjena Kraljevina Memorandumom iz Budimpešte, koji su potpisale s Ukrajinom, jamčili teritorijalni integritet Ukrajine te ističe da prema ukrajinskom Ustavu Autonomna Republika Krima može organizirati izbore samo o lokalnim pitanjima, a ne o izmjeni međunarodno priznatih granica Ukrajine; naglašava da će se stoga referendum o pitanju pristupanja Ruskoj Federaciji smatrati nezakonitim i ilegalnim, kakvim bi se smatrao i svaki drugi referendum koji je u suprotnosti u ukrajinskim Ustavom i međunarodnim pravom; zauzima jednak stav u vezi s odlukom nezakonitih i samoproglašenih tijela Krima o proglašenju neovisnosti 11. ožujka 2014.; |
| --- | --- |

3.

naglašava činjenicu da su Rusija, Sjedinjene Države i Ujedinjena Kraljevina Memorandumom iz Budimpešte, koji su potpisale s Ukrajinom, jamčili teritorijalni integritet Ukrajine te ističe da prema ukrajinskom Ustavu Autonomna Republika Krima može organizirati izbore samo o lokalnim pitanjima, a ne o izmjeni međunarodno priznatih granica Ukrajine; naglašava da će se stoga referendum o pitanju pristupanja Ruskoj Federaciji smatrati nezakonitim i ilegalnim, kakvim bi se smatrao i svaki drugi referendum koji je u suprotnosti u ukrajinskim Ustavom i međunarodnim pravom; zauzima jednak stav u vezi s odlukom nezakonitih i samoproglašenih tijela Krima o proglašenju neovisnosti 11. ožujka 2014.;

| 4. | naglašava kako je potrebno da EU i njegove države članice jednoglasno nastupe u razgovoru s Rusijom te da podupru pravo ujedinjene Ukrajine da slobodno odluči o svojoj budućnosti; pozdravlja, stoga, i snažno podržava zajedničko izvješće izvanrednog Europskog vijeća od 6. ožujka 2014. u kojem se osuđuje ruski čin agresije i podupire teritorijalni integritet, jedinstvo, suverenitet i nezavisnost Ukrajine; poziva na blisku transatlantsku suradnju na putu prema rješavanju krize; |
| --- | --- |

4.

naglašava kako je potrebno da EU i njegove države članice jednoglasno nastupe u razgovoru s Rusijom te da podupru pravo ujedinjene Ukrajine da slobodno odluči o svojoj budućnosti; pozdravlja, stoga, i snažno podržava zajedničko izvješće izvanrednog Europskog vijeća od 6. ožujka 2014. u kojem se osuđuje ruski čin agresije i podupire teritorijalni integritet, jedinstvo, suverenitet i nezavisnost Ukrajine; poziva na blisku transatlantsku suradnju na putu prema rješavanju krize;

| 5. | službenu rusku doktrinu u okviru koje Kremlj uzima za pravo silom intervenirati u susjedne suverene države u cilju „zaštite” ruskih sunarodnjaka koji tamo žive osuđuje kao protivnu međunarodnom pravu i kodeksu ponašanja; ističe da je takva doktrina istovrijedna jednostranom prisvajanju položaja vrhovnog suca u međunarodnom pravu te se koristi kao opravdanje za brojne političke, gospodarske i vojne intervencije; |
| --- | --- |

5.

službenu rusku doktrinu u okviru koje Kremlj uzima za pravo silom intervenirati u susjedne suverene države u cilju „zaštite” ruskih sunarodnjaka koji tamo žive osuđuje kao protivnu međunarodnom pravu i kodeksu ponašanja; ističe da je takva doktrina istovrijedna jednostranom prisvajanju položaja vrhovnog suca u međunarodnom pravu te se koristi kao opravdanje za brojne političke, gospodarske i vojne intervencije;

| 6. | podsjeća da je u nacionalnom referendumu za nezavisnost održanom u Ukrajini 1991. većina stanovništva Krima dala podršku nezavisnosti; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da je u nacionalnom referendumu za nezavisnost održanom u Ukrajini 1991. većina stanovništva Krima dala podršku nezavisnosti;

| 7. | naglašava svoju uvjerenost da je uspostava konstruktivnog dijaloga jedini način za rješavanje svih sukoba i dugotrajnu stabilnost u Ukrajini; hvali odgovornost, odmjerenost i suzdržanost ukrajinske vlade u rješavanju ove ozbiljne krize, u kojoj se dovodi u pitanje teritorijalni integritet i suverenost države; poručuje međunarodnoj zajednici da ne uzmiče i da podrži Ukrajinu; |
| --- | --- |

7.

naglašava svoju uvjerenost da je uspostava konstruktivnog dijaloga jedini način za rješavanje svih sukoba i dugotrajnu stabilnost u Ukrajini; hvali odgovornost, odmjerenost i suzdržanost ukrajinske vlade u rješavanju ove ozbiljne krize, u kojoj se dovodi u pitanje teritorijalni integritet i suverenost države; poručuje međunarodnoj zajednici da ne uzmiče i da podrži Ukrajinu;

| 8. | odbacuje ruski navedeni cilj zaštite govornika ruskog jezika na Krimu kao potpuno neutemeljen jer oni nisu uopće bili izloženi, niti su trenutno izloženi, bilo kakvom obliku diskriminacije; snažno odbacuje klevetu kojom ruska propaganda opisuje prosvjednike protiv Janukovičeve politike kao fašiste; |
| --- | --- |

8.

odbacuje ruski navedeni cilj zaštite govornika ruskog jezika na Krimu kao potpuno neutemeljen jer oni nisu uopće bili izloženi, niti su trenutno izloženi, bilo kakvom obliku diskriminacije; snažno odbacuje klevetu kojom ruska propaganda opisuje prosvjednike protiv Janukovičeve politike kao fašiste;

| 9. | poziva na mirno rješavanje trenutačne krize i potpuno poštovanje načela međunarodnog prava i obveza koje su njime utvrđene; smatra da se situacija mora držati pod kontrolom i dodatno smiriti s ciljem izbjegavanja vojnog sukoba na Krimu; |
| --- | --- |

9.

poziva na mirno rješavanje trenutačne krize i potpuno poštovanje načela međunarodnog prava i obveza koje su njime utvrđene; smatra da se situacija mora držati pod kontrolom i dodatno smiriti s ciljem izbjegavanja vojnog sukoba na Krimu;

| 10. | ističe krajnju važnost međunarodnog promatranja i posredovanja; poziva institucije EU-a i države članice da budu spremne iskoristiti sve postojeće diplomatske i političke putove te neumorno surađivati sa svim relevantnim organizacijama, kao što su UN, OESS i Vijeće Europe, radi osiguravanja mirnog rješenja, koje se treba temeljiti na suverenosti i teritorijalnom integritetu Ukrajine; stoga poziva na slanje punopravne promatračke misije OESS-a na Krim; |
| --- | --- |

10.

ističe krajnju važnost međunarodnog promatranja i posredovanja; poziva institucije EU-a i države članice da budu spremne iskoristiti sve postojeće diplomatske i političke putove te neumorno surađivati sa svim relevantnim organizacijama, kao što su UN, OESS i Vijeće Europe, radi osiguravanja mirnog rješenja, koje se treba temeljiti na suverenosti i teritorijalnom integritetu Ukrajine; stoga poziva na slanje punopravne promatračke misije OESS-a na Krim;

| 11. | pozdravlja inicijativu za uspostavljanje kontaktne skupine pod okriljem OESS-a, ali žali zbog činjenice da su oružane skupine 6. ožujka 2014. spriječile ulazak promatračke misije OESS-a na Krim; kritizira ruske i samoprozvane krimske vlasti zbog toga što nisu surađivale s promatračkom misijom OESS-a ili osigurale njihovim članovima potpun i siguran pristup regiji; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja inicijativu za uspostavljanje kontaktne skupine pod okriljem OESS-a, ali žali zbog činjenice da su oružane skupine 6. ožujka 2014. spriječile ulazak promatračke misije OESS-a na Krim; kritizira ruske i samoprozvane krimske vlasti zbog toga što nisu surađivale s promatračkom misijom OESS-a ili osigurale njihovim članovima potpun i siguran pristup regiji;

| 12. | ne odobrava činjenicu da je posebni izaslanik glavnog tajnika UN-a za Krim nakon nasilnih prijetnji bio prisiljen skratiti svoju misiju; |
| --- | --- |

12.

ne odobrava činjenicu da je posebni izaslanik glavnog tajnika UN-a za Krim nakon nasilnih prijetnji bio prisiljen skratiti svoju misiju;

| 13. | mišljenja je da bi određeni aspekti sporazuma od 21. veljače 2014., koji su pregovorima sklopila tri ministra vanjskih poslova u ime EU-a, a koji je Janukovič prekršio nepotpisivanjem novog ustavnog zakona, mogli još biti od pomoći za izlazak iz trenutačnog bezizlaznog položaja; no smatra da nitko ne može pregovarati o rješenjima kojima se dovode u pitanje suverenost i teritorijalni integritet Ukrajine ili takva rješenja prihvaćati te ponovno potvrđuje temeljno pravo građana Ukrajine da slobodno odrede budućnost svoje zemlje; |
| --- | --- |

13.

mišljenja je da bi određeni aspekti sporazuma od 21. veljače 2014., koji su pregovorima sklopila tri ministra vanjskih poslova u ime EU-a, a koji je Janukovič prekršio nepotpisivanjem novog ustavnog zakona, mogli još biti od pomoći za izlazak iz trenutačnog bezizlaznog položaja; no smatra da nitko ne može pregovarati o rješenjima kojima se dovode u pitanje suverenost i teritorijalni integritet Ukrajine ili takva rješenja prihvaćati te ponovno potvrđuje temeljno pravo građana Ukrajine da slobodno odrede budućnost svoje zemlje;

| 14. | s velikom zabrinutošću prima na znanje izvješća o naoružanim osobama koje obilježavaju kuće ukrajinskih Tatara na Krimu gdje Tatari i Rusi žive zajedno; napominje da krimski Tatari, koji su se nakon proglašenja ukrajinske neovisnosti vratili u domovinu nakon što ih je Staljin deportirao, pozivaju međunarodnu zajednicu da podrži teritorijalni integritet Ukrajine i sveobuhvatni pravni i politički sporazum o ponovnoj uspostavi njihovih prava kao autohtonog stanovništva Krima; poziva međunarodnu zajednicu, Komisiju, Vijeće, visoku povjerenicu UN-a za ljudska prava i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da zaštite prava te manjinske zajednice i svih drugih manjinskih zajednica na poluotoku Krimu; traži provođenje pune istrage o zastrašivanju Židova i napadima na židovske vjerske objekte nakon invazije na Krim; |
| --- | --- |

14.

s velikom zabrinutošću prima na znanje izvješća o naoružanim osobama koje obilježavaju kuće ukrajinskih Tatara na Krimu gdje Tatari i Rusi žive zajedno; napominje da krimski Tatari, koji su se nakon proglašenja ukrajinske neovisnosti vratili u domovinu nakon što ih je Staljin deportirao, pozivaju međunarodnu zajednicu da podrži teritorijalni integritet Ukrajine i sveobuhvatni pravni i politički sporazum o ponovnoj uspostavi njihovih prava kao autohtonog stanovništva Krima; poziva međunarodnu zajednicu, Komisiju, Vijeće, visoku povjerenicu UN-a za ljudska prava i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da zaštite prava te manjinske zajednice i svih drugih manjinskih zajednica na poluotoku Krimu; traži provođenje pune istrage o zastrašivanju Židova i napadima na židovske vjerske objekte nakon invazije na Krim;

| 15. | pozdravlja predanost ukrajinske Vlade ambicioznom programu reforme koji bi obuhvaćao političke, gospodarske i socijalne promjene; stoga pozdravlja odluku Komisije da se Ukrajini osigura kratkoročna i srednjoročna financijska pomoć te paket potpore u iznosu od 11 milijardi EUR kako bi se pomoglo u stabiliziranju gospodarske i financijske situacije u toj zemlji; očekuje da Vijeće i Komisija, zajedno s MMF-om, Svjetskom bankom, Europskom bankom za obnovu i razvoj, Europskom investicijskom bankom i drugim zemljama, što prije predloži dugoročni paket snažnih mjera financijske pomoći kako bi se Ukrajini pomoglo u rješavanju sve lošijeg gospodarskog i socijalnog stanja te kako bi se pružila gospodarska potpora pokretanju nužnih dubokih i sveobuhvatnih reformi ukrajinskog gospodarstva; podsjeća na potrebu organiziranja i koordiniranja međunarodne donatorske konferencije koju bi trebala sazvati Komisija i koja bi se trebala održati što prije; poziva MMF da izbjegne nametanje nepodnošljivih mjera štednje, kao što je smanjivanje subvencija za energiju, koje će dodatno otežati već ionako teško socioekonomsko stanje u zemlji; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja predanost ukrajinske Vlade ambicioznom programu reforme koji bi obuhvaćao političke, gospodarske i socijalne promjene; stoga pozdravlja odluku Komisije da se Ukrajini osigura kratkoročna i srednjoročna financijska pomoć te paket potpore u iznosu od 11 milijardi EUR kako bi se pomoglo u stabiliziranju gospodarske i financijske situacije u toj zemlji; očekuje da Vijeće i Komisija, zajedno s MMF-om, Svjetskom bankom, Europskom bankom za obnovu i razvoj, Europskom investicijskom bankom i drugim zemljama, što prije predloži dugoročni paket snažnih mjera financijske pomoći kako bi se Ukrajini pomoglo u rješavanju sve lošijeg gospodarskog i socijalnog stanja te kako bi se pružila gospodarska potpora pokretanju nužnih dubokih i sveobuhvatnih reformi ukrajinskog gospodarstva; podsjeća na potrebu organiziranja i koordiniranja međunarodne donatorske konferencije koju bi trebala sazvati Komisija i koja bi se trebala održati što prije; poziva MMF da izbjegne nametanje nepodnošljivih mjera štednje, kao što je smanjivanje subvencija za energiju, koje će dodatno otežati već ionako teško socioekonomsko stanje u zemlji;

| 16. | poziva Komisiju i države članice da, zajedno s Vijećem Europe i Venecijanskom komisijom, uz financijsku pomoć osiguraju i tehničku pomoć za ustavnu reformu, jačanje pravne države i borbu protiv korupcije u Ukrajini; očekuje uspjeh u tom pogledu te naglašava da Majdan i svi Ukrajinci očekuju radikalne promjene i odgovarajući sustav vlasti; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju i države članice da, zajedno s Vijećem Europe i Venecijanskom komisijom, uz financijsku pomoć osiguraju i tehničku pomoć za ustavnu reformu, jačanje pravne države i borbu protiv korupcije u Ukrajini; očekuje uspjeh u tom pogledu te naglašava da Majdan i svi Ukrajinci očekuju radikalne promjene i odgovarajući sustav vlasti;

| 17. | poziva na slobodne, poštene i transparentne izbore širom države uz promatrače OESS-a i Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) te ponavlja svoju spremnost za uspostavu vlastite misije u istu svrhu; poziva ukrajinske vlasti da učine sve što je u njihovoj moći kako bi potaknule što brojnije sudjelovanje glasača na predsjedničkim izborima, uključujući istočni i južni dio zemlje; ponavlja svoj poziv ukrajinskim vlastima da parlamentarne izbore provedu u skladu s preporukama Venecijanske komisije te podupire usvajanje proporcionalnog sustava glasovanja kojim bi se olakšalo pravilno predstavljanje lokalnog stanja u zemlji; naglašava kako je važno da parlament i zastupnici u parlamentu, i na središnjoj i na lokalnoj razini, poštuju pravnu državu; |
| --- | --- |

17.

poziva na slobodne, poštene i transparentne izbore širom države uz promatrače OESS-a i Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) te ponavlja svoju spremnost za uspostavu vlastite misije u istu svrhu; poziva ukrajinske vlasti da učine sve što je u njihovoj moći kako bi potaknule što brojnije sudjelovanje glasača na predsjedničkim izborima, uključujući istočni i južni dio zemlje; ponavlja svoj poziv ukrajinskim vlastima da parlamentarne izbore provedu u skladu s preporukama Venecijanske komisije te podupire usvajanje proporcionalnog sustava glasovanja kojim bi se olakšalo pravilno predstavljanje lokalnog stanja u zemlji; naglašava kako je važno da parlament i zastupnici u parlamentu, i na središnjoj i na lokalnoj razini, poštuju pravnu državu;

| 18. | poziva Ukrajinu da ne popusti pod pritiskom i ne odgađa predsjedničke izbore zakazane za 25. svibnja 2014.; |
| --- | --- |

18.

poziva Ukrajinu da ne popusti pod pritiskom i ne odgađa predsjedničke izbore zakazane za 25. svibnja 2014.;

| 19. | poziva na uspostavu ukrajinske Vlade koja će počivati na širokim temeljima i biti što je više moguće uključiva kako bi se rizik od ponovnog nasilja i teritorijalnog cijepanja sveo na najmanju moguću mjeru; oštro upozorava Rusiju da ne poduzima mjere kojima bi se moglo doprinijeti jačanju polarizacije na etničkoj ili jezičnoj osnovi; naglašava da je, u bliskoj suradnji s OESS-om i Vijećem Europe, potrebno osigurati da se u skladu s međunarodnim standardima u potpunosti štite i poštuju prava osoba koje pripadaju nacionalnim manjinama, uključujući prava Ukrajinaca koji govore ruski; ponavlja svoj poziv za uspostavu novog sveobuhvatnog jezičnog režima kojim će se podupirati svi manjinski jezici; |
| --- | --- |

19.

poziva na uspostavu ukrajinske Vlade koja će počivati na širokim temeljima i biti što je više moguće uključiva kako bi se rizik od ponovnog nasilja i teritorijalnog cijepanja sveo na najmanju moguću mjeru; oštro upozorava Rusiju da ne poduzima mjere kojima bi se moglo doprinijeti jačanju polarizacije na etničkoj ili jezičnoj osnovi; naglašava da je, u bliskoj suradnji s OESS-om i Vijećem Europe, potrebno osigurati da se u skladu s međunarodnim standardima u potpunosti štite i poštuju prava osoba koje pripadaju nacionalnim manjinama, uključujući prava Ukrajinaca koji govore ruski; ponavlja svoj poziv za uspostavu novog sveobuhvatnog jezičnog režima kojim će se podupirati svi manjinski jezici;

| 20. | pozdravlja odluku privremenog predsjednika o ulaganju veta na prijedlog zakona kojemu je cilj stavljanje izvan snage Zakona o jezičnoj politici od 3. srpnja 2012.; podsjeća na to da se taj zakon u svakom slučaju neće primjenjivati na Krim; poziva ukrajinski parlament na konačnu reformu postojećeg zakonodavstva i njegovo usklađivanje s obvezama Ukrajine u okviru Europske povelje o regionalnim i manjinskim jezicima; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja odluku privremenog predsjednika o ulaganju veta na prijedlog zakona kojemu je cilj stavljanje izvan snage Zakona o jezičnoj politici od 3. srpnja 2012.; podsjeća na to da se taj zakon u svakom slučaju neće primjenjivati na Krim; poziva ukrajinski parlament na konačnu reformu postojećeg zakonodavstva i njegovo usklađivanje s obvezama Ukrajine u okviru Europske povelje o regionalnim i manjinskim jezicima;

| 21. | pozdravlja spremnost 28 čelnika država ili vlada EU-a da što je prije moguće, a prije predsjedničkih izbora 25. svibnja 2014., potpišu politička poglavlja Sporazuma o pridruživanju te da donesu jednostrane mjere, kao što je smanjenje carinskih stopa za izvoz iz Ukrajine u EU, kojima se Ukrajini omogućuje da uživa koristi od odredbi detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini, kao što je predložila Komisija 11. ožujka 2014.; ističe da je EU spreman potpisati puni Sporazum o pridruživanju/detaljni i sveobuhvatni sporazum o slobodnoj trgovini što je prije moguće te čim ukrajinska Vlada bude spremna na taj korak; ustraje u davanju jasnih znakova kojima će se Rusiji pokazati da ništa iz tog sporazuma ne ugrožava ili narušava buduće odnose političke i gospodarske suradnje između Ukrajine i Rusije; također ističe da u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji Ukrajina, kao i bilo koja druga europska zemlja, ima europsku perspektivu i može podnijeti zahtjev za članstvo u Uniji pod uvjetom da poštuje načela demokracije, temeljne slobode, ljudska prava i prava manjina te da osigura vladavinu prava; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja spremnost 28 čelnika država ili vlada EU-a da što je prije moguće, a prije predsjedničkih izbora 25. svibnja 2014., potpišu politička poglavlja Sporazuma o pridruživanju te da donesu jednostrane mjere, kao što je smanjenje carinskih stopa za izvoz iz Ukrajine u EU, kojima se Ukrajini omogućuje da uživa koristi od odredbi detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini, kao što je predložila Komisija 11. ožujka 2014.; ističe da je EU spreman potpisati puni Sporazum o pridruživanju/detaljni i sveobuhvatni sporazum o slobodnoj trgovini što je prije moguće te čim ukrajinska Vlada bude spremna na taj korak; ustraje u davanju jasnih znakova kojima će se Rusiji pokazati da ništa iz tog sporazuma ne ugrožava ili narušava buduće odnose političke i gospodarske suradnje između Ukrajine i Rusije; također ističe da u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji Ukrajina, kao i bilo koja druga europska zemlja, ima europsku perspektivu i može podnijeti zahtjev za članstvo u Uniji pod uvjetom da poštuje načela demokracije, temeljne slobode, ljudska prava i prava manjina te da osigura vladavinu prava;

| 22. | . u tom pogledu podsjeća da izvoz oružja i vojne tehnologije može ugroziti stabilnost i mir u cijeloj regiji i da ga treba odmah obustaviti; duboko žali zbog činjenice što države članice EU-a u velikoj mjeri izvoze oružje i vojnu tehnologiju u Rusiju, uključujući glavne strateške konvencionalne kapacitete; |
| --- | --- |

22.

. u tom pogledu podsjeća da izvoz oružja i vojne tehnologije može ugroziti stabilnost i mir u cijeloj regiji i da ga treba odmah obustaviti; duboko žali zbog činjenice što države članice EU-a u velikoj mjeri izvoze oružje i vojnu tehnologiju u Rusiju, uključujući glavne strateške konvencionalne kapacitete;

| 23. | pozdravlja odluku Europskog vijeća od 6. ožujka 2014. o prvom nizu ciljanih mjera prema Rusiji, kao što je obustava bilateralnih pregovora o viznim pitanjima i Novom sporazumu, kao i odluku država članica i institucija EU-a o otkazivanju svojeg sudjelovanja na sastanku na vrhu skupine G8 u Sočiju; no upozorava da bi, ako ne dođe do smirivanja stanja ili ako se ono dodatno pogorša u slučaju pripajanja Krima, EU trebao brzo poduzeti odgovarajuće mjere koje bi trebale obuhvaćati embargo na oružje i tehnologiju s dvojnom namjenom, vizna ograničenja, zamrzavanje imovine, primjenu zakonodavstva o pranju novca na pojedince koji su sudjelovali u donošenju odluka o invaziji na Ukrajinu te mjere protiv ruskih trgovačkih društava i njihovih podružnica, posebno u energetskom sektoru, kako bi se u potpunosti poštovalo pravo EU-a i snosile posljedice zbog postojećih političkih i gospodarskih veza s Rusijom; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja odluku Europskog vijeća od 6. ožujka 2014. o prvom nizu ciljanih mjera prema Rusiji, kao što je obustava bilateralnih pregovora o viznim pitanjima i Novom sporazumu, kao i odluku država članica i institucija EU-a o otkazivanju svojeg sudjelovanja na sastanku na vrhu skupine G8 u Sočiju; no upozorava da bi, ako ne dođe do smirivanja stanja ili ako se ono dodatno pogorša u slučaju pripajanja Krima, EU trebao brzo poduzeti odgovarajuće mjere koje bi trebale obuhvaćati embargo na oružje i tehnologiju s dvojnom namjenom, vizna ograničenja, zamrzavanje imovine, primjenu zakonodavstva o pranju novca na pojedince koji su sudjelovali u donošenju odluka o invaziji na Ukrajinu te mjere protiv ruskih trgovačkih društava i njihovih podružnica, posebno u energetskom sektoru, kako bi se u potpunosti poštovalo pravo EU-a i snosile posljedice zbog postojećih političkih i gospodarskih veza s Rusijom;

| 24. | naglašava da se parlamentarna suradnja Europskog parlamenta, Dume i Vijeća Ruske Federacije ne može nastaviti kao da se ništa nije dogodilo; |
| --- | --- |

24.

naglašava da se parlamentarna suradnja Europskog parlamenta, Dume i Vijeća Ruske Federacije ne može nastaviti kao da se ništa nije dogodilo;

| 25. | pozdravlja odluku Vijeća o donošenju sankcija za 18 pojedinaca, uključujući Janukoviča, koje su usmjerene na zamrzavanje i povrat otuđenih ukrajinskih sredstava; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja odluku Vijeća o donošenju sankcija za 18 pojedinaca, uključujući Janukoviča, koje su usmjerene na zamrzavanje i povrat otuđenih ukrajinskih sredstava;

| 26. | u tom pogledu poziva Komisiju da podrži projekte u Južnom koridoru koji na učinkovit način diversificiraju opskrbu energijom i potiče države članice da ne uključuju svoja javna poduzeća u projekte s ruskim trgovačkim društvima koji jačaju europsku ranjivost; |
| --- | --- |

26.

u tom pogledu poziva Komisiju da podrži projekte u Južnom koridoru koji na učinkovit način diversificiraju opskrbu energijom i potiče države članice da ne uključuju svoja javna poduzeća u projekte s ruskim trgovačkim društvima koji jačaju europsku ranjivost;

| 27. | naglašava važnost sigurne, raznolike i pristupačne opskrbe energijom u Ukrajini: u vezi s tim ističe stratešku ulogu Energetske zajednice kojom Ukrajina predsjeda u 2014. i stvaranje otpora Ukrajine prema ruskim prijetnjama u pogledu energije; podsjeća na potrebu povećanja kapaciteta skladištenja u EU-u i osiguravanja povratnog protoka plina iz država članica EU-a prema Ukrajini; pozdravlja prijedlog Komisije o modernizaciji ukrajinskog sustava za protok plina i pomoći u plaćanju njezinih dugova Gazpromu; naglašava hitnu potrebu za daljnjim napretkom u ostvarivanju zajedničke politike o sigurnoj energiji, uz snažno unutarnje tržište i raznoliku opskrbu energijom, te za djelovanjem u cilju pune provedbe trećeg energetskog paketa, čineći tako EU manje ovisnim o ruskoj nafti i plinu; |
| --- | --- |

27.

naglašava važnost sigurne, raznolike i pristupačne opskrbe energijom u Ukrajini: u vezi s tim ističe stratešku ulogu Energetske zajednice kojom Ukrajina predsjeda u 2014. i stvaranje otpora Ukrajine prema ruskim prijetnjama u pogledu energije; podsjeća na potrebu povećanja kapaciteta skladištenja u EU-u i osiguravanja povratnog protoka plina iz država članica EU-a prema Ukrajini; pozdravlja prijedlog Komisije o modernizaciji ukrajinskog sustava za protok plina i pomoći u plaćanju njezinih dugova Gazpromu; naglašava hitnu potrebu za daljnjim napretkom u ostvarivanju zajedničke politike o sigurnoj energiji, uz snažno unutarnje tržište i raznoliku opskrbu energijom, te za djelovanjem u cilju pune provedbe trećeg energetskog paketa, čineći tako EU manje ovisnim o ruskoj nafti i plinu;

| 28. | poziva Vijeće da hitno ovlasti Komisiju za ubrzanje procesa vizne liberalizacije s Ukrajinom u skladu s primjerom Republike Moldove kako bi se postigao napredak u uvođenju bezviznog režima; u međuvremenu poziva na trenutačno uvođenje privremenih, vrlo jednostavnih i jeftinih postupaka izdavanja viza na razini EU-a i država članica; |
| --- | --- |

28.

poziva Vijeće da hitno ovlasti Komisiju za ubrzanje procesa vizne liberalizacije s Ukrajinom u skladu s primjerom Republike Moldove kako bi se postigao napredak u uvođenju bezviznog režima; u međuvremenu poziva na trenutačno uvođenje privremenih, vrlo jednostavnih i jeftinih postupaka izdavanja viza na razini EU-a i država članica;

| 29. | čvrsto vjeruje da događaji u Ukrajini naglašavaju potrebu da EU udvostruči svoju predanost i potporu europskom izboru i teritorijalnom integritetu Republike Moldove i Gruzije budući da se one pripremaju za potpisivanje Sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini s EU-om kasnije tijekom ove godine; |
| --- | --- |

29.

čvrsto vjeruje da događaji u Ukrajini naglašavaju potrebu da EU udvostruči svoju predanost i potporu europskom izboru i teritorijalnom integritetu Republike Moldove i Gruzije budući da se one pripremaju za potpisivanje Sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini s EU-om kasnije tijekom ove godine;

| 30. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica, privremenom predsjedniku, Vladi i parlamentu Ukrajine, Vijeću Europe te predsjedniku, Vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

30.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica, privremenom predsjedniku, Vladi i parlamentu Ukrajine, Vijeću Europe te predsjedniku, Vladi i parlamentu Ruske Federacije.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0170.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0595.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0101.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/218 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/218

---

P7_TA(2014)0249

Provedba Ugovora iz Lisabona u odnosu na Europski parlament

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o provedbi Ugovora iz Lisabona u odnosu na Europski parlament (2013/2130(INI))

(2017/C 378/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 20. listopada 2010. o reviziji okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 20. listopada 2010. o reviziji okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. studenog 2012. o izborima za Europski parlament u 2014. (2) te od 4. srpnja 2013. o poboljšanju praktičnih mjera za održavanje europskih izbora u 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. studenog 2012. o izborima za Europski parlament u 2014. (2) te od 4. srpnja 2013. o poboljšanju praktičnih mjera za održavanje europskih izbora u 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (4),

| — | uzimajući u obzir tekuće pregovore o reviziji Međuinstitucionalnog sporazuma od 20. studenog 2002. između Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode iz područja sigurnosne i obrambene politike (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuće pregovore o reviziji Međuinstitucionalnog sporazuma od 20. studenog 2002. između Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode iz područja sigurnosne i obrambene politike (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. svibnja 2009. o novoj ulozi i odgovornostima Parlamenta pri provedbi Ugovora iz Lisabona (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. svibnja 2009. o novoj ulozi i odgovornostima Parlamenta pri provedbi Ugovora iz Lisabona (6),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za pravna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove A7-0120/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za pravna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove A7-0120/2014),

| A. | budući da se Ugovorom iz Lisabona produbljuje demokratska legitimnost Europske unije, tako da se jača uloga Europskog parlamenta u postupku koji vodi do izbora predsjednika Europske komisije i potvrđivanja Europske komisije; |
| --- | --- |

A.

budući da se Ugovorom iz Lisabona produbljuje demokratska legitimnost Europske unije, tako da se jača uloga Europskog parlamenta u postupku koji vodi do izbora predsjednika Europske komisije i potvrđivanja Europske komisije;

| B. | budući da Parlament bira predsjednika Komisije većinom svojih članova u skladu s novim postupkom predviđenim Ugovorom iz Lisabona za izbor predsjednika Europske komisije; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament bira predsjednika Komisije većinom svojih članova u skladu s novim postupkom predviđenim Ugovorom iz Lisabona za izbor predsjednika Europske komisije;

| C. | budući da se Ugovorom iz Lisabona utvrđuje da bi Europsko vijeće trebalo uzeti u obzir rezultate izbora za Europski parlament te da bi se trebalo savjetovati s novim Parlamentom prije predlaganja kandidata za predsjednika Europske komisije; |
| --- | --- |

C.

budući da se Ugovorom iz Lisabona utvrđuje da bi Europsko vijeće trebalo uzeti u obzir rezultate izbora za Europski parlament te da bi se trebalo savjetovati s novim Parlamentom prije predlaganja kandidata za predsjednika Europske komisije;

| D. | budući da su sve veće europske političke stranke u postupku nominiranja svog kandidata za funkciju predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

D.

budući da su sve veće europske političke stranke u postupku nominiranja svog kandidata za funkciju predsjednika Komisije;

| E. | budući da bi izabrani predsjednik nove Komisije trebao u cijelosti iskoristiti ovlasti koje su mu dodijeljene Ugovorom iz Lisabona i poduzeti sve odgovarajuće korake da osigura učinkovit rad sljedeće Komisije bez obzira na njezinu veličinu, koja se zbog odluka Europskog vijeća neće smanjiti kako je predviđeno Ugovorom iz Lisabona; |
| --- | --- |

E.

budući da bi izabrani predsjednik nove Komisije trebao u cijelosti iskoristiti ovlasti koje su mu dodijeljene Ugovorom iz Lisabona i poduzeti sve odgovarajuće korake da osigura učinkovit rad sljedeće Komisije bez obzira na njezinu veličinu, koja se zbog odluka Europskog vijeća neće smanjiti kako je predviđeno Ugovorom iz Lisabona;

| F. | budući da bi odgovornost Komisije prema Parlamentu trebala ojačati godišnjim i višegodišnjim programima Unije, kao i stvaranjem simetrije između većine potrebne za izbor predsjednika Komisije i prijedloga za izglasavanje nepovjerenja; |
| --- | --- |

F.

budući da bi odgovornost Komisije prema Parlamentu trebala ojačati godišnjim i višegodišnjim programima Unije, kao i stvaranjem simetrije između većine potrebne za izbor predsjednika Komisije i prijedloga za izglasavanje nepovjerenja;

| G. | budući da se uloga Parlamenta kao tijela koje utvrđuje dnevni red u zakonskim pitanjima treba ojačati, a načelo da u zakonskim pitanjima Parlament i Vijeće djeluju na istoj razini, koje je osmišljeno Ugovorom iz Lisabona, treba provesti u cijelosti; |
| --- | --- |

G.

budući da se uloga Parlamenta kao tijela koje utvrđuje dnevni red u zakonskim pitanjima treba ojačati, a načelo da u zakonskim pitanjima Parlament i Vijeće djeluju na istoj razini, koje je osmišljeno Ugovorom iz Lisabona, treba provesti u cijelosti;

| H. | budući da nakon potvrđivanja nove Komisije treba provesti reviziju postojećih međuinstitucionalnih sporazuma i poboljšati ih; |
| --- | --- |

H.

budući da nakon potvrđivanja nove Komisije treba provesti reviziju postojećih međuinstitucionalnih sporazuma i poboljšati ih;

| I. | budući da se člankom 36. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) predviđa da se Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (Visoki predstavnik) redovito savjetuje s Europskim parlamentom o glavnim aspektima i osnovnim opredjeljenjima zajedničke vanjske i sigurnosne politike te zajedničke sigurnosne i obrambene politike te ga obavještava o razvoju tih politika; Visoki predstavnik osigurava da se stavovi Europskog parlamenta na odgovarajući način uzmu u razmatranje; |
| --- | --- |

I.

budući da se člankom 36. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) predviđa da se Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (Visoki predstavnik) redovito savjetuje s Europskim parlamentom o glavnim aspektima i osnovnim opredjeljenjima zajedničke vanjske i sigurnosne politike te zajedničke sigurnosne i obrambene politike te ga obavještava o razvoju tih politika; Visoki predstavnik osigurava da se stavovi Europskog parlamenta na odgovarajući način uzmu u razmatranje;

| J. | budući da se u Deklaraciji Visoke predstavnice o političkoj odgovornosti (7), danoj nakon usvajanja Odluke Vijeća o Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD), navodi da će Visoki predstavnik revidirati i po potrebi predložiti prilagodbu postojećih odredbi (8) o pristupu zastupnika u Europskom parlamentu povjerljivim dokumentima i informacijama na području sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

J.

budući da se u Deklaraciji Visoke predstavnice o političkoj odgovornosti (7), danoj nakon usvajanja Odluke Vijeća o Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD), navodi da će Visoki predstavnik revidirati i po potrebi predložiti prilagodbu postojećih odredbi (8) o pristupu zastupnika u Europskom parlamentu povjerljivim dokumentima i informacijama na području sigurnosne i obrambene politike;

| K. | budući da se člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđuje da se Europski parlament odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama postupka za pregovore i sklapanje međunarodnih sporazuma i budući da se ta odredba odnosi i na sporazume u vezi sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom; |
| --- | --- |

K.

budući da se člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđuje da se Europski parlament odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama postupka za pregovore i sklapanje međunarodnih sporazuma i budući da se ta odredba odnosi i na sporazume u vezi sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom;

Legitimnost i politička odgovornost Komisije

(Potvrđivanje i uklanjanje Komisije)

| 1. | naglašava potrebu jačanja demokratske legitimnosti, neovisnosti i političke uloge Komisije; navodi da će se novim postupkom u skladu s kojim predsjednika Komisije bira Parlament ojačati legitimnost i politička uloga Komisije te da će njime europski izbori dobiti na važnosti jer će se u izravniju vezu dovesti volja birača iskazana na izborima za Europski parlament i izbor predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

1.

naglašava potrebu jačanja demokratske legitimnosti, neovisnosti i političke uloge Komisije; navodi da će se novim postupkom u skladu s kojim predsjednika Komisije bira Parlament ojačati legitimnost i politička uloga Komisije te da će njime europski izbori dobiti na važnosti jer će se u izravniju vezu dovesti volja birača iskazana na izborima za Europski parlament i izbor predsjednika Komisije;

| 2. | naglašava da bi se u cijelosti trebale iskoristiti mogućnosti za jačanje demokratske legitimnosti Europske unije, koje su predviđene Ugovorom iz Lisabona, inter alia, na način da kandidata za dužnost predsjednika Komisije imenuju europske političke stranke, čime se europskim izborima pridaje nova politička dimenzija, a glas građana dodatno povezuje s izborom predsjednika Komisije u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

2.

naglašava da bi se u cijelosti trebale iskoristiti mogućnosti za jačanje demokratske legitimnosti Europske unije, koje su predviđene Ugovorom iz Lisabona, inter alia, na način da kandidata za dužnost predsjednika Komisije imenuju europske političke stranke, čime se europskim izborima pridaje nova politička dimenzija, a glas građana dodatno povezuje s izborom predsjednika Komisije u Europskom parlamentu;

| 3. | zagovara buduću konvenciju da u cilju ojačavanja demokratske legitimnosti Komisije preispita način njezina sastavljanja; potiče novog predsjednika Komisije da razmotri na koji način će sastav, ustrojstvo i politički prioriteti ojačati politiku koja je bliska građanima; |
| --- | --- |

3.

zagovara buduću konvenciju da u cilju ojačavanja demokratske legitimnosti Komisije preispita način njezina sastavljanja; potiče novog predsjednika Komisije da razmotri na koji način će sastav, ustrojstvo i politički prioriteti ojačati politiku koja je bliska građanima;

| 4. | ponovno potvrđuje da bi sve europske političke stranke trebale imenovati svoje kandidate za predsjednika Komisije dovoljno unaprijed u odnosu na predviđeni datum europskih izbora; |
| --- | --- |

4.

ponovno potvrđuje da bi sve europske političke stranke trebale imenovati svoje kandidate za predsjednika Komisije dovoljno unaprijed u odnosu na predviđeni datum europskih izbora;

| 5. | očekuje da će kandidati za predsjednika Komisije imati važnu ulogu u kampanji za europske izbore time što će u svim državama članicama distribuirati i promicati političke programe svojih europskih političkih stranaka; |
| --- | --- |

5.

očekuje da će kandidati za predsjednika Komisije imati važnu ulogu u kampanji za europske izbore time što će u svim državama članicama distribuirati i promicati političke programe svojih europskih političkih stranaka;

| 6. | ponavlja svoj poziv Europskom vijeću da pravodobno i prije izbora razjasni na koji način namjerava u obzir uzeti izbore u Europskom parlamentu i poštovati izbor građana prilikom predlaganja kandidata za funkciju predsjednika Komisije i to u okviru savjetovanja koja se u skladu s izjavom br. 11. priloženom Ugovoru iz Lisabona trebaju provesti između Parlamenta i Europskog vijeća; u tom kontekstu ponavlja poziv Europskom vijeću da se s Europskim parlamentom usuglasi oko pravila za savjetovanje iz članka 17. stavka 7. Ugovora o EU-u i da zajamči nesmetano odvijanje postupka izbora predsjednika Europske komisije, kako je predviđeno u izjavi br. 11 o članku 17. stavku 6. i članku 17. stavku 7. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

6.

ponavlja svoj poziv Europskom vijeću da pravodobno i prije izbora razjasni na koji način namjerava u obzir uzeti izbore u Europskom parlamentu i poštovati izbor građana prilikom predlaganja kandidata za funkciju predsjednika Komisije i to u okviru savjetovanja koja se u skladu s izjavom br. 11. priloženom Ugovoru iz Lisabona trebaju provesti između Parlamenta i Europskog vijeća; u tom kontekstu ponavlja poziv Europskom vijeću da se s Europskim parlamentom usuglasi oko pravila za savjetovanje iz članka 17. stavka 7. Ugovora o EU-u i da zajamči nesmetano odvijanje postupka izbora predsjednika Europske komisije, kako je predviđeno u izjavi br. 11 o članku 17. stavku 6. i članku 17. stavku 7. Ugovora o Europskoj uniji;

| 7. | zahtjeva da se što je moguće više članova sljedeće Komisije bira između izabranih zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

7.

zahtjeva da se što je moguće više članova sljedeće Komisije bira između izabranih zastupnika u Europskom parlamentu;

| 8. | mišljenja je da bi izabrani predsjednik Komisije trebao samostalnije djelovati u postupku odabira ostalih članova Komisije; poziva vlade država članica da među predloženim kandidatima budu podjednako zastupljena oba spola; potiče izabranog predsjednika Komisije da ustraje u tome da vlade država članica moraju predložiti takve kandidate za funkciju povjerenika Europske komisije da on može uspostaviti rodno uravnotežen sastav kolegija te odbiti svakog predloženog kandidata koji ne dokaže opću sposobnost, europsku predanost ili neupitnu neovisnost; |
| --- | --- |

8.

mišljenja je da bi izabrani predsjednik Komisije trebao samostalnije djelovati u postupku odabira ostalih članova Komisije; poziva vlade država članica da među predloženim kandidatima budu podjednako zastupljena oba spola; potiče izabranog predsjednika Komisije da ustraje u tome da vlade država članica moraju predložiti takve kandidate za funkciju povjerenika Europske komisije da on može uspostaviti rodno uravnotežen sastav kolegija te odbiti svakog predloženog kandidata koji ne dokaže opću sposobnost, europsku predanost ili neupitnu neovisnost;

| 9. | zauzima stajalište, nastavno na politički sporazum postignut na sastanku Europskog vijeća 11. i 12. prosinca 2008. te u skladu s odlukom Europskog vijeća od 22. svibnja 2013. koja se odnosi na broj članova Europske komisije, da je potrebno predvidjeti nove mjere za još učinkovitije funkcioniranje Komisije, kao što su imenovanje povjerenika bez portfelja ili uspostava sustava potpredsjednika Komisije s nadležnostima nad glavnim tematskim klasterima i ovlastima za koordinaciju rada Komisije u odgovarajućim područjima, ne dovodeći u pitanje pravo imenovanja jednog povjerenika po državi članici; |
| --- | --- |

9.

zauzima stajalište, nastavno na politički sporazum postignut na sastanku Europskog vijeća 11. i 12. prosinca 2008. te u skladu s odlukom Europskog vijeća od 22. svibnja 2013. koja se odnosi na broj članova Europske komisije, da je potrebno predvidjeti nove mjere za još učinkovitije funkcioniranje Komisije, kao što su imenovanje povjerenika bez portfelja ili uspostava sustava potpredsjednika Komisije s nadležnostima nad glavnim tematskim klasterima i ovlastima za koordinaciju rada Komisije u odgovarajućim područjima, ne dovodeći u pitanje pravo imenovanja jednog povjerenika po državi članici;

| 10. | poziva sljedeću konvenciju sa preispita pitanje veličine Komisije, kao i pitanje njezine organizacije i funkcioniranja; |
| --- | --- |

10.

poziva sljedeću konvenciju sa preispita pitanje veličine Komisije, kao i pitanje njezine organizacije i funkcioniranja;

| 11. | smatra da se sastavom Europske komisije mora osigurati stabilnost u pogledu broja i sadržaja portfelja te istodobno zajamčiti uravnotežen postupak odlučivanja; |
| --- | --- |

11.

smatra da se sastavom Europske komisije mora osigurati stabilnost u pogledu broja i sadržaja portfelja te istodobno zajamčiti uravnotežen postupak odlučivanja;

| 12. | naglašava da se od kandidata za predsjednika Komisije treba zahtijevati da, kako je spomenuto u stavku 2. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, nakon što ga imenuje Europsko vijeće Europskom parlamentu predstavi političke smjernice za svoj mandat, praćene sveobuhvatnom razmjenom stajališta, i to prije nego što Parlament izabere predloženog kandidata za predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

12.

naglašava da se od kandidata za predsjednika Komisije treba zahtijevati da, kako je spomenuto u stavku 2. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, nakon što ga imenuje Europsko vijeće Europskom parlamentu predstavi političke smjernice za svoj mandat, praćene sveobuhvatnom razmjenom stajališta, i to prije nego što Parlament izabere predloženog kandidata za predsjednika Komisije;

| 13. | potiče buduće kandidate za predsjednika Komisije da uzmu u obzir prethodne prijedloge i preporuke Parlamenta za zakonodavstvo Europske unije koji se temelje na izvješćima na vlastitu inicijativu ili rezolucijama koje su dobile potporu velike većine zastupnika Europskog parlamenta i koje je prethodna Komisija nije zadovoljavajuće pratila do kraja svog mandata; |
| --- | --- |

13.

potiče buduće kandidate za predsjednika Komisije da uzmu u obzir prethodne prijedloge i preporuke Parlamenta za zakonodavstvo Europske unije koji se temelje na izvješćima na vlastitu inicijativu ili rezolucijama koje su dobile potporu velike većine zastupnika Europskog parlamenta i koje je prethodna Komisija nije zadovoljavajuće pratila do kraja svog mandata;

| 14. | smatra da bi se pri budućim revizijama Ugovora trenutačno potrebna većina na temelju članka 234. UFEU-a za prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji trebala smanjiti tako da bude potrebna samo većina sastavnih zastupnika Europskog parlamenta, a da se pritom ne ugrozi funkcioniranje institucija; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi se pri budućim revizijama Ugovora trenutačno potrebna većina na temelju članka 234. UFEU-a za prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji trebala smanjiti tako da bude potrebna samo većina sastavnih zastupnika Europskog parlamenta, a da se pritom ne ugrozi funkcioniranje institucija;

| 15. | smatra da bi se, bez obzira na zajedničku odgovornost kolegija za mjere Komisije, pojedinačni povjerenici mogli smatrati odgovornima za mjere njihovih glavnih uprava; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi se, bez obzira na zajedničku odgovornost kolegija za mjere Komisije, pojedinačni povjerenici mogli smatrati odgovornima za mjere njihovih glavnih uprava;

Zakonodavna inicijativa i djelovanje

(Parlamentarne ovlasti i nadzor)

| 16. | naglašava da je Ugovor iz Lisabona zamišljen kao korak naprijed u postizanju veće transparentnosti i demokratičnosti postupaka odlučivanja, što odražava predanost Ugovora bliskijem zajedništvu naroda Europe, u kojima se odluke donose što otvorenije i bliže građaninu, jačanjem uloge Europskoga parlamenta i nacionalnih parlamenata, čime se omogućuju demokratičniji i transparentniji postupci za usvajanje akata Unije, koji su nužni s obzirom na utjecaj tih akata na građane i poduzeća; međutim, ističe da se ostvarenje toga demokratskog cilja dovodi u pitanje ako institucije EU-a ne poštuju međusobne nadležnosti, postupke utvrđene Ugovorima i načelo lojalne suradnje; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je Ugovor iz Lisabona zamišljen kao korak naprijed u postizanju veće transparentnosti i demokratičnosti postupaka odlučivanja, što odražava predanost Ugovora bliskijem zajedništvu naroda Europe, u kojima se odluke donose što otvorenije i bliže građaninu, jačanjem uloge Europskoga parlamenta i nacionalnih parlamenata, čime se omogućuju demokratičniji i transparentniji postupci za usvajanje akata Unije, koji su nužni s obzirom na utjecaj tih akata na građane i poduzeća; međutim, ističe da se ostvarenje toga demokratskog cilja dovodi u pitanje ako institucije EU-a ne poštuju međusobne nadležnosti, postupke utvrđene Ugovorima i načelo lojalne suradnje;

| 17. | ističe potrebu za iskrenom suradnjom između institucija uključenih u zakonodavne postupke u odnosu na razmjenu dokumenata, poput pravnih mišljenja, tako da se osigura konstruktivan, iskren i pravno valjan dijalog među institucijama; |
| --- | --- |

17.

ističe potrebu za iskrenom suradnjom između institucija uključenih u zakonodavne postupke u odnosu na razmjenu dokumenata, poput pravnih mišljenja, tako da se osigura konstruktivan, iskren i pravno valjan dijalog među institucijama;

| 18. | primjećuje da se Parlament od stupanja na snagu UFEU-a pokazao kao predan i odgovoran suzakonodavac, da je interakcija između Parlamenta i Komisije općenito bila pozitivna te da se temeljila na lakoj komunikaciji i pristupu zasnovanom na suradnji; |
| --- | --- |

18.

primjećuje da se Parlament od stupanja na snagu UFEU-a pokazao kao predan i odgovoran suzakonodavac, da je interakcija između Parlamenta i Komisije općenito bila pozitivna te da se temeljila na lakoj komunikaciji i pristupu zasnovanom na suradnji;

| 19. | mišljenja je da, premda je ukupna procjena međuinstitucionalnih odnosa između Parlamenta i Komisije pozitivna, i dalje postoji više pitanja i nedostataka koji traže pomniju pozornost i djelovanje; |
| --- | --- |

19.

mišljenja je da, premda je ukupna procjena međuinstitucionalnih odnosa između Parlamenta i Komisije pozitivna, i dalje postoji više pitanja i nedostataka koji traže pomniju pozornost i djelovanje;

| 20. | naglašava da poriv za učinkovitošću ne mora značiti lošiju kvalitetu zakonodavstva ili odustajanje od parlamentarnih ciljeva; zauzima smatra da uz poriv za učinkovitošću Parlament mora zadržati odgovarajuće zakonodavne standarde i nastaviti s provedbom vlastitih ciljeva, osiguravajući pritom da je zakonodavstvo dobro osmišljeno, da odgovara jasno utvrđenim potrebama i da je usklađeno s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

20.

naglašava da poriv za učinkovitošću ne mora značiti lošiju kvalitetu zakonodavstva ili odustajanje od parlamentarnih ciljeva; zauzima smatra da uz poriv za učinkovitošću Parlament mora zadržati odgovarajuće zakonodavne standarde i nastaviti s provedbom vlastitih ciljeva, osiguravajući pritom da je zakonodavstvo dobro osmišljeno, da odgovara jasno utvrđenim potrebama i da je usklađeno s načelom supsidijarnosti;

| 21. | naglašava da je izazov transparentnosti vječno prisutan i zajednički svim institucijama, posebno u sporazumima u prvom čitanju; primjećuje da je Parlament ispravno odgovorio na ovaj izazov donošenjem novih članaka 70. i 70.a svog Poslovnika; |
| --- | --- |

21.

naglašava da je izazov transparentnosti vječno prisutan i zajednički svim institucijama, posebno u sporazumima u prvom čitanju; primjećuje da je Parlament ispravno odgovorio na ovaj izazov donošenjem novih članaka 70. i 70.a svog Poslovnika;

| 22. | zabrinut je u vezi s problemima koji i dalje postoje u primjeni redovnog zakonodavnog postupka, posebno unutar okvira zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i zajedničke ribarstvene politike (ZRP) te područja slobode, sigurnosti i pravde („Stockholmski program”), kao i u vezi s usklađivanjem akata nekadašnjeg trećeg stupa s hijerarhijom normi Ugovora iz Lisabona i općenito u vezi s „asimetrijom” koja i dalje postoji u transparentnosti sudjelovanja Komisije u pripremnom radu dviju grana zakonodavne vlasti; u tom smislu naglašava važnost toga da se radne metode Vijeća prilagode na način koji bi predstavnicima Parlamenta omogućio da sudjeluju u nekim od njegovih sastanaka kada je to opravdano po načelu iskrene međusobne suradnje između institucija; |
| --- | --- |

22.

zabrinut je u vezi s problemima koji i dalje postoje u primjeni redovnog zakonodavnog postupka, posebno unutar okvira zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i zajedničke ribarstvene politike (ZRP) te područja slobode, sigurnosti i pravde („Stockholmski program”), kao i u vezi s usklađivanjem akata nekadašnjeg trećeg stupa s hijerarhijom normi Ugovora iz Lisabona i općenito u vezi s „asimetrijom” koja i dalje postoji u transparentnosti sudjelovanja Komisije u pripremnom radu dviju grana zakonodavne vlasti; u tom smislu naglašava važnost toga da se radne metode Vijeća prilagode na način koji bi predstavnicima Parlamenta omogućio da sudjeluju u nekim od njegovih sastanaka kada je to opravdano po načelu iskrene međusobne suradnje između institucija;

| 23. | ističe da je odabir ispravne pravne osnove, kako potvrđuje Europski sud, pitanje ustavne naravi jer određuje postojanje i djelokrug nadležnosti EU-a, postupke koje treba slijediti i pojedine nadležnosti institucionalnih subjekata koje su uključene u donošenje akata; stoga žali što je Parlament morao Sudu opetovano podnositi tužbe za poništenje akata koje je donijelo Vijeće zbog odabira pravne osnove, među kojima su i dva akta donesena u sklopu zastarjeloga „trećeg stupa” dugo nakon što je Ugovor iz Lisabona stupio na snagu (9); |
| --- | --- |

23.

ističe da je odabir ispravne pravne osnove, kako potvrđuje Europski sud, pitanje ustavne naravi jer određuje postojanje i djelokrug nadležnosti EU-a, postupke koje treba slijediti i pojedine nadležnosti institucionalnih subjekata koje su uključene u donošenje akata; stoga žali što je Parlament morao Sudu opetovano podnositi tužbe za poništenje akata koje je donijelo Vijeće zbog odabira pravne osnove, među kojima su i dva akta donesena u sklopu zastarjeloga „trećeg stupa” dugo nakon što je Ugovor iz Lisabona stupio na snagu (9);

| 24. | upozorava na zaobilaženje prava Parlamenta da donosi zakonodavstvo uključivanjem odredbi koje bi trebale podlijegati redovnom zakonodavnom postupku u prijedloge akata Vijeća, korištenjem samo smjernica Komisije ili provedbenih ili delegiranih akata koji nisu mjerodavni ili propustom da se predloži zakonodavstvo potrebno za provedbu zajedničke trgovinske politike ili sporazumâ o međunarodnoj trgovini i ulaganjima; |
| --- | --- |

24.

upozorava na zaobilaženje prava Parlamenta da donosi zakonodavstvo uključivanjem odredbi koje bi trebale podlijegati redovnom zakonodavnom postupku u prijedloge akata Vijeća, korištenjem samo smjernica Komisije ili provedbenih ili delegiranih akata koji nisu mjerodavni ili propustom da se predloži zakonodavstvo potrebno za provedbu zajedničke trgovinske politike ili sporazumâ o međunarodnoj trgovini i ulaganjima;

| 25. | traži od Komisije da bolje iskoristi predzakonodavnu fazu, posebno dragocjene podatke prikupljene na temelju zelenih i bijelih knjiga, te da rutinski obavješćuje Europski parlament o pripremnim radnjama svojih službi, na istoj razini s Vijećem; |
| --- | --- |

25.

traži od Komisije da bolje iskoristi predzakonodavnu fazu, posebno dragocjene podatke prikupljene na temelju zelenih i bijelih knjiga, te da rutinski obavješćuje Europski parlament o pripremnim radnjama svojih službi, na istoj razini s Vijećem;

| 26. | smatra da bi Parlament trebao nastaviti s razvojem svoje autonomne strukture i u cijelosti je iskoristiti za procjenu utjecaja bilo kojih znatnih promjena li izmjena izvornog prijedloga koji je predala Komisija; |
| --- | --- |

26.

smatra da bi Parlament trebao nastaviti s razvojem svoje autonomne strukture i u cijelosti je iskoristiti za procjenu utjecaja bilo kojih znatnih promjena li izmjena izvornog prijedloga koji je predala Komisija;

| 27. | naglašava da bi Europski parlament također trebao ojačati svoju neovisnu ocjenu učinka na temeljna prava u vezi sa zakonodavnim prijedlozima i amandmanima koji se razmatraju u sklopu zakonodavnog postupka te uspostaviti mehanizme za nadzor kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

27.

naglašava da bi Europski parlament također trebao ojačati svoju neovisnu ocjenu učinka na temeljna prava u vezi sa zakonodavnim prijedlozima i amandmanima koji se razmatraju u sklopu zakonodavnog postupka te uspostaviti mehanizme za nadzor kršenja ljudskih prava;

| 28. | žali zbog činjenice da, premda Komisija službeno ispunjava svoje obveze time što unutar tri mjeseca odgovara na zahtjeve Parlamenta za zakonodavne inicijative, nije uvijek predlagala konkretne i suštinske daljnje mjere; |
| --- | --- |

28.

žali zbog činjenice da, premda Komisija službeno ispunjava svoje obveze time što unutar tri mjeseca odgovara na zahtjeve Parlamenta za zakonodavne inicijative, nije uvijek predlagala konkretne i suštinske daljnje mjere;

| 29. | traži da se pri sljedećoj reviziji Ugovora u cijelosti prizna pravo Parlamenta na zakonodavnu inicijativu tako što će Komisija biti obvezna poduzeti daljnje mjere u pogledu svih zahtjeva koje Parlament podnese u skladu s člankom 225. UFEU-a, i to u vidu predstavljanja zakonodavnog prijedloga u primjerenom vremenskom roku; |
| --- | --- |

29.

traži da se pri sljedećoj reviziji Ugovora u cijelosti prizna pravo Parlamenta na zakonodavnu inicijativu tako što će Komisija biti obvezna poduzeti daljnje mjere u pogledu svih zahtjeva koje Parlament podnese u skladu s člankom 225. UFEU-a, i to u vidu predstavljanja zakonodavnog prijedloga u primjerenom vremenskom roku;

| 30. | smatra da bi na sljedećoj reviziji Ugovora trebalo ograničiti ovlasti Komisije da opozove zakonodavne prijedloge na one slučajeve kada se nakon usvajanja stajališta Parlamenta na prvom čitanju sam Parlament složi da prijedlog više nije opravdan zbog izmijenjenih okolnosti; |
| --- | --- |

30.

smatra da bi na sljedećoj reviziji Ugovora trebalo ograničiti ovlasti Komisije da opozove zakonodavne prijedloge na one slučajeve kada se nakon usvajanja stajališta Parlamenta na prvom čitanju sam Parlament složi da prijedlog više nije opravdan zbog izmijenjenih okolnosti;

| 31. | ističe da je Parlament u načelu pozdravio uvođenje delegiranih akata u članak 290. UFEU-a budući da omogućuju veći djelokrug nadzora, ali naglašava da dodjela takvih delegiranih ovlasti ili provedbenih ovlasti iz članka 291. nikad ne predstavlja obvezu; priznaje da bi uporabu delegiranih akata trebalo razmotriti u slučajevima kad je potrebna fleksibilnost i učinkovitost koje se ne mogu postići redovnim zakonodavnim postupkom, pod uvjetom da su cilj, sadržaj, područje primjene i trajanje delegiranja izrijekom utvrđeni i da su uvjeti delegiranja jasno određeni u osnovnom aktu; izražava zabrinutost zbog tendencije Vijeća da insistira na uporabi provedbenih akata za odredbe u kojima bi se trebao upotrijebiti samo osnovni akt ili delegirani akti; naglašava da zakonodavac smije dopustiti uporabu provedbenih akata samo za donošenje elemenata koji ne predstavljaju daljnju političku orijentaciju; priznaje da članak 290. izričito ograničava djelokrug delegiranih akata na elemente zakonodavnog akta koji nisu ključni i da se stoga delegirani akti ne smiju upotrebljavati u vezi s pravilima od suštinske važnosti za predmet relevantnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

31.

ističe da je Parlament u načelu pozdravio uvođenje delegiranih akata u članak 290. UFEU-a budući da omogućuju veći djelokrug nadzora, ali naglašava da dodjela takvih delegiranih ovlasti ili provedbenih ovlasti iz članka 291. nikad ne predstavlja obvezu; priznaje da bi uporabu delegiranih akata trebalo razmotriti u slučajevima kad je potrebna fleksibilnost i učinkovitost koje se ne mogu postići redovnim zakonodavnim postupkom, pod uvjetom da su cilj, sadržaj, područje primjene i trajanje delegiranja izrijekom utvrđeni i da su uvjeti delegiranja jasno određeni u osnovnom aktu; izražava zabrinutost zbog tendencije Vijeća da insistira na uporabi provedbenih akata za odredbe u kojima bi se trebao upotrijebiti samo osnovni akt ili delegirani akti; naglašava da zakonodavac smije dopustiti uporabu provedbenih akata samo za donošenje elemenata koji ne predstavljaju daljnju političku orijentaciju; priznaje da članak 290. izričito ograničava djelokrug delegiranih akata na elemente zakonodavnog akta koji nisu ključni i da se stoga delegirani akti ne smiju upotrebljavati u vezi s pravilima od suštinske važnosti za predmet relevantnog zakonodavstva;

| 32. | skreće pozornost na potrebu ispravnog razlikovanja između osnovnih elemenata zakonodavnog akta, o kojem zakonodavno tijelo može odlučiti u samom zakonodavnom aktu, i nevažnih elemenata koji se mogu dopuniti ili izmijeniti delegiranim aktima; |
| --- | --- |

32.

skreće pozornost na potrebu ispravnog razlikovanja između osnovnih elemenata zakonodavnog akta, o kojem zakonodavno tijelo može odlučiti u samom zakonodavnom aktu, i nevažnih elemenata koji se mogu dopuniti ili izmijeniti delegiranim aktima;

| 33. | razumije da delegirani akti mogu biti fleksibilan i učinkovit alat; naglašava važnost izbora između delegiranih i provedbenih akata s gledišta poštovanja zahtjeva Ugovora i istodobne zaštite ovlasti Parlamenta u pogledu donošenja pravila te ponavlja svoj zahtjev Komisiji i Vijeću da se slože s Parlamentom u vezi s utvrđivanjem kriterija za primjenu članaka 290. i 291. UFEU-a tako da se provedbeni akti ne upotrebljavaju kao zamjena za delegirane akte; |
| --- | --- |

33.

razumije da delegirani akti mogu biti fleksibilan i učinkovit alat; naglašava važnost izbora između delegiranih i provedbenih akata s gledišta poštovanja zahtjeva Ugovora i istodobne zaštite ovlasti Parlamenta u pogledu donošenja pravila te ponavlja svoj zahtjev Komisiji i Vijeću da se slože s Parlamentom u vezi s utvrđivanjem kriterija za primjenu članaka 290. i 291. UFEU-a tako da se provedbeni akti ne upotrebljavaju kao zamjena za delegirane akte;

| 34. | zagovara Komisiju da na odgovarajući način uključi Parlament u pripremnu fazu delegiranih akata i pruži svojim članovima sve važne informacije u skladu sa stavkom 15. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije; |
| --- | --- |

34.

zagovara Komisiju da na odgovarajući način uključi Parlament u pripremnu fazu delegiranih akata i pruži svojim članovima sve važne informacije u skladu sa stavkom 15. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije;

| 35. | traži od Komisije da poštuje okvirni sporazum koji se odnosi na pristup stručnjaka Parlamenta stručnim sastancima Komisije tako što će spriječiti da se oni smatraju odborima „za komitologiju” pod uvjetom da razmatraju pitanja koja se ne odnose na provedbene mjere u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011; |
| --- | --- |

35.

traži od Komisije da poštuje okvirni sporazum koji se odnosi na pristup stručnjaka Parlamenta stručnim sastancima Komisije tako što će spriječiti da se oni smatraju odborima „za komitologiju” pod uvjetom da razmatraju pitanja koja se ne odnose na provedbene mjere u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011;

| 36. | naglašava osobitu važnost i posljedice uvrštavanja Povelje o temeljnim pravima u Ugovor iz Lisabona; ističe da je Povelja postala pravno obvezujuća u institucijama EU-a i državama članicama pri provedbi zakonodavstva Unije, čime temeljne vrijednosti postaju posebna prava; |
| --- | --- |

36.

naglašava osobitu važnost i posljedice uvrštavanja Povelje o temeljnim pravima u Ugovor iz Lisabona; ističe da je Povelja postala pravno obvezujuća u institucijama EU-a i državama članicama pri provedbi zakonodavstva Unije, čime temeljne vrijednosti postaju posebna prava;

| 37. | podsjeća da je Ugovorom iz Lisabona uvedeno novo pravo pokretanja Europske građanske inicijative (ECI); naglašava potrebu za uklanjanjem svih tehničkih i birokratskih prepreka koje i dalje sprečavaju učinkovitu uporabu ECI-ja i potiče aktivno sudjelovanje građana u oblikovanju politika EU-a; |
| --- | --- |

37.

podsjeća da je Ugovorom iz Lisabona uvedeno novo pravo pokretanja Europske građanske inicijative (ECI); naglašava potrebu za uklanjanjem svih tehničkih i birokratskih prepreka koje i dalje sprečavaju učinkovitu uporabu ECI-ja i potiče aktivno sudjelovanje građana u oblikovanju politika EU-a;

| 38. | naglašava da se Ugovorom iz Lisabona veća uloga daje nacionalnim parlamentima te ističe da, uz ulogu u praćenju poštovanja načela supsidijarnosti i načela proporcionalnosti, nacionalni parlamenti mogu doprinijeti i pozitivno doprinose političkom dijalogu; smatra da aktivna uloga koju nacionalni parlamenti mogu imati pri usmjeravanju članova Vijeća ministara zajedno s dobrom suradnjom Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata mogu pomoći pri uspostavi zdrave parlamentarne protuteže provedbi izvršne vlasti u funkcioniranju EU-a; upućuje također na obrazložena mišljenja koja su u skladu s člankom 7. stavkom 2. Protokola br. 2. podnijeli nacionalni parlamenti, u kojima se navodi da širok djelokrug delegiranja ovlasti iz članka 290. UFEU-a u predloženim aktima ne omogućuje ocjenu činjenice bi li konkretna zakonodavna stvarnost bila u skladu s načelom supsidijarnosti ili ne; |
| --- | --- |

38.

naglašava da se Ugovorom iz Lisabona veća uloga daje nacionalnim parlamentima te ističe da, uz ulogu u praćenju poštovanja načela supsidijarnosti i načela proporcionalnosti, nacionalni parlamenti mogu doprinijeti i pozitivno doprinose političkom dijalogu; smatra da aktivna uloga koju nacionalni parlamenti mogu imati pri usmjeravanju članova Vijeća ministara zajedno s dobrom suradnjom Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata mogu pomoći pri uspostavi zdrave parlamentarne protuteže provedbi izvršne vlasti u funkcioniranju EU-a; upućuje također na obrazložena mišljenja koja su u skladu s člankom 7. stavkom 2. Protokola br. 2. podnijeli nacionalni parlamenti, u kojima se navodi da širok djelokrug delegiranja ovlasti iz članka 290. UFEU-a u predloženim aktima ne omogućuje ocjenu činjenice bi li konkretna zakonodavna stvarnost bila u skladu s načelom supsidijarnosti ili ne;

Međunarodni odnosi

(Parlamentarne ovlasti i nadzor)

| 39. | podsjeća da je Ugovor iz Lisabona ojačao ulogu i ovlasti Europskoga parlamenta na području međunarodnih sporazuma te ističe da sada međunarodni sporazumi sve više pokrivaju područja koja se tiču svakodnevnog života građana i koja tradicionalno te u sklopu primarnoga prava pripadaju djelokrugu redovnih zakonodavnih postupaka; smatra da je nužno da se odredba članka 218. stavka 10. UFEU-a, kojom se određuje da Parlament mora odmah i u cijelosti biti obaviješten o svim fazama postupka zaključenja međunarodnih sporazuma, primjenjuje sukladno članku 10. Ugovora o Europskoj Uniji, prema kojemu se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji, koja zahtijeva transparentnost i demokratsku raspravu o pitanjima o kojima se odlučuje; |
| --- | --- |

39.

podsjeća da je Ugovor iz Lisabona ojačao ulogu i ovlasti Europskoga parlamenta na području međunarodnih sporazuma te ističe da sada međunarodni sporazumi sve više pokrivaju područja koja se tiču svakodnevnog života građana i koja tradicionalno te u sklopu primarnoga prava pripadaju djelokrugu redovnih zakonodavnih postupaka; smatra da je nužno da se odredba članka 218. stavka 10. UFEU-a, kojom se određuje da Parlament mora odmah i u cijelosti biti obaviješten o svim fazama postupka zaključenja međunarodnih sporazuma, primjenjuje sukladno članku 10. Ugovora o Europskoj Uniji, prema kojemu se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji, koja zahtijeva transparentnost i demokratsku raspravu o pitanjima o kojima se odlučuje;

| 40. | primjećuje da je odbijanje sporazuma SWIFT i sporazuma ACTA bile prve demonstracije uporabe novostečenih ovlasti Parlamenta; |
| --- | --- |

40.

primjećuje da je odbijanje sporazuma SWIFT i sporazuma ACTA bile prve demonstracije uporabe novostečenih ovlasti Parlamenta;

| 41. | na osnovi članka 18. UEU-a naglašava odgovornost Visoke predstavnice/potpredsjednice za osiguravanje dosljednosti vanjskog djelovanja EU-a; nadalje, naglašava da je u skladu s člancima 17. i 36. UEU-a Visoka predstavnica/potpredsjednica odgovorna Parlamentu i ima obveze prema Parlamentu koje proizlaze iz Ugovora; |
| --- | --- |

41.

na osnovi članka 18. UEU-a naglašava odgovornost Visoke predstavnice/potpredsjednice za osiguravanje dosljednosti vanjskog djelovanja EU-a; nadalje, naglašava da je u skladu s člancima 17. i 36. UEU-a Visoka predstavnica/potpredsjednica odgovorna Parlamentu i ima obveze prema Parlamentu koje proizlaze iz Ugovora;

| 42. | podsjeća, u vezi s međunarodnim sporazumima, na prerogativ Parlamenta da od Vijeća zatraži da ne odobri pokretanje pregovora dok Parlament ne donese svoje stajalište o predloženom pregovaračkom mandatu te vjeruje da bi valjalo razmotriti okvirni sporazum s Vijećem; |
| --- | --- |

42.

podsjeća, u vezi s međunarodnim sporazumima, na prerogativ Parlamenta da od Vijeća zatraži da ne odobri pokretanje pregovora dok Parlament ne donese svoje stajalište o predloženom pregovaračkom mandatu te vjeruje da bi valjalo razmotriti okvirni sporazum s Vijećem;

| 43. | naglašava da je potrebno osigurati da Komisija unaprijed obavijesti Parlament o svojoj namjeri da pokrene međunarodne pregovore, da Parlament ima stvarnu priliku izraziti utemeljeno mišljenje o pregovaračkim mandatima te osigurati da se to mišljenje uzme u obzir; ustraje u tome da bi međunarodni sporazumi trebali uključivati primjerene uvjete kako bi bili usklađeni člankom 21. UEU-a; |
| --- | --- |

43.

naglašava da je potrebno osigurati da Komisija unaprijed obavijesti Parlament o svojoj namjeri da pokrene međunarodne pregovore, da Parlament ima stvarnu priliku izraziti utemeljeno mišljenje o pregovaračkim mandatima te osigurati da se to mišljenje uzme u obzir; ustraje u tome da bi međunarodni sporazumi trebali uključivati primjerene uvjete kako bi bili usklađeni člankom 21. UEU-a;

| 44. | veliku važnost pridaje uključivanju klauzula o ljudskim pravima u međunarodne sporazume i poglavlja o održivom razvoju u sporazume o trgovini i ulaganjima te izražava zadovoljstvo zbog inicijativa Parlamenta u cilju usvajanju planova u pogledu ključnih uvjeta; podsjeća Komisiju na potrebu da uzme u obzir stajališta i rezolucije Parlamenta i da dostavi povratne informacije o tome na koji su oni način uključeni u pregovore o međunarodnim sporazumima i u nacrt zakonodavstva; izražava nadu u to da će instrumenti koji su potrebni za razvoj politike ulaganja EU-a pravodobno postati operativni; |
| --- | --- |

44.

veliku važnost pridaje uključivanju klauzula o ljudskim pravima u međunarodne sporazume i poglavlja o održivom razvoju u sporazume o trgovini i ulaganjima te izražava zadovoljstvo zbog inicijativa Parlamenta u cilju usvajanju planova u pogledu ključnih uvjeta; podsjeća Komisiju na potrebu da uzme u obzir stajališta i rezolucije Parlamenta i da dostavi povratne informacije o tome na koji su oni način uključeni u pregovore o međunarodnim sporazumima i u nacrt zakonodavstva; izražava nadu u to da će instrumenti koji su potrebni za razvoj politike ulaganja EU-a pravodobno postati operativni;

| 45. | zahtjeva, u skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a, da Parlament bude odmah, točno i u cijelosti obaviješten o svim fazama postupaka za sklapanje međunarodnih sporazuma, uključujući sporazume na području ZVSP-a, te da mu se osigura pristup pregovaračkim tekstovima Unije u skladu s odgovarajućim postupcima i uvjetima, kako bi Parlament mogao donijeti konačnu odluku na temelju iscrpnog poznavanja predmeta; naglašava da bi dotični članovi odbora trebali imati pristup pregovaračkim mandatima i drugim relevantnim pregovaračkim dokumentima kako bi te odredbe imale smisla; |
| --- | --- |

45.

zahtjeva, u skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a, da Parlament bude odmah, točno i u cijelosti obaviješten o svim fazama postupaka za sklapanje međunarodnih sporazuma, uključujući sporazume na području ZVSP-a, te da mu se osigura pristup pregovaračkim tekstovima Unije u skladu s odgovarajućim postupcima i uvjetima, kako bi Parlament mogao donijeti konačnu odluku na temelju iscrpnog poznavanja predmeta; naglašava da bi dotični članovi odbora trebali imati pristup pregovaračkim mandatima i drugim relevantnim pregovaračkim dokumentima kako bi te odredbe imale smisla;

| 46. | ističe da, iako poštuje načelo prema kojem se pristanak Parlamenta za potpisivanje međunarodnih sporazuma ne može uvjetovati, Parlament ima pravo davati preporuke s obzirom na aktualnu primjenu sporazuma; u tu svrhu zahtjeva da Komisija podnosi redovna izvješća Parlamentu o provedbi međunarodnih sporazuma, uključujući područje ljudskih prava i druge uvjete sporazuma; |
| --- | --- |

46.

ističe da, iako poštuje načelo prema kojem se pristanak Parlamenta za potpisivanje međunarodnih sporazuma ne može uvjetovati, Parlament ima pravo davati preporuke s obzirom na aktualnu primjenu sporazuma; u tu svrhu zahtjeva da Komisija podnosi redovna izvješća Parlamentu o provedbi međunarodnih sporazuma, uključujući područje ljudskih prava i druge uvjete sporazuma;

| 47. | podsjeća da je potrebno izbjegavati privremenu primjenu međunarodnih sporazuma prije nego što Parlament za njih da suglasnost, osim ako se Parlament složi da napravi iznimku; naglašava da Vijeće ne može donijeti pravila potrebna za internu primjenu međunarodnih sporazuma samo u svojoj odluci o sklapanju sporazuma i da se u potpunosti moraju poštovati odgovarajući zakonodavni postupci na temelju Ugovora; |
| --- | --- |

47.

podsjeća da je potrebno izbjegavati privremenu primjenu međunarodnih sporazuma prije nego što Parlament za njih da suglasnost, osim ako se Parlament složi da napravi iznimku; naglašava da Vijeće ne može donijeti pravila potrebna za internu primjenu međunarodnih sporazuma samo u svojoj odluci o sklapanju sporazuma i da se u potpunosti moraju poštovati odgovarajući zakonodavni postupci na temelju Ugovora;

| 48. | ponovo potvrđuje potrebu da Parlament usvoji mjere koje su potrebne za nadgledanje provedbe međunarodnih sporazuma; |
| --- | --- |

48.

ponovo potvrđuje potrebu da Parlament usvoji mjere koje su potrebne za nadgledanje provedbe međunarodnih sporazuma;

| 49. | ustraje u tome da bi Parlament trebao imati pravo očitovati se o odlukama u vezi sa suspenzijom ili prestankom međunarodnih sporazuma za čije je sklapanje trebala suglasnost Parlamenta; |
| --- | --- |

49.

ustraje u tome da bi Parlament trebao imati pravo očitovati se o odlukama u vezi sa suspenzijom ili prestankom međunarodnih sporazuma za čije je sklapanje trebala suglasnost Parlamenta;

| 50. | poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu da u skladu s Deklaracijom o političkoj odgovornosti ojača sustavna ex-ante savjetovanja s Parlamentom o novim strateškim dokumentima, političkim dokumentima i mandatima; |
| --- | --- |

50.

poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu da u skladu s Deklaracijom o političkoj odgovornosti ojača sustavna ex-ante savjetovanja s Parlamentom o novim strateškim dokumentima, političkim dokumentima i mandatima;

| 51. | u skladu s obvezom koju je Visoka predstavnica/potpredsjednica preuzela u Deklaraciji o političkoj odgovornosti poziva na hitan završetak pregovora za Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u pogledu pristupa Europskog parlamenta povjerljivim informacijama Vijeća i Europske službe za vanjsko djelovanje na području zajedničke vanjske i sigurnosne politike; |
| --- | --- |

51.

u skladu s obvezom koju je Visoka predstavnica/potpredsjednica preuzela u Deklaraciji o političkoj odgovornosti poziva na hitan završetak pregovora za Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u pogledu pristupa Europskog parlamenta povjerljivim informacijama Vijeća i Europske službe za vanjsko djelovanje na području zajedničke vanjske i sigurnosne politike;

| 52. | ponavlja svoj poziv za političko izvještavanje izaslanstava Unije ključnim dužnosnicima Parlamenta na temelju reguliranog pristupa; |
| --- | --- |

52.

ponavlja svoj poziv za političko izvještavanje izaslanstava Unije ključnim dužnosnicima Parlamenta na temelju reguliranog pristupa;

| 53. | poziva da se donese četverostrani Memorandum o razumijevanju između Europskog parlamenta, Vijeća, Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje o dosljednom i učinkovitom pružanju informacija u području vanjskih odnosa; |
| --- | --- |

53.

poziva da se donese četverostrani Memorandum o razumijevanju između Europskog parlamenta, Vijeća, Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje o dosljednom i učinkovitom pružanju informacija u području vanjskih odnosa;

| 54. | podsjeća da je Europski parlament sada punopravni institucionalni sudionik na području sigurnosnih politika te stoga ima puno pravo aktivno sudjelovati u određenju glavnih značajki i prioriteta tih politika te u procjeni instrumenata s tog područja, što predstavlja proces koji moraju provesti Europski parlament, nacionalni parlamenti i Vijeće; vjeruje da bi Europski parlament trebao imati ključnu ulogu u ocjeni i utvrđivanju politika unutarnje sigurnosti zato što one znatno utječu na temeljna prava svih koji žive u EU-u; stoga naglašava potrebu da se osigura da takve politike budu pod nadležnošću jedine izravno izabrane europske institucije za provjeru i demokratski nadzor; |
| --- | --- |

54.

podsjeća da je Europski parlament sada punopravni institucionalni sudionik na području sigurnosnih politika te stoga ima puno pravo aktivno sudjelovati u određenju glavnih značajki i prioriteta tih politika te u procjeni instrumenata s tog područja, što predstavlja proces koji moraju provesti Europski parlament, nacionalni parlamenti i Vijeće; vjeruje da bi Europski parlament trebao imati ključnu ulogu u ocjeni i utvrđivanju politika unutarnje sigurnosti zato što one znatno utječu na temeljna prava svih koji žive u EU-u; stoga naglašava potrebu da se osigura da takve politike budu pod nadležnošću jedine izravno izabrane europske institucije za provjeru i demokratski nadzor;

| 55. | ističe da je UFEU-om područje primjene isključive nadležnosti Unije prošireno na područje zajedničke trgovinske politike koja sada ne obuhvaća samo sve aspekte trgovine, nego i izravna strana ulaganja; ističe činjenicu da Parlament sada ima punu nadležnost da zajedno s Vijećem donosi zakonodavstvo i usvaja sporazume o trgovini i ulaganjima; |
| --- | --- |

55.

ističe da je UFEU-om područje primjene isključive nadležnosti Unije prošireno na područje zajedničke trgovinske politike koja sada ne obuhvaća samo sve aspekte trgovine, nego i izravna strana ulaganja; ističe činjenicu da Parlament sada ima punu nadležnost da zajedno s Vijećem donosi zakonodavstvo i usvaja sporazume o trgovini i ulaganjima;

| 56. | ističe važnost lojalne i učinkovite suradnje među institucijama EU-a u okviru njihovih nadležnosti prilikom razmatranja zakonodavstva i međunarodnih sporazuma u cilju predviđanja trgovinskih i gospodarskih trendova, određivanja prioriteta i mogućnosti, utvrđivanja srednjoročnih i dugoročnih strategija, utvrđivanja mandata za međunarodne sporazume, analize/sastavljanja i donošenja zakonodavstva, praćenja provedbe sporazuma o trgovini i ulaganjima te dugoročnih inicijativa na području zajedničke trgovinske politike; |
| --- | --- |

56.

ističe važnost lojalne i učinkovite suradnje među institucijama EU-a u okviru njihovih nadležnosti prilikom razmatranja zakonodavstva i međunarodnih sporazuma u cilju predviđanja trgovinskih i gospodarskih trendova, određivanja prioriteta i mogućnosti, utvrđivanja srednjoročnih i dugoročnih strategija, utvrđivanja mandata za međunarodne sporazume, analize/sastavljanja i donošenja zakonodavstva, praćenja provedbe sporazuma o trgovini i ulaganjima te dugoročnih inicijativa na području zajedničke trgovinske politike;

| 57. | naglašava važnost nastavka postupka razvoja učinkovitih kapaciteta, uključujući dodjelu potrebnog osoblja i financijskih sredstava, kako bi se aktivno odredili i ostvarili politički ciljevi na području trgovine i ulaganja osiguravajući pritom pravnu sigurnost, učinkovitost vanjskog djelovanja EU-a te poštovanje načela i ciljeva utvrđenih ugovorima; |
| --- | --- |

57.

naglašava važnost nastavka postupka razvoja učinkovitih kapaciteta, uključujući dodjelu potrebnog osoblja i financijskih sredstava, kako bi se aktivno odredili i ostvarili politički ciljevi na području trgovine i ulaganja osiguravajući pritom pravnu sigurnost, učinkovitost vanjskog djelovanja EU-a te poštovanje načela i ciljeva utvrđenih ugovorima;

| 58. | ističe potrebu da se osigura stalni tok pravodobnih, točnih, sveobuhvatnih i nepristranih informacija koji će omogućiti visokokvalitetnu analizu neophodnu za poboljšanje kompetencija i osjećaja vlasništva kreatora politika u Parlamentu, što bi rezultiralo većom međuinstitucionalnom sinergijom na području zajedničke trgovinske politike, istovremeno osiguravajući da je Parlament u svim fazama u potpunosti i točno obaviješten, među ostalim putem pristupa dokumentima Unije iz pregovaračkog procesa u skladu s odgovarajućim postupcima i uvjetima, a Komisija je proaktivna i čini sve što može da osigura protok tih informacija; nadalje, ističe važnost da se Parlamentu dostavljaju informacije kako bi se osiguralo da ne dođe do neželjenih situacija koje bi mogle uzrokovati nesporazume među institucijama te u tom pogledu pozdravlja redovite tehničke informativne sastanke koje Komisija organizira za niz tema; žali zbog činjenice da su u nizu slučajeva relevantne informacije došle do Parlamenta drugim putem, a ne iz Komisije; |
| --- | --- |

58.

ističe potrebu da se osigura stalni tok pravodobnih, točnih, sveobuhvatnih i nepristranih informacija koji će omogućiti visokokvalitetnu analizu neophodnu za poboljšanje kompetencija i osjećaja vlasništva kreatora politika u Parlamentu, što bi rezultiralo većom međuinstitucionalnom sinergijom na području zajedničke trgovinske politike, istovremeno osiguravajući da je Parlament u svim fazama u potpunosti i točno obaviješten, među ostalim putem pristupa dokumentima Unije iz pregovaračkog procesa u skladu s odgovarajućim postupcima i uvjetima, a Komisija je proaktivna i čini sve što može da osigura protok tih informacija; nadalje, ističe važnost da se Parlamentu dostavljaju informacije kako bi se osiguralo da ne dođe do neželjenih situacija koje bi mogle uzrokovati nesporazume među institucijama te u tom pogledu pozdravlja redovite tehničke informativne sastanke koje Komisija organizira za niz tema; žali zbog činjenice da su u nizu slučajeva relevantne informacije došle do Parlamenta drugim putem, a ne iz Komisije;

| 59. | ponavlja da je potrebno da institucije zajedno rade na provedbi ugovora, sekundarnog zakonodavstva i Okvirnog sporazuma te da Komisija tijekom pripreme, donošenja i provedbe zakonodavstva na području zajedničke trgovinske politike djeluje neovisno i transparentno te smatra da je njezina uloga ključna tijekom cijeloga procesa; |
| --- | --- |

59.

ponavlja da je potrebno da institucije zajedno rade na provedbi ugovora, sekundarnog zakonodavstva i Okvirnog sporazuma te da Komisija tijekom pripreme, donošenja i provedbe zakonodavstva na području zajedničke trgovinske politike djeluje neovisno i transparentno te smatra da je njezina uloga ključna tijekom cijeloga procesa;

Ustavna dinamika

(Međuinstitucionalni odnosi i međuinstitucionalni sporazumi)

| 60. | naglašava da na temelju članka 17. stavka 1. UEU-a Komisija treba poduzeti inicijative kako bi postigla međuinstitucionalne sporazume o godišnjem i višegodišnjem programiranju Unije; skreće pozornost na potrebu uključivanja Parlamenta, ali i Vijeća u pripremu godišnjega radnog programa Komisije u ranijoj fazi te naglašava važnost zajamčenog realnog i pouzdanog programiranja koje se može učinkovito provesti i pružiti temelj za međuinstitucionalno planiranje; radi povećanja političke odgovornosti Komisije prema Parlamentu smatra da bi se mogla planirati srednjoročna revizija radi ocjene općih postignuća u okviru najavljenog mandata Komisije; |
| --- | --- |

60.

naglašava da na temelju članka 17. stavka 1. UEU-a Komisija treba poduzeti inicijative kako bi postigla međuinstitucionalne sporazume o godišnjem i višegodišnjem programiranju Unije; skreće pozornost na potrebu uključivanja Parlamenta, ali i Vijeća u pripremu godišnjega radnog programa Komisije u ranijoj fazi te naglašava važnost zajamčenog realnog i pouzdanog programiranja koje se može učinkovito provesti i pružiti temelj za međuinstitucionalno planiranje; radi povećanja političke odgovornosti Komisije prema Parlamentu smatra da bi se mogla planirati srednjoročna revizija radi ocjene općih postignuća u okviru najavljenog mandata Komisije;

| 61. | podsjeća da se u članku 17. stavku 8. Ugovora o Europskoj uniji izričito prepoznaje načelo političke odgovornosti Komisije Europskom parlamentu, koje je ključno za pravilno funkcioniranje političkog sustava EU-a; |
| --- | --- |

61.

podsjeća da se u članku 17. stavku 8. Ugovora o Europskoj uniji izričito prepoznaje načelo političke odgovornosti Komisije Europskom parlamentu, koje je ključno za pravilno funkcioniranje političkog sustava EU-a;

| 62. | naglašava da na temelju članka 48. stavka 2. UEU-a Parlament ima nadležnost za pokretanje izmjene Ugovora i iskoristit će to pravo radi predlaganja novih ideja za budućnost Europe i institucionalni okvir EU-a; |
| --- | --- |

62.

naglašava da na temelju članka 48. stavka 2. UEU-a Parlament ima nadležnost za pokretanje izmjene Ugovora i iskoristit će to pravo radi predlaganja novih ideja za budućnost Europe i institucionalni okvir EU-a;

| 63. | smatra da su okvirni sporazum sklopljen između Parlamenta i Komisije te njegovo redovito ažuriranje od temeljne važnosti za jačanje i razvoj strukturne suradnje između tih dviju institucija; |
| --- | --- |

63.

smatra da su okvirni sporazum sklopljen između Parlamenta i Komisije te njegovo redovito ažuriranje od temeljne važnosti za jačanje i razvoj strukturne suradnje između tih dviju institucija;

| 64. | pozdravlja činjenicu da je okvirni sporazum usvojen 2010. znatno ojačao političku odgovornost Komisije prema Parlamentu; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja činjenicu da je okvirni sporazum usvojen 2010. znatno ojačao političku odgovornost Komisije prema Parlamentu;

| 65. | naglašava činjenicu da pravila o dijalogu i pristupu informacijama omogućuju sveobuhvatniji parlamentarni nadzor aktivnosti Komisije, čime se doprinosi jednakom postupanju Komisije prema Parlamentu i Vijeću; |
| --- | --- |

65.

naglašava činjenicu da pravila o dijalogu i pristupu informacijama omogućuju sveobuhvatniji parlamentarni nadzor aktivnosti Komisije, čime se doprinosi jednakom postupanju Komisije prema Parlamentu i Vijeću;

| 66. | primjećuje da bi se još trebale provesti i doraditi određene odredbe trenutačnog okvirnog sporazuma; predlaže da Parlament na odlasku usvoji opća načela za spomenuta poboljšanja tako da budući Parlament može razmotriti odgovarajuće prijedloge; |
| --- | --- |

66.

primjećuje da bi se još trebale provesti i doraditi određene odredbe trenutačnog okvirnog sporazuma; predlaže da Parlament na odlasku usvoji opća načela za spomenuta poboljšanja tako da budući Parlament može razmotriti odgovarajuće prijedloge;

| 67. | poziva Komisiju da zajedno s Parlamentom konstruktivno razmisli o postojećem okvirnom sporazumu i njegovoj provedbi uz posebnu pozornost usmjerenu na pregovaranje o međunarodnim sporazumima, njihovo donošenje i provedbu; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju da zajedno s Parlamentom konstruktivno razmisli o postojećem okvirnom sporazumu i njegovoj provedbi uz posebnu pozornost usmjerenu na pregovaranje o međunarodnim sporazumima, njihovo donošenje i provedbu;

| 68. | smatra da bi se ovim mandatom trebale u cijelosti ispitati mogućnosti za jačanje političke odgovornosti izvršne vlasti temeljene na trenutačnim Ugovorima te usmjeriti postojeće odredbe na zakonodavnu i političku suradnju; |
| --- | --- |

68.

smatra da bi se ovim mandatom trebale u cijelosti ispitati mogućnosti za jačanje političke odgovornosti izvršne vlasti temeljene na trenutačnim Ugovorima te usmjeriti postojeće odredbe na zakonodavnu i političku suradnju;

| 69. | podsjeća da veći broj pitanja, kao što su delegirani akti, provedbene mjere, procjene utjecaja, obrada zakonodavnih inicijativa i parlamentarnih pitanja treba ažurirati s obzirom na iskustva stečena tijekom ovog zakonodavnog razdoblja; |
| --- | --- |

69.

podsjeća da veći broj pitanja, kao što su delegirani akti, provedbene mjere, procjene utjecaja, obrada zakonodavnih inicijativa i parlamentarnih pitanja treba ažurirati s obzirom na iskustva stečena tijekom ovog zakonodavnog razdoblja;

| 70. | izražava žaljenje zbog toga što i dalje nema odgovora na njegove opetovane pozive na ponovno pregovaranje o Međuinstitucionalnom sporazumu o boljem zakonodavstvu iz 2003. kako bi se uzelo u obzir novo zakonodavno okruženje stvoreno Ugovorom iz Lisabona, objedinile trenutačne najbolje prakse i, u skladu s programom za pametno pravno uređenje, ažurirao sporazum; |
| --- | --- |

70.

izražava žaljenje zbog toga što i dalje nema odgovora na njegove opetovane pozive na ponovno pregovaranje o Međuinstitucionalnom sporazumu o boljem zakonodavstvu iz 2003. kako bi se uzelo u obzir novo zakonodavno okruženje stvoreno Ugovorom iz Lisabona, objedinile trenutačne najbolje prakse i, u skladu s programom za pametno pravno uređenje, ažurirao sporazum;

| 71. | poziva Vijeće Ministara da izrazi svoje stajalište o mogućnosti sudjelovanja u trostranom sporazumu s Parlamentom i Komisijom u cilju daljnjeg napretka u pogledu pitanja već utvrđenih u Međuinstitucionalnom sporazumu o boljem zakonodavstvu; |
| --- | --- |

71.

poziva Vijeće Ministara da izrazi svoje stajalište o mogućnosti sudjelovanja u trostranom sporazumu s Parlamentom i Komisijom u cilju daljnjeg napretka u pogledu pitanja već utvrđenih u Međuinstitucionalnom sporazumu o boljem zakonodavstvu;

| 72. | smatra da bi pitanja koja su isključivo povezana s odnosima između Parlamenta i Vijeća i dalje trebala biti temom bilateralnog okvirnog sporazuma; naglašava da Parlament neće pristati na manja ostvarenja od onih koja su moguća na temelju postojećeg okvirnog sporazuma; |
| --- | --- |

72.

smatra da bi pitanja koja su isključivo povezana s odnosima između Parlamenta i Vijeća i dalje trebala biti temom bilateralnog okvirnog sporazuma; naglašava da Parlament neće pristati na manja ostvarenja od onih koja su moguća na temelju postojećeg okvirnog sporazuma;

| 73. | smatra da je jedan od glavnih izazova za ustavni okvir Ugovora iz Lisabona rizik od međuvladinog modela koji ugrožava „metodu Zajednice”, čime se slabi uloga Parlamenta i Komisije u korist institucija koje predstavljaju vlade država članica. |
| --- | --- |

73.

smatra da je jedan od glavnih izazova za ustavni okvir Ugovora iz Lisabona rizik od međuvladinog modela koji ugrožava „metodu Zajednice”, čime se slabi uloga Parlamenta i Komisije u korist institucija koje predstavljaju vlade država članica.

| 74. | ukazuje na to da članak 2. Ugovora o Europskoj uniji sadrži popis zajedničkih vrijednosti na kojima se Unija temelji; smatra da Unija, kao i države članice moraju na odgovarajući način zajamčiti poštovanje tih vrijednosti; naglašava potrebu za uspostavom odgovarajućeg zakonodavnog i institucionalnog sustava kako bi se zaštitile vrijednosti Unije; |
| --- | --- |

74.

ukazuje na to da članak 2. Ugovora o Europskoj uniji sadrži popis zajedničkih vrijednosti na kojima se Unija temelji; smatra da Unija, kao i države članice moraju na odgovarajući način zajamčiti poštovanje tih vrijednosti; naglašava potrebu za uspostavom odgovarajućeg zakonodavnog i institucionalnog sustava kako bi se zaštitile vrijednosti Unije;

| 75. | poziva sve institucije EU-a te vlade i parlamente država članica da se utemelje na novom institucionalnom i pravnom okviru koji je stvoren Ugovorom iz Lisabona tako da se stvori sveobuhvatna politika Unije o ljudskim pravima, koja osigurava učinkovite mehanizme odgovornosti za rješavanje pitanja kršenja ljudskih prava na nacionalnoj razini te na razini EU-a; |
| --- | --- |

75.

poziva sve institucije EU-a te vlade i parlamente država članica da se utemelje na novom institucionalnom i pravnom okviru koji je stvoren Ugovorom iz Lisabona tako da se stvori sveobuhvatna politika Unije o ljudskim pravima, koja osigurava učinkovite mehanizme odgovornosti za rješavanje pitanja kršenja ljudskih prava na nacionalnoj razini te na razini EU-a;

o

o o

| 76. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

76.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 98.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0462.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0323.

(4)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(5)  SL C 298, 30.11.2002., str. 1.

(6)  SL C 212 E, 5.8.2010., str.37.

(7)  SL C 210, 3.8.2010., str. 1.

(8)  Međuinstitucionalni sporazum od 20. studenog 2002. između Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu Europskog parlamenta osjetljivim informacijama Vijeća iz područja sigurnosne i obrambene politike (SL C 298, 30.11.2002., str. 1.).

(9)  Vidi Odluku Vijeća 2013/129/EU od 7. ožujka 2013. o uvođenju nadzornih mjera za 4-metilamfetamin te Provedbenu odluku Vijeća 2013/496/EU od 7. listopada 2013. o podvrgavanju 5-(2-aminopropil)indola mjerama nadzora.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/227 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/227

---

P7_TA(2014)0250

Uloga vlasništva nad imovinom i stvaranja bogatstva u iskorjenjivanju siromaštva i poticanju održivog razvoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o ulozi prava vlasništva, vlasništva nad imovinom i stvaranja bogatstva u iskorjenjivanju siromaštva i poticanju održivog razvoja u zemljama u razvoju (2013/2026(INI))

(2017/C 378/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 17. Opće deklaracije UN-a o ljudskim pravima u kojem je riječ o pravu na imovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. Opće deklaracije UN-a o ljudskim pravima u kojem je riječ o pravu na imovinu,

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju od 8. rujna 2000. kojom se utvrđuju milenijski razvojni ciljevi, te posebno ciljeve 1. i 7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju od 8. rujna 2000. kojom se utvrđuju milenijski razvojni ciljevi, te posebno ciljeve 1. i 7.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju u Vijeću, Europskog parlamenta i Komisije o razvojnoj politici Europske unije: „Europski konsenzus” potpisanu 20. prosinca 2005., te posebno njezine točke 11. i 92., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju u Vijeću, Europskog parlamenta i Komisije o razvojnoj politici Europske unije: „Europski konsenzus” potpisanu 20. prosinca 2005., te posebno njezine točke 11. i 92.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. listopada 2004. o „Smjernicama EU-a za potporu oblikovanju i procesima reforme zemljišne politike u zemljama u razvoju” (COM(2004)0686), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. listopada 2004. o „Smjernicama EU-a za potporu oblikovanju i procesima reforme zemljišne politike u zemljama u razvoju” (COM(2004)0686),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 31. ožujka 2010. o „Političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 31. ožujka 2010. o „Političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2010)0127),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2011. naslovljenu „Porast učinka razvojne politike EU-a: program za promjenu” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2011. naslovljenu „Porast učinka razvojne politike EU-a: program za promjenu” (COM(2011)0637),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. veljače 2013. naslovljenu „Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. veljače 2013. naslovljenu „Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu” (COM(2013)0092),

| — | uzimajući u obzir „Smjernice EU-a za zemljišnu politiku: smjernice za oblikovanje zemljišne politike i procese reforme zemljišne politike u zemljama u razvoju” koje je Komisija donijela u studenom 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Smjernice EU-a za zemljišnu politiku: smjernice za oblikovanje zemljišne politike i procese reforme zemljišne politike u zemljama u razvoju” koje je Komisija donijela u studenom 2004.,

| — | uzimajući u obzir studiju Programa Ujedinjenih naroda za ljudska naselja (UN-Habitat) „Zaštićena prava na zemljište za sve” iz 2008. i vodič UN-Habitata „Kako razviti zemljišnu politiku naklonjenu siromašnima: postupak, vodič i iskustva”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Programa Ujedinjenih naroda za ljudska naselja (UN-Habitat) „Zaštićena prava na zemljište za sve” iz 2008. i vodič UN-Habitata „Kako razviti zemljišnu politiku naklonjenu siromašnima: postupak, vodič i iskustva”;

| — | uzimajući u obzir izvještaj posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda Oliviera De Schuttera od 11. lipnja 2009. o pravu na hranu naslovljen „Stjecanje i zakup zemljišta velikih razmjera: skup osnovnih načela i mjerila za suočavanje s izazovom u vezi s ljudskim pravima”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvještaj posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda Oliviera De Schuttera od 11. lipnja 2009. o pravu na hranu naslovljen „Stjecanje i zakup zemljišta velikih razmjera: skup osnovnih načela i mjerila za suočavanje s izazovom u vezi s ljudskim pravima”;

| — | uzimajući u obzir deklaraciju „Izazovi urbanizacije i smanjenje siromaštva u državama Afrike, Kariba i Pacifika” usvojenu u Nairobiju u Keniji 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju „Izazovi urbanizacije i smanjenje siromaštva u državama Afrike, Kariba i Pacifika” usvojenu u Nairobiju u Keniji 2009.,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju Svjetskog sastanka na vrhu o sigurnosti opskrbe hranom donesenu 2010. u Rimu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju Svjetskog sastanka na vrhu o sigurnosti opskrbe hranom donesenu 2010. u Rimu,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju „Izaći iz slamova: svjetski izazov za 2020.”, usvojenu na međunarodnoj konferenciji održanoj u Rabatu u Maroku od 26. do 28. studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju „Izaći iz slamova: svjetski izazov za 2020.”, usvojenu na međunarodnoj konferenciji održanoj u Rabatu u Maroku od 26. do 28. studenog 2012.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o održivoj urbanizaciji za iskorjenjivanje siromaštva, usvojenu na 2. trostranoj konferenciji AKP/EZ/UN-Habitat održanoj u Kigaliju u Ruandi od 3. do 6. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o održivoj urbanizaciji za iskorjenjivanje siromaštva, usvojenu na 2. trostranoj konferenciji AKP/EZ/UN-Habitat održanoj u Kigaliju u Ruandi od 3. do 6. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravu autohtonih naroda (UNDRIP) i Konvenciju o autohtonim i plemenskim narodima (br. 169) iz 1989. Međunarodne organizacije rada (MOR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravu autohtonih naroda (UNDRIP) i Konvenciju o autohtonim i plemenskim narodima (br. 169) iz 1989. Međunarodne organizacije rada (MOR),

| — | uzimajući u obzir Načela odgovornog poljoprivrednog ulaganja kojima se poštuju prava, sredstva za život i resursi, Dobrovoljne smjernice Organizacije za prehranu i poljoprivredu (FAO) o odgovornom upravljanju držanjem zemlje, ribarstvom i šumarstvom u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom te Okvir i smjernice Afričke unije za zemljišnu politiku u Africi (ALPFG), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Načela odgovornog poljoprivrednog ulaganja kojima se poštuju prava, sredstva za život i resursi, Dobrovoljne smjernice Organizacije za prehranu i poljoprivredu (FAO) o odgovornom upravljanju držanjem zemlje, ribarstvom i šumarstvom u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom te Okvir i smjernice Afričke unije za zemljišnu politiku u Africi (ALPFG),

| — | uzimajući u obzir preporuke radne skupine visoke razine o razvojnom planu za razdoblje poslije 2015. kako bi se uključio cilj u vezi s upravljanjem posjedom zemljišta za žene i muškarce i kako bi se prepoznalo da žene i djevojčice moraju imati, između ostalog, „jednako pravo na posjedovanje zemljišta i druge imovine”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke radne skupine visoke razine o razvojnom planu za razdoblje poslije 2015. kako bi se uključio cilj u vezi s upravljanjem posjedom zemljišta za žene i muškarce i kako bi se prepoznalo da žene i djevojčice moraju imati, između ostalog, „jednako pravo na posjedovanje zemljišta i druge imovine”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (1),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0118/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0118/2014),

| A. | budući da se prava vlasništva mogu definirati kao pravila kojima se propisuju načini na koje pojedine zainteresirane strane, zajednice te javni i privatni akteri stječu i održavaju pristup materijalnoj i nematerijalnoj imovini preko formalnog prava ili običajnih propisa; budući da prema UN-Habitatu posjedovanje zemljišta specifično mogu po porijeklu biti formalni (puno vlasništvo, dugotrajni zakup te javni i privatni najam), običajni ili religijski; budući da se u Smjernicama EU-a za zemljišnu politiku navodi da prava na zemljište nisu uvijek ograničena na privatno vlasništvo u strogom smislu, već da se može pribjeći stvaranju ravnoteže između pojedinačnih prava i obveza i kolektivnih propisa na raznim razinama; |
| --- | --- |

A.

budući da se prava vlasništva mogu definirati kao pravila kojima se propisuju načini na koje pojedine zainteresirane strane, zajednice te javni i privatni akteri stječu i održavaju pristup materijalnoj i nematerijalnoj imovini preko formalnog prava ili običajnih propisa; budući da prema UN-Habitatu posjedovanje zemljišta specifično mogu po porijeklu biti formalni (puno vlasništvo, dugotrajni zakup te javni i privatni najam), običajni ili religijski; budući da se u Smjernicama EU-a za zemljišnu politiku navodi da prava na zemljište nisu uvijek ograničena na privatno vlasništvo u strogom smislu, već da se može pribjeći stvaranju ravnoteže između pojedinačnih prava i obveza i kolektivnih propisa na raznim razinama;

| B. | budući da je 1,2 milijarde ljudi diljem svijeta nastanjeno u imovini na koju ne posjeduje formalna prava i živi bez stalnoga doma ili pristupa zemljištu; budući da konkretno više od 90 % seoske populacije u subsaharskoj Africi (od koje se 370 milijuna ljudi smatra siromašnim) pristupaju zemljištu i prirodnim resursima preko pravno nesigurnih običajnih i neslužbenih sustava posjeda zemljišta; |
| --- | --- |

B.

budući da je 1,2 milijarde ljudi diljem svijeta nastanjeno u imovini na koju ne posjeduje formalna prava i živi bez stalnoga doma ili pristupa zemljištu; budući da konkretno više od 90 % seoske populacije u subsaharskoj Africi (od koje se 370 milijuna ljudi smatra siromašnim) pristupaju zemljištu i prirodnim resursima preko pravno nesigurnih običajnih i neslužbenih sustava posjeda zemljišta;

| C. | budući da se ukupno izvanzakonsko i neprijavljeno bogatstvo procjenjuje na više od 9,3 bilijuna USD, što je 93 puta više od ukupnog iznosa inozemne pomoći koja je pružena zemljama u razvoju tijekom proteklih 30 godina; |
| --- | --- |

C.

budući da se ukupno izvanzakonsko i neprijavljeno bogatstvo procjenjuje na više od 9,3 bilijuna USD, što je 93 puta više od ukupnog iznosa inozemne pomoći koja je pružena zemljama u razvoju tijekom proteklih 30 godina;

| D. | budući da unatoč ostvarenju 7. milenijskog razvojnog cilja (11. posebnog cilja), koji je usmjeren na poboljšanje životnih uvjeta 100 milijuna stanovnika slamova do 2020., broj takvih stanovnika (2012. procijenjen na 863 milijuna) u apsolutnom smislu, nastavlja rasti; budući da se u sklopu programa UN-Habitat procjenjuje da čak milijarda ljudi živi u slamovima te se procjenjuje da će 2050. oko tri milijarde ljudi živjeti u slamovima; budući da se člankom 11. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima prepoznaje univerzalno pravo na stanovanje i stalno poboljšanje uvjeta života; |
| --- | --- |

D.

budući da unatoč ostvarenju 7. milenijskog razvojnog cilja (11. posebnog cilja), koji je usmjeren na poboljšanje životnih uvjeta 100 milijuna stanovnika slamova do 2020., broj takvih stanovnika (2012. procijenjen na 863 milijuna) u apsolutnom smislu, nastavlja rasti; budući da se u sklopu programa UN-Habitat procjenjuje da čak milijarda ljudi živi u slamovima te se procjenjuje da će 2050. oko tri milijarde ljudi živjeti u slamovima; budući da se člankom 11. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima prepoznaje univerzalno pravo na stanovanje i stalno poboljšanje uvjeta života;

| E. | budući da u ruralnim područjima, oko 200 milijuna ljudi (gotovo 20 % od broja siromašnih ljudi na svijetu) nema pristup dovoljno velikom zemljištu kako bi mogli zarađivati za život; budući da je ruralno zemljište pod višestrukim pritiscima poput rasta populacije, prenamjene zemljišta, komercijalnih ulaganja, propadanja okoliša zbog suše, erozije tla i iscrpljivanja zalihe hranjivih tvari, kao i prirodnih katastrofa i sukoba; i budući da je osiguravanje prava na zemljište potrebno kako bi se promicala socijalna stabilnost smanjenjem nesigurnosti i sukoba zbog zemlje; |
| --- | --- |

E.

budući da u ruralnim područjima, oko 200 milijuna ljudi (gotovo 20 % od broja siromašnih ljudi na svijetu) nema pristup dovoljno velikom zemljištu kako bi mogli zarađivati za život; budući da je ruralno zemljište pod višestrukim pritiscima poput rasta populacije, prenamjene zemljišta, komercijalnih ulaganja, propadanja okoliša zbog suše, erozije tla i iscrpljivanja zalihe hranjivih tvari, kao i prirodnih katastrofa i sukoba; i budući da je osiguravanje prava na zemljište potrebno kako bi se promicala socijalna stabilnost smanjenjem nesigurnosti i sukoba zbog zemlje;

| F. | budući da su privatni ulagači i vlade iskazali sve veći interes za stjecanje dugotrajnog zakupa velikih dijelova obradivog zemljišta, većinom u zemljama u razvoju u Africi i Latinskoj Americi; |
| --- | --- |

F.

budući da su privatni ulagači i vlade iskazali sve veći interes za stjecanje dugotrajnog zakupa velikih dijelova obradivog zemljišta, većinom u zemljama u razvoju u Africi i Latinskoj Americi;

| G. | budući da proizvoljna dodjela zemlje od političkih vlasti vodi ka korupciji, nesigurnosti, siromaštvu i nasilju; |
| --- | --- |

G.

budući da proizvoljna dodjela zemlje od političkih vlasti vodi ka korupciji, nesigurnosti, siromaštvu i nasilju;

| H. | budući da su pitanja upravljanja zemljištem u uskoj vezi s glavnim izazovima 21. stoljeća, odnosno sa sigurnošću opskrbe hranom, oskudicom energije, porastom gradskog stanovništva i stanovništva općenito, uništavanjem okoliša, klimatskim promjenama, prirodnim katastrofama i rješavanjem sukoba, čime se pojačava potreba davanja prednosti sveobuhvatnoj zemljišnoj reformi; |
| --- | --- |

H.

budući da su pitanja upravljanja zemljištem u uskoj vezi s glavnim izazovima 21. stoljeća, odnosno sa sigurnošću opskrbe hranom, oskudicom energije, porastom gradskog stanovništva i stanovništva općenito, uništavanjem okoliša, klimatskim promjenama, prirodnim katastrofama i rješavanjem sukoba, čime se pojačava potreba davanja prednosti sveobuhvatnoj zemljišnoj reformi;

| I. | budući da se sa procijenjenih 1,4 milijarde hektara u svijetu upravlja običajnim normama; budući da se postojeće strukture posjeda zemljišta u Africi, Aziji i Latinskoj Americi znatno razlikuju i nije moguće zanemariti lokalne, običajne odredbe, bilo komunalne bilo u vezi s punim vlasništvom, kada se poduzme formalizacija zemljišta; |
| --- | --- |

I.

budući da se sa procijenjenih 1,4 milijarde hektara u svijetu upravlja običajnim normama; budući da se postojeće strukture posjeda zemljišta u Africi, Aziji i Latinskoj Americi znatno razlikuju i nije moguće zanemariti lokalne, običajne odredbe, bilo komunalne bilo u vezi s punim vlasništvom, kada se poduzme formalizacija zemljišta;

| J. | budući da se u Konvenciji o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) navodi da žene i supružnici imaju ista prava u pogledu vlasništva i stjecanja imovine; no budući da su mnoga prava posjeda zemljišta i vlasništva zemljišta diskriminirajuća prema ženama, formalno ili u praksi; |
| --- | --- |

J.

budući da se u Konvenciji o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) navodi da žene i supružnici imaju ista prava u pogledu vlasništva i stjecanja imovine; no budući da su mnoga prava posjeda zemljišta i vlasništva zemljišta diskriminirajuća prema ženama, formalno ili u praksi;

| K. | budući da u mnogim zemljama u razvoju prava vlasništva žena, zajamčen pristup zemljištu i pristup štednji i zajmu nisu društveno priznati; budući da je, počevši od takve diskriminacijske osnove, ženama posebno teško ostvariti prava vlasništva, a osobito prava na nasljedstvo, pravnim putom; |
| --- | --- |

K.

budući da u mnogim zemljama u razvoju prava vlasništva žena, zajamčen pristup zemljištu i pristup štednji i zajmu nisu društveno priznati; budući da je, počevši od takve diskriminacijske osnove, ženama posebno teško ostvariti prava vlasništva, a osobito prava na nasljedstvo, pravnim putom;

| L. | budući da se posebno krše prava žena na posjedovanje zemljišta u zemljama u razvoju sve većom pojavom otkupa zemljišta velikih razmjera od razvijenih zemalja za komercijalne ili strateške svrhe poput poljoprivredne proizvodnje, sigurnosti opskrbe hranom te proizvodnje energije i biogoriva; budući da se ženama često uskraćuje mogućnost korištenja pravnom pomoći i zastupanjem kako bi se uspješno suprotstavile kršenjima prava vlasništva u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

L.

budući da se posebno krše prava žena na posjedovanje zemljišta u zemljama u razvoju sve većom pojavom otkupa zemljišta velikih razmjera od razvijenih zemalja za komercijalne ili strateške svrhe poput poljoprivredne proizvodnje, sigurnosti opskrbe hranom te proizvodnje energije i biogoriva; budući da se ženama često uskraćuje mogućnost korištenja pravnom pomoći i zastupanjem kako bi se uspješno suprotstavile kršenjima prava vlasništva u zemljama u razvoju;

| M. | budući da je pružanje zaštićenih prava posjedovanja zemljišta ženama važno za smanjivanje siromaštva s obzirom na ulogu žena kao proizvođača hrane u ruralnim i prigradskim područjima i na njihovu odgovornost prehranjivanja članova obitelji; budući da su žene, koje čine 70 % udjela među poljoprivrednicima Afrike, formalno vlasnice samo 2 % zemljišta; budući da su skorašnji programi diljem Indije, Kenije, Hondurasa, Gane, Nikaragve i Nepala pokazali da kućanstva koja vode žene imaju veću sigurnost opskrbe hranom, bolju zdravstvenu zaštitu i jaču usmjerenost na obrazovanje od kućanstava koja vode muškarci; |
| --- | --- |

M.

budući da je pružanje zaštićenih prava posjedovanja zemljišta ženama važno za smanjivanje siromaštva s obzirom na ulogu žena kao proizvođača hrane u ruralnim i prigradskim područjima i na njihovu odgovornost prehranjivanja članova obitelji; budući da su žene, koje čine 70 % udjela među poljoprivrednicima Afrike, formalno vlasnice samo 2 % zemljišta; budući da su skorašnji programi diljem Indije, Kenije, Hondurasa, Gane, Nikaragve i Nepala pokazali da kućanstva koja vode žene imaju veću sigurnost opskrbe hranom, bolju zdravstvenu zaštitu i jaču usmjerenost na obrazovanje od kućanstava koja vode muškarci;

| N. | budući da su više od 60 % kronično gladnih osoba žene i djevojčice i da u zemljama u razvoju od 60 do 80 % hrane proizvode žene (2); |
| --- | --- |

N.

budući da su više od 60 % kronično gladnih osoba žene i djevojčice i da u zemljama u razvoju od 60 do 80 % hrane proizvode žene (2);

| O. | budući da je procijenjeno da oko 370 milijuna pripadnika autohtonih naroda diljem svijeta ima snažnu duhovnu, kulturnu, socijalnu i gospodarsku povezanost sa svojim tradicionalnim zemljištem, kojim obično upravlja lokalna zajednica; |
| --- | --- |

O.

budući da je procijenjeno da oko 370 milijuna pripadnika autohtonih naroda diljem svijeta ima snažnu duhovnu, kulturnu, socijalnu i gospodarsku povezanost sa svojim tradicionalnim zemljištem, kojim obično upravlja lokalna zajednica;

| P. | budući da se člankom 17. Opće deklaracije o ljudskim pravima svakome priznaje pravo na vlasništvo nad imovinom bilo pojedinačno bilo zajedno s drugima, i da nikomu ne bi trebalo proizvoljno uskratiti njegovu imovinu; |
| --- | --- |

P.

budući da se člankom 17. Opće deklaracije o ljudskim pravima svakome priznaje pravo na vlasništvo nad imovinom bilo pojedinačno bilo zajedno s drugima, i da nikomu ne bi trebalo proizvoljno uskratiti njegovu imovinu;

| Q. | budući da je pristup zemljištu autohtonim narodima zaštićen na poseban način u skladu s Konvencijom MOR-a br. 169 i Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda; |
| --- | --- |

Q.

budući da je pristup zemljištu autohtonim narodima zaštićen na poseban način u skladu s Konvencijom MOR-a br. 169 i Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda;

| R. | budući da se člankom 10. Deklaracije UN-a o pravima autohtonih naroda jamči pravo da se te narode ne smije prisilno premještati s njihovih zemljišta ili područja i da se ne može izvršavati premještanje bez informiranog, prethodnog i slobodnog pristanka autohtonog naroda i prethodnog dogovora o pravednoj i poštenoj naknadi te, kad god je to moguće, o mogućnosti povratka; |
| --- | --- |

R.

budući da se člankom 10. Deklaracije UN-a o pravima autohtonih naroda jamči pravo da se te narode ne smije prisilno premještati s njihovih zemljišta ili područja i da se ne može izvršavati premještanje bez informiranog, prethodnog i slobodnog pristanka autohtonog naroda i prethodnog dogovora o pravednoj i poštenoj naknadi te, kad god je to moguće, o mogućnosti povratka;

Prava na zemljište, među kojima i prava vlasništva, te stvaranje bogatstva

| 1. | smatra da su prijavljena prava vlasništva i sigurna prava na zemljište katalizator gospodarskog rasta uz istodobno promicanje socijalne kohezije i mira; |
| --- | --- |

1.

smatra da su prijavljena prava vlasništva i sigurna prava na zemljište katalizator gospodarskog rasta uz istodobno promicanje socijalne kohezije i mira;

| 2. | naglašava da osiguranje prava na zemljište i veće jednakosti u pristupu zemljištu pruža sigurne temelje za život, gospodarske mogućnosti i, u ruralnim područjima, za proizvodnju hrane u kućanstvima; |
| --- | --- |

2.

naglašava da osiguranje prava na zemljište i veće jednakosti u pristupu zemljištu pruža sigurne temelje za život, gospodarske mogućnosti i, u ruralnim područjima, za proizvodnju hrane u kućanstvima;

| 3. | naglašava činjenicu da bi se osim pojedinačnog stjecanja vlasništva nad zemljištem trebao priznati skup alternativnih mogućnosti posjedovanja zemljišta, uključujući i običajni sustav posjeda zemljišta kako bi se zakonski osiguralo pravo na parcelu na kojoj se nalazi kuća, poljoprivrednu površinu i prirodne resurse, što zagovara UN-Habitat; |
| --- | --- |

3.

naglašava činjenicu da bi se osim pojedinačnog stjecanja vlasništva nad zemljištem trebao priznati skup alternativnih mogućnosti posjedovanja zemljišta, uključujući i običajni sustav posjeda zemljišta kako bi se zakonski osiguralo pravo na parcelu na kojoj se nalazi kuća, poljoprivrednu površinu i prirodne resurse, što zagovara UN-Habitat;

| 4. | ističe da se zahvaljujući sigurnosti posjeda zemlje za maloposjednike, koji čine 95 % potencijalnih zemljoposjednika u zemljama u razvoju, potiču lokalna gospodarstva, povećava sigurnost opskrbe hranom, smanjuje iseljavanje i usporava urbanizacija slamova; ističe da je primjerice u Etiopiji, gdje su uvedena prava vlasništva, produktivnost porasla i do 40 % po jutru zemlje u razdoblju od tri godine zahvaljujući samo toj promjeni (3); |
| --- | --- |

4.

ističe da se zahvaljujući sigurnosti posjeda zemlje za maloposjednike, koji čine 95 % potencijalnih zemljoposjednika u zemljama u razvoju, potiču lokalna gospodarstva, povećava sigurnost opskrbe hranom, smanjuje iseljavanje i usporava urbanizacija slamova; ističe da je primjerice u Etiopiji, gdje su uvedena prava vlasništva, produktivnost porasla i do 40 % po jutru zemlje u razdoblju od tri godine zahvaljujući samo toj promjeni (3);

| 5. | sa zabrinutošću napominje da su zbog kulturne tradicije žene često ovisne o muškim srodnicima kada se radi o sigurnosti uživanja posjeda zemljišta i da nemaju zakonsku zaštitu; naglašava međunarodne obveze država kojima se osigurava minimum ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava, što uključuje obvezu vlada da osiguraju da upravljanje zemljom nije diskriminatorno, posebno u vezi sa ženama i siromašnima i da se njime ne krše druga ljudska prava; |
| --- | --- |

5.

sa zabrinutošću napominje da su zbog kulturne tradicije žene često ovisne o muškim srodnicima kada se radi o sigurnosti uživanja posjeda zemljišta i da nemaju zakonsku zaštitu; naglašava međunarodne obveze država kojima se osigurava minimum ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava, što uključuje obvezu vlada da osiguraju da upravljanje zemljom nije diskriminatorno, posebno u vezi sa ženama i siromašnima i da se njime ne krše druga ljudska prava;

| 6. | naglašava činjenicu da osposobljavanje ljudi da donose odluke o vlastitim resursima, uz formalne propise o nasljeđivanju, snažno potiče maloposjednike da održivo ulažu u svoju zemlju, primjenjuju terasiranje i navodnjavanje te ublažuju posljedice klimatskih promjena; s tim u vezi primjećuje da su istraživanja pokazala da se za kućanstvo s potpuno zaštićenim i prenosivim zemljištem procjenjuje da postoji 59,8 % veća vjerojatnost za ulaganje u terasiranje od kućanstva u kojem se očekuje preraspodjela unutar sela u sljedećih pet godina; |
| --- | --- |

6.

naglašava činjenicu da osposobljavanje ljudi da donose odluke o vlastitim resursima, uz formalne propise o nasljeđivanju, snažno potiče maloposjednike da održivo ulažu u svoju zemlju, primjenjuju terasiranje i navodnjavanje te ublažuju posljedice klimatskih promjena; s tim u vezi primjećuje da su istraživanja pokazala da se za kućanstvo s potpuno zaštićenim i prenosivim zemljištem procjenjuje da postoji 59,8 % veća vjerojatnost za ulaganje u terasiranje od kućanstva u kojem se očekuje preraspodjela unutar sela u sljedećih pet godina;

| 7. | napominje da s vlasničkim listom zemljišta osoba može posuditi novac s razumnom kamatnom stopom te ga može upotrijebiti za pokretanje i razvoj poslovanja; naglašava da se zaštitom prava vlasništva može promicati konkurentno poslovno okruženje u kojem može rasti duh poduzetništva i inovacija; |
| --- | --- |

7.

napominje da s vlasničkim listom zemljišta osoba može posuditi novac s razumnom kamatnom stopom te ga može upotrijebiti za pokretanje i razvoj poslovanja; naglašava da se zaštitom prava vlasništva može promicati konkurentno poslovno okruženje u kojem može rasti duh poduzetništva i inovacija;

| 8. | priznaje da je izazov prevladati neusklađenost zakonitosti, legitimnosti i praksi izgradnjom mehanizama za posjed zemlje temeljenih na zajedničkim normama, počevši od priznavanja postojećih prava, istodobno osiguravajući da muškarci i žene te ranjive zajednice u zemljama u razvoju imaju zaštićena prava na zemljište i imovinu te da su u potpunosti zaštićeni od interesnih skupina koje bi mogle oteti njihovu imovinu; |
| --- | --- |

8.

priznaje da je izazov prevladati neusklađenost zakonitosti, legitimnosti i praksi izgradnjom mehanizama za posjed zemlje temeljenih na zajedničkim normama, počevši od priznavanja postojećih prava, istodobno osiguravajući da muškarci i žene te ranjive zajednice u zemljama u razvoju imaju zaštićena prava na zemljište i imovinu te da su u potpunosti zaštićeni od interesnih skupina koje bi mogle oteti njihovu imovinu;

| 9. | snažno osuđuje praksu otimanja zemljišta kojom se konkretno ruralnom siromašnom stanovništvu i tradicionalnom nomadskom stanovništvu nezakonito oduzima zemljište bez odgovarajuće naknade; ističe činjenicu da je barem 32 milijuna hektara zemljišta diljem svijeta bilo dijelom najmanje 886 transnacionalnih zemljišnih pogodbi velikih razmjera te vrste između 2000. i 2013. (4); naglašava činjenicu da taj broj vjerojatno predstavlja znatno suzdržaniju procjenu točnog broja sklopljenih zemljišnih pogodbi velikih razmjera; |
| --- | --- |

9.

snažno osuđuje praksu otimanja zemljišta kojom se konkretno ruralnom siromašnom stanovništvu i tradicionalnom nomadskom stanovništvu nezakonito oduzima zemljište bez odgovarajuće naknade; ističe činjenicu da je barem 32 milijuna hektara zemljišta diljem svijeta bilo dijelom najmanje 886 transnacionalnih zemljišnih pogodbi velikih razmjera te vrste između 2000. i 2013. (4); naglašava činjenicu da taj broj vjerojatno predstavlja znatno suzdržaniju procjenu točnog broja sklopljenih zemljišnih pogodbi velikih razmjera;

| 10. | poziva Komisiju i države članice da u svojoj politici razvojne pomoći uzimaju u obzir postupke stjecanja zemljišta velikih razmjera koje u zemljama u razvoju, te posebno na afričkom kontitnentu, provode investitori iz razvijenih zemalja, a koji utječu na lokalne poljoprivrednike i imaju razoran učinak na žene i djecu, kako bi ih se zaštitilo od osiromašenja, gladi i prisilnog protjerivanja iz njihovih sela i s njihovih zemljišta; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju i države članice da u svojoj politici razvojne pomoći uzimaju u obzir postupke stjecanja zemljišta velikih razmjera koje u zemljama u razvoju, te posebno na afričkom kontitnentu, provode investitori iz razvijenih zemalja, a koji utječu na lokalne poljoprivrednike i imaju razoran učinak na žene i djecu, kako bi ih se zaštitilo od osiromašenja, gladi i prisilnog protjerivanja iz njihovih sela i s njihovih zemljišta;

| 11. | naglašava da je ukidanje javnih poticaja za proizvodnju biogoriva iz usjeva i subvencija jedan od načina borbe protiv otimanja zemlje; |
| --- | --- |

11.

naglašava da je ukidanje javnih poticaja za proizvodnju biogoriva iz usjeva i subvencija jedan od načina borbe protiv otimanja zemlje;

| 12. | podsjeća na to da se pojavljuje velika opasnost za lokalne zajednice kad je riječ o sigurnosti opskrbe hranom, opasnosti od premještanja i iseljavanju poljoprivrednika i stočara kada prava na zemljište nisu zaštićena i kada je upravljanje slabo; snažno potiče države članice EU-a da u vezi s tim podupiru nacionalne kapacitete zemalja u razvoju za jačanje vlastitih sustava upravljanja; |
| --- | --- |

12.

podsjeća na to da se pojavljuje velika opasnost za lokalne zajednice kad je riječ o sigurnosti opskrbe hranom, opasnosti od premještanja i iseljavanju poljoprivrednika i stočara kada prava na zemljište nisu zaštićena i kada je upravljanje slabo; snažno potiče države članice EU-a da u vezi s tim podupiru nacionalne kapacitete zemalja u razvoju za jačanje vlastitih sustava upravljanja;

| 13. | naglašava činjenicu da se Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima i Međunarodnim paktom o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima priznaje pravo na samoodređenje, koje je definirano kao pravo svih ljudi da slobodno raspolažu svojim prirodnim bogatstvom i resursima i da oba određuju da nikomu ne smiju biti uskraćena vlastita sredstva za uzdržavanje; naglašava u vezi s time da pregovori o zakupu i stjecanju zemljišta velikih razmjera moraju podrazumijevati transparentnost, odgovarajuće i informirano sudjelovanje lokalnih zajednica na koje se odnosi zakup ili otkup zemljišta te odgovornost u upotrebi prihoda koji bi trebali koristiti lokalnom stanovništvu; |
| --- | --- |

13.

naglašava činjenicu da se Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima i Međunarodnim paktom o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima priznaje pravo na samoodređenje, koje je definirano kao pravo svih ljudi da slobodno raspolažu svojim prirodnim bogatstvom i resursima i da oba određuju da nikomu ne smiju biti uskraćena vlastita sredstva za uzdržavanje; naglašava u vezi s time da pregovori o zakupu i stjecanju zemljišta velikih razmjera moraju podrazumijevati transparentnost, odgovarajuće i informirano sudjelovanje lokalnih zajednica na koje se odnosi zakup ili otkup zemljišta te odgovornost u upotrebi prihoda koji bi trebali koristiti lokalnom stanovništvu;

| 14. | poziva Komisiju i države članice da preko UN-a ispitaju učinak koji takvo stjecanje zemljišta ima na dezertifikaciju poljoprivrednoga zemljišta, na gubitak prava žena na boravak i pristup zemljištu, uz poseban osvrt na neudane žene i one koje su glava obitelji, na sigurnost opskrbe hranom i na njihova sredstva za život i ona njihove djece i uzdržavanih osoba; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju i države članice da preko UN-a ispitaju učinak koji takvo stjecanje zemljišta ima na dezertifikaciju poljoprivrednoga zemljišta, na gubitak prava žena na boravak i pristup zemljištu, uz poseban osvrt na neudane žene i one koje su glava obitelji, na sigurnost opskrbe hranom i na njihova sredstva za život i ona njihove djece i uzdržavanih osoba;

| 15. | naglašava da sporazumi o ulaganjima u vezi sa stjecanjem ili zakupom zemljišta velikih razmjera trebaju na odgovarajući način uzeti u obzir pravo trenutačnih korisnika zemljišta, kao i prava radnika zaposlenih na poljoprivrednim gospodarstvima; zauzima stajalište da bi obveze ulagača trebalo jasno definirati i da bi one trebale biti izvršive, na primjer uključivanjem mehanizma sankcioniranja u slučajevima nepoštovanja ljudskih prava; smatra da bi sve zemljišne pogodbe trebale uključivati zakonsku obvezu prema kojoj bi se određeni minimalni postotak usjeva trebao prodati na lokalnom tržištu; |
| --- | --- |

15.

naglašava da sporazumi o ulaganjima u vezi sa stjecanjem ili zakupom zemljišta velikih razmjera trebaju na odgovarajući način uzeti u obzir pravo trenutačnih korisnika zemljišta, kao i prava radnika zaposlenih na poljoprivrednim gospodarstvima; zauzima stajalište da bi obveze ulagača trebalo jasno definirati i da bi one trebale biti izvršive, na primjer uključivanjem mehanizma sankcioniranja u slučajevima nepoštovanja ljudskih prava; smatra da bi sve zemljišne pogodbe trebale uključivati zakonsku obvezu prema kojoj bi se određeni minimalni postotak usjeva trebao prodati na lokalnom tržištu;

Plan ostvarivanja zaštićenih prava na zemljište, što uključuje i prava vlasništva, i održivog upravljanja zemljištem u zemljama u razvoju

| 16. | ističe činjenicu da se u sklopu zemljišne reforme zahtijeva fleksibilnost prilagođena lokalnim, socijalnim i kulturnim uvjetima, kao što su tradicionalni oblici plemenskoga vlasništva, te se ona treba usmjeriti na osnaživanje najugroženijih; |
| --- | --- |

16.

ističe činjenicu da se u sklopu zemljišne reforme zahtijeva fleksibilnost prilagođena lokalnim, socijalnim i kulturnim uvjetima, kao što su tradicionalni oblici plemenskoga vlasništva, te se ona treba usmjeriti na osnaživanje najugroženijih;

| 17. | ističe činjenicu da supostojanje običajnih zemljišnih režima i nametnutih kolonijalnih modela predstavlja jedan od glavnih uzroka svojstvene nesigurnosti uživanja zemljišta u zemljama u razvoju; naglašava da je u vezi s time nužno prepoznati legitimnost običajnih posjednih aranžmana koji pružaju zakonska prava pojedincima i zajednicama i sprečavaju oduzimanje i zloupotrebu prava na zemljište, koji su posebno rašireni među afričkim zajednicama i brojnim autohtonim stanovništvom Latinske Amerike; |
| --- | --- |

17.

ističe činjenicu da supostojanje običajnih zemljišnih režima i nametnutih kolonijalnih modela predstavlja jedan od glavnih uzroka svojstvene nesigurnosti uživanja zemljišta u zemljama u razvoju; naglašava da je u vezi s time nužno prepoznati legitimnost običajnih posjednih aranžmana koji pružaju zakonska prava pojedincima i zajednicama i sprečavaju oduzimanje i zloupotrebu prava na zemljište, koji su posebno rašireni među afričkim zajednicama i brojnim autohtonim stanovništvom Latinske Amerike;

| 18. | naglašava da zakonsko propisivanje sigurnosti držanja gradskih bespravnih stanara ima znatan utjecaj na ulaganje u stambene jedinice, pri čemu istraživanja pokazuju da se stopa obnove stambenih jedinica povećava za više od 66 %; |
| --- | --- |

18.

naglašava da zakonsko propisivanje sigurnosti držanja gradskih bespravnih stanara ima znatan utjecaj na ulaganje u stambene jedinice, pri čemu istraživanja pokazuju da se stopa obnove stambenih jedinica povećava za više od 66 %;

| 19. | pozdravlja napredak Ruande ostvaren u pogledu podataka o zemljištu, a koji je omogućio katastarsku uknjižbu svih zemljišta u iznimno kratkim rokovima; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja napredak Ruande ostvaren u pogledu podataka o zemljištu, a koji je omogućio katastarsku uknjižbu svih zemljišta u iznimno kratkim rokovima;

| 20. | upozorava da treba izbjegavati upotrebu jedinstvenog pristupa kako bi se postigla sigurnost uživanja zemljišta; ističe činjenicu da su formalne usluge javne uprave za zemljište najučinkovitije kada se pružaju na lokalnoj razini; zauzima stajalište da učinkovito pružanje zaštićenih prava na zemljište može stoga ovisiti o reformi centraliziranih državnih agencija za zemljište radi prijenosa odgovornosti na lokalne i običajne institucije; smatra da se uknjižba zemljišta tada može poboljšati uvođenjem računalne tehnologije za gruntovnicu i katastarske sustave; |
| --- | --- |

20.

upozorava da treba izbjegavati upotrebu jedinstvenog pristupa kako bi se postigla sigurnost uživanja zemljišta; ističe činjenicu da su formalne usluge javne uprave za zemljište najučinkovitije kada se pružaju na lokalnoj razini; zauzima stajalište da učinkovito pružanje zaštićenih prava na zemljište može stoga ovisiti o reformi centraliziranih državnih agencija za zemljište radi prijenosa odgovornosti na lokalne i običajne institucije; smatra da se uknjižba zemljišta tada može poboljšati uvođenjem računalne tehnologije za gruntovnicu i katastarske sustave;

| 21. | podsjeća da je poljoprivreda još uvijek temeljni izvor sredstava za život, sredstava za troškove uzdržavanja i sigurnosti opskrbe hranom za ruralne zajednice; no primjećuje da je ruralno zemljište pod višestrukim pritiscima zbog rasta populacije, prenamjene zemljišta, komercijalnih ulaganja te propadanja okoliša zbog suše, erozije tla i iscrpljivanja zalihe hranjivih tvari, kao i prirodnih katastrofa i sukoba; vjeruje da je u vezi s time osiguranje posjeda zemljišta za ruralne zajednice ključno za postizanje milenijskih razvojnih ciljeva; zauzima stajalište da postoji veliki raspon instrumenata politike koji mogu pomoći u suočavanju s tim izazovima i da ih se treba prilagoditi lokalnim uvjetima; |
| --- | --- |

21.

podsjeća da je poljoprivreda još uvijek temeljni izvor sredstava za život, sredstava za troškove uzdržavanja i sigurnosti opskrbe hranom za ruralne zajednice; no primjećuje da je ruralno zemljište pod višestrukim pritiscima zbog rasta populacije, prenamjene zemljišta, komercijalnih ulaganja te propadanja okoliša zbog suše, erozije tla i iscrpljivanja zalihe hranjivih tvari, kao i prirodnih katastrofa i sukoba; vjeruje da je u vezi s time osiguranje posjeda zemljišta za ruralne zajednice ključno za postizanje milenijskih razvojnih ciljeva; zauzima stajalište da postoji veliki raspon instrumenata politike koji mogu pomoći u suočavanju s tim izazovima i da ih se treba prilagoditi lokalnim uvjetima;

| 22. | vjeruje da bi vladini dužnosnici najprije trebali identificirati sustave upravljanja i posjeda zemljišta koji već postoje i da bi zatim trebali te sustave nadograditi u korist siromašnih i ugroženih skupina; |
| --- | --- |

22.

vjeruje da bi vladini dužnosnici najprije trebali identificirati sustave upravljanja i posjeda zemljišta koji već postoje i da bi zatim trebali te sustave nadograditi u korist siromašnih i ugroženih skupina;

| 23. | vjeruje da se decentralizacijom upravljanja zemljištem osnažuju lokalne zajednice i pojedinci te da se svraća pozornost na potrebu iskorjenjivanja korupcijskih praksi koje nameću lokalni čelnici preko pogodbi postignutih sa stranim ulagačima i svih potraživanja na neuknjiženim pojedinačnim zemljišnim česticama; |
| --- | --- |

23.

vjeruje da se decentralizacijom upravljanja zemljištem osnažuju lokalne zajednice i pojedinci te da se svraća pozornost na potrebu iskorjenjivanja korupcijskih praksi koje nameću lokalni čelnici preko pogodbi postignutih sa stranim ulagačima i svih potraživanja na neuknjiženim pojedinačnim zemljišnim česticama;

| 24. | naglašava da bilo kakva promjena u korištenju zemljom može provoditi samo uz slobodan, prethodan i informiran pristanak lokalnih zajednica o kojima je riječ; podsjeća da su authohtonim narodima pruženi određeni oblici zaštite njihovih prava na zemljištu u okviru međunarodnog zakona; u skladu s Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda ustraje na tome da države pružaju učinkovite mehanizme za sprečavanje i rješavanje za bilo koju mjeru koja ima za cilj ili prouzročuje otimanje zemljišta, područja ili resursa autohtonih naroda; |
| --- | --- |

24.

naglašava da bilo kakva promjena u korištenju zemljom može provoditi samo uz slobodan, prethodan i informiran pristanak lokalnih zajednica o kojima je riječ; podsjeća da su authohtonim narodima pruženi određeni oblici zaštite njihovih prava na zemljištu u okviru međunarodnog zakona; u skladu s Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda ustraje na tome da države pružaju učinkovite mehanizme za sprečavanje i rješavanje za bilo koju mjeru koja ima za cilj ili prouzročuje otimanje zemljišta, područja ili resursa autohtonih naroda;

| 25. | primjećuje da je ograničen udio zemljišta uknjiženog u Africi (10 %) zabilježen preko zastarjelih neispravnih sustava; ističe činjenicu da je, prema procjenama Svjetske banke (5), 27 ekonomija koje su modernizirale svoje registre tijekom posljednjih sedam godina smanjilo prosječno vrijeme prijenosa vlasništva nad imovinom na pola, čime se povećala transparentnost, smanjila korupcija i pojednostavnilo prikupljanje prihoda; naglašava da bi uspostava i poboljšanje zemljišnih knjiga u zemljama u razvoju trebali biti prioritet razvojne politike; |
| --- | --- |

25.

primjećuje da je ograničen udio zemljišta uknjiženog u Africi (10 %) zabilježen preko zastarjelih neispravnih sustava; ističe činjenicu da je, prema procjenama Svjetske banke (5), 27 ekonomija koje su modernizirale svoje registre tijekom posljednjih sedam godina smanjilo prosječno vrijeme prijenosa vlasništva nad imovinom na pola, čime se povećala transparentnost, smanjila korupcija i pojednostavnilo prikupljanje prihoda; naglašava da bi uspostava i poboljšanje zemljišnih knjiga u zemljama u razvoju trebali biti prioritet razvojne politike;

| 26. | podsjeća da se sigurnost uživanja posjeda može zaštititi na razne načine ako su jasna prava vlasnika i korisnika zemljišta: podsjeća da se osim uz formalno vlasništvo sigurnost može postići jasnim dugotrajnim ugovorom o najmu ili formalnim priznanjem običajnih prava i neformalnih naselja s pristupačnim i učinkovitim mehanizmom rješavanja sporova; poziva EU da usmjeri potporu prema razvoju kapaciteta i programima izobrazbe u upravljanju zemljištem kako bi se osigurala prava na zemljište za siromašne i ranjive skupine, uključujući pomoću katastarskog mjerenja, registriranja i naporima za opremanje obrazovnih ustanova u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

26.

podsjeća da se sigurnost uživanja posjeda može zaštititi na razne načine ako su jasna prava vlasnika i korisnika zemljišta: podsjeća da se osim uz formalno vlasništvo sigurnost može postići jasnim dugotrajnim ugovorom o najmu ili formalnim priznanjem običajnih prava i neformalnih naselja s pristupačnim i učinkovitim mehanizmom rješavanja sporova; poziva EU da usmjeri potporu prema razvoju kapaciteta i programima izobrazbe u upravljanju zemljištem kako bi se osigurala prava na zemljište za siromašne i ranjive skupine, uključujući pomoću katastarskog mjerenja, registriranja i naporima za opremanje obrazovnih ustanova u zemljama u razvoju;

| 27. | poziva EU da osnaži sposobnost sudova u zemljama u razvoju za učinkovitu primjenu imovinskog prava, za rješavanje prijepora oko zemljišta i ravnanje izvlaštenjima kao dijelom holističkog pristupa usmjerenog učvršćenju pravosudnih sustava i vladavine prava; |
| --- | --- |

27.

poziva EU da osnaži sposobnost sudova u zemljama u razvoju za učinkovitu primjenu imovinskog prava, za rješavanje prijepora oko zemljišta i ravnanje izvlaštenjima kao dijelom holističkog pristupa usmjerenog učvršćenju pravosudnih sustava i vladavine prava;

| 28. | poziva EU da pruži potporu zemljama u razvoju u provođenju njihove zemljišne reforme kako bi se prije svega promicalo sudjelovanje svih zainteresiranih strana te u kombinaciji s programima podizanja razine osviještenosti kako bi se prava svih uključenih strana, osobito siromašnih i ugroženih, poštovala u cijelosti; navodi primjer Madagaskara i lokalnih zemljišnih ureda gdje su jednostavne inicijative na lokalnoj razini uvelike olakšale knjiženje vlasništva nad zemljištem; |
| --- | --- |

28.

poziva EU da pruži potporu zemljama u razvoju u provođenju njihove zemljišne reforme kako bi se prije svega promicalo sudjelovanje svih zainteresiranih strana te u kombinaciji s programima podizanja razine osviještenosti kako bi se prava svih uključenih strana, osobito siromašnih i ugroženih, poštovala u cijelosti; navodi primjer Madagaskara i lokalnih zemljišnih ureda gdje su jednostavne inicijative na lokalnoj razini uvelike olakšale knjiženje vlasništva nad zemljištem;

| 29. | ističe činjenicu da se zahvaljujući izgradnji dobre fiskalne politike u zemljama u razvoju jačanjem zemljišne uknjižbe i određivanjem funkcije procjene vrijednosti znatno povećava godišnji prihod od zemljišnih transakcija, primjerice u Tajlandu gdje se u razdoblju od deset godina povećao šesterostruko; |
| --- | --- |

29.

ističe činjenicu da se zahvaljujući izgradnji dobre fiskalne politike u zemljama u razvoju jačanjem zemljišne uknjižbe i određivanjem funkcije procjene vrijednosti znatno povećava godišnji prihod od zemljišnih transakcija, primjerice u Tajlandu gdje se u razdoblju od deset godina povećao šesterostruko;

| 30. | ističe da formalno priznanje prava na zemljište ženama ne obuhvaća automatski učinkovitu primjenu tih prava; poziva EU da u svojim programima zemljišne reforme posebno obrati pozornost na ranjivost žena u pogledu promjena u obiteljskoj strukturi i razinu do koje žene mogu ostvariti svoja prava te osiguravanje da su u praksi oba supruga upisana u vlasnički list zemljišta; |
| --- | --- |

30.

ističe da formalno priznanje prava na zemljište ženama ne obuhvaća automatski učinkovitu primjenu tih prava; poziva EU da u svojim programima zemljišne reforme posebno obrati pozornost na ranjivost žena u pogledu promjena u obiteljskoj strukturi i razinu do koje žene mogu ostvariti svoja prava te osiguravanje da su u praksi oba supruga upisana u vlasnički list zemljišta;

| 31. | poziva Komisiju i države članice da u svojoj razvojnoj i humanitarnoj politici osiguraju da zemlje u razvoju uvode zakonodavne mjere kojima se promiče jednakost spolova i sprečava diskriminacija u pogledu prava vlasništva koja se temelji na etničkoj pripadnosti, rasi i građanskom statusu te rješava način uklanjanja znatnih socijalnih, političkih i kulturnih ograničenja o stjecanju prava na zemljište; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju i države članice da u svojoj razvojnoj i humanitarnoj politici osiguraju da zemlje u razvoju uvode zakonodavne mjere kojima se promiče jednakost spolova i sprečava diskriminacija u pogledu prava vlasništva koja se temelji na etničkoj pripadnosti, rasi i građanskom statusu te rješava način uklanjanja znatnih socijalnih, političkih i kulturnih ograničenja o stjecanju prava na zemljište;

| 32. | poziva delegacije EU-a u zemljama u razvoju da prate prava žena na zemljište kako bi se osiguralo da se ona ne krše te kako bi se time žene zaštitile od rizika osiromašenja i socijalnog isključenja; |
| --- | --- |

32.

poziva delegacije EU-a u zemljama u razvoju da prate prava žena na zemljište kako bi se osiguralo da se ona ne krše te kako bi se time žene zaštitile od rizika osiromašenja i socijalnog isključenja;

| 33. | poziva EU da pruži potporu naporima zemalja u razvoju za provođenje reformi tržišta najma zemljišta kako bi se siromašnima pružio pristup zemljištu i promicao rast, istodobno izbjegavajući prekomjerna ograničenja na tržištu zakupa; |
| --- | --- |

33.

poziva EU da pruži potporu naporima zemalja u razvoju za provođenje reformi tržišta najma zemljišta kako bi se siromašnima pružio pristup zemljištu i promicao rast, istodobno izbjegavajući prekomjerna ograničenja na tržištu zakupa;

Smještanje prava na zemljište, među kojima i prava vlasništva, u središte razvojne politike EU-a

| 34. | ističe činjenicu da je stjecanje zemljišta velikih razmjera, između ostaloga, izravna posljedica lošeg upravljanja zemljištem u zemljama u razvoju; naglašava da bi se potporom EU-a trebalo doprinijeti izgradnji institucionalnih mogućnosti potrebnih za dodjelu zaštićenih prava na zemljište radi suočavanja s traženjem renti i birokratskom inercijom te s korupcijskim i neodgovornim praksama; |
| --- | --- |

34.

ističe činjenicu da je stjecanje zemljišta velikih razmjera, između ostaloga, izravna posljedica lošeg upravljanja zemljištem u zemljama u razvoju; naglašava da bi se potporom EU-a trebalo doprinijeti izgradnji institucionalnih mogućnosti potrebnih za dodjelu zaštićenih prava na zemljište radi suočavanja s traženjem renti i birokratskom inercijom te s korupcijskim i neodgovornim praksama;

| 35. | pohvaljuje sudjelovanje EU-a u globalnim inicijativama o zemljištu; ističe činjenicu da EU, kao vodeći svjetski razvojni akter, ima sposobnost jačanja svog trenutačno ograničenog pristupa i u smislu područja primjene i u smislu prepoznatljivosti s ciljem rješavanja pitanja posjeda zemljišta; |
| --- | --- |

35.

pohvaljuje sudjelovanje EU-a u globalnim inicijativama o zemljištu; ističe činjenicu da EU, kao vodeći svjetski razvojni akter, ima sposobnost jačanja svog trenutačno ograničenog pristupa i u smislu područja primjene i u smislu prepoznatljivosti s ciljem rješavanja pitanja posjeda zemljišta;

| 36. | napominje da uz poboljšanje sustava prava vlasništva u zemljama u razvoju, cilj EU-a mora biti osiguravanje pristupa socijalnoj zaštiti i sustavu osiguranja ljudima kako bi zaštitili svoja sredstva za život i svoju imovinu u slučaju katastrofe ili šoka; |
| --- | --- |

36.

napominje da uz poboljšanje sustava prava vlasništva u zemljama u razvoju, cilj EU-a mora biti osiguravanje pristupa socijalnoj zaštiti i sustavu osiguranja ljudima kako bi zaštitili svoja sredstva za život i svoju imovinu u slučaju katastrofe ili šoka;

| 37. | poziva na primjenu Dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju držanjem zemlje, ribarstvom i šumarstvom u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

37.

poziva na primjenu Dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju držanjem zemlje, ribarstvom i šumarstvom u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom;

| 38. | snažno potiče Komisiju da uspostavi jasno utvrđenu proračunsku liniju, uz prijelaz s plana malih razmjera na dugoročnu reformu upravljanja zemljištem s ciljem dovođenja u red posjeda zemljišta; |
| --- | --- |

38.

snažno potiče Komisiju da uspostavi jasno utvrđenu proračunsku liniju, uz prijelaz s plana malih razmjera na dugoročnu reformu upravljanja zemljištem s ciljem dovođenja u red posjeda zemljišta;

| 39. | naglašava da će izazov pružanja zaštićenih prava na zemljište raseljenim ljudima i izbjeglicama biti sve veći pod pritiskom klimatskih promjena; snažno potiče EU da u vezi s time poveća svoju pomoć kad je riječ o uvrštenju prava na zemljište u humanitarne i razvojne odgovore na katastrofe i građanske sukobe, pri čemu se u zemljišnoj politici moraju jamčiti zaštićena prava na zemljište raznim etničkim, socijalnim i generacijskim skupinama na jednak način; |
| --- | --- |

39.

naglašava da će izazov pružanja zaštićenih prava na zemljište raseljenim ljudima i izbjeglicama biti sve veći pod pritiskom klimatskih promjena; snažno potiče EU da u vezi s time poveća svoju pomoć kad je riječ o uvrštenju prava na zemljište u humanitarne i razvojne odgovore na katastrofe i građanske sukobe, pri čemu se u zemljišnoj politici moraju jamčiti zaštićena prava na zemljište raznim etničkim, socijalnim i generacijskim skupinama na jednak način;

| 40. | poziva Komisiju i države članice da osnažuju žene kad je riječ o njihovim pravima na zemljište i pristupu zemljištu, nasljeđu, pristupu zajmovima i ušteđevini u situacijama nakon sukoba, posebno u zemljama u kojima se ženska prava ne ostvaruju zakonski i nisu društveno priznata te u kojima spolno pristrani zakoni, tradicionalni stavovi prema ženama i društvene hijerarhije kojima dominiraju muškarci tvore prepreke pokušajima žena da steknu jednaka i poštena prava; poziva EU da promiče angažman novoosnovane Organizacije UN-a za žene na tom pitanju; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju i države članice da osnažuju žene kad je riječ o njihovim pravima na zemljište i pristupu zemljištu, nasljeđu, pristupu zajmovima i ušteđevini u situacijama nakon sukoba, posebno u zemljama u kojima se ženska prava ne ostvaruju zakonski i nisu društveno priznata te u kojima spolno pristrani zakoni, tradicionalni stavovi prema ženama i društvene hijerarhije kojima dominiraju muškarci tvore prepreke pokušajima žena da steknu jednaka i poštena prava; poziva EU da promiče angažman novoosnovane Organizacije UN-a za žene na tom pitanju;

| 41. | pozdravlja Inicijativu za transparentnost u vezi sa zemljištem, koju je pokrenula skupina G8 u lipnju 2013. na temelju Inicijative za transparentnost u ekstraktivnim industrijama i prepoznavanje činjenice da je transparentnost u pogledu vlasništva trgovačkih društava i zemljišta u kombinaciji sa zaštićenim pravom vlasništva i snažnim institucijama ključna za ublažavanje siromaštva; no naglašava da treba povećati napore kako bi se omogućila provedba učinkovite zemljišne reforme; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja Inicijativu za transparentnost u vezi sa zemljištem, koju je pokrenula skupina G8 u lipnju 2013. na temelju Inicijative za transparentnost u ekstraktivnim industrijama i prepoznavanje činjenice da je transparentnost u pogledu vlasništva trgovačkih društava i zemljišta u kombinaciji sa zaštićenim pravom vlasništva i snažnim institucijama ključna za ublažavanje siromaštva; no naglašava da treba povećati napore kako bi se omogućila provedba učinkovite zemljišne reforme;

| 42. | ponovno potvrđuje obvezu EU-a prema smanjenju siromaštva diljem svijeta u kontekstu održiva razvoja i ponavlja da EU treba uvrstiti snažnu sastavnicu o jednakosti spolova u sva područja svoje politike i prakse u odnosima sa zemljama u razvoju (6); |
| --- | --- |

42.

ponovno potvrđuje obvezu EU-a prema smanjenju siromaštva diljem svijeta u kontekstu održiva razvoja i ponavlja da EU treba uvrstiti snažnu sastavnicu o jednakosti spolova u sva područja svoje politike i prakse u odnosima sa zemljama u razvoju (6);

| 43. | naglašava činjenicu da je potrebno jačanje politike kojom se pristup žena imovini u zemljama u razvoju izjednačava s onime muškaraca; zauzima stajalište da to treba uzeti u obzir u programima za pojedine zemlje i da mora biti popraćeno nužnim mehanizmima za financijsku potporu (kao što su štednja, zajmovi, bespovratna sredstva, mikrozajmovi i osiguranje); vjeruje da će tako ojačana politika dovesti do osnaživanja žena i nevladinih organizacija te će se njome promicati poduzetništvo među ženama; smatra da će se njome unaprijediti znanja žena o pravnim i financijskim mogućnostima, poduprijeti obrazovanje djevojčica, povećati širenje i dostupnost informacija te ustanoviti službe za pravnu pomoć i uspostaviti izobrazba za povećanje razine osviještenosti o jednakosti spolova za pružatelje financijskih usluga; |
| --- | --- |

43.

naglašava činjenicu da je potrebno jačanje politike kojom se pristup žena imovini u zemljama u razvoju izjednačava s onime muškaraca; zauzima stajalište da to treba uzeti u obzir u programima za pojedine zemlje i da mora biti popraćeno nužnim mehanizmima za financijsku potporu (kao što su štednja, zajmovi, bespovratna sredstva, mikrozajmovi i osiguranje); vjeruje da će tako ojačana politika dovesti do osnaživanja žena i nevladinih organizacija te će se njome promicati poduzetništvo među ženama; smatra da će se njome unaprijediti znanja žena o pravnim i financijskim mogućnostima, poduprijeti obrazovanje djevojčica, povećati širenje i dostupnost informacija te ustanoviti službe za pravnu pomoć i uspostaviti izobrazba za povećanje razine osviještenosti o jednakosti spolova za pružatelje financijskih usluga;

| 44. | poziva Komisiju i države članice da u svome radu na razvoju aktivno promiču žensko poduzetništvo i prava vlasništva kao dio postupka povećanja neovisnosti žena o njihovim muževima i jačanja gospodarstava njihovih zemalja; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju i države članice da u svome radu na razvoju aktivno promiču žensko poduzetništvo i prava vlasništva kao dio postupka povećanja neovisnosti žena o njihovim muževima i jačanja gospodarstava njihovih zemalja;

| 45. | podsjeća da je 15. listopada Međunarodni dan seoskih žena i poziva Europsku uniju i države članice da promiču kampanje podizanja razine osviještenosti u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

45.

podsjeća da je 15. listopada Međunarodni dan seoskih žena i poziva Europsku uniju i države članice da promiču kampanje podizanja razine osviještenosti u zemljama u razvoju;

o

o o

| 46. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, predsjedniku Svjetske banke, Savezu država jugoistočne Azije (ASEAN), Parlamentarnoj skupštini Europske unije i Latinske Amerike i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja i Europske unije. |
| --- | --- |

46.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, predsjedniku Svjetske banke, Savezu država jugoistočne Azije (ASEAN), Parlamentarnoj skupštini Europske unije i Latinske Amerike i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja i Europske unije.

---

(1)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 75.

(2)  Organizacija Ujedinjenih naroda za prehranu i poljoprivredu (FAO), Sažeti prikaz br. 5 – Gospodarski i socijalni izgledi, kolovoz 2009.

(3)  USAID Ethiopia, http://ethiopia.usaid.gov/programs/feed-future-initiative/projects/land-administration-nurture-development-land

(4)  http://www.landmatrix.org/get-the-idea/global-map-investments/

(5)  2012b. Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World. Washington, DC: World Bank.

(6)  SL C 46, 24.2.2006.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/235 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/235

---

P7_TA(2014)0251

Politička usklađenost u interesu razvoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o izvješću EU-a 2013. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (2013/2058(INI))

(2017/C 378/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stavke 9. i 35. zajedničke izjave Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se u sastali u Vijeću, te Parlamenta i Komisije o razvojnoj politici EU-a naslovljenu „Europski konsenzus” (1):, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stavke 9. i 35. zajedničke izjave Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se u sastali u Vijeću, te Parlamenta i Komisije o razvojnoj politici EU-a naslovljenu „Europski konsenzus” (1):,

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se potvrđuje da Unija mora voditi računa o cilju razvojne suradnje u politikama koje provodi i koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se potvrđuje da Unija mora voditi računa o cilju razvojne suradnje u politikama koje provodi i koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju;

| — | uzimajući u obzir uzastopne zaključke Vijeća, dvogodišnja izvješća Komisije i rezolucije Parlamenta koje se odnose na političku usklađenost u interesu razvoja, posebno njegovu Rezoluciju od 25. listopada 2012. o izvješću Unije 2011. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uzastopne zaključke Vijeća, dvogodišnja izvješća Komisije i rezolucije Parlamenta koje se odnose na političku usklađenost u interesu razvoja, posebno njegovu Rezoluciju od 25. listopada 2012. o izvješću Unije 2011. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (2),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o planu djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2010. – 2015.) (SEC(2010)0265) te zaključke Vijeća od 14. lipnja 2010. o milenijskim razvojnim ciljevima kojima se podržava pripadajući plan djelovanja EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o planu djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2010. – 2015.) (SEC(2010)0265) te zaključke Vijeća od 14. lipnja 2010. o milenijskim razvojnim ciljevima kojima se podržava pripadajući plan djelovanja EU-a,

| — | uzimajući u obzir radni dokument Komisije o političkoj usklađenosti u interesu razvoja iz 2013. (SWD(2013)0456), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Komisije o političkoj usklađenosti u interesu razvoja iz 2013. (SWD(2013)0456),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A7-0161/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A7-0161/2014),

| A. | budući da Strateški okvir EU-a i plan djelovanja EU-a u području ljudskih prava i demokracije donesen 2012. potvrđuje da će EU bez iznimke raditi na promicanju ljudskih prava u svim područjima svojeg vanjskog djelovanja; |
| --- | --- |

A.

budući da Strateški okvir EU-a i plan djelovanja EU-a u području ljudskih prava i demokracije donesen 2012. potvrđuje da će EU bez iznimke raditi na promicanju ljudskih prava u svim područjima svojeg vanjskog djelovanja;

| B. | budući da jedino europska vizija temeljena na solidarnosti koja ne radi razliku između suzbijanja siromaštva unutar Unije i onoga izvan njezinih granica može nadići sukobe interesa između različitih politika Unije i pomiriti ih s imperativima razvoja: |
| --- | --- |

B.

budući da jedino europska vizija temeljena na solidarnosti koja ne radi razliku između suzbijanja siromaštva unutar Unije i onoga izvan njezinih granica može nadići sukobe interesa između različitih politika Unije i pomiriti ih s imperativima razvoja:

| C. | budući da je usklađena politika u interesu razvoja sada priznata obveza te da se smatra globalnim političkim sredstvom i procesom čiji je cilj uključivanje višestrukih dimenzija razvoja u sve faze razrade politika; |
| --- | --- |

C.

budući da je usklađena politika u interesu razvoja sada priznata obveza te da se smatra globalnim političkim sredstvom i procesom čiji je cilj uključivanje višestrukih dimenzija razvoja u sve faze razrade politika;

| D. | budući da politike Unije, s obzirom na to da sve vrše utjecaj i izvan granica EU-a, moraju biti osmišljene tako da zadovoljavaju dugoročne potrebe zemalja u razvoju kad je riječ o borbi protiv siromaštva, osiguravanju socijalne skrbi i pristojnih prihoda te jamčenju poštovanja temeljnih ljudskih prava kao i ekonomskih i ekoloških prava; |
| --- | --- |

D.

budući da politike Unije, s obzirom na to da sve vrše utjecaj i izvan granica EU-a, moraju biti osmišljene tako da zadovoljavaju dugoročne potrebe zemalja u razvoju kad je riječ o borbi protiv siromaštva, osiguravanju socijalne skrbi i pristojnih prihoda te jamčenju poštovanja temeljnih ljudskih prava kao i ekonomskih i ekoloških prava;

| E. | budući da se politička usklađenost u interesu razvoja mora temeljiti na priznavanju prava neke države ili regije da na demokratski način određuje svoje političke smjernice, prioritete i strategije kako bi svojem stanovništvu osigurala sredstva za život; |
| --- | --- |

E.

budući da se politička usklađenost u interesu razvoja mora temeljiti na priznavanju prava neke države ili regije da na demokratski način određuje svoje političke smjernice, prioritete i strategije kako bi svojem stanovništvu osigurala sredstva za život;

| F. | budući da Unija mora preuzeti vodeću ulogu u promicanju političke usklađenosti u interesu razvoja; |
| --- | --- |

F.

budući da Unija mora preuzeti vodeću ulogu u promicanju političke usklađenosti u interesu razvoja;

| G. | budući da u sadašnjem europskom okviru razvoja nedostaju učinkoviti mehanizmi za sprečavanje ili ispravljanje neusklađenosti koje su posljedica politika koje vodi Unija; |
| --- | --- |

G.

budući da u sadašnjem europskom okviru razvoja nedostaju učinkoviti mehanizmi za sprečavanje ili ispravljanje neusklađenosti koje su posljedica politika koje vodi Unija;

| H. | budući da Europski parlament, iako je postigao napredak u praćenju politika koje snažno utječu na razvoj, još uvijek mora poraditi na osiguravanju optimalne usklađenosti i izbjegavanju određenih nedosljednosti kako bi u potpunosti obnašao institucionalnu ulogu koja mu je povjerena; |
| --- | --- |

H.

budući da Europski parlament, iako je postigao napredak u praćenju politika koje snažno utječu na razvoj, još uvijek mora poraditi na osiguravanju optimalne usklađenosti i izbjegavanju određenih nedosljednosti kako bi u potpunosti obnašao institucionalnu ulogu koja mu je povjerena;

| I. | budući da se u okviru „razdoblja nakon 2015.” politička usklađenost u interesu razvoja mora oslanjati na akciju usmjerenu na zajedničke odgovornosti koje su međutim jasno razlučene i potiču uključivi politički dijalog; |
| --- | --- |

I.

budući da se u okviru „razdoblja nakon 2015.” politička usklađenost u interesu razvoja mora oslanjati na akciju usmjerenu na zajedničke odgovornosti koje su međutim jasno razlučene i potiču uključivi politički dijalog;

| J. | uzimajući u obzir pouke izvučene iz iskustva zemalja OECD-a i posebno rad odjela za političku usklađenost u interesu razvoja unutar njegovog Glavnog tajništva; |
| --- | --- |

J.

uzimajući u obzir pouke izvučene iz iskustva zemalja OECD-a i posebno rad odjela za političku usklađenost u interesu razvoja unutar njegovog Glavnog tajništva;

| K. | budući da je usklađivanje razvojnih politika i programa potpore država članica EU-a važan dio plana političke usklađenosti u interesu razvoja; budući da bi se, prema procjeni, moglo uštedjeti do 800 milijuna EUR godišnje rezanjem transakcijskih troškova ako EU i države članice usredotoče potporu na manji broj zemalja i aktivnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da je usklađivanje razvojnih politika i programa potpore država članica EU-a važan dio plana političke usklađenosti u interesu razvoja; budući da bi se, prema procjeni, moglo uštedjeti do 800 milijuna EUR godišnje rezanjem transakcijskih troškova ako EU i države članice usredotoče potporu na manji broj zemalja i aktivnosti;

| L. | budući da rascjepkanost i preklapanje politika i programa potpore diljem država članica ometaju djelotvornost razvojne politike EU-a; budući da bi se usklađenijim pristupom diljem EU-a smanjilo administrativno opterećenje i povezani troškovi; |
| --- | --- |

L.

budući da rascjepkanost i preklapanje politika i programa potpore diljem država članica ometaju djelotvornost razvojne politike EU-a; budući da bi se usklađenijim pristupom diljem EU-a smanjilo administrativno opterećenje i povezani troškovi;

| M. | budući da izvješće Populacijskog fonda Ujedinjenih naroda (UNFPA) naslovljeno „Međunarodna konferencija o stanovništvu i razvoju (ICPD) nakon globalnog izvješća za 2014.” koje je izdano 12. veljače 2014. naglašava da zaštita žena i adolescenata nad kojima se vrši nasilje mora biti prioritet međunarodnog plana za razvoj; |
| --- | --- |

M.

budući da izvješće Populacijskog fonda Ujedinjenih naroda (UNFPA) naslovljeno „Međunarodna konferencija o stanovništvu i razvoju (ICPD) nakon globalnog izvješća za 2014.” koje je izdano 12. veljače 2014. naglašava da zaštita žena i adolescenata nad kojima se vrši nasilje mora biti prioritet međunarodnog plana za razvoj;

Postizanje političke usklađenosti u interesu razvoja

| 1. | predlaže da se uspostavi mehanizam arbitraže koji se povjerava predsjedniku Europske komisije radi osiguravanja političke usklađenosti u interesu razvoja i da u slučaju razilaženja različitih politika Unije predsjednik preuzima potpunu političku odgovornost za njihove glavne smjernice te se za neku odlučuje na temelju obveza koje je Unija preuzela na području političke usklađenosti u interesu razvoja; smatra da bi se nakon faze utvrđivanja problema mogla razmotriti reforma postupaka donošenja odluka unutar službi Komisije i u odnosu na suradnju među službama; |
| --- | --- |

1.

predlaže da se uspostavi mehanizam arbitraže koji se povjerava predsjedniku Europske komisije radi osiguravanja političke usklađenosti u interesu razvoja i da u slučaju razilaženja različitih politika Unije predsjednik preuzima potpunu političku odgovornost za njihove glavne smjernice te se za neku odlučuje na temelju obveza koje je Unija preuzela na području političke usklađenosti u interesu razvoja; smatra da bi se nakon faze utvrđivanja problema mogla razmotriti reforma postupaka donošenja odluka unutar službi Komisije i u odnosu na suradnju među službama;

| 2. | poziva Europsku uniju, države članice i njihove partnerske institucije da osiguraju da se u novi okvir „razdoblja nakon 2015.” uključi cilj povezan s političkom usklađenosti u interesu razvoja kojim će se omogućiti izrada pouzdanih pokazatelja za mjerenje uspješnosti donatora financijskih sredstava i partnerskih zemalja te procjena utjecaja raznih politika na razvoj, posebno obrađujući ključna pitanja kao što su demografski rast, svjetska sigurnost hrane, nezakoniti financijski tokovi, migracije, klima i zeleni rast, i to kroz prizmu političke usklađenosti u interesu razvoja; |
| --- | --- |

2.

poziva Europsku uniju, države članice i njihove partnerske institucije da osiguraju da se u novi okvir „razdoblja nakon 2015.” uključi cilj povezan s političkom usklađenosti u interesu razvoja kojim će se omogućiti izrada pouzdanih pokazatelja za mjerenje uspješnosti donatora financijskih sredstava i partnerskih zemalja te procjena utjecaja raznih politika na razvoj, posebno obrađujući ključna pitanja kao što su demografski rast, svjetska sigurnost hrane, nezakoniti financijski tokovi, migracije, klima i zeleni rast, i to kroz prizmu političke usklađenosti u interesu razvoja;

| 3. | ističe važnost uloge Europske službe za vanjsko djelovanje u provedbi političke usklađenosti u interesu razvoja, posebice uloge izaslanstava EU-a u nadziranju, promatranju i posredovanju pri savjetovanjima i dijalozima s dionicima i partnerskim zemljama oko utjecaja politika EU-a u zemljama u razvoju; naglašava potrebu šire rasprave sa svim relevantnim dionicima, kao što su nevladine organizacije i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

3.

ističe važnost uloge Europske službe za vanjsko djelovanje u provedbi političke usklađenosti u interesu razvoja, posebice uloge izaslanstava EU-a u nadziranju, promatranju i posredovanju pri savjetovanjima i dijalozima s dionicima i partnerskim zemljama oko utjecaja politika EU-a u zemljama u razvoju; naglašava potrebu šire rasprave sa svim relevantnim dionicima, kao što su nevladine organizacije i organizacije civilnog društva;

| 4. | žali zbog statusa dokumenta SWD(2013)0456 koji je podnijela Komisija – običnog radnog dokumenta koji, za razliku od Komunikacije za koju se isprva predviđalo da će uslijediti nakon radnog dokumenta iz 2011., ne zahtijeva odobrenje Kolegija povjerenika što je paradoksalno za tekst koji se odnosi na jedno takvo političko područje kao što je politička usklađenost u interesu razvoja; |
| --- | --- |

4.

žali zbog statusa dokumenta SWD(2013)0456 koji je podnijela Komisija – običnog radnog dokumenta koji, za razliku od Komunikacije za koju se isprva predviđalo da će uslijediti nakon radnog dokumenta iz 2011., ne zahtijeva odobrenje Kolegija povjerenika što je paradoksalno za tekst koji se odnosi na jedno takvo političko područje kao što je politička usklađenost u interesu razvoja;

| 5. | traži od Komisije da nastavi sa svojim radom na području razvoja i ljudskih prava te podsjeća na njezinu ulogu u poticanju i koordinaciji politika Unije; smatra da Komisija treba aktivno promicati usklađenu i modernu viziju ljudskog razvoja radi ostvarivanja Milenijskih razvojnih ciljeva i poštovanja preuzetih obveza; |
| --- | --- |

5.

traži od Komisije da nastavi sa svojim radom na području razvoja i ljudskih prava te podsjeća na njezinu ulogu u poticanju i koordinaciji politika Unije; smatra da Komisija treba aktivno promicati usklađenu i modernu viziju ljudskog razvoja radi ostvarivanja Milenijskih razvojnih ciljeva i poštovanja preuzetih obveza;

| 6. | poziva Komisiju da redovno naručuje neovisne naknadne procjene razvojnog učinka ključnih politika, u skladu sa zahtjevom Vijeća; ističe potrebu poboljšanja sustava procjene učinka Komisije izravnim naglašavanjem političke usklađenosti u interesu razvoja te osiguravanjem toga da razvoj postane četvrti središnji element analize, uz gospodarski, socijalni i okolišni utjecaj; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da redovno naručuje neovisne naknadne procjene razvojnog učinka ključnih politika, u skladu sa zahtjevom Vijeća; ističe potrebu poboljšanja sustava procjene učinka Komisije izravnim naglašavanjem političke usklađenosti u interesu razvoja te osiguravanjem toga da razvoj postane četvrti središnji element analize, uz gospodarski, socijalni i okolišni utjecaj;

| 7. | naglašava potrebu stvaranja istinskih metoda podučavanja o načinu uključivanja političke usklađenosti u interesu razvoja u različita područja političkog djelovanja, pri čemu je podučavanje ključni element senzibilizacije europskih građana u kontekstu „2015. – Europska godina za razvoj”; poziva Komisiju i ESVD da osoblju u službama koje nisu povezane s razvojem organiziraju posebnu obuku o političkoj usklađenosti u interesu razvoja i razvojnom učinku; |
| --- | --- |

7.

naglašava potrebu stvaranja istinskih metoda podučavanja o načinu uključivanja političke usklađenosti u interesu razvoja u različita područja političkog djelovanja, pri čemu je podučavanje ključni element senzibilizacije europskih građana u kontekstu „2015. – Europska godina za razvoj”; poziva Komisiju i ESVD da osoblju u službama koje nisu povezane s razvojem organiziraju posebnu obuku o političkoj usklađenosti u interesu razvoja i razvojnom učinku;

| 8. | potvrđuje potrebu imenovanja stalnog izvjestitelja za razvojni plan za „razdoblje nakon 2105.” koji bi također trebao osigurati da se propisno vodi računa o političkoj usklađenosti u interesu razvoja; |
| --- | --- |

8.

potvrđuje potrebu imenovanja stalnog izvjestitelja za razvojni plan za „razdoblje nakon 2105.” koji bi također trebao osigurati da se propisno vodi računa o političkoj usklađenosti u interesu razvoja;

| 9. | naglašava važnu ulogu koju bi Europski parlament mogao igrati u promicanju političke usklađenosti u interesu razvoja stavljajući je na prvo mjesto parlamentarnog dnevnog reda, povećavajući broj sastanaka odbora i međuparlamentarnih sastanaka o političkoj usklađenosti u interesu razvoja, promičući dijalog o političkoj usklađenosti u interesu razvoja sa zemljama partnerima i potičući razmjenu stajališta s civilnim društvom; podsjeća da su strukturirani godišnji sastanci nacionalnih parlamenata država članica i Europskog parlamenta važan način osnaživanja političke usklađenosti u interesu razvoja te koordinacije; |
| --- | --- |

9.

naglašava važnu ulogu koju bi Europski parlament mogao igrati u promicanju političke usklađenosti u interesu razvoja stavljajući je na prvo mjesto parlamentarnog dnevnog reda, povećavajući broj sastanaka odbora i međuparlamentarnih sastanaka o političkoj usklađenosti u interesu razvoja, promičući dijalog o političkoj usklađenosti u interesu razvoja sa zemljama partnerima i potičući razmjenu stajališta s civilnim društvom; podsjeća da su strukturirani godišnji sastanci nacionalnih parlamenata država članica i Europskog parlamenta važan način osnaživanja političke usklađenosti u interesu razvoja te koordinacije;

| 10. | naglašava potrebu stvaranja nezavisnog mehanizma u Uniji za sakupljanje i službeno obrađivanje tužbi koje podnesu građani ili zajednice na koje utječu politike Unije; |
| --- | --- |

10.

naglašava potrebu stvaranja nezavisnog mehanizma u Uniji za sakupljanje i službeno obrađivanje tužbi koje podnesu građani ili zajednice na koje utječu politike Unije;

| 11. | naglašava da je potrebno jamčiti da u političkoj usklađenosti u interesu razvoja aktivno sudjeluje civilno društvo, uključujući ženska udruženja, te osnažiti ulogu žena u postupcima donošenja odluka kao i osigurati puno sudjelovanje stručnjaka za spolna pitanja; |
| --- | --- |

11.

naglašava da je potrebno jamčiti da u političkoj usklađenosti u interesu razvoja aktivno sudjeluje civilno društvo, uključujući ženska udruženja, te osnažiti ulogu žena u postupcima donošenja odluka kao i osigurati puno sudjelovanje stručnjaka za spolna pitanja;

Prioritetna područja djelovanja:

| 12. | zahtijeva da upravljanje migracijskim tokovima bude usklađeno s razvojnim politikama EU-a i partnerskih zemalja; smatra da to zahtijeva strategiju koja obuhvaća političke, socijalno-ekonomske i kulturne okolnosti i teži obnavljanju globalnih odnosa Unije s najbližim susjedima; također ističe važnost rješavanja pitanja koja se odnose na socijalno i profesionalno uključivanje migranata te na građanstvo u suradnji s državama tranzita i podrijetla; |
| --- | --- |

12.

zahtijeva da upravljanje migracijskim tokovima bude usklađeno s razvojnim politikama EU-a i partnerskih zemalja; smatra da to zahtijeva strategiju koja obuhvaća političke, socijalno-ekonomske i kulturne okolnosti i teži obnavljanju globalnih odnosa Unije s najbližim susjedima; također ističe važnost rješavanja pitanja koja se odnose na socijalno i profesionalno uključivanje migranata te na građanstvo u suradnji s državama tranzita i podrijetla;

| 13. | naglašava da trgovina i razvoj nisu uvijek savršeno usklađeni; smatra da bi zemlje u razvoju trebale selektivno otvarati svoja tržišta; naglašava važnost društvene i ekološke odgovornosti privatnog sektora i smatra da se pri liberalizaciji trgovine društveni i ekološki uvjeti poput standarda Međunarodne organizacije rada ne smiju ispustiti iz vida; podsjeća na nužnost uključivanja ovih referentnih točaka u sporazume WTO-a radi izbjegavanja socijalnog i ekološkog dampinga; |
| --- | --- |

13.

naglašava da trgovina i razvoj nisu uvijek savršeno usklađeni; smatra da bi zemlje u razvoju trebale selektivno otvarati svoja tržišta; naglašava važnost društvene i ekološke odgovornosti privatnog sektora i smatra da se pri liberalizaciji trgovine društveni i ekološki uvjeti poput standarda Međunarodne organizacije rada ne smiju ispustiti iz vida; podsjeća na nužnost uključivanja ovih referentnih točaka u sporazume WTO-a radi izbjegavanja socijalnog i ekološkog dampinga;

| 14. | u vezi s tim podsjeća da je cijena uključivanja ovih standarda daleko manja od posljedica koje bismo snosili na području socijalne zaštite, ljudskog zdravlja i očekivanja životnog vijeka u slučaju njihovog nepoštovanja; |
| --- | --- |

14.

u vezi s tim podsjeća da je cijena uključivanja ovih standarda daleko manja od posljedica koje bismo snosili na području socijalne zaštite, ljudskog zdravlja i očekivanja životnog vijeka u slučaju njihovog nepoštovanja;

| 15. | pozdravlja činjenicu da je EU prepoznao važnost malih poljoprivrednih gospodarstava u borbi protiv gladi i zahtijeva sustavnu procjenu utjecaja europske poljoprivredne, trgovinske i energetske politike, uključujući i politiku EU-a na području biogoriva, koje bi mogle imati štetne posljedice za zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja činjenicu da je EU prepoznao važnost malih poljoprivrednih gospodarstava u borbi protiv gladi i zahtijeva sustavnu procjenu utjecaja europske poljoprivredne, trgovinske i energetske politike, uključujući i politiku EU-a na području biogoriva, koje bi mogle imati štetne posljedice za zemlje u razvoju;

| 16. | ponavlja da treba pridati više pažnje maksimalnom iskorištavanju sinergija između politika EU-a u vezi s klimatskim promjenama i razvojnim ciljevima EU-a, osobito kad je riječ o korištenim alatima i instrumentima, kolateralnom razvoju i/ili koristima od prilagodbe klimatskim promjenama |
| --- | --- |

16.

ponavlja da treba pridati više pažnje maksimalnom iskorištavanju sinergija između politika EU-a u vezi s klimatskim promjenama i razvojnim ciljevima EU-a, osobito kad je riječ o korištenim alatima i instrumentima, kolateralnom razvoju i/ili koristima od prilagodbe klimatskim promjenama

| 17. | smatra da se izazovu koji stvaraju klimatske promjene treba pristupiti uz pomoć strukturnih reformi i traži sustavnu procjenu rizika vezanih uz klimatske promjene u svim aspektima političkog planiranja i procesa odlučivanja, uključujući i na područjima koja se odnose na trgovinu, poljoprivredu i sigurnost hrane; zahtijeva da se rezultati ove procjene upotrijebe u okviru instrumenta razvojne suradnje za razdoblje 2014. – 2020. radi izrade jasnih i usklađenih dokumenata nacionalne i regionalne strategije; |
| --- | --- |

17.

smatra da se izazovu koji stvaraju klimatske promjene treba pristupiti uz pomoć strukturnih reformi i traži sustavnu procjenu rizika vezanih uz klimatske promjene u svim aspektima političkog planiranja i procesa odlučivanja, uključujući i na područjima koja se odnose na trgovinu, poljoprivredu i sigurnost hrane; zahtijeva da se rezultati ove procjene upotrijebe u okviru instrumenta razvojne suradnje za razdoblje 2014. – 2020. radi izrade jasnih i usklađenih dokumenata nacionalne i regionalne strategije;

| 18. | smatra da, iako prepoznaje pažnju koja se pridaje nekim aspektima političke usklađenosti u interesu razvoja, EU treba poduzeti konkretne mjere za borbu protiv utaje poreza i suzbijanje poreznih oaza; poziva Komisiju da u godišnje izvješće o provedbi Inicijative o sirovinama također uvrsti informacije o utjecaju novih sporazuma, programa i inicijativa na zemlje u razvoju bogate resursima; |
| --- | --- |

18.

smatra da, iako prepoznaje pažnju koja se pridaje nekim aspektima političke usklađenosti u interesu razvoja, EU treba poduzeti konkretne mjere za borbu protiv utaje poreza i suzbijanje poreznih oaza; poziva Komisiju da u godišnje izvješće o provedbi Inicijative o sirovinama također uvrsti informacije o utjecaju novih sporazuma, programa i inicijativa na zemlje u razvoju bogate resursima;

| 19. | prepoznaje visoku razinu odgovornosti koju snosi EU-a u osiguravanju toga da se ribarstvo temelji na jednakim normama kad je riječ o ekološkoj i socijalnoj održivosti i transparentnosti u vodama Unije i izvan njih; primjećuje da takva sukladnost iziskuje koordinaciju unutar same Komisije te između Komisije i vlada pojedinačnih država članica; |
| --- | --- |

19.

prepoznaje visoku razinu odgovornosti koju snosi EU-a u osiguravanju toga da se ribarstvo temelji na jednakim normama kad je riječ o ekološkoj i socijalnoj održivosti i transparentnosti u vodama Unije i izvan njih; primjećuje da takva sukladnost iziskuje koordinaciju unutar same Komisije te između Komisije i vlada pojedinačnih država članica;

| 20. | posebno podsjeća na svoje protivljenje financiranju velikog broja energetskih struktura koje imaju negativne socijalne i ekološke posljedice; |
| --- | --- |

20.

posebno podsjeća na svoje protivljenje financiranju velikog broja energetskih struktura koje imaju negativne socijalne i ekološke posljedice;

o

o o

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 46, 24.2.2006., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0399.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/239 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/239

---

P7_TA(2014)0252

Prioriteti EU-a za 25. sjednicu Vijeća za ljudska prava UN-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. Prioriteti EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (2014/2612(RSP))

(2017/C 378/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 60/251 Opće skupštine Ujedinjenih naroda o uspostavi Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 60/251 Opće skupštine Ujedinjenih naroda o uspostavi Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC),

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000. i rezolucije Opće skupštine UN-a koje se na nju odnose, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000. i rezolucije Opće skupštine UN-a koje se na nju odnose,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Europsku socijalnu povelju i Povelju Europske unije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Europsku socijalnu povelju i Povelju Europske unije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a za ljudska prava i demokraciju i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je na svojem 3179. sastanku od 25. lipnja 2012. usvojilo Vijeće za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a za ljudska prava i demokraciju i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je na svojem 3179. sastanku od 25. lipnja 2012. usvojilo Vijeće za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 13. lipnja 2012. o posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 13. lipnja 2012. o posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava (1),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC), uključujući prioritete Parlamenta na tom području, a posebno Rezoluciju od 7. veljače 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC), uključujući prioritete Parlamenta na tom području, a posebno Rezoluciju od 7. veljače 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje hitne rezolucije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje hitne rezolucije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije na tom području (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije na tom području (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za vanjske poslove o prioritetima EU-a u forumima UN-a o ljudskim pravima, usvojenima 10. veljače 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za vanjske poslove o prioritetima EU-a u forumima UN-a o ljudskim pravima, usvojenima 10. veljače 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5., članke 18., 21., 27. i 47. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5., članke 18., 21., 27. i 47. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir predstojeće sjednice UNHRC-a 2014., posebno 25. redovnu sjednicu koja će se održati između 3. i 28. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstojeće sjednice UNHRC-a 2014., posebno 25. redovnu sjednicu koja će se održati između 3. i 28. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su poštovanje, promicanje i zaštita univerzalnosti ljudskih prava dio etičke i pravne stečevine Europske unije i neki od kamena temeljaca europske ujedinjenosti i integriteta; |
| --- | --- |

A.

budući da su poštovanje, promicanje i zaštita univerzalnosti ljudskih prava dio etičke i pravne stečevine Europske unije i neki od kamena temeljaca europske ujedinjenosti i integriteta;

| B. | budući da će povećana dosljednost njegove unutarnje i vanjske politike u vezi s ljudskim pravima pridonijeti vjerodostojnosti EU-a u UNHRC-u; |
| --- | --- |

B.

budući da će povećana dosljednost njegove unutarnje i vanjske politike u vezi s ljudskim pravima pridonijeti vjerodostojnosti EU-a u UNHRC-u;

| C. | budući da Europska unija i njezine države članice trebaju jednoglasno progovoriti protiv kršenja ljudskih prava kako bi se postigli najbolji mogući rezultati te bi se u tom kontekstu trebala nastaviti jačati suradnja te poboljšati organizacija i koordinacija među državama članicama i institucijama EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da Europska unija i njezine države članice trebaju jednoglasno progovoriti protiv kršenja ljudskih prava kako bi se postigli najbolji mogući rezultati te bi se u tom kontekstu trebala nastaviti jačati suradnja te poboljšati organizacija i koordinacija među državama članicama i institucijama EU-a;

| D. | budući da je prije 25. redovne sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava i nadolazeće sjednice Trećeg odbora Opće skupštine UN-a Vijeće EU-a za vanjske poslove 10. veljače 2014. utvrdilo svoje prioritete u koje se ubrajaju stanje u Siriji, Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, Iranu, Šri Lanki, Mjanmaru, Bjelarusu, Srednjoafričkoj Republici, Južnom Sudanu, Demokratskoj Republici Kongo, Eritreji, Maliju i Sudanu; budući da se u tematske prioritete koje je iznijelo Vijeće za vanjske poslove ubrajaju smrtna kazna, sloboda vjeroispovijedi i uvjerenja, prava djeteta, prava žena, globalni plan za razdoblje nakon 2015., sloboda mišljenja i izražavanja, sloboda udruživanja i okupljanja, suradnja nevladinih organizacija i tijela UN-a za ljudska prava, mučenje, LGBTI, rasizam, autohtoni narodi, ekonomska, socijalna i kulturna prava, poslovanje i ljudska prava te potpora tijelima i mehanizmima UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

D.

budući da je prije 25. redovne sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava i nadolazeće sjednice Trećeg odbora Opće skupštine UN-a Vijeće EU-a za vanjske poslove 10. veljače 2014. utvrdilo svoje prioritete u koje se ubrajaju stanje u Siriji, Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji, Iranu, Šri Lanki, Mjanmaru, Bjelarusu, Srednjoafričkoj Republici, Južnom Sudanu, Demokratskoj Republici Kongo, Eritreji, Maliju i Sudanu; budući da se u tematske prioritete koje je iznijelo Vijeće za vanjske poslove ubrajaju smrtna kazna, sloboda vjeroispovijedi i uvjerenja, prava djeteta, prava žena, globalni plan za razdoblje nakon 2015., sloboda mišljenja i izražavanja, sloboda udruživanja i okupljanja, suradnja nevladinih organizacija i tijela UN-a za ljudska prava, mučenje, LGBTI, rasizam, autohtoni narodi, ekonomska, socijalna i kulturna prava, poslovanje i ljudska prava te potpora tijelima i mehanizmima UN-a za ljudska prava;

| E. | budući da je 25. srpnja 2012. imenovan posebni predstavnik EU-a za ljudska prava (PPEU) čija je zadaća unaprijediti učinkovitost i vidljivost politike EU-a o ljudskim pravima te pridonijeti provedbi strateškog okvira i akcijskog plana o ljudskim pravima i demokraciji; |
| --- | --- |

E.

budući da je 25. srpnja 2012. imenovan posebni predstavnik EU-a za ljudska prava (PPEU) čija je zadaća unaprijediti učinkovitost i vidljivost politike EU-a o ljudskim pravima te pridonijeti provedbi strateškog okvira i akcijskog plana o ljudskim pravima i demokraciji;

| F. | budući da je u UNHRC u listopadu 2013. izabrano 14 novih zemalja članica čije je članstvo stupilo na snagu 1. siječnja 2014., a to su Alžir, Kina, Kuba, Francuska, Maldivi, Meksiko, Maroko, Namibija, Saudijska Arabija, Južna Afrika, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Vijetnam, Rusija i Ujedinjena Kraljevina; budući da su devet država članica EU-a sada članice UNHRC-a; |
| --- | --- |

F.

budući da je u UNHRC u listopadu 2013. izabrano 14 novih zemalja članica čije je članstvo stupilo na snagu 1. siječnja 2014., a to su Alžir, Kina, Kuba, Francuska, Maldivi, Meksiko, Maroko, Namibija, Saudijska Arabija, Južna Afrika, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Vijetnam, Rusija i Ujedinjena Kraljevina; budući da su devet država članica EU-a sada članice UNHRC-a;

| G. | budući da će prioritetna tema 58. sjednice Odbora o statusu žena biti izazovi i postignuća pri provedbi Milenijskih razvojnih ciljeva za žene i djevojke; |
| --- | --- |

G.

budući da će prioritetna tema 58. sjednice Odbora o statusu žena biti izazovi i postignuća pri provedbi Milenijskih razvojnih ciljeva za žene i djevojke;

| H. | budući da korupcija u javnom i privatnom sektoru produljuje i pogoršava nejednakosti i diskriminaciju kada se radi o jednakom uživanju civilnih, političkih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava te budući da je dokazano da korupcija i kršenja ljudskih prava uključuju zlouporabu ovlasti, nedostatak odgovornosti i različite oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

H.

budući da korupcija u javnom i privatnom sektoru produljuje i pogoršava nejednakosti i diskriminaciju kada se radi o jednakom uživanju civilnih, političkih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava te budući da je dokazano da korupcija i kršenja ljudskih prava uključuju zlouporabu ovlasti, nedostatak odgovornosti i različite oblike diskriminacije;

| I. | budući da će ratifikacija amandmana iz Kampale na Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda u državama članicama i aktivacija jurisdikcije Međunarodnog kaznenog suda nad zločinima agresije nadalje doprinijeti okončanju nekažnjavanja počinitelja tih zločina; |
| --- | --- |

I.

budući da će ratifikacija amandmana iz Kampale na Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda u državama članicama i aktivacija jurisdikcije Međunarodnog kaznenog suda nad zločinima agresije nadalje doprinijeti okončanju nekažnjavanja počinitelja tih zločina;

| 1. | pozdravlja iznesene prioritete u kontekstu 25. redovne sjednice UNHRC-a; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da pri promicanju prioriteta EU-a u UNHRC-u u obzir uzmu njegove preporuke; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja iznesene prioritete u kontekstu 25. redovne sjednice UNHRC-a; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da pri promicanju prioriteta EU-a u UNHRC-u u obzir uzmu njegove preporuke;

Rad Vijeća UN-a za ljudska prava

| 2. | ponavlja svoje uvjerenje da se izbori za UNHRC moraju provesti na osnovu natječaja i izražava svoje protivljenje tomu da regionalne skupine organiziraju izbore bez protukandidata; ponavlja važnost standarda za članstvo u UNHRC-u koji se tiču predanosti i uspješnosti na području ljudskih prava i traži od država članica da pri odabiru kandidata za koje će glasovati ustraju na takvim standardima; naglašava da su članice UNHRC-a obavezne poštovati najviše standarde u promicanju i zaštiti ljudskih prava; ponavlja važnost snažnih i transparentnih kriterija za ponovno primanje isključenih članica; |
| --- | --- |

2.

ponavlja svoje uvjerenje da se izbori za UNHRC moraju provesti na osnovu natječaja i izražava svoje protivljenje tomu da regionalne skupine organiziraju izbore bez protukandidata; ponavlja važnost standarda za članstvo u UNHRC-u koji se tiču predanosti i uspješnosti na području ljudskih prava i traži od država članica da pri odabiru kandidata za koje će glasovati ustraju na takvim standardima; naglašava da su članice UNHRC-a obavezne poštovati najviše standarde u promicanju i zaštiti ljudskih prava; ponavlja važnost snažnih i transparentnih kriterija za ponovno primanje isključenih članica;

| 3. | izražava zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava u priličnom broju novoizabranih članica Vijeća UN-a za ljudska prava, uključujući Alžir, Kinu, Kubu, Maroko, Rusiju, Saudijsku Arabiju i Vijetnam;; |
| --- | --- |

3.

izražava zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava u priličnom broju novoizabranih članica Vijeća UN-a za ljudska prava, uključujući Alžir, Kinu, Kubu, Maroko, Rusiju, Saudijsku Arabiju i Vijetnam;;

| 4. | budući da je Kazahstan trenutno jedna od 47 zemalja članica Vijeća UN-a za ljudska prava i budući da se stanje u pogledu ljudskih prava dodatno pogoršalo nakon grube represije snaga reda 16. prosinca 2011. u Žanaozenu protiv mirnih prosvjednika i radnika u naftnoj industriji, njihovih obitelji i onih koji su im pružali potporu, a u kojoj je prema službenim podacima poginulo 15 osoba, dok ih je više od 100 ranjeno; zahtijeva od Vijeća UN-a za ljudska prava da odmah ispuni poziv visoke povjerenice Navi Pillay i provede neovisnu međunarodnu istragu o ubojstvima radnika u naftnoj industriji; traži od Kazahstana da kao član Vijeća UN-a za ljudska prava jamči ljudska prava, da ukine članak 164. svog Kaznenog zakona o „poticanju na socijalni razdor” te okonča represiju i nametanje administrativnih opterećenja neovisnim medijima, da oslobodi političke zatvorenike, uključujući i odvjetnika boraca za ljudska brava Vadima Kuramšina, sindikalnu aktivisticu Rozu Tuletaevu, političkog oporbenjaka Vladimira Kozlova te da obustavi sve zahtjeve za izručenje političkih protivnika |
| --- | --- |

4.

budući da je Kazahstan trenutno jedna od 47 zemalja članica Vijeća UN-a za ljudska prava i budući da se stanje u pogledu ljudskih prava dodatno pogoršalo nakon grube represije snaga reda 16. prosinca 2011. u Žanaozenu protiv mirnih prosvjednika i radnika u naftnoj industriji, njihovih obitelji i onih koji su im pružali potporu, a u kojoj je prema službenim podacima poginulo 15 osoba, dok ih je više od 100 ranjeno; zahtijeva od Vijeća UN-a za ljudska prava da odmah ispuni poziv visoke povjerenice Navi Pillay i provede neovisnu međunarodnu istragu o ubojstvima radnika u naftnoj industriji; traži od Kazahstana da kao član Vijeća UN-a za ljudska prava jamči ljudska prava, da ukine članak 164. svog Kaznenog zakona o „poticanju na socijalni razdor” te okonča represiju i nametanje administrativnih opterećenja neovisnim medijima, da oslobodi političke zatvorenike, uključujući i odvjetnika boraca za ljudska brava Vadima Kuramšina, sindikalnu aktivisticu Rozu Tuletaevu, političkog oporbenjaka Vladimira Kozlova te da obustavi sve zahtjeve za izručenje političkih protivnika

| 5. | nastavlja se opirati „blokovskom glasovanju” u UNHRC-u; potiče države koje su članice UNHRC-a da i dalje transparentno glasuju; |
| --- | --- |

5.

nastavlja se opirati „blokovskom glasovanju” u UNHRC-u; potiče države koje su članice UNHRC-a da i dalje transparentno glasuju;

| 6. | žali zbog činjenice da se prostor za interakciju između civilnog društva i UNHRC-a smanjuje i da se nevladinim organizacijama daje manje prilika za riječ na ovim sjednicama; potiče EU i UNHRC da osiguraju da se civilnom društvu omogući davanje što je moguće većeg doprinosa 25. sjednici UNHRC-a i Univerzalnom periodičnom pregledu i ostalim mehanizmima UN-a za ljudska prava, bez straha od odmazde nakon povratka u matičnu zemlju; osuđuje izvješća o takvim odmazdama te potiče ESVD i države članice da osiguraju sustavno praćenje ovakvih slučajeva; |
| --- | --- |

6.

žali zbog činjenice da se prostor za interakciju između civilnog društva i UNHRC-a smanjuje i da se nevladinim organizacijama daje manje prilika za riječ na ovim sjednicama; potiče EU i UNHRC da osiguraju da se civilnom društvu omogući davanje što je moguće većeg doprinosa 25. sjednici UNHRC-a i Univerzalnom periodičnom pregledu i ostalim mehanizmima UN-a za ljudska prava, bez straha od odmazde nakon povratka u matičnu zemlju; osuđuje izvješća o takvim odmazdama te potiče ESVD i države članice da osiguraju sustavno praćenje ovakvih slučajeva;

| 7. | pohvaljuje Visoku povjerenicu za ljudska prava Navi Pillay za njezine ustrajne napore u procesima jačanja tijela osnovanih na temelju ugovora; ponovno ističe višedioničku prirodu ugovornih tijela i naglašava da civilno društvo treba trajno uključiti u te procese; nadalje naglašava da se neovisnost i učinkovitost ugovornih tijela mora očuvati i poboljšati; |
| --- | --- |

7.

pohvaljuje Visoku povjerenicu za ljudska prava Navi Pillay za njezine ustrajne napore u procesima jačanja tijela osnovanih na temelju ugovora; ponovno ističe višedioničku prirodu ugovornih tijela i naglašava da civilno društvo treba trajno uključiti u te procese; nadalje naglašava da se neovisnost i učinkovitost ugovornih tijela mora očuvati i poboljšati;

Pitanja specifična za pojedine države

Sirija

| 8. | ponavlja svoju snažnu osudu rasprostranjenog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava od strane sirijskog režima, uključujući sve činove nasilja, sustavno mučenje i pogubljenje zatvorenika; osuđuje sve povrede ljudskih prava i kršenja međunarodnog humanitarnog prava od strane naoružanih skupina koje se suprotstavljaju režimu; izražava veliku zabrinutost zbog ozbiljnog utjecaja trogodišnjeg sukoba na civilno stanovništvo te daljnjeg pogoršavanja humanitarne situacije unutar države i u regiji; poziva sve naoružane sudionike da odmah zaustave nasilje u Siriji; u potpunosti podržava nedavni krug razgovora koji je započet na temelju Priopćenja iz Ženeve i koji bi trebao biti prvi korak u postupku koji će voditi do političkog i demokratskog rješenja sukoba, kako bi se olakšala demokratska tranzicija koju predvodi Sirija i koja ispunjava legitimne težnje sirijskog naroda; |
| --- | --- |

8.

ponavlja svoju snažnu osudu rasprostranjenog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava od strane sirijskog režima, uključujući sve činove nasilja, sustavno mučenje i pogubljenje zatvorenika; osuđuje sve povrede ljudskih prava i kršenja međunarodnog humanitarnog prava od strane naoružanih skupina koje se suprotstavljaju režimu; izražava veliku zabrinutost zbog ozbiljnog utjecaja trogodišnjeg sukoba na civilno stanovništvo te daljnjeg pogoršavanja humanitarne situacije unutar države i u regiji; poziva sve naoružane sudionike da odmah zaustave nasilje u Siriji; u potpunosti podržava nedavni krug razgovora koji je započet na temelju Priopćenja iz Ženeve i koji bi trebao biti prvi korak u postupku koji će voditi do političkog i demokratskog rješenja sukoba, kako bi se olakšala demokratska tranzicija koju predvodi Sirija i koja ispunjava legitimne težnje sirijskog naroda;

| 9. | potiče sve stane sukoba, te osobito sirijski režim, da osiguraju sveobuhvatan i siguran prekogranični pristup međunarodnoj humanitarnoj pomoći te da ispune svoje obećanje da će dopustiti da žene i djeca pobjegnu iz gradova pod opsadom kao što su Homs i kamp Jarmuk; pozdravlja Rezoluciju 2139 Vijeća sigurnosti UN-a od 22. veljače 2014. kojom se poziva da se konvojima za humanitarni pomoć dopusti pristup diljem zemlje kako bi se olakšala patnja civilnog stanovništva te poziva na njezinu hitru provedbu; poziva na puštanje miroljubivih aktivista koji su vladinom pritvoru i civilnih taoca koje drže naoružane skupine; |
| --- | --- |

9.

potiče sve stane sukoba, te osobito sirijski režim, da osiguraju sveobuhvatan i siguran prekogranični pristup međunarodnoj humanitarnoj pomoći te da ispune svoje obećanje da će dopustiti da žene i djeca pobjegnu iz gradova pod opsadom kao što su Homs i kamp Jarmuk; pozdravlja Rezoluciju 2139 Vijeća sigurnosti UN-a od 22. veljače 2014. kojom se poziva da se konvojima za humanitarni pomoć dopusti pristup diljem zemlje kako bi se olakšala patnja civilnog stanovništva te poziva na njezinu hitru provedbu; poziva na puštanje miroljubivih aktivista koji su vladinom pritvoru i civilnih taoca koje drže naoružane skupine;

| 10. | ističe da, s obzirom na dosad nezabilježene razmjere trenutačne krize, smanjivanje patnje milijuna Sirijaca kojima su potrebni osnovni proizvodi i usluge mora biti prioritet za EU i međunarodnu zajednicu u cjelini; podsjeća države članice EU-a na njihovu humanitarnu odgovornost prema sirijskim izbjeglicama, te napominje da se tragedije poput one u Lampedusi ne bi trebale ponoviti; potiče Komisiju i države članice da pomognu izbjeglicama koje bježe od sukoba; budući da je u svojoj Rezoluciji od 9. listopada 2013. Parlament potaknuo države članice da na najhitnije potrebe odgovore osiguranjem sigurnog ulaska u EU kako bi se omogućilo privremeno primanje sirijskih izbjeglica, naseljavanjem preko i iznad postojećih nacionalnih kvota, kao i humanitarnim prihvatom; |
| --- | --- |

10.

ističe da, s obzirom na dosad nezabilježene razmjere trenutačne krize, smanjivanje patnje milijuna Sirijaca kojima su potrebni osnovni proizvodi i usluge mora biti prioritet za EU i međunarodnu zajednicu u cjelini; podsjeća države članice EU-a na njihovu humanitarnu odgovornost prema sirijskim izbjeglicama, te napominje da se tragedije poput one u Lampedusi ne bi trebale ponoviti; potiče Komisiju i države članice da pomognu izbjeglicama koje bježe od sukoba; budući da je u svojoj Rezoluciji od 9. listopada 2013. Parlament potaknuo države članice da na najhitnije potrebe odgovore osiguranjem sigurnog ulaska u EU kako bi se omogućilo privremeno primanje sirijskih izbjeglica, naseljavanjem preko i iznad postojećih nacionalnih kvota, kao i humanitarnim prihvatom;

| 11. | ponavlja svoj poziv ESVD-u i državama članicama da osiguraju da se situacija u Siriji i dalje smatra kao najveći prioritet u okviru UN-a, osobito u UNHRC-u; |
| --- | --- |

11.

ponavlja svoj poziv ESVD-u i državama članicama da osiguraju da se situacija u Siriji i dalje smatra kao najveći prioritet u okviru UN-a, osobito u UNHRC-u;

| 12. | naglašava činjenicu da su ciljano izgladnjivanje civila i napadi na zdravstvene ustanove zabranjeni međunarodnim pravom i da će se smatrati ratnim zločinima; ponavlja važnost osiguravanja odgovornosti na svim razinama; pohvaljuje u tom kontekstu rad nezavisnog istražnog odbora za Siriju, uključujući njegovo posljednje izvješće, o kojem će se raspravljati u UNHRC-u te poziva istražni odbor da istraži posljednje izvješće koje uključuje tisuće fotografija slučajeva mučenja koje je navodno počinila sirijska vojska; ponavlja svoj poziv da Vijeće sigurnosti UN-a pitanje stanja u Siriji uputi Međunarodnom kaznenom sudu radi otvaranja službene istrage; traži od potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice da poduzme konkretne mjere u tom smjeru; |
| --- | --- |

12.

naglašava činjenicu da su ciljano izgladnjivanje civila i napadi na zdravstvene ustanove zabranjeni međunarodnim pravom i da će se smatrati ratnim zločinima; ponavlja važnost osiguravanja odgovornosti na svim razinama; pohvaljuje u tom kontekstu rad nezavisnog istražnog odbora za Siriju, uključujući njegovo posljednje izvješće, o kojem će se raspravljati u UNHRC-u te poziva istražni odbor da istraži posljednje izvješće koje uključuje tisuće fotografija slučajeva mučenja koje je navodno počinila sirijska vojska; ponavlja svoj poziv da Vijeće sigurnosti UN-a pitanje stanja u Siriji uputi Međunarodnom kaznenom sudu radi otvaranja službene istrage; traži od potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice da poduzme konkretne mjere u tom smjeru;

Egipat

| 13. | osuđuje povrede ljudskih prava u Egiptu, uključujući zlostavljanje i pritvaranje novinara, aktivista iz civilnog društva i političke oporbe te prekomjernu uporabu sile koja je rezultirala smrću velikog broja civila, kao što se dogodilo tijekom proslave treće godišnjice revolucije i u danima oko održavanja referenduma u siječnju 2013.; potiče egipatske vlasti da osiguraju provođenje potpunih, transparentnih i neovisnih istraga o smrti civila kako bi se sve odgovorne počinitelje privelo pravdi; osuđuje činjenicu da su deseci tisuća Egipćana zatvoreni i ugnjetavani, uključujući Muslimansko bratstvo koje se smatra terorističkom organizacijom, čime se sprječava mogućnost unutarnje pomirbe potrebne za stabilnost i razvoj zemlje; poziva UNHRC da osudi ove povrede ljudskih prava, nadzire sve istrage i u slučaju izostanka napretka u istragama egipatskih vlasti, razmotri pokretanje vlastite istrage; ističe važnost brzog otvaranja regionalnog Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) u Kairu koje su odobrile egipatske vlasti; |
| --- | --- |

13.

osuđuje povrede ljudskih prava u Egiptu, uključujući zlostavljanje i pritvaranje novinara, aktivista iz civilnog društva i političke oporbe te prekomjernu uporabu sile koja je rezultirala smrću velikog broja civila, kao što se dogodilo tijekom proslave treće godišnjice revolucije i u danima oko održavanja referenduma u siječnju 2013.; potiče egipatske vlasti da osiguraju provođenje potpunih, transparentnih i neovisnih istraga o smrti civila kako bi se sve odgovorne počinitelje privelo pravdi; osuđuje činjenicu da su deseci tisuća Egipćana zatvoreni i ugnjetavani, uključujući Muslimansko bratstvo koje se smatra terorističkom organizacijom, čime se sprječava mogućnost unutarnje pomirbe potrebne za stabilnost i razvoj zemlje; poziva UNHRC da osudi ove povrede ljudskih prava, nadzire sve istrage i u slučaju izostanka napretka u istragama egipatskih vlasti, razmotri pokretanje vlastite istrage; ističe važnost brzog otvaranja regionalnog Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) u Kairu koje su odobrile egipatske vlasti;

| 14. | prima na znanje novi egipatski ustav; primjećuje upućivanje na neovisnost kršćanskih i židovskih vjerskih pitanja i prepoznaje napredak u pogledu slobode vjeroispovijesti; pozdravlja upućivanje ustava na građansku vladu i jednakost svih građana, uključujući poboljšanje prava žena, odredbu o pravima djece, zabranu mučenja u svim oblicima i očitovanjima, zabranu i kriminalizaciju svih oblika ropstva te obavezu poštovanja međunarodnih ugovora o ljudskim pravima čiji je Egipat potpisnik; snažno osuđuje razinu ovlasti koja se ustavom dodjeljuje vojsci i vojnim sudovima; |
| --- | --- |

14.

prima na znanje novi egipatski ustav; primjećuje upućivanje na neovisnost kršćanskih i židovskih vjerskih pitanja i prepoznaje napredak u pogledu slobode vjeroispovijesti; pozdravlja upućivanje ustava na građansku vladu i jednakost svih građana, uključujući poboljšanje prava žena, odredbu o pravima djece, zabranu mučenja u svim oblicima i očitovanjima, zabranu i kriminalizaciju svih oblika ropstva te obavezu poštovanja međunarodnih ugovora o ljudskim pravima čiji je Egipat potpisnik; snažno osuđuje razinu ovlasti koja se ustavom dodjeljuje vojsci i vojnim sudovima;

| 15. | zabrinut je zbog činjenice da tisuće ljudi, uglavnom izbjeglica iz Eritreje i Somalije, uključujući brojne žene i djecu, pogine, nestane ili ih sinajski trgovci ljudima otimaju i drže kao taoce radi otkupnine, muče, seksualno zlostavljaju ili ubijaju radi trgovanja organima; u tom smislu podsjeća na članak 89. novog Ustava kojim se utvrđuje da su svi oblici ropstva, ugnjetavanja, prisilnog iskorištavanja ljudi, prostitucije i drugi oblici trgovanja ljudima u Egiptu zakonom zabranjeni i kriminalizirani; |
| --- | --- |

15.

zabrinut je zbog činjenice da tisuće ljudi, uglavnom izbjeglica iz Eritreje i Somalije, uključujući brojne žene i djecu, pogine, nestane ili ih sinajski trgovci ljudima otimaju i drže kao taoce radi otkupnine, muče, seksualno zlostavljaju ili ubijaju radi trgovanja organima; u tom smislu podsjeća na članak 89. novog Ustava kojim se utvrđuje da su svi oblici ropstva, ugnjetavanja, prisilnog iskorištavanja ljudi, prostitucije i drugi oblici trgovanja ljudima u Egiptu zakonom zabranjeni i kriminalizirani;

Libija

| 16. | poziva da se tijekom nadolazeće sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava donese rezolucija temeljena na izvješću Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava kojim se jača njegov mandat za nadziranje i podnošenje izvješća Vijeću za ljudska prava o stanju ljudskih prava i izazovima s kojima je Libija suočena; izražava zabrinutost zbog nezakonitih pritvaranja povezanih sa sukobima i prakse mučenja te izvansudskih pogubljenja i u tom smislu pozdravlja preporuke iz izvješća o mučenju misije UN-a za potporu; izražava zabrinutost zbog napada na medijske djelatnike i poziva na zaštitu medijskog pluralizma i slobodu izražavanja; potiče na pružanje podrške rješavanju sukoba i nacionalnoj pomirbi; |
| --- | --- |

16.

poziva da se tijekom nadolazeće sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava donese rezolucija temeljena na izvješću Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava kojim se jača njegov mandat za nadziranje i podnošenje izvješća Vijeću za ljudska prava o stanju ljudskih prava i izazovima s kojima je Libija suočena; izražava zabrinutost zbog nezakonitih pritvaranja povezanih sa sukobima i prakse mučenja te izvansudskih pogubljenja i u tom smislu pozdravlja preporuke iz izvješća o mučenju misije UN-a za potporu; izražava zabrinutost zbog napada na medijske djelatnike i poziva na zaštitu medijskog pluralizma i slobodu izražavanja; potiče na pružanje podrške rješavanju sukoba i nacionalnoj pomirbi;

Tunis

| 17. | pozdravlja donošenje novog tuniskog ustava od 26. siječnja 2014. koji bi mogao poslužiti kao primjer zemljama u regiji i šire; potiče tuniske vlasti da provedu sveobuhvatne, transparentne i vjerodostojne izbore kasnije ove godine; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja donošenje novog tuniskog ustava od 26. siječnja 2014. koji bi mogao poslužiti kao primjer zemljama u regiji i šire; potiče tuniske vlasti da provedu sveobuhvatne, transparentne i vjerodostojne izbore kasnije ove godine;

Maroko

| 18. | poziva Maroko kao novog člana Vijeća UN-a za ljudska prava da nastavi pregovore za mirno i dugotrajno rješenje sukoba u Zapadnoj Sahari te ponovno potvrđuje pravo naroda Sahravi na samoodređenje o kojem bi se trebalo odlučiti na demokratskom referendumu, u skladu s odgovarajućim rezolucijama UN-a; |
| --- | --- |

18.

poziva Maroko kao novog člana Vijeća UN-a za ljudska prava da nastavi pregovore za mirno i dugotrajno rješenje sukoba u Zapadnoj Sahari te ponovno potvrđuje pravo naroda Sahravi na samoodređenje o kojem bi se trebalo odlučiti na demokratskom referendumu, u skladu s odgovarajućim rezolucijama UN-a;

Palestina

| 19. | pozdravlja činjenicu da Palestina od studenog 2012. sudjeluje kao država nečlanica UN-a sa statusom promatrača; ponovo izražava potporu tim naporima; napominje da je EU izrazio potporu punopravnom članstvu Palestine u Ujedinjenim narodima u sklopu političkog rješenja izraelsko-palestinskog sukoba; ponavlja da EU neće prihvatiti promjene granica koje su utvrđene prije 1967., uključujući u odnosu na Jeruzalem, izuzev onih koje su dogovorile uključene strane; slaže se u tom pogledu sa zaključcima Vijeća EU-a o bliskoistočnom mirovnom procesu od 16. prosinca 2013. u kojima se izražava žaljenje zbog stalnog izraelskog širenja naselja, koja su prema međunarodnom pravu nezakonita i predstavljaju prepreku miru; žali što palestinske vlasti krše ljudska prava te što se iz Gaze neprekidno ispaljuju rakete na Izrael; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja činjenicu da Palestina od studenog 2012. sudjeluje kao država nečlanica UN-a sa statusom promatrača; ponovo izražava potporu tim naporima; napominje da je EU izrazio potporu punopravnom članstvu Palestine u Ujedinjenim narodima u sklopu političkog rješenja izraelsko-palestinskog sukoba; ponavlja da EU neće prihvatiti promjene granica koje su utvrđene prije 1967., uključujući u odnosu na Jeruzalem, izuzev onih koje su dogovorile uključene strane; slaže se u tom pogledu sa zaključcima Vijeća EU-a o bliskoistočnom mirovnom procesu od 16. prosinca 2013. u kojima se izražava žaljenje zbog stalnog izraelskog širenja naselja, koja su prema međunarodnom pravu nezakonita i predstavljaju prepreku miru; žali što palestinske vlasti krše ljudska prava te što se iz Gaze neprekidno ispaljuju rakete na Izrael;

Izrael

| 20. | pozdravlja ponovno uključivanje Izraela u rad Vijeća UN-a za ljudska prava te skorašnje donošenje drugog ciklusa izvještaja o toj zemlji u okviru univerzalnog periodičnog pregleda; poziva izraelske vlasti da surađuju u okviru svih posebnih postupaka, uključujući s posebnim izvjestiteljem za stanje ljudskih prava na okupiranim područjima; podržava zaključke izvješća glavnog tajnika UN-a i visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u vezi s Izraelom i okupiranim palestinskim područjima te poziva Izrael da provede preporuke nezavisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o utjecaju izraelskih naselja na ljudska prava palestinskog naroda; iznimno je zabrinut zbog navodnih slučajeva političkog pritvaranja djece u izraelskim centrima za pritvor; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja ponovno uključivanje Izraela u rad Vijeća UN-a za ljudska prava te skorašnje donošenje drugog ciklusa izvještaja o toj zemlji u okviru univerzalnog periodičnog pregleda; poziva izraelske vlasti da surađuju u okviru svih posebnih postupaka, uključujući s posebnim izvjestiteljem za stanje ljudskih prava na okupiranim područjima; podržava zaključke izvješća glavnog tajnika UN-a i visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u vezi s Izraelom i okupiranim palestinskim područjima te poziva Izrael da provede preporuke nezavisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o utjecaju izraelskih naselja na ljudska prava palestinskog naroda; iznimno je zabrinut zbog navodnih slučajeva političkog pritvaranja djece u izraelskim centrima za pritvor;

Bahrein

| 21. | zabrinut je zbog stanja boraca za ljudska prava i aktivista političke oporbe u Bahreinu; pozdravlja izjavu Vijeća za ljudska prava o Bahreinu iz rujna 2013. koju su potpisale sve države članice EU-a; poziva na trenutno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih zatvorenika savjesti, političkih aktivista, novinara, boraca za ljudska prava i mirnih prosvjednika; poziva sve države članice EU-a da se potrude kako bi se tijekom sljedeće sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava donijela rezolucija o stanju ljudskih prava u Bahreinu, koja bi bila usredotočena na provedbu obveza koje je Bahrein preuzeo tijekom postupka univerzalnog periodičnog pregleda te preporuka nezavisnog bahreinskog istražnog odbora koje podržava kralj Bahreina, uključujući one koje se odnose na borce za ljudska prava; |
| --- | --- |

21.

zabrinut je zbog stanja boraca za ljudska prava i aktivista političke oporbe u Bahreinu; pozdravlja izjavu Vijeća za ljudska prava o Bahreinu iz rujna 2013. koju su potpisale sve države članice EU-a; poziva na trenutno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih zatvorenika savjesti, političkih aktivista, novinara, boraca za ljudska prava i mirnih prosvjednika; poziva sve države članice EU-a da se potrude kako bi se tijekom sljedeće sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava donijela rezolucija o stanju ljudskih prava u Bahreinu, koja bi bila usredotočena na provedbu obveza koje je Bahrein preuzeo tijekom postupka univerzalnog periodičnog pregleda te preporuka nezavisnog bahreinskog istražnog odbora koje podržava kralj Bahreina, uključujući one koje se odnose na borce za ljudska prava;

Saudijska Arabija

| 22. | poziva Saudijsku Arabiju, kao novoizabranu članicu Vijeća za ljudska prava, da uzme u obzir preporuke 17. sjednice radne skupine za univerzalni periodični pregled kako bi se okončali svi oblici diskriminacije žena u zakonodavstvu i praksi te ženama dopustilo potpuno i ravnopravno sudjelovanje u društvu, poduzele sve mjere potrebne za borbu protiv nasilja u obitelji te kako bi se osiguralo da žrtve imaju pristup mehanizmima zaštite i pravnim sredstvima, donio zakon za zabranu svih ranih i prisilnih dječjih brakova te 18 godina odredilo kao minimalnu zakonsku dob za sklapanje braka, donijeli zakoni kojima se štiti sloboda udruživanja, izražavanja, mirnog okupljanja i vjeroispovijedi, uveo moratorij na smrtnu kaznu u cilju njezinog konačnog ukidanja, dopustila registracija NVO-a koji su aktivni na području ljudskih prava te ratificirali ključni instrumenti na području ljudskih prava; |
| --- | --- |

22.

poziva Saudijsku Arabiju, kao novoizabranu članicu Vijeća za ljudska prava, da uzme u obzir preporuke 17. sjednice radne skupine za univerzalni periodični pregled kako bi se okončali svi oblici diskriminacije žena u zakonodavstvu i praksi te ženama dopustilo potpuno i ravnopravno sudjelovanje u društvu, poduzele sve mjere potrebne za borbu protiv nasilja u obitelji te kako bi se osiguralo da žrtve imaju pristup mehanizmima zaštite i pravnim sredstvima, donio zakon za zabranu svih ranih i prisilnih dječjih brakova te 18 godina odredilo kao minimalnu zakonsku dob za sklapanje braka, donijeli zakoni kojima se štiti sloboda udruživanja, izražavanja, mirnog okupljanja i vjeroispovijedi, uveo moratorij na smrtnu kaznu u cilju njezinog konačnog ukidanja, dopustila registracija NVO-a koji su aktivni na području ljudskih prava te ratificirali ključni instrumenti na području ljudskih prava;

Iran

| 23. | pozdravlja rezoluciju koju je u ožujku 2013. donijelo Vijeće UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu te produžetak mandata posebnom izvjestitelju za stanje ljudskih prava u Iranu; ponovo potvrđuje svoju potporu nastavku mandata te poziva Iran da kao ključni korak prema otvaranju dijaloga za procjenu stanja ljudskih prava u Iranu posebnom izvjestitelju UN-a dopusti ulazak u zemlju; ponovno osuđuje smrtnu kaznu u Iranu, znatni porast pogubljenja, uz 40 obješenih osoba u prva dva tjedna 2014. godine te stalno kršenje prava na slobodu uvjerenja; primjećuje prve znakove napretka koje je iranska Vlada pokazala u pogledu ljudskih prava, uključujući puštanje političkih zatvorenika na slobodu; poziva EU i Vijeće UN-a za ljudska prava da nastave pomno pratiti stanje ljudskih prava te da osiguraju da ljudska prava ostanu ključni prioritet u svim pregovorima s iranskom vladom; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja rezoluciju koju je u ožujku 2013. donijelo Vijeće UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu te produžetak mandata posebnom izvjestitelju za stanje ljudskih prava u Iranu; ponovo potvrđuje svoju potporu nastavku mandata te poziva Iran da kao ključni korak prema otvaranju dijaloga za procjenu stanja ljudskih prava u Iranu posebnom izvjestitelju UN-a dopusti ulazak u zemlju; ponovno osuđuje smrtnu kaznu u Iranu, znatni porast pogubljenja, uz 40 obješenih osoba u prva dva tjedna 2014. godine te stalno kršenje prava na slobodu uvjerenja; primjećuje prve znakove napretka koje je iranska Vlada pokazala u pogledu ljudskih prava, uključujući puštanje političkih zatvorenika na slobodu; poziva EU i Vijeće UN-a za ljudska prava da nastave pomno pratiti stanje ljudskih prava te da osiguraju da ljudska prava ostanu ključni prioritet u svim pregovorima s iranskom vladom;

Rusija

| 24. | snažno osuđuje zakone o „stranim agentima” u Rusiji koji se koriste za uznemiravanje nevladinih organizacija pretresanjem ureda, propisivanjem kazni i drugim metodama zastrašivanja; poziva EU i države članice da nastave vršiti pritisak na Rusiju, i u sklopu Vijeća UN-a za ljudska prava i izvan njega, kako bi se okončala jasna kršenja slobode izražavanja i udruživanja; izražava snažnu zabrinutost zbog drugih stalnih kršenja ljudskih prava u Rusiji, kao što su gušenje slobode medija, zakoni koji diskriminiraju seksualne manjine, kršenje prava na okupljanje i nedostatak neovisnosti pravosuđa; |
| --- | --- |

24.

snažno osuđuje zakone o „stranim agentima” u Rusiji koji se koriste za uznemiravanje nevladinih organizacija pretresanjem ureda, propisivanjem kazni i drugim metodama zastrašivanja; poziva EU i države članice da nastave vršiti pritisak na Rusiju, i u sklopu Vijeća UN-a za ljudska prava i izvan njega, kako bi se okončala jasna kršenja slobode izražavanja i udruživanja; izražava snažnu zabrinutost zbog drugih stalnih kršenja ljudskih prava u Rusiji, kao što su gušenje slobode medija, zakoni koji diskriminiraju seksualne manjine, kršenje prava na okupljanje i nedostatak neovisnosti pravosuđa;

Bjelarus

| 25. | ponavlja svoju potporu posebnom izvjestitelju Vijeća UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Bjelarusu poziva da se mandat posebnog izvjestitelja, kada se bude završio u lipnju 2014., produži za još jednu godinu; pozdravlja rezoluciju o Bjelarusu donesenu u lipnju 2013. te stalno potvrđivanje znatnog kršenja ljudskih prava u toj zemlji te pozornost koja se tome pridaje; potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da nastave vršiti pritisak na Bjelarus po pitanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

25.

ponavlja svoju potporu posebnom izvjestitelju Vijeća UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Bjelarusu poziva da se mandat posebnog izvjestitelja, kada se bude završio u lipnju 2014., produži za još jednu godinu; pozdravlja rezoluciju o Bjelarusu donesenu u lipnju 2013. te stalno potvrđivanje znatnog kršenja ljudskih prava u toj zemlji te pozornost koja se tome pridaje; potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da nastave vršiti pritisak na Bjelarus po pitanju ljudskih prava;

Uzbekistan

| 26. | pozdravlja rezultate univerzalnog periodičnog pregleda Uzbekistana; žali zbog stalnog odbijanja uzbekistanske vlade da potvrdno odgovori na zahtjeve za posjet stručnjaka koji se upućuju u okviru posebnih postupaka Vijeća za ljudska prava; potiče države članice EU-a da se zalažu za stvaranje posebnog mehanizma za praćenje stanja ljudskih prava u Uzbekistanu u Vijeću za ljudska prava; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja rezultate univerzalnog periodičnog pregleda Uzbekistana; žali zbog stalnog odbijanja uzbekistanske vlade da potvrdno odgovori na zahtjeve za posjet stručnjaka koji se upućuju u okviru posebnih postupaka Vijeća za ljudska prava; potiče države članice EU-a da se zalažu za stvaranje posebnog mehanizma za praćenje stanja ljudskih prava u Uzbekistanu u Vijeću za ljudska prava;

Srednjoafrička Republika

| 27. | ponavlja svoju duboku zabrinutost zbog stanja u Srednjoafričkoj Republici; poziva međunarodnu zajednicu da hitno podupre humanitarni apel UN-a, kojemu jako nedostaje financijskih sredstava, te poziva na poboljšanje sigurnosne situacije u cilju osiguranja pristupa humanitarnoj pomoći za stanovništvo; nada se da će brzo razmještanje misije ZSOP-a EU-a doprinijeti poboljšanju situacije na terenu; pozdravlja rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2136 (2014), rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava, njegovu posebnu sjednicu o stanju u Srednjoafričkoj Republici od 20. siječnja 2014. te imenovanje neovisnog stručnjaka za stanje ljudskih prava u zemlji; potiče novu privremenu predsjednicu Samba-Panza da učini sve u svojoj moći kako bi se okončalo nasilje i smirile napetosti na vjerskoj osnovi u zemlji; |
| --- | --- |

27.

ponavlja svoju duboku zabrinutost zbog stanja u Srednjoafričkoj Republici; poziva međunarodnu zajednicu da hitno podupre humanitarni apel UN-a, kojemu jako nedostaje financijskih sredstava, te poziva na poboljšanje sigurnosne situacije u cilju osiguranja pristupa humanitarnoj pomoći za stanovništvo; nada se da će brzo razmještanje misije ZSOP-a EU-a doprinijeti poboljšanju situacije na terenu; pozdravlja rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2136 (2014), rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava, njegovu posebnu sjednicu o stanju u Srednjoafričkoj Republici od 20. siječnja 2014. te imenovanje neovisnog stručnjaka za stanje ljudskih prava u zemlji; potiče novu privremenu predsjednicu Samba-Panza da učini sve u svojoj moći kako bi se okončalo nasilje i smirile napetosti na vjerskoj osnovi u zemlji;

Demokratska Republika Kongo

| 28. | ističe poziv UN-a na daljnju potporu istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo koji razdiru sukobi kako bi se osiguralo da se navedena kriza ne zaboravi; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nedavnih masovnih raseljavanja stanovnika u regiji Katanga; oštro osuđuje napade pobunjeničkih snaga na istoku zemlje na civilno stanovništvo, uključujući žene i djecu; oštro osuđuje sustavnu upotrebu silovanja kao oružja u ratu; izražava duboku zabrinutost zbog kontinuiranog korištenja djece kao vojnika te poziva na njihovo razoružavanje, rehabilitaciju i reintegraciju; smatra da okvir UN-a za mir, sigurnost i suradnju za Demokratsku Republiku Kongo i regiju ostaje ključni okvir za postizanje održivog mira; pozdravlja Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2136 od 30. siječnja 2014. kojom se obnavlja embargo na oružje nametnut Demokratskoj Republici Kongo; |
| --- | --- |

28.

ističe poziv UN-a na daljnju potporu istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo koji razdiru sukobi kako bi se osiguralo da se navedena kriza ne zaboravi; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nedavnih masovnih raseljavanja stanovnika u regiji Katanga; oštro osuđuje napade pobunjeničkih snaga na istoku zemlje na civilno stanovništvo, uključujući žene i djecu; oštro osuđuje sustavnu upotrebu silovanja kao oružja u ratu; izražava duboku zabrinutost zbog kontinuiranog korištenja djece kao vojnika te poziva na njihovo razoružavanje, rehabilitaciju i reintegraciju; smatra da okvir UN-a za mir, sigurnost i suradnju za Demokratsku Republiku Kongo i regiju ostaje ključni okvir za postizanje održivog mira; pozdravlja Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2136 od 30. siječnja 2014. kojom se obnavlja embargo na oružje nametnut Demokratskoj Republici Kongo;

Eritreja

| 29. | potiče EU i Vijeće UN-a za ljudska prava na daljnju pozornost i oprez glede stanja ljudskih prava u Eritreji, s obzirom na to da ozbiljna kršenja ljudskih prava dovode do velikog broja izbjeglica i migranata; pozdravlja rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Eritreji koja je jednoglasno usvojena u lipnju 2013.; pohvaljuje prvo izvješće posebnog izvjestitelja za stanje ljudskih prava u zemlji; poziva na obnovu njegova mandata na 26. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

29.

potiče EU i Vijeće UN-a za ljudska prava na daljnju pozornost i oprez glede stanja ljudskih prava u Eritreji, s obzirom na to da ozbiljna kršenja ljudskih prava dovode do velikog broja izbjeglica i migranata; pozdravlja rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Eritreji koja je jednoglasno usvojena u lipnju 2013.; pohvaljuje prvo izvješće posebnog izvjestitelja za stanje ljudskih prava u zemlji; poziva na obnovu njegova mandata na 26. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava;

Mali

| 30. | pozdravlja imenovanje neovisnog stručnjaka za stanje ljudskih prava u Maliju, daljnje praćenje stanja ljudskih prava nakon sukoba i snažno vodstvo koje pružaju ostale afričke države u poboljšanju stanja ljudskih prava u zemlji; poziva na obnovu mandata neovisnog stručnjaka; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja imenovanje neovisnog stručnjaka za stanje ljudskih prava u Maliju, daljnje praćenje stanja ljudskih prava nakon sukoba i snažno vodstvo koje pružaju ostale afričke države u poboljšanju stanja ljudskih prava u zemlji; poziva na obnovu mandata neovisnog stručnjaka;

Južni Sudan

| 31. | izražava duboku zabrinutost zbog stanja u Južnom Sudanu, uključujući političku borbu za vodstvo u zemlji, što je dovelo do porasta etničkih sukoba i raseljavanja više od 650 000 ljudi; poziva države članice EU-a da navedeno pitanje pokrenu pred Vijećem UN-a za ljudska prava kako bi stanje u Južnom Sudanu ostalo prioritet na međunarodnoj razini; pozdravlja sporazum o prekidu neprijateljstava potpisan 23. siječnja 2014., no ističe činjenicu da je to tek prvi korak prema miru i pomirbi; osuđuje sveprisutno kršenje i počinjene povrede ljudskih prava te ističe da odgovorni moraju za njih odgovarati; pozdravlja uključenost Afričke unije u uspostavu istražne komisije koja će pružiti temelj za pravdu i odgovornost te buduću pomirbu; |
| --- | --- |

31.

izražava duboku zabrinutost zbog stanja u Južnom Sudanu, uključujući političku borbu za vodstvo u zemlji, što je dovelo do porasta etničkih sukoba i raseljavanja više od 650 000 ljudi; poziva države članice EU-a da navedeno pitanje pokrenu pred Vijećem UN-a za ljudska prava kako bi stanje u Južnom Sudanu ostalo prioritet na međunarodnoj razini; pozdravlja sporazum o prekidu neprijateljstava potpisan 23. siječnja 2014., no ističe činjenicu da je to tek prvi korak prema miru i pomirbi; osuđuje sveprisutno kršenje i počinjene povrede ljudskih prava te ističe da odgovorni moraju za njih odgovarati; pozdravlja uključenost Afričke unije u uspostavu istražne komisije koja će pružiti temelj za pravdu i odgovornost te buduću pomirbu;

Šri Lanka

| 32. | osuđuje stalne napade na vjerske manjine te uznemirivanje i zastrašivanje boraca za ljudska prava, odvjetnika i novinara; priznaje napredak ostvaren u obnovi te provedbu nekih preporuka Odbora za stečeno iskustvo i pomirenje, ali žali zbog toga što vlada Šri Lanke i dalje ne provodi neovisne i vjerodostojne istrage prijašnjih kršenja međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava; snažno podržava preporuku visokog povjerenika UN-a za ljudska prava da se uspostavi neovisni međunarodni istražni sustav koji bi doprinio uspostavljanju istine ako zakažu domaći sustavi istrage; |
| --- | --- |

32.

osuđuje stalne napade na vjerske manjine te uznemirivanje i zastrašivanje boraca za ljudska prava, odvjetnika i novinara; priznaje napredak ostvaren u obnovi te provedbu nekih preporuka Odbora za stečeno iskustvo i pomirenje, ali žali zbog toga što vlada Šri Lanke i dalje ne provodi neovisne i vjerodostojne istrage prijašnjih kršenja međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava; snažno podržava preporuku visokog povjerenika UN-a za ljudska prava da se uspostavi neovisni međunarodni istražni sustav koji bi doprinio uspostavljanju istine ako zakažu domaći sustavi istrage;

Burma/Mjanmar

| 33. | pozdravlja rezoluciju o Burmi/Mjannaru koju je donijelo Vijeće UN-a za ljudska prava te daljnje napore posebnog izvjestitelja; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da ne prekida niti mijenja mandat posebnog izvjestitelja sve dok u zemlji ne bude uspostavljen Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) s punim mandatom te poziva Burmu/Mjanmar da osigura da odbor za reviziju zatvorenika i dalje nastavi s radom na rješavanju svih otvorenih slučajeva i stavljanju izvan snage spornog zakona koji utječe na slobodnu izražavanja i udruživanja (posebno Zakona o mirnom okupljanju i prosvjedima iz 2011.); osuđuje neprekidno nasilje i zlostavljanja počinjena protiv manjine Rohingya u državi Rakhine te napade protiv muslimana i drugih vjerskih manjina te poziva na potpune, transparentne i neovisne istrage takvih kršenja; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja rezoluciju o Burmi/Mjannaru koju je donijelo Vijeće UN-a za ljudska prava te daljnje napore posebnog izvjestitelja; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da ne prekida niti mijenja mandat posebnog izvjestitelja sve dok u zemlji ne bude uspostavljen Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) s punim mandatom te poziva Burmu/Mjanmar da osigura da odbor za reviziju zatvorenika i dalje nastavi s radom na rješavanju svih otvorenih slučajeva i stavljanju izvan snage spornog zakona koji utječe na slobodnu izražavanja i udruživanja (posebno Zakona o mirnom okupljanju i prosvjedima iz 2011.); osuđuje neprekidno nasilje i zlostavljanja počinjena protiv manjine Rohingya u državi Rakhine te napade protiv muslimana i drugih vjerskih manjina te poziva na potpune, transparentne i neovisne istrage takvih kršenja;

Demokratska Narodna Republika Koreja

| 34. | pozdravlja planirano produženje mandata posebnog izvjestitelja za stanje ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji (DNRK), rezoluciju usvojenu konsenzusom u ožujku 2013. te predstavljanje izvješća istražnog odbora za ljudska prava u toj zemlji; ponovno potvrđuje svoj poziv upućen vladi DNRK-a da u potpunosti surađuje s izvjestiteljem te da mu omogući posjet zemlji; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da uzme u obzir preporuke Međunarodnog istražnog odbora, s posebnim naglaskom na nužnu osudu međunarodnih zločina počinjenih u DNRK-u, da podrži nadležnost UN-a u dokumentiranju kršenja ljudskih prava u zemlji te da podrži odgovarajuće međunarodne mehanizme kako bi osiguralo odgovornost za međunarodne zločine počinjene u DNRK-u; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja planirano produženje mandata posebnog izvjestitelja za stanje ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji (DNRK), rezoluciju usvojenu konsenzusom u ožujku 2013. te predstavljanje izvješća istražnog odbora za ljudska prava u toj zemlji; ponovno potvrđuje svoj poziv upućen vladi DNRK-a da u potpunosti surađuje s izvjestiteljem te da mu omogući posjet zemlji; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da uzme u obzir preporuke Međunarodnog istražnog odbora, s posebnim naglaskom na nužnu osudu međunarodnih zločina počinjenih u DNRK-u, da podrži nadležnost UN-a u dokumentiranju kršenja ljudskih prava u zemlji te da podrži odgovarajuće međunarodne mehanizme kako bi osiguralo odgovornost za međunarodne zločine počinjene u DNRK-u;

Kambodža, Obala Bjelokosti, Haiti, Somalija i Sudan

| 35. | pozdravlja produženje mandata neovisnih stručnjaka za Kambodžu, Obalu Bjelokosti, Haiti, Somaliju i Sudan; poziva vlasti tih zemalja da u potpunosti surađuju s mandatarima; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja produženje mandata neovisnih stručnjaka za Kambodžu, Obalu Bjelokosti, Haiti, Somaliju i Sudan; poziva vlasti tih zemalja da u potpunosti surađuju s mandatarima;

Tematska pitanja

Prava djeteta

| 36. | pozdravlja rad Vijeća UN-a za ljudska prava u vezi s pravima djeteta, kao što je rezolucija iz rujna 2013. o sprečivoj smrtnosti i pobolijevanju djece mlađe od 5 godina kao pitanju ljudskih prava te napore Odbora za prava djeteta; poziva države da ratificiraju treći Fakultativni protokol uz UN-ovu Konvenciju o pravima djeteta koji će djeci omogućiti da svoje žalbe predaju Odboru; pohvaljuje predstojeću rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava u vezi s pravima djeteta kao izvrstan primjer suradnje EU-a i skupine latinoameričkih i karipskih zemalja u Ujedinjenim narodima (GRULAC); izražava svoju duboku zabrinutost zbog slučajeva mučenja i pritvaranja djece o kojima su izvijestile organizacije poput UNICEF-a i Amnesty Internationala; poziva UN da dodatno istraži takve slučajeve te da osmisli preporuke za djelovanje; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja rad Vijeća UN-a za ljudska prava u vezi s pravima djeteta, kao što je rezolucija iz rujna 2013. o sprečivoj smrtnosti i pobolijevanju djece mlađe od 5 godina kao pitanju ljudskih prava te napore Odbora za prava djeteta; poziva države da ratificiraju treći Fakultativni protokol uz UN-ovu Konvenciju o pravima djeteta koji će djeci omogućiti da svoje žalbe predaju Odboru; pohvaljuje predstojeću rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava u vezi s pravima djeteta kao izvrstan primjer suradnje EU-a i skupine latinoameričkih i karipskih zemalja u Ujedinjenim narodima (GRULAC); izražava svoju duboku zabrinutost zbog slučajeva mučenja i pritvaranja djece o kojima su izvijestile organizacije poput UNICEF-a i Amnesty Internationala; poziva UN da dodatno istraži takve slučajeve te da osmisli preporuke za djelovanje;

Žene i djevojčice

| 37. | poziva EU da aktivno sudjeluje na 58. sjednici Komisije o položaju žena kako se ne bi dovela u pitanje pravna stečevina UN-ove pekinške platforme za djelovanje, kao što su pristup obrazovanju i zdravstvenoj skrbi, što je temeljno ljudsko pravo, uključujući seksualna prava i pravo na rađanje; strogo osuđuje uporabu seksualnog nasilja protiv žena kao ratnu taktiku, uključujući zločine poput masovnih silovanja, seksualnog ropstva, prisilne prostitucije, rodno utemeljene oblike progona uključujući genitalno sakaćenje žena, trgovanje ženama, prijevremeno i prisilno sklapanje brakova, ubojstva iz časti te sve druge oblike seksualnog nasilja slične težine; ponovno poziva EU i sve države članice da potpišu i ratificiraju Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja; |
| --- | --- |

37.

poziva EU da aktivno sudjeluje na 58. sjednici Komisije o položaju žena kako se ne bi dovela u pitanje pravna stečevina UN-ove pekinške platforme za djelovanje, kao što su pristup obrazovanju i zdravstvenoj skrbi, što je temeljno ljudsko pravo, uključujući seksualna prava i pravo na rađanje; strogo osuđuje uporabu seksualnog nasilja protiv žena kao ratnu taktiku, uključujući zločine poput masovnih silovanja, seksualnog ropstva, prisilne prostitucije, rodno utemeljene oblike progona uključujući genitalno sakaćenje žena, trgovanje ženama, prijevremeno i prisilno sklapanje brakova, ubojstva iz časti te sve druge oblike seksualnog nasilja slične težine; ponovno poziva EU i sve države članice da potpišu i ratificiraju Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja;

Mučenje

| 38. | ponavlja važnost borbe protiv mučenja i drugih oblika zlostavljanja te prioriteta kojeg EU daje tom pitanju, posebno u pogledu djece; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da iskoristi godišnju rezoluciju o mučenju kako bi za još tri godine obnovio mandat posebnom izvjestitelju te da osigura djelotvorni nastavak aktivnosti vezanih uz prošle rezolucije o mučenju; potiče ESVD-a, Komisiju i države članice EU-a da pokažu njihovu zajedničku opredijeljenost za iskorjenjivanje mučenja i podršku žrtvama, osobito nastavljajući ili, kada je to primjenjivo, počevši doprinositi dobrovoljnom fondu UN-a za žrtve mučenja i posebnom fondu utemeljenom Fakultativnim protokolom uz Konvenciju protiv mučenja |
| --- | --- |

38.

ponavlja važnost borbe protiv mučenja i drugih oblika zlostavljanja te prioriteta kojeg EU daje tom pitanju, posebno u pogledu djece; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da iskoristi godišnju rezoluciju o mučenju kako bi za još tri godine obnovio mandat posebnom izvjestitelju te da osigura djelotvorni nastavak aktivnosti vezanih uz prošle rezolucije o mučenju; potiče ESVD-a, Komisiju i države članice EU-a da pokažu njihovu zajedničku opredijeljenost za iskorjenjivanje mučenja i podršku žrtvama, osobito nastavljajući ili, kada je to primjenjivo, počevši doprinositi dobrovoljnom fondu UN-a za žrtve mučenja i posebnom fondu utemeljenom Fakultativnim protokolom uz Konvenciju protiv mučenja

Smrtna kazna

| 39. | ponovo potvrđuje svoje oštro osuđivanje upotrebe smrtne kazne i snažno podržava moratorij kao korak prema ukidanju; poziva EU, njegove države članice i Vijeće UN-a za ljudska prava da nastave zahtijevati ukidanje diljem svijeta; snažno potiče države koje još izvršavaju smrtnu kaznu da objave jasne i točne podatke o broju osuda i izvršenja smrtne kazne; |
| --- | --- |

39.

ponovo potvrđuje svoje oštro osuđivanje upotrebe smrtne kazne i snažno podržava moratorij kao korak prema ukidanju; poziva EU, njegove države članice i Vijeće UN-a za ljudska prava da nastave zahtijevati ukidanje diljem svijeta; snažno potiče države koje još izvršavaju smrtnu kaznu da objave jasne i točne podatke o broju osuda i izvršenja smrtne kazne;

Sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja

| 40. | osuđuje kontinuirano kršenje prava na slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja širom svijeta; ponavlja važnost koju EU pridaje tom pitanju; poziva države članice da nastave raditi na tome; pozdravlja obnovu mandata posebnog izvjestitelja UN-a o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja; još jednom potvrđuje da je sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, kao i sloboda da pojedinac promjeni vjeroispovijest ili je se odrekne, temeljno ljudsko pravo; naglašava, stoga, da je potrebno učinkovito se boriti protiv svih oblika diskriminacije vjerskih manjina diljem svijeta; |
| --- | --- |

40.

osuđuje kontinuirano kršenje prava na slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja širom svijeta; ponavlja važnost koju EU pridaje tom pitanju; poziva države članice da nastave raditi na tome; pozdravlja obnovu mandata posebnog izvjestitelja UN-a o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja; još jednom potvrđuje da je sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, kao i sloboda da pojedinac promjeni vjeroispovijest ili je se odrekne, temeljno ljudsko pravo; naglašava, stoga, da je potrebno učinkovito se boriti protiv svih oblika diskriminacije vjerskih manjina diljem svijeta;

Prava homoseksualnih, biseksualnih, transseksualnih i dvospolnih osoba (LGBTI)

| 41. | izražava zabrinutost nedavnim povećanjem diskriminatornih zakona i postupaka te nasilja protiv pojedinaca na temelju njihovog seksualnog usmjerenja i osjećaja pripadnosti spolu; potiče pomno praćenje stanja u Nigeriji i Ugandi, gdje novi zakoni ozbiljno prijete slobodi spolnih manjina; osuđuje uvođenje diskriminatornih zakona i represiju slobode govora u Rusiji; ponovno potvrđuje vlastitu podršku za stalni rad Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u borbi protiv tih diskriminatornih zakona i postupaka te općenito rad UN-a po tom pitanju; preporuča aktivno sudjelovanje država članica EU-a, Vijeća i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) u borbi protiv pokušaja dovođenja u pitanje tih prava; |
| --- | --- |

41.

izražava zabrinutost nedavnim povećanjem diskriminatornih zakona i postupaka te nasilja protiv pojedinaca na temelju njihovog seksualnog usmjerenja i osjećaja pripadnosti spolu; potiče pomno praćenje stanja u Nigeriji i Ugandi, gdje novi zakoni ozbiljno prijete slobodi spolnih manjina; osuđuje uvođenje diskriminatornih zakona i represiju slobode govora u Rusiji; ponovno potvrđuje vlastitu podršku za stalni rad Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u borbi protiv tih diskriminatornih zakona i postupaka te općenito rad UN-a po tom pitanju; preporuča aktivno sudjelovanje država članica EU-a, Vijeća i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) u borbi protiv pokušaja dovođenja u pitanje tih prava;

Diskriminacija na temelju kaste

| 42. | osuđuje diskriminaciju na temelju kaste; izražava duboku zabrinutost zbog stalnih rasprostranjenih kršenja ljudskih prava na temelju kaste i nasilja, uključujući spolno nasilje nad ženama koje pripadaju dotičnim zajednicama; pozdravlja rad Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) i mandatara Posebnih postupaka UN-a na borbi protiv ove vrste diskriminacije; zagovara da države članice promiču podržavanje nacrta Načela i smjernica UN-a za učinkovito iskorjenjivanje diskriminacije na temelju rada te poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da usvoji taj okvir; |
| --- | --- |

42.

osuđuje diskriminaciju na temelju kaste; izražava duboku zabrinutost zbog stalnih rasprostranjenih kršenja ljudskih prava na temelju kaste i nasilja, uključujući spolno nasilje nad ženama koje pripadaju dotičnim zajednicama; pozdravlja rad Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) i mandatara Posebnih postupaka UN-a na borbi protiv ove vrste diskriminacije; zagovara da države članice promiču podržavanje nacrta Načela i smjernica UN-a za učinkovito iskorjenjivanje diskriminacije na temelju rada te poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da usvoji taj okvir;

Pravo na mirno okupljanje

| 43. | poziva EU da podrži daljnje aktivnosti u vezi s izvješćem Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) o djelotvornim mjerama i najboljoj praksi radi osiguranja promicanja i zaštite ljudskih prava u kontekstu mirnih prosvjeda, osobito podržavanjem napora za razvoj međunarodnog pravnog okvira koji se tiče prava na mirno okupljanje; |
| --- | --- |

43.

poziva EU da podrži daljnje aktivnosti u vezi s izvješćem Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) o djelotvornim mjerama i najboljoj praksi radi osiguranja promicanja i zaštite ljudskih prava u kontekstu mirnih prosvjeda, osobito podržavanjem napora za razvoj međunarodnog pravnog okvira koji se tiče prava na mirno okupljanje;

Stanovanje

| 44. | potvrđuje svoju potporu važnosti koju Vijeće UN-a za ljudska prava pridaje pravu na stanovanje; ponavlja također svoj poziv Uniji i državama članicama EU-a da promiču pristup prikladnom stanovanju kao temeljno pravo; |
| --- | --- |

44.

potvrđuje svoju potporu važnosti koju Vijeće UN-a za ljudska prava pridaje pravu na stanovanje; ponavlja također svoj poziv Uniji i državama članicama EU-a da promiču pristup prikladnom stanovanju kao temeljno pravo;

Vodoopskrba i sanitarna skrb

| 45. | pozdravlja rezoluciju o pravu na sigurnu pitku vodu i sanitarnu skrb koju je u rujnu 2013. donijelo Vijeće UN-a za ljudska prava te rad posebnog izvjestitelja UN-a po tom pitanju, osobito kroz razvoj priručnika o provedbi prava na sigurnu pitku vodu i sanitarnu zaštitu; poziva ESVD, države članice EU-a i Vijeće UN-a za ljudska prava da ostanu usredotočeni na to često zanemareno ali životno važno ljudsko pravo na pitku vodu i sanitarnu skrb; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja rezoluciju o pravu na sigurnu pitku vodu i sanitarnu skrb koju je u rujnu 2013. donijelo Vijeće UN-a za ljudska prava te rad posebnog izvjestitelja UN-a po tom pitanju, osobito kroz razvoj priručnika o provedbi prava na sigurnu pitku vodu i sanitarnu zaštitu; poziva ESVD, države članice EU-a i Vijeće UN-a za ljudska prava da ostanu usredotočeni na to često zanemareno ali životno važno ljudsko pravo na pitku vodu i sanitarnu skrb;

Poslovanje i ljudska prava

| 46. | snažno podupire provedbu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; poziva EU i njegove države članice da preuzmu aktivnu ulogu na 7. sjednici radne skupine UN-a po pitanju ljudskih prava i transnacionalnih korporacija te drugih poduzeća te da podrže napore za usklađivanje svojih politika sa smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća i s vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; ponavlja svoj zahtjev Europskoj komisiji da do kraja 2014. podnese izvješće o provedbi vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima od strane država članica EU-a; primjećuje novonastalu inicijativu da se poziv za zakonski obvezujućim međunarodnim instrumentima za poslovanje i ljudska prava zaključi unutar sustava UN-a; |
| --- | --- |

46.

snažno podupire provedbu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; poziva EU i njegove države članice da preuzmu aktivnu ulogu na 7. sjednici radne skupine UN-a po pitanju ljudskih prava i transnacionalnih korporacija te drugih poduzeća te da podrže napore za usklađivanje svojih politika sa smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća i s vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; ponavlja svoj zahtjev Europskoj komisiji da do kraja 2014. podnese izvješće o provedbi vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima od strane država članica EU-a; primjećuje novonastalu inicijativu da se poziv za zakonski obvezujućim međunarodnim instrumentima za poslovanje i ljudska prava zaključi unutar sustava UN-a;

Korupcija i ljudska prava

| 47. | poziva EU i njene države članice da podupru uspostavu posebnog izvjestitelja UN-a za financijski kriminal, korupciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

47.

poziva EU i njene države članice da podupru uspostavu posebnog izvjestitelja UN-a za financijski kriminal, korupciju i ljudska prava;

Sport

| 48. | Pozdravlja rezoluciju usvojenu u rujnu 2013. o promicanju ljudskih prava kroz sport i olimpijske ideale; izražava zabrinutost stanjem radnika migranata u Kataru, posebno u pripremama za Svjetsko prvenstvo 2022.; uzima na znanje inicijativu Katara da razmotri tu brigu; poziva katarska tijela da reformiraju svoje radno zakonodavstvo, da ukinu zakonodavstvo o sponzorstvu („sustav kafala”) koje je na snazi širom regije i da ratificiraju relevantne međunarodne konvencije; Potiče EU da osigura da društva EU-a koja rade u građevinarstvu u Kataru ne doprinose zlouporabama ljudskih prava kojima su izloženi migrantski radnici; naglašava važnost nadziranja svih velikih sportskih događaja i njihovu interakciju s ljudskim pravima, poput Zimskih olimpijskih igara u Sočiju, u Rusiji, u veljači 2014. i stalno sprečavanje slobode okupljanja i prava spolnih manjina te poput predstojećeg Svjetskog prvenstva u Brazilu, gdje diljem zemlje postoje prijave o prisilnom iseljenju; |
| --- | --- |

48.

Pozdravlja rezoluciju usvojenu u rujnu 2013. o promicanju ljudskih prava kroz sport i olimpijske ideale; izražava zabrinutost stanjem radnika migranata u Kataru, posebno u pripremama za Svjetsko prvenstvo 2022.; uzima na znanje inicijativu Katara da razmotri tu brigu; poziva katarska tijela da reformiraju svoje radno zakonodavstvo, da ukinu zakonodavstvo o sponzorstvu („sustav kafala”) koje je na snazi širom regije i da ratificiraju relevantne međunarodne konvencije; Potiče EU da osigura da društva EU-a koja rade u građevinarstvu u Kataru ne doprinose zlouporabama ljudskih prava kojima su izloženi migrantski radnici; naglašava važnost nadziranja svih velikih sportskih događaja i njihovu interakciju s ljudskim pravima, poput Zimskih olimpijskih igara u Sočiju, u Rusiji, u veljači 2014. i stalno sprečavanje slobode okupljanja i prava spolnih manjina te poput predstojećeg Svjetskog prvenstva u Brazilu, gdje diljem zemlje postoje prijave o prisilnom iseljenju;

Upotreba naoružanih bespilotnih letjelica

| 49. | zabrinut je zbog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava koje proizlazi iz nezakonitog ciljanog ubijanja koje provode naoružane bespilotne letjelice, što je dovelo do toga da je izvan proglašenih područja sukoba nepoznat broj civila ubijen, ozbiljno ranjen ili traumatiziran; podržava u sklopu odgovarajućih Posebnih postupaka UN-a napore za promicanje transparentne i odgovorne upotrebe naoružanih bespilotnih letjelica od strane država u skladu s utvrđenim međunarodnim pravnim okvirom; poziva EU, njegove države članice i Vijeće UN-a za ljudska prava da i dalje podupiru istrage ciljanog ubijanja i da postupaju na temelju preporuka posebnih izvjestitelja UN-a za izvansudska, masovna ili arbitrarna pogubljenja te za protuterorizam i ljudska prava; |
| --- | --- |

49.

zabrinut je zbog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava koje proizlazi iz nezakonitog ciljanog ubijanja koje provode naoružane bespilotne letjelice, što je dovelo do toga da je izvan proglašenih područja sukoba nepoznat broj civila ubijen, ozbiljno ranjen ili traumatiziran; podržava u sklopu odgovarajućih Posebnih postupaka UN-a napore za promicanje transparentne i odgovorne upotrebe naoružanih bespilotnih letjelica od strane država u skladu s utvrđenim međunarodnim pravnim okvirom; poziva EU, njegove države članice i Vijeće UN-a za ljudska prava da i dalje podupiru istrage ciljanog ubijanja i da postupaju na temelju preporuka posebnih izvjestitelja UN-a za izvansudska, masovna ili arbitrarna pogubljenja te za protuterorizam i ljudska prava;

Međunarodni kazneni sud

| 50. | ponavlja svoju punu podršku Međunarodnom kaznenom sudu te ostaje na oprezu u vezi sa svim pokušajima dovođenja u pitanje njegova legitimiteta; traži aktivni razvoj stajališta EU-a o zločinu agresije i izmjenama iz Kampale; |
| --- | --- |

50.

ponavlja svoju punu podršku Međunarodnom kaznenom sudu te ostaje na oprezu u vezi sa svim pokušajima dovođenja u pitanje njegova legitimiteta; traži aktivni razvoj stajališta EU-a o zločinu agresije i izmjenama iz Kampale;

Univerzalni periodični pregled

| 51. | ponovo potvrđuje važnost univerzalnosti univerzalnog periodičnog pregleda (UPR) da bi se potpuno shvatilo stanje ljudskih prava u svim državama članicama UN-a i ponavlja da je i dalje važan ovaj drugi ciklus pregleda s naglaskom na primjeni preporuka prihvaćenih tijekom prvog ciklusa; ponovno poručuje, međutim, da se preporuke koje države nisu prihvatile u prvom ciklusu ponovno razmotre u nastavku procesa univerzalnog periodičnog pregleda; |
| --- | --- |

51.

ponovo potvrđuje važnost univerzalnosti univerzalnog periodičnog pregleda (UPR) da bi se potpuno shvatilo stanje ljudskih prava u svim državama članicama UN-a i ponavlja da je i dalje važan ovaj drugi ciklus pregleda s naglaskom na primjeni preporuka prihvaćenih tijekom prvog ciklusa; ponovno poručuje, međutim, da se preporuke koje države nisu prihvatile u prvom ciklusu ponovno razmotre u nastavku procesa univerzalnog periodičnog pregleda;

| 52. | poziva države članice EU-a koje sudjeluju u interaktivnim dijalozima u sklopu univerzalnog periodičnog pregleda da iznesu konkretne i mjerljive prijedloge kako bi se poboljšala kvaliteta daljnjih postupaka na temelju prihvaćenih preporuka i njihove provedbe; ističe koliko je važno da Komisija i države članice EU-a pružaju tehničku pomoć kako bi pomogle državama podvrgnutima pregledu da primijene preporuke o predstavljanju srednjoročnih ažuriranja da bi se omogućilo poboljšanje primjene; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice EU-a koje sudjeluju u interaktivnim dijalozima u sklopu univerzalnog periodičnog pregleda da iznesu konkretne i mjerljive prijedloge kako bi se poboljšala kvaliteta daljnjih postupaka na temelju prihvaćenih preporuka i njihove provedbe; ističe koliko je važno da Komisija i države članice EU-a pružaju tehničku pomoć kako bi pomogle državama podvrgnutima pregledu da primijene preporuke o predstavljanju srednjoročnih ažuriranja da bi se omogućilo poboljšanje primjene;

| 53. | naglašava potrebu da se preporuke s univerzalnog periodičnog pregleda sustavno obuhvate dijalozima i savjetovanjima EU-a o ljudskim pravima i strategijama EU-a o ljudskim pravima za pojedine zemlje; ponavlja svoju preporuku da Parlament izrazi ove preporuke tijekom posjeta svojih delegacija trećim zemljama; |
| --- | --- |

53.

naglašava potrebu da se preporuke s univerzalnog periodičnog pregleda sustavno obuhvate dijalozima i savjetovanjima EU-a o ljudskim pravima i strategijama EU-a o ljudskim pravima za pojedine zemlje; ponavlja svoju preporuku da Parlament izrazi ove preporuke tijekom posjeta svojih delegacija trećim zemljama;

| 54. | pozdravlja sve korake koji omogućavaju velikom broju dionika, uključujući civilno društvo, puno sudjelovanje u procesu univerzalnog periodičnog pregleda; naglašava koliko je važno da ESVD i države članice istaknu u Vijeću UN-a za ljudska prava zabrinjavajuće stanje smanjenja prostora za djelovanje nevladinih organizacija (NVO) u velikom broju zemalja diljem svijeta; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja sve korake koji omogućavaju velikom broju dionika, uključujući civilno društvo, puno sudjelovanje u procesu univerzalnog periodičnog pregleda; naglašava koliko je važno da ESVD i države članice istaknu u Vijeću UN-a za ljudska prava zabrinjavajuće stanje smanjenja prostora za djelovanje nevladinih organizacija (NVO) u velikom broju zemalja diljem svijeta;

Posebni postupci

| 55. | ponavlja svoju čvrstu podršku Posebnim postupcima; naglašava veliku važnost neovisnosti tih mandata i odlučno poziva sve države članice UN-a da u potpunosti surađuju s Posebnim postupcima, uključujući gostoprimstvo mandatarima prilikom posjeta zemljama, udovoljavanje njihovim hitnim zahtjevima za djelovanjem i u vezi s navodima o kršenju preporuka mandatara te osiguranje odgovarajućeg postupanja sukladno tim preporukama; podržava izjavu koju su 10. prosinca 2013. objavila 72 stručnjaka Posebnih postupaka i zabrinut je što nesuradnja država s Posebnim postupcima koči njihovu sposobnost da ispune svoj mandat; |
| --- | --- |

55.

ponavlja svoju čvrstu podršku Posebnim postupcima; naglašava veliku važnost neovisnosti tih mandata i odlučno poziva sve države članice UN-a da u potpunosti surađuju s Posebnim postupcima, uključujući gostoprimstvo mandatarima prilikom posjeta zemljama, udovoljavanje njihovim hitnim zahtjevima za djelovanjem i u vezi s navodima o kršenju preporuka mandatara te osiguranje odgovarajućeg postupanja sukladno tim preporukama; podržava izjavu koju su 10. prosinca 2013. objavila 72 stručnjaka Posebnih postupaka i zabrinut je što nesuradnja država s Posebnim postupcima koči njihovu sposobnost da ispune svoj mandat;

| 56. | oštro osuđuje sve oblike odmazde protiv boraca za ljudska prava i aktivista koji surađuju na provedbi procesa univerzalnog periodičnog pregleda i s Posebnim postupcima, osobito u slučaju Kine; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da istraži izvješća koja pokazuju da je kineski aktivist Cao Shunli, koji je zagovarao sudjelovanje civilnog društva u univerzalnom periodičnom pregledu, u pritvoru od 14. rujna 2013.; poziva Predsjednika Vijeća UN-a za ljudska prava da aktivno prati ovaj i druge slične slučajeve, a sve države poziva da osiguraju odgovarajuću zaštitu od takvih zastrašivanja; naglašava da takvo postupanje dovodi u pitanje čitav sustav UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

56.

oštro osuđuje sve oblike odmazde protiv boraca za ljudska prava i aktivista koji surađuju na provedbi procesa univerzalnog periodičnog pregleda i s Posebnim postupcima, osobito u slučaju Kine; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da istraži izvješća koja pokazuju da je kineski aktivist Cao Shunli, koji je zagovarao sudjelovanje civilnog društva u univerzalnom periodičnom pregledu, u pritvoru od 14. rujna 2013.; poziva Predsjednika Vijeća UN-a za ljudska prava da aktivno prati ovaj i druge slične slučajeve, a sve države poziva da osiguraju odgovarajuću zaštitu od takvih zastrašivanja; naglašava da takvo postupanje dovodi u pitanje čitav sustav UN-a za ljudska prava;

Sudjelovanje EU-a

| 57. | naglašava važnost aktivnog sudjelovanja EU-a u svim mehanizmima UN-a za ljudska prava, uključujući Vijeće UN-a za ljudska prava; potiče države članice EU-a da to čine sudjelovanjem u oblikovanju i donošenju rezolucija, aktivnim sudjelovanjem u raspravama i interaktivnim dijalozima te davanjem izjava; snažno podržava sve veću praksu međuregionalnih inicijativa od strane EU-a; |
| --- | --- |

57.

naglašava važnost aktivnog sudjelovanja EU-a u svim mehanizmima UN-a za ljudska prava, uključujući Vijeće UN-a za ljudska prava; potiče države članice EU-a da to čine sudjelovanjem u oblikovanju i donošenju rezolucija, aktivnim sudjelovanjem u raspravama i interaktivnim dijalozima te davanjem izjava; snažno podržava sve veću praksu međuregionalnih inicijativa od strane EU-a;

| 58. | ponovno potvrđuje važnost uključivanja rezultata rada iz Ženeve u kontekstu Vijeća UN-a za ljudska prava u relevantne unutarnje i vanjske aktivnosti EU-a, uključujući i takve aktivnosti Parlamenta, kao što su izaslanstva odbora i međuparlamentarna izaslanstva te doprinosi posebnih izvjestitelja UN-a sjednicama odbora; |
| --- | --- |

58.

ponovno potvrđuje važnost uključivanja rezultata rada iz Ženeve u kontekstu Vijeća UN-a za ljudska prava u relevantne unutarnje i vanjske aktivnosti EU-a, uključujući i takve aktivnosti Parlamenta, kao što su izaslanstva odbora i međuparlamentarna izaslanstva te doprinosi posebnih izvjestitelja UN-a sjednicama odbora;

| 59. | potiče posebnog predstavnika EU-a (PPEU) da i dalje pospješuje učinkovitost, dosljednost i prepoznatljivost politike EU-a o ljudskim pravima u kontekstu Vijeća UN-a za ljudska prava te da ubuduće razvija blisku suradnju s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) i Posebnim postupcima, te žali što Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije nije prisutna u segmentu Vijeća UN-a za ljudska prava na visokoj razini; |
| --- | --- |

59.

potiče posebnog predstavnika EU-a (PPEU) da i dalje pospješuje učinkovitost, dosljednost i prepoznatljivost politike EU-a o ljudskim pravima u kontekstu Vijeća UN-a za ljudska prava te da ubuduće razvija blisku suradnju s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) i Posebnim postupcima, te žali što Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije nije prisutna u segmentu Vijeća UN-a za ljudska prava na visokoj razini;

| 60. | ponovno naglašava važnost učinkovite koordinacije i suradnje između Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), Komisije i država članica EU-a u području ljudskih prava potiče ESVD, posebno putem izaslanstava EU-a u Ženevi i New Yorku, da pravodobnim i bitnim savjetovanjima poveća dosljednost EU-a te da iznese „jednoglasnu poruku”; |
| --- | --- |

60.

ponovno naglašava važnost učinkovite koordinacije i suradnje između Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), Komisije i država članica EU-a u području ljudskih prava potiče ESVD, posebno putem izaslanstava EU-a u Ženevi i New Yorku, da pravodobnim i bitnim savjetovanjima poveća dosljednost EU-a te da iznese „jednoglasnu poruku”;

| 61. | naglašava kako je važno da države članice EU-a podupiru Vijeće UN-a za ljudska prava tako da djeluju zajedno prema ostvarenju nedjeljivosti i univerzalnosti ljudskih prava i, posebno tako da ratificiraju međunarodne instrumente o ljudskim pravima koje je ovo tijelo uspostavilo; ponavlja svoje žaljenje da nijedna država članica EU-a nije ratificirala Konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji; ponavlja činjenicu da nekoliko država članica još nije usvojilo i/ili ratificiralo Konvenciju za zaštitu svih osoba od prisilnog nestanka, Fakultativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, ili Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima; ponavlja svoj poziv svim državama članicama da ratificiraju te konvencije i protokole; naglašava kako je važno da države članice pravodobno podnesu periodična izvješća nadzornim tijelima UN-a; poziva EU da aktivno oblikuje svoje stajalište o kaznenom djelu agresije i amandmanima iz Kampale; |
| --- | --- |

61.

naglašava kako je važno da države članice EU-a podupiru Vijeće UN-a za ljudska prava tako da djeluju zajedno prema ostvarenju nedjeljivosti i univerzalnosti ljudskih prava i, posebno tako da ratificiraju međunarodne instrumente o ljudskim pravima koje je ovo tijelo uspostavilo; ponavlja svoje žaljenje da nijedna država članica EU-a nije ratificirala Konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji; ponavlja činjenicu da nekoliko država članica još nije usvojilo i/ili ratificiralo Konvenciju za zaštitu svih osoba od prisilnog nestanka, Fakultativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, ili Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima; ponavlja svoj poziv svim državama članicama da ratificiraju te konvencije i protokole; naglašava kako je važno da države članice pravodobno podnesu periodična izvješća nadzornim tijelima UN-a; poziva EU da aktivno oblikuje svoje stajalište o kaznenom djelu agresije i amandmanima iz Kampale;

| 62. | naglašava važnost kontinuirane potpore EU-a u zaštiti neovisnosti OHCHR-a kako bi se osiguralo da on može i dalje učinkovito i nepristrano obavljati svoje zadaće; naglašava da je za nepristranost i funkcioniranje OHCHR-a ključno da se jamče dostatna sredstva, posebno u pogledu trenutačnih potreba za otvaranje novih regionalnih ureda OHCHR-a kao rezultat kriznih situacija; naglašava važnost osiguravanja dostatnih sredstava za pokrivanje sve većeg obima posla tijela osnovanih na temelju ugovora; poziva EU da preuzme vodeću ulogu u osiguravanju učinkovitog funkcioniranja sustava tijela osnovanih na temelju ugovora, također i u pogledu zadovoljavajućih sredstava; |
| --- | --- |

62.

naglašava važnost kontinuirane potpore EU-a u zaštiti neovisnosti OHCHR-a kako bi se osiguralo da on može i dalje učinkovito i nepristrano obavljati svoje zadaće; naglašava da je za nepristranost i funkcioniranje OHCHR-a ključno da se jamče dostatna sredstva, posebno u pogledu trenutačnih potreba za otvaranje novih regionalnih ureda OHCHR-a kao rezultat kriznih situacija; naglašava važnost osiguravanja dostatnih sredstava za pokrivanje sve većeg obima posla tijela osnovanih na temelju ugovora; poziva EU da preuzme vodeću ulogu u osiguravanju učinkovitog funkcioniranja sustava tijela osnovanih na temelju ugovora, također i u pogledu zadovoljavajućih sredstava;

| 63. | ponovno potvrđuje da je zaštita boraca za ljudska prava ključni prioritet u okviru politike EU-a o ljudskim pravima; cijeni, stoga, praktičnu i financijsku potporu dodijeljenu hitnoj zaštiti boraca za ljudska prava i potpori za njih, na temelju europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR); |
| --- | --- |

63.

ponovno potvrđuje da je zaštita boraca za ljudska prava ključni prioritet u okviru politike EU-a o ljudskim pravima; cijeni, stoga, praktičnu i financijsku potporu dodijeljenu hitnoj zaštiti boraca za ljudska prava i potpori za njih, na temelju europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR);

o

o o

| 64. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 68. zasjedanja Glavne skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te radnoj skupini EU–UN koju je osnovao Odbor za vanjske poslove. |
| --- | --- |

64.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 68. zasjedanja Glavne skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te radnoj skupini EU–UN koju je osnovao Odbor za vanjske poslove.

---

(1)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 114.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0055.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0575.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/250 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/250

---

P7_TA(2014)0253

Rusija: izricanje presude prosvjednicima koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. on Russia: sentencing of demonstrators involved in the Bolotnaya Square events (2014/2628(RSP))

(2017/C 378/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoja prethodna rezolucije o Rusiji, posebno svoju rezoluciju od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoja prethodna rezolucije o Rusiji, posebno svoju rezoluciju od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. veljače 2014. o donošenju osuđujućih presuda protiv prosvjednika koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. veljače 2014. o donošenju osuđujućih presuda protiv prosvjednika koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja,

| — | uzimajući u obzir Ustav Rusije, posebno njegov članak 118. u kojem se navodi da u Ruskoj Federaciji presude donose isključivo sudovi i njegov članak 120. kojim se utvrđuje da su suci neovisni i da je iznad njih samo ruski Ustav i savezno pravo; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Rusije, posebno njegov članak 118. u kojem se navodi da u Ruskoj Federaciji presude donose isključivo sudovi i njegov članak 120. kojim se utvrđuje da su suci neovisni i da je iznad njih samo ruski Ustav i savezno pravo;

| — | uzimajući u obzir konzultacije o ljudskim pravima između EU-a i Rusije održane 28. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konzultacije o ljudskim pravima između EU-a i Rusije održane 28. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja od 17. prosinca 2013. o njegovom redovnom posjetu Ruskoj Federaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja od 17. prosinca 2013. o njegovom redovnom posjetu Ruskoj Federaciji,

| — | uzimajući u obzir izjavu ombudsmana Ruske Federacije za ljudska prava, Vladimira Lukina, od 4. ožujka 2014. o javnim prosvjedima u Moskvi i koracima koje su poduzela policijska tijela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ombudsmana Ruske Federacije za ljudska prava, Vladimira Lukina, od 4. ožujka 2014. o javnim prosvjedima u Moskvi i koracima koje su poduzela policijska tijela,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju, izjasnila za načela demokracije, vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava; budući da se, zbog nekoliko ozbiljnih povreda vladavine prava i usvajanja restriktivnih zakona tijekom posljednjih mjeseci, rađa sve veća zabrinutost u pogledu ruskog poštovanja međunarodnih i nacionalnih obveza; |
| --- | --- |

A.

budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju, izjasnila za načela demokracije, vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava; budući da se, zbog nekoliko ozbiljnih povreda vladavine prava i usvajanja restriktivnih zakona tijekom posljednjih mjeseci, rađa sve veća zabrinutost u pogledu ruskog poštovanja međunarodnih i nacionalnih obveza;

| B. | budući da se 6. svibnja 2012., uoči inauguracije predsjednika Vladimira Putina, nekoliko desetaka prosvjednika od procijenjenih više desetaka tisuća prosvjednika sporadično sukobilo s policijom na trgu Bolotnaja, pri čemu ih je nekoliko lakše ranjeno; |
| --- | --- |

B.

budući da se 6. svibnja 2012., uoči inauguracije predsjednika Vladimira Putina, nekoliko desetaka prosvjednika od procijenjenih više desetaka tisuća prosvjednika sporadično sukobilo s policijom na trgu Bolotnaja, pri čemu ih je nekoliko lakše ranjeno;

| C. | budući da je oko 600 aktivista nakratko uhićeno, dok su protiv 28 pojedinaca pokrenuti kazneni postupci; budući da su tijela vlasti otvorila istragu o akcijama prosvjednika, ocjenjujući ih „masovnim neredima” koje ruski zakon označava kao masovne operacije koje uključuju „nasilje, pogrom, uništavanje imovine, uporabu vatrenog oružja ili oružani otpor vlastima”; budući da vlasti navode da je nasilje bilo planirano i da je bilo dijelom zavjere s ciljem destabiliziranja zemlje i svrgavanja vlade; |
| --- | --- |

C.

budući da je oko 600 aktivista nakratko uhićeno, dok su protiv 28 pojedinaca pokrenuti kazneni postupci; budući da su tijela vlasti otvorila istragu o akcijama prosvjednika, ocjenjujući ih „masovnim neredima” koje ruski zakon označava kao masovne operacije koje uključuju „nasilje, pogrom, uništavanje imovine, uporabu vatrenog oružja ili oružani otpor vlastima”; budući da vlasti navode da je nasilje bilo planirano i da je bilo dijelom zavjere s ciljem destabiliziranja zemlje i svrgavanja vlade;

| D. | budući da je nekoliko suđenja i sudskih postupaka tijekom posljednjih godina bacilo sumnju na neovisnost i nepristranost pravosudnih institucija Ruske Federacije; |
| --- | --- |

D.

budući da je nekoliko suđenja i sudskih postupaka tijekom posljednjih godina bacilo sumnju na neovisnost i nepristranost pravosudnih institucija Ruske Federacije;

| E. | budući da su brojne ruske i međunarodne organizacije za zaštitu ljudskih prava izvijestile da su nerazmjerne mjere i agresivni postupci sigurnosnih snaga i prekomjerna uporaba sile doveli do izbijanja nasilja nakon kojeg su uslijedila proizvoljna uhićenja prosvjednika; budući da je ombudsman Ruske Federacije za ljudska prava u svojoj ocjeni potvrdio da su optužbe za masovne nerede bile neosnovane; |
| --- | --- |

E.

budući da su brojne ruske i međunarodne organizacije za zaštitu ljudskih prava izvijestile da su nerazmjerne mjere i agresivni postupci sigurnosnih snaga i prekomjerna uporaba sile doveli do izbijanja nasilja nakon kojeg su uslijedila proizvoljna uhićenja prosvjednika; budući da je ombudsman Ruske Federacije za ljudska prava u svojoj ocjeni potvrdio da su optužbe za masovne nerede bile neosnovane;

| F. | budući da je 24. veljače 2014. ruski sud donio osuđujuće presude protiv osam ovih prosvjednika, koje se protežu od uvjetne kazne do četiri godine zatvora, koje su uslijedile nakon tri druge teške zatvorske kazne iz 2013. i prisilnog psihijatrijskog liječenja aktivista Mihaila Kosenka; |
| --- | --- |

F.

budući da je 24. veljače 2014. ruski sud donio osuđujuće presude protiv osam ovih prosvjednika, koje se protežu od uvjetne kazne do četiri godine zatvora, koje su uslijedile nakon tri druge teške zatvorske kazne iz 2013. i prisilnog psihijatrijskog liječenja aktivista Mihaila Kosenka;

| G. | budući da je došlo do pritvaranja velikog broja prosvjednika na miroljubivim prosvjedima u znak potpore optuženicima iz slučaja trga Bolotnaja 21. i 24. veljače 2014.; budući da je više od 200 ljudi koji su se okupili izvan okružnog suda Zamoskvoretski 24. veljače 2014. kako bi čuli presudu u pritvoru zadržano više od nekoliko sati; budući da su oporbeni vođe Boris Nemcov i Aleksej Navaljni nakon toga osuđeni na desetodnevne kazne zatvora; budući da je Aleksej Navaljni sljedeća dva mjeseca stavljen u kućni pritvor, a 5. ožujka 2014. stavljena mu je elektronička narukvica radi praćenja njegovih aktivnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je došlo do pritvaranja velikog broja prosvjednika na miroljubivim prosvjedima u znak potpore optuženicima iz slučaja trga Bolotnaja 21. i 24. veljače 2014.; budući da je više od 200 ljudi koji su se okupili izvan okružnog suda Zamoskvoretski 24. veljače 2014. kako bi čuli presudu u pritvoru zadržano više od nekoliko sati; budući da su oporbeni vođe Boris Nemcov i Aleksej Navaljni nakon toga osuđeni na desetodnevne kazne zatvora; budući da je Aleksej Navaljni sljedeća dva mjeseca stavljen u kućni pritvor, a 5. ožujka 2014. stavljena mu je elektronička narukvica radi praćenja njegovih aktivnosti;

| H. | budući da ruske vlasti proširuju svoje programe masovnog nadziranja; budući da ovi programi, zajedno sa zakonima protiv LGBT osoba i zakonima kojima se ograničava sloboda nevladinih organizacija, ruskim vlastima daju veoma moćno oruđe za praćenje i ugnjetavanje oporbenih aktivista; |
| --- | --- |

H.

budući da ruske vlasti proširuju svoje programe masovnog nadziranja; budući da ovi programi, zajedno sa zakonima protiv LGBT osoba i zakonima kojima se ograničava sloboda nevladinih organizacija, ruskim vlastima daju veoma moćno oruđe za praćenje i ugnjetavanje oporbenih aktivista;

| I. | budući da se posljednjih godina stanje ljudskih prava u Rusiji pogoršalo i da su ruske vlasti donijele niz zakona koji sadrže nejasne odredbe, a koji bi se mogli iskoristiti za daljnje ograničavanje oporbenih aktera kao i aktera civilnog društva te za kočenje slobode izražavanja i okupljanja; budući da su ove oštre akcije uključivale postupke kao što su policijske racije, oduzimanje imovine, administrativne kazne i ostale mjere čiji je cilj sprečavanje i odvraćanje organizacija civilnog društva od toga da rade svoj posao; |
| --- | --- |

I.

budući da se posljednjih godina stanje ljudskih prava u Rusiji pogoršalo i da su ruske vlasti donijele niz zakona koji sadrže nejasne odredbe, a koji bi se mogli iskoristiti za daljnje ograničavanje oporbenih aktera kao i aktera civilnog društva te za kočenje slobode izražavanja i okupljanja; budući da su ove oštre akcije uključivale postupke kao što su policijske racije, oduzimanje imovine, administrativne kazne i ostale mjere čiji je cilj sprečavanje i odvraćanje organizacija civilnog društva od toga da rade svoj posao;

| J. | budući da ruske vlasti šikaniraju vođe oporbenih stranaka i pokreta, od kojih su neki u pritvoru na temelju raznih pritužbi, kao što su Ilija Jašin, vođa pokreta Solidarnost, Gleb Fetisov, supredsjednik Saveza zelenih i socijalnih demokrata i Evgenij Vitiško, ekološki aktivist i istaknuti član „Jabloke”; |
| --- | --- |

J.

budući da ruske vlasti šikaniraju vođe oporbenih stranaka i pokreta, od kojih su neki u pritvoru na temelju raznih pritužbi, kao što su Ilija Jašin, vođa pokreta Solidarnost, Gleb Fetisov, supredsjednik Saveza zelenih i socijalnih demokrata i Evgenij Vitiško, ekološki aktivist i istaknuti član „Jabloke”;

| K. | budući da je Odbor Vijeća Europe za borbu protiv mučenja u prosincu 2013. zabilježio brojna izvješća o zlostavljanju i mučenju zatvorenika koja su počinili članovi tijela za provedbu zakona i policija; |
| --- | --- |

K.

budući da je Odbor Vijeća Europe za borbu protiv mučenja u prosincu 2013. zabilježio brojna izvješća o zlostavljanju i mučenju zatvorenika koja su počinili članovi tijela za provedbu zakona i policija;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog sudskih postupaka protiv prosvjednika s trga Bolotnaja koji su od početka pokazivali velike nedostatke, s politički motiviranim optužnicama; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku zabrinutost zbog sudskih postupaka protiv prosvjednika s trga Bolotnaja koji su od početka pokazivali velike nedostatke, s politički motiviranim optužnicama;

| 2. | vjeruje da se optužbe koje su podnesene protiv prosvjednika i njihove osuđujuće presude čine nesrazmjernima u odnosu na prirodu događaja i kaznena djela za koja su optuženi; smatra da ishod suđenja, s obzirom na proceduralne manjkavosti i dugi pritvor, ponovno pokreće pitanja o stanju vladavine prava; |
| --- | --- |

2.

vjeruje da se optužbe koje su podnesene protiv prosvjednika i njihove osuđujuće presude čine nesrazmjernima u odnosu na prirodu događaja i kaznena djela za koja su optuženi; smatra da ishod suđenja, s obzirom na proceduralne manjkavosti i dugi pritvor, ponovno pokreće pitanja o stanju vladavine prava;

| 3. | poziva ruske sudske vlasti da u žalbenom postupku ponovno razmotre osuđujuće presude i da oslobode osmoricu prosvjednika, kao i zatvorenika s trga Bolotnaja, Mihaila Kosenka kojemu je određeno prisilno psihijatrijsko liječenje; |
| --- | --- |

3.

poziva ruske sudske vlasti da u žalbenom postupku ponovno razmotre osuđujuće presude i da oslobode osmoricu prosvjednika, kao i zatvorenika s trga Bolotnaja, Mihaila Kosenka kojemu je određeno prisilno psihijatrijsko liječenje;

| 4. | isto tako izražava duboku zabrinutost zbog pritvaranja velikog broja miroljubivih prosvjednika nakon presude za slučaj Bolotnaja i poziva na odbacivanje svih optužbi protiv prosvjednika; k tomu traži od ruske vlade da poštuje prava svih građana na uživanje temeljnih sloboda i univerzalnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

4.

isto tako izražava duboku zabrinutost zbog pritvaranja velikog broja miroljubivih prosvjednika nakon presude za slučaj Bolotnaja i poziva na odbacivanje svih optužbi protiv prosvjednika; k tomu traži od ruske vlade da poštuje prava svih građana na uživanje temeljnih sloboda i univerzalnih ljudskih prava;

| 5. | podsjeća na važnost toga da Rusija, kao članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju, u potpunosti poštuje svoje međunarodne pravne obveze i temeljna ljudska prava i vladavinu prava sadržane u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima; ukazuje na to da su nedavni događaji krenuli u suprotnom smjeru od reformi koje su nužne za poboljšavanje demokratskih standarda, vladavine prave i neovisnosti sudstva u Rusiji; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na važnost toga da Rusija, kao članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju, u potpunosti poštuje svoje međunarodne pravne obveze i temeljna ljudska prava i vladavinu prava sadržane u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima; ukazuje na to da su nedavni događaji krenuli u suprotnom smjeru od reformi koje su nužne za poboljšavanje demokratskih standarda, vladavine prave i neovisnosti sudstva u Rusiji;

| 6. | izražava zabrinutost zbog razvoja događa u Ruskoj Federaciji u odnosu na poštovanje i zaštitu ljudskih prava i poštovanje zajednički dogovorenih demokratskih načela, propisa i postupaka, posebno u pogledu zakona o stranim agentima, zakonodavstva usmjerenog protiv LGBT osoba, ponovno karakteriziranje klevete kao kaznenog djela, zakona o izdaia i zakonodavstva kojim se uređuju javni prosvjedi; potiče Rusiju da se pridržava svojih međunarodnih obveza kao članica Vijeća Europe; |
| --- | --- |

6.

izražava zabrinutost zbog razvoja događa u Ruskoj Federaciji u odnosu na poštovanje i zaštitu ljudskih prava i poštovanje zajednički dogovorenih demokratskih načela, propisa i postupaka, posebno u pogledu zakona o stranim agentima, zakonodavstva usmjerenog protiv LGBT osoba, ponovno karakteriziranje klevete kao kaznenog djela, zakona o izdaia i zakonodavstva kojim se uređuju javni prosvjedi; potiče Rusiju da se pridržava svojih međunarodnih obveza kao članica Vijeća Europe;

| 7. | poziva rusku vladu da poduzme konkretne korake s ciljem rješavanja pogoršavanja stanja ljudskih prava, posebno zaustavljanjem kampanje uznemiravanja organizacija i aktivista civilnog društva; poziva rusku izvršnu i zakonodavnu vlast da ponovno razmotri i naposljetku izvan snage stavi nedavno donese zakonodavne akte i mjere koji su u sukobu s obvezama ove zemlje u pogledu ljudskih prava i temeljnih sloboda na koje se obvezala kao članica Vijeća Europe i da uzme u obzir prijedloge koje su njezin ombudsman za ljudska prava i Vijeće za ljudska prava uputili predsjedniku Ruske Federacije; |
| --- | --- |

7.

poziva rusku vladu da poduzme konkretne korake s ciljem rješavanja pogoršavanja stanja ljudskih prava, posebno zaustavljanjem kampanje uznemiravanja organizacija i aktivista civilnog društva; poziva rusku izvršnu i zakonodavnu vlast da ponovno razmotri i naposljetku izvan snage stavi nedavno donese zakonodavne akte i mjere koji su u sukobu s obvezama ove zemlje u pogledu ljudskih prava i temeljnih sloboda na koje se obvezala kao članica Vijeća Europe i da uzme u obzir prijedloge koje su njezin ombudsman za ljudska prava i Vijeće za ljudska prava uputili predsjedniku Ruske Federacije;

| 8. | potiče ruska pravosudna tijela i tijela odgovorna za provedbu zakona da svoje dužnosti obnašaju na nepristran i neovisan način; |
| --- | --- |

8.

potiče ruska pravosudna tijela i tijela odgovorna za provedbu zakona da svoje dužnosti obnašaju na nepristran i neovisan način;

| 9. | naglašava da se sloboda okupljanja u Ruskoj Federaciji odobrava na temelju članka 31. ruskog Ustava i na temelju Europske konvencije o ljudskim pravima čija je Rusija potpisnica, čime su ih ruske vlasti obvezne poštovati; |
| --- | --- |

9.

naglašava da se sloboda okupljanja u Ruskoj Federaciji odobrava na temelju članka 31. ruskog Ustava i na temelju Europske konvencije o ljudskim pravima čija je Rusija potpisnica, čime su ih ruske vlasti obvezne poštovati;

| 10. | poziva Rusku Federaciju da svoje programe nadziranja uskladi s Europskom konvencijom o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

10.

poziva Rusku Federaciju da svoje programe nadziranja uskladi s Europskom konvencijom o ljudskim pravima;

| 11. | žali zbog stalnih oštrih akcija protiv građana koji kritiziraju režim i protiv preostalih nezavisnih medija, uključujući TV Dožd (Kiša) i radio postaju Eho Moskva; |
| --- | --- |

11.

žali zbog stalnih oštrih akcija protiv građana koji kritiziraju režim i protiv preostalih nezavisnih medija, uključujući TV Dožd (Kiša) i radio postaju Eho Moskva;

| 12. | poziva Visoku predstavnicu i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da se pobrinu za to da se unutar konzultacija između EU-a i Rusije o ljudskim pravima iznesu slučajevi svih osoba koje se progoni iz političkih razloga i da se od ruskih predstavnika na ovim konzultacijama službeno zatraži da odgovore na svaki pojedini slučaj; |
| --- | --- |

12.

poziva Visoku predstavnicu i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da se pobrinu za to da se unutar konzultacija između EU-a i Rusije o ljudskim pravima iznesu slučajevi svih osoba koje se progoni iz političkih razloga i da se od ruskih predstavnika na ovim konzultacijama službeno zatraži da odgovore na svaki pojedini slučaj;

| 13. | poziva predsjednike Vijeća i Komisije, kao i potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da nastave pomno pratiti ove slučajeve, da ova pitanja postavljaju u različitim oblicima i na sastancima s Rusijom te da izvijeste Parlament o razmjenama mišljenja s ruskim tijelima vlasti; |
| --- | --- |

13.

poziva predsjednike Vijeća i Komisije, kao i potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da nastave pomno pratiti ove slučajeve, da ova pitanja postavljaju u različitim oblicima i na sastancima s Rusijom te da izvijeste Parlament o razmjenama mišljenja s ruskim tijelima vlasti;

| 14. | traži od Vijeća da razvije ujednačenu politiku prema Rusiji koja će 28 država članica EU-a i institucije EU-a obvezati na davanje snažne zajedničke poruke o ulozi ljudskih prava u odnosima između EU-a u Rusije i o potrebi zaustavljanja pritiska na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja u Rusiji; zahtijeva da se ova zajednička poruka jasno izrazi u zaključcima Vijeća za vanjske poslove EU-a; |
| --- | --- |

14.

traži od Vijeća da razvije ujednačenu politiku prema Rusiji koja će 28 država članica EU-a i institucije EU-a obvezati na davanje snažne zajedničke poruke o ulozi ljudskih prava u odnosima između EU-a u Rusije i o potrebi zaustavljanja pritiska na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja u Rusiji; zahtijeva da se ova zajednička poruka jasno izrazi u zaključcima Vijeća za vanjske poslove EU-a;

| 15. | traži od Visoke predstavnice i ESVD-a da se pobrinu za to da Unija u svakoj prilici, unutar granica ruskog unutrašnjeg prava, nastoji podupirati i zalagati se za organizacije civilnog društva, uključujući one koje rade na promicanju vrijednosti demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

15.

traži od Visoke predstavnice i ESVD-a da se pobrinu za to da Unija u svakoj prilici, unutar granica ruskog unutrašnjeg prava, nastoji podupirati i zalagati se za organizacije civilnog društva, uključujući one koje rade na promicanju vrijednosti demokracije, ljudskih prava i vladavine prava;

| 16. | potiče Komisiju i ESVD, s obzirom na trenutačnu fazu izrade programa financijskih instrumenata EU-a, da povećaju financijsku pomoć ruskom civilnom društvu kroz Europski instrument za demokraciju i ljudska prava i financijska sredstva za organizacije civilnog društva i lokalnih vlasti te da Forum civilnog društva EU-a i Rusije uključe u Instrument partnerstva u svrhu osiguravanja održive i pouzdane dugoročne potpore; |
| --- | --- |

16.

potiče Komisiju i ESVD, s obzirom na trenutačnu fazu izrade programa financijskih instrumenata EU-a, da povećaju financijsku pomoć ruskom civilnom društvu kroz Europski instrument za demokraciju i ljudska prava i financijska sredstva za organizacije civilnog društva i lokalnih vlasti te da Forum civilnog društva EU-a i Rusije uključe u Instrument partnerstva u svrhu osiguravanja održive i pouzdane dugoročne potpore;

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0284.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/253 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/253

---

P7_TA(2014)0254

Pokretanje savjetovanja u cilju isključivanja Ugande i Nigerije iz Sporazuma iz Cotonoua u svjetlu novih zakona koji dodatno kriminaliziraju homoseksualnost

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o pokretanju postupaka savjetovanja radi isključivanja Ugande i Nigerije iz Sporazuma iz Cotonoua s obzirom na najnovije zakonodavstvo kojim se dodatno kriminalizira homoseksualnost (2014/2634(RSP))

(2017/C 378/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir obveze i instrumente koji se odnose na ljudska prava, između ostalih i one sadržane u konvencijama o ljudskim pravima Ujedinjenih naroda i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, u skladu s kojima se jamče ljudska prava i temeljne slobode i zabranjuje diskriminacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze i instrumente koji se odnose na ljudska prava, između ostalih i one sadržane u konvencijama o ljudskim pravima Ujedinjenih naroda i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, u skladu s kojima se jamče ljudska prava i temeljne slobode i zabranjuje diskriminacija,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije nad ženama i Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije nad ženama i Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava br. 17/19 od 17. lipnja 2011. o ljudskim pravima, spolnoj orijentaciji i spolnom identitetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava br. 17/19 od 17. lipnja 2011. o ljudskim pravima, spolnoj orijentaciji i spolnom identitetu,

| — | uzimajući u obzir drugu reviziju Sporazuma o partnerstvu između članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, (Sporazuma iz Cotonoua) te klauzule i obveze iz tog Sporazuma koje se odnose na ljudska prava i javno zdravlje, osobito članak 8. stavak 4., članak 9., članak 31.a točku (e) i članak 96., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugu reviziju Sporazuma o partnerstvu između članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, (Sporazuma iz Cotonoua) te klauzule i obveze iz tog Sporazuma koje se odnose na ljudska prava i javno zdravlje, osobito članak 8. stavak 4., članak 9., članak 31.a točku (e) i članak 96.,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5., članke 21., 24., 29. i 31. Ugovora o Europskoj uniji te članke 10. i 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojima se Europska unija i njezine države članice obvezuju da će poštovati i promicati univerzalna ljudska prava i štititi pojedince u svojim odnosima sa ostatkom svijeta te da će donijeti restriktivne mjere u slučaju teških povreda ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5., članke 21., 24., 29. i 31. Ugovora o Europskoj uniji te članke 10. i 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojima se Europska unija i njezine države članice obvezuju da će poštovati i promicati univerzalna ljudska prava i štititi pojedince u svojim odnosima sa ostatkom svijeta te da će donijeti restriktivne mjere u slučaju teških povreda ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir paket mjera Vijeća za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba, koje je Vijeće donijelo 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera Vijeća za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba, koje je Vijeće donijelo 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 15. siječnja 2014. u kojoj izražava zabrinutost zbog davanja zakonske snage prijedlogu zakona o zabrani istospolnih brakova u Nigeriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 15. siječnja 2014. u kojoj izražava zabrinutost zbog davanja zakonske snage prijedlogu zakona o zabrani istospolnih brakova u Nigeriji,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. prosinca 2013. o usvajanju prijedloga zakona protiv homoseksualnosti u Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. prosinca 2013. o usvajanju prijedloga zakona protiv homoseksualnosti u Ugandi,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Obame od 16. veljače 2014. o usvajanju prijedloga zakona protiv homoseksualnosti u Ugandi i njegov zahtjev predsjedniku Museveniju da tom prijedlogu ne da zakonsku snagu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Obame od 16. veljače 2014. o usvajanju prijedloga zakona protiv homoseksualnosti u Ugandi i njegov zahtjev predsjedniku Museveniju da tom prijedlogu ne da zakonsku snagu,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. veljače 2014. o pravnim propisima protiv homoseksualnosti u Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. veljače 2014. o pravnim propisima protiv homoseksualnosti u Ugandi,

| — | uzimajući u obzir izjavu Ban Ki-moona od 25. veljače 2014. u kojoj poziva vlasti u Ugandi da revidiraju ili stave izvan snage prijedlog zakona protiv homoseksualnosti u toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Ban Ki-moona od 25. veljače 2014. u kojoj poziva vlasti u Ugandi da revidiraju ili stave izvan snage prijedlog zakona protiv homoseksualnosti u toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir izjavu o ugandskom zakonu protiv homoseksualnosti koju je visoka predstavnica dala 4. ožujka 2014. u ime Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o ugandskom zakonu protiv homoseksualnosti koju je visoka predstavnica dala 4. ožujka 2014. u ime Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. srpnja 2012. o nasilju nad lezbijkama i pravima pripadnika skupine LGBTI osoba u Africi (1), svoje stajalište od 13. lipnja 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma o drugoj izmjeni Sporazuma o partnerstvu između članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, koji je potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. kako je prvi put izmijenjen u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2) , te svoju rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije na tu temu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. srpnja 2012. o nasilju nad lezbijkama i pravima pripadnika skupine LGBTI osoba u Africi (1), svoje stajalište od 13. lipnja 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma o drugoj izmjeni Sporazuma o partnerstvu između članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, koji je potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. kako je prvi put izmijenjen u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2) , te svoju rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije na tu temu (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2009. naslovljenu „Uganda: nacrt zakonodavstva protiv homoseksualnosti” (4), rezoluciju od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Uganda: takozvani „Prijedlog zakona Bahati” i diskriminacija nad pripadnicima skupine LGBT” (5) i rezoluciju od 17. veljače 2011. naslovljenu „Uganda: Ubojstvo Davida Katoa” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2009. naslovljenu „Uganda: nacrt zakonodavstva protiv homoseksualnosti” (4), rezoluciju od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Uganda: takozvani „Prijedlog zakona Bahati” i diskriminacija nad pripadnicima skupine LGBT” (5) i rezoluciju od 17. veljače 2011. naslovljenu „Uganda: Ubojstvo Davida Katoa” (6),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o stanju u Nigeriji od 15. ožujka 2012. (7) i od 4. srpnja 2013. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o stanju u Nigeriji od 15. ožujka 2012. (7) i od 4. srpnja 2013. (8),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. siječnja 2014. o najnovijim pokušajima kriminalizacije pripadnika skupine LGBTI osoba (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. siječnja 2014. o najnovijim pokušajima kriminalizacije pripadnika skupine LGBTI osoba (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 28. rujna 2011. o ljudskim pravima, spolnoj orijentaciji i spolnom identitetu u Ujedinjenim narodima (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 28. rujna 2011. o ljudskim pravima, spolnoj orijentaciji i spolnom identitetu u Ujedinjenim narodima (10),

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su sva ljudska bića rođena slobodna i jednaka, s dostojanstvom i pravima; budući da sve države imaju obvezu spriječiti nasilje, poticanje na mržnju i stigmatizaciju koja se temelji na osobinama pojedinaca, uključujući spolnu orijentaciju, spolni identitet i spolno izražavanje; |
| --- | --- |

A.

budući da su sva ljudska bića rođena slobodna i jednaka, s dostojanstvom i pravima; budući da sve države imaju obvezu spriječiti nasilje, poticanje na mržnju i stigmatizaciju koja se temelji na osobinama pojedinaca, uključujući spolnu orijentaciju, spolni identitet i spolno izražavanje;

| B. | budući da je cilj zajedničke vanjske i sigurnosne politike Europske unije razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

B.

budući da je cilj zajedničke vanjske i sigurnosne politike Europske unije razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| C. | budući da se u čak 76 zemalja homoseksualnost i dalje smatra zločinom, a u pet zemalja predviđena je smrtna kazna za takve zločine; |
| --- | --- |

C.

budući da se u čak 76 zemalja homoseksualnost i dalje smatra zločinom, a u pet zemalja predviđena je smrtna kazna za takve zločine;

| D. | budući da su za spolne odnose s obostranim pristankom osoba istog spola već izricane zatvorske kazne u trajanju od 14 godina u Ugandi u skladu s odjeljkom 145. ugandskog Kaznenog zakona i u trajanju od sedam godina u Nigeriji u skladu s odjeljkom 214. nigerijskog Kaznenog zakona (ili smrtna kazna u 12 država u skladu sa šerijatskim pravom); |
| --- | --- |

D.

budući da su za spolne odnose s obostranim pristankom osoba istog spola već izricane zatvorske kazne u trajanju od 14 godina u Ugandi u skladu s odjeljkom 145. ugandskog Kaznenog zakona i u trajanju od sedam godina u Nigeriji u skladu s odjeljkom 214. nigerijskog Kaznenog zakona (ili smrtna kazna u 12 država u skladu sa šerijatskim pravom);

| E. | budući da je Ugandski parlament 20. prosinca 2013. usvojio prijedlog zakona protiv homoseksualnosti kojim se predviđa zatvorska kazna u trajanju do sedam godina za pružanje potpore pravima pripadnika skupine LGBTI osoba, zatvorska kazna u trajanju od sedam godina za osobe koje drže na raspolaganju kuću, sobu ili sobe odnosno bilo kakav objekt u „homoseksualne svrhe”, a za „prijestupnike recidiviste” ili prijestupnike zaražene HIV-om doživotna kazna zatvora; budući da je predsjednik Republike Ugande Yoweri Museveni Kaguta 24. veljače 2014. tom prijedlogu dao zakonsku snagu; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ugandski parlament 20. prosinca 2013. usvojio prijedlog zakona protiv homoseksualnosti kojim se predviđa zatvorska kazna u trajanju do sedam godina za pružanje potpore pravima pripadnika skupine LGBTI osoba, zatvorska kazna u trajanju od sedam godina za osobe koje drže na raspolaganju kuću, sobu ili sobe odnosno bilo kakav objekt u „homoseksualne svrhe”, a za „prijestupnike recidiviste” ili prijestupnike zaražene HIV-om doživotna kazna zatvora; budući da je predsjednik Republike Ugande Yoweri Museveni Kaguta 24. veljače 2014. tom prijedlogu dao zakonsku snagu;

| F. | budući da su vlasti u Ugandi donijele zakon protiv pornografije i zakon o javnom redu, koji predstavljaju dodatne napade na ljudska prava i nevladine organizacije koje se bore za ljudska prava; budući da to ukazuje na smanjivanje i slabljenje političkog prostora koje je na raspolaganju civilnom društvu; |
| --- | --- |

F.

budući da su vlasti u Ugandi donijele zakon protiv pornografije i zakon o javnom redu, koji predstavljaju dodatne napade na ljudska prava i nevladine organizacije koje se bore za ljudska prava; budući da to ukazuje na smanjivanje i slabljenje političkog prostora koje je na raspolaganju civilnom društvu;

| G. | budući da je 17. prosinca 2013. nigerijski Senat donio zakon o zabrani istospolnih brakova kojim se osobe u istospolnim vezama kažnjavaju kaznom zatvora do 14 godina te osobe koje svjedoče istospolnim brakovima ili vode ili posjećuju barove, organizacije ili susrete namijenjene pripadnicima skupine LGBTI kaznom zatvora do deset godina; budući da je u siječnju 2014. prijedlog zakona potpisao predsjednik Goodluck Jonathan i time mu dao zakonsku snagu; |
| --- | --- |

G.

budući da je 17. prosinca 2013. nigerijski Senat donio zakon o zabrani istospolnih brakova kojim se osobe u istospolnim vezama kažnjavaju kaznom zatvora do 14 godina te osobe koje svjedoče istospolnim brakovima ili vode ili posjećuju barove, organizacije ili susrete namijenjene pripadnicima skupine LGBTI kaznom zatvora do deset godina; budući da je u siječnju 2014. prijedlog zakona potpisao predsjednik Goodluck Jonathan i time mu dao zakonsku snagu;

| H. | budući da mediji, javnost te politički i vjerski vođe u tim državama pronalaze sve više načina kako zastrašiti pripadnike skupine LGBTI, ograničiti njihova prava kao i prava NVO-a i skupina za zaštitu ljudskih prava te opravdati nasilje protiv njih; budući da je ubrzo nakon što je predsjednik Museveni potpisao zakon ugandski tabloid objavio popis imena i slike 200 ugandskih homoseksualaca i lezbijki, što se izrazito negativno odrazilo na njihovu sigurnost; budući da mediji izvještavaju o porastu broju uhićenja i nasilja nad pripadnicima skupine LGBTI u Nigeriji; |
| --- | --- |

H.

budući da mediji, javnost te politički i vjerski vođe u tim državama pronalaze sve više načina kako zastrašiti pripadnike skupine LGBTI, ograničiti njihova prava kao i prava NVO-a i skupina za zaštitu ljudskih prava te opravdati nasilje protiv njih; budući da je ubrzo nakon što je predsjednik Museveni potpisao zakon ugandski tabloid objavio popis imena i slike 200 ugandskih homoseksualaca i lezbijki, što se izrazito negativno odrazilo na njihovu sigurnost; budući da mediji izvještavaju o porastu broju uhićenja i nasilja nad pripadnicima skupine LGBTI u Nigeriji;

| I. | budući da su brojni predsjednici država i vlada, vođe Ujedinjenih naroda, predstavnici vlada i parlamenata, EU (uključujući Vijeće, Parlament, Komisiju i potpredsjednicu/visoku predstavnicu Komisije) te brojne svjetske ličnosti oštro osudili zakone kojima se kriminaliziraju pripadnici skupine LGBTI; |
| --- | --- |

I.

budući da su brojni predsjednici država i vlada, vođe Ujedinjenih naroda, predstavnici vlada i parlamenata, EU (uključujući Vijeće, Parlament, Komisiju i potpredsjednicu/visoku predstavnicu Komisije) te brojne svjetske ličnosti oštro osudili zakone kojima se kriminaliziraju pripadnici skupine LGBTI;

| J. | budući da bi suradnja EU-a trebala podupirati napore država AKP-a u razvoju potpornih zakonskih i političkih okvira te otklanjanju represivnih zakona, politika, praksi, stigmatizacije te diskriminacije koji potkopavaju ljudska prava, povećavaju izloženost HIV-u/AIDS-u i onemogućuju pristup učinkovitoj prevenciji HIV-a/AIDS-a, liječenju, skrbi i potpori, uključujući lijekove, robe i usluge za osobe koje žive s HIV-om/AIDS-om te najugroženije skupine stanovništva; |
| --- | --- |

J.

budući da bi suradnja EU-a trebala podupirati napore država AKP-a u razvoju potpornih zakonskih i političkih okvira te otklanjanju represivnih zakona, politika, praksi, stigmatizacije te diskriminacije koji potkopavaju ljudska prava, povećavaju izloženost HIV-u/AIDS-u i onemogućuju pristup učinkovitoj prevenciji HIV-a/AIDS-a, liječenju, skrbi i potpori, uključujući lijekove, robe i usluge za osobe koje žive s HIV-om/AIDS-om te najugroženije skupine stanovništva;

| K. | budući da UNAIDS i Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije strahuju da će se pripadnicima skupine LGBT te 3,4 milijuna građana u Nigeriji i Ugandi zaraženih HIV-om uskratiti osnovne zdravstvene usluge te zahtijevaju da se „hitno preispita ustavnost zakonodavstva u svjetlu ozbiljnih posljedica na javno zdravlje i ljudska prava”; |
| --- | --- |

K.

budući da UNAIDS i Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije strahuju da će se pripadnicima skupine LGBT te 3,4 milijuna građana u Nigeriji i Ugandi zaraženih HIV-om uskratiti osnovne zdravstvene usluge te zahtijevaju da se „hitno preispita ustavnost zakonodavstva u svjetlu ozbiljnih posljedica na javno zdravlje i ljudska prava”;

| L. | budući da će daljnja kriminalizacija spolnog odnosa s obostranim pristankom odraslih osoba istoga spola dodatno otežati postizanje milenijskih razvojnih ciljeva, osobito kad je riječ o ravnopravnosti spolova i borbi protiv bolesti, te bilo kakvog uspjeha u vezi s razvojnim okvirom nakon 2015.; |
| --- | --- |

L.

budući da će daljnja kriminalizacija spolnog odnosa s obostranim pristankom odraslih osoba istoga spola dodatno otežati postizanje milenijskih razvojnih ciljeva, osobito kad je riječ o ravnopravnosti spolova i borbi protiv bolesti, te bilo kakvog uspjeha u vezi s razvojnim okvirom nakon 2015.;

| M. | budući da su određene države članice, uključujući Nizozemsku, Dansku i Švedsku, kao i druge zemlje poput Sjedinjenih Američkih Država i Norveške, odlučile uskratiti pomoć namijenjenu ugandskoj Vladi ili je od vlade preusmjeriti prema civilnom društvu; |
| --- | --- |

M.

budući da su određene države članice, uključujući Nizozemsku, Dansku i Švedsku, kao i druge zemlje poput Sjedinjenih Američkih Država i Norveške, odlučile uskratiti pomoć namijenjenu ugandskoj Vladi ili je od vlade preusmjeriti prema civilnom društvu;

| N. | budući da se na temelju članka 96. stavka 1.a Sporazuma iz Cotonoua postupak savjetovanja može pokrenuti s ciljem suspenzije potpisnika koji krše obveze glede ljudskih prava iz članka 8. stavka 4. i članka 9.; |
| --- | --- |

N.

budući da se na temelju članka 96. stavka 1.a Sporazuma iz Cotonoua postupak savjetovanja može pokrenuti s ciljem suspenzije potpisnika koji krše obveze glede ljudskih prava iz članka 8. stavka 4. i članka 9.;

| 1. | žali zbog donošenja novih zakona koji predstavljaju ozbiljne prijetnje univerzalnom pravu na život, slobodi izražavanja i okupljanja, slobodi od mučenja i okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg postupanja; ponavlja da su spolna orijentacija i spolni identitet pitanja koja pripadaju u područje prava pojedinca na privatnost, kao što je zajamčeno međunarodnim pravom i nacionalnim ustavima; naglašava činjenicu da je ravnopravnost pripadnika skupine LGBTI neupitan čimbenik temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

žali zbog donošenja novih zakona koji predstavljaju ozbiljne prijetnje univerzalnom pravu na život, slobodi izražavanja i okupljanja, slobodi od mučenja i okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg postupanja; ponavlja da su spolna orijentacija i spolni identitet pitanja koja pripadaju u područje prava pojedinca na privatnost, kao što je zajamčeno međunarodnim pravom i nacionalnim ustavima; naglašava činjenicu da je ravnopravnost pripadnika skupine LGBTI neupitan čimbenik temeljnih ljudskih prava;

| 2. | podsjeća na izjave Afričkog povjerenstva i Odbora UN-a za ljudska prava o tome da država ne može domaćim pravom poništiti svoje međunarodne obveze glede ljudskih prava; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na izjave Afričkog povjerenstva i Odbora UN-a za ljudska prava o tome da država ne može domaćim pravom poništiti svoje međunarodne obveze glede ljudskih prava;

| 3. | poziva predsjednika Ugande da stavi izvan snage zakon protiv homoseksualnosti te da ukine poglavlje 145. kaznenog zakona Ugande; poziva predsjednika Nigerije da stavi izvan snage zakon o istospolnim bračnim zajednicama (prohibicija), kao i poglavlja 214. i 217. kaznenog zakona Nigerije, s obzirom na to da krše obveze međunarodnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

3.

poziva predsjednika Ugande da stavi izvan snage zakon protiv homoseksualnosti te da ukine poglavlje 145. kaznenog zakona Ugande; poziva predsjednika Nigerije da stavi izvan snage zakon o istospolnim bračnim zajednicama (prohibicija), kao i poglavlja 214. i 217. kaznenog zakona Nigerije, s obzirom na to da krše obveze međunarodnih ljudskih prava;

| 4. | primjećuje da potpisivanjem tih zakona Vlade Ugande i Nigerije nisu ispunile obvezu iz članka 9. stavka 2. Sporazuma iz Cotonoua koja proizlazi iz poštovanja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava; |
| --- | --- |

4.

primjećuje da potpisivanjem tih zakona Vlade Ugande i Nigerije nisu ispunile obvezu iz članka 9. stavka 2. Sporazuma iz Cotonoua koja proizlazi iz poštovanja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava;

| 5. | ponavlja da su ti zakoni u nadležnosti članka 96. stavka 1.a točke (b) Sporazuma iz Cotonoua kao osobito hitni slučajevi, tj. iznimni slučajevi posebno ozbiljnih i očitih kršenja ljudskih prava i dostojanstva iz stavka 2. članka 9., koji stoga zahtijevaju trenutan odgovor; |
| --- | --- |

5.

ponavlja da su ti zakoni u nadležnosti članka 96. stavka 1.a točke (b) Sporazuma iz Cotonoua kao osobito hitni slučajevi, tj. iznimni slučajevi posebno ozbiljnih i očitih kršenja ljudskih prava i dostojanstva iz stavka 2. članka 9., koji stoga zahtijevaju trenutan odgovor;

| 6. | stoga poziva Komisiju da se u skladu s člankom 8. uključi u ojačan i hitan politički dijalog na lokalnoj i ministarskoj razini te da zahtijeva otvaranje rasprave najkasnije na sastanku na vrhu EU-a i Afrike; |
| --- | --- |

6.

stoga poziva Komisiju da se u skladu s člankom 8. uključi u ojačan i hitan politički dijalog na lokalnoj i ministarskoj razini te da zahtijeva otvaranje rasprave najkasnije na sastanku na vrhu EU-a i Afrike;

| 7. | poziva Komisiju i države članice da revidiraju svoje strategije pomoći razvojne suradnje s Ugandom i Nigerijom te da prednost daju preusmjeravanju pomoći civilnom društvu i drugim organizacijama, a ne suspenziji potpore, čak i na sektorskoj osnovi; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju i države članice da revidiraju svoje strategije pomoći razvojne suradnje s Ugandom i Nigerijom te da prednost daju preusmjeravanju pomoći civilnom društvu i drugim organizacijama, a ne suspenziji potpore, čak i na sektorskoj osnovi;

| 8. | predlaže Afričkoj uniji da preuzme vodstvo i uspostavi unutarnji odbor za razmatranje tih zakona i pitanja; |
| --- | --- |

8.

predlaže Afričkoj uniji da preuzme vodstvo i uspostavi unutarnji odbor za razmatranje tih zakona i pitanja;

| 9. | poziva čelnike Afričke unije i Europske unije da razmotre te zakone tijekom rasprava na 4. sastanku na vrhu EU-a i Afrike koji će se održati od 2. do 3. travnja 2014. |
| --- | --- |

9.

poziva čelnike Afričke unije i Europske unije da razmotre te zakone tijekom rasprava na 4. sastanku na vrhu EU-a i Afrike koji će se održati od 2. do 3. travnja 2014.

| 10. | poziva države članice, ili visoku predstavnicu uz potporu Komisije, da razmotre ciljane sankcije, kao što su zabrana putovanja i izdavanja viza, za ključne pojedince odgovorne za izradu nacrta i donošenje tih dvaju zakona; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, ili visoku predstavnicu uz potporu Komisije, da razmotre ciljane sankcije, kao što su zabrana putovanja i izdavanja viza, za ključne pojedince odgovorne za izradu nacrta i donošenje tih dvaju zakona;

| 11. | podsjeća na presudu Suda od 7. studenoga 2013. u predmetima X, Y, Z vs. Minister voor Immigratie en Asiel (predmeti C-199-201/12) u kojoj se ističe da osobe određenog spolnog opredjeljenja protiv kojih su usmjereni zakoni kojima se kriminalizira njihovo ponašanje ili identitet mogu predstavljati posebnu društvenu skupinu za potrebe odobravanja azila; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na presudu Suda od 7. studenoga 2013. u predmetima X, Y, Z vs. Minister voor Immigratie en Asiel (predmeti C-199-201/12) u kojoj se ističe da osobe određenog spolnog opredjeljenja protiv kojih su usmjereni zakoni kojima se kriminalizira njihovo ponašanje ili identitet mogu predstavljati posebnu društvenu skupinu za potrebe odobravanja azila;

| 12. | izražava žaljenje zbog općeg pogoršanja socijalnih, gospodarskih i političkih prilika afričkih naroda kojima prijeti sve rašireniji vjerski fundamentalizam, s kobnim posljedicama za dostojanstvo, razvoj i slobodu pojedinaca; |
| --- | --- |

12.

izražava žaljenje zbog općeg pogoršanja socijalnih, gospodarskih i političkih prilika afričkih naroda kojima prijeti sve rašireniji vjerski fundamentalizam, s kobnim posljedicama za dostojanstvo, razvoj i slobodu pojedinaca;

| 13. | poziva Komisiju i Vijeće da uvrste izričito spominjanje nediskriminacije na temelju spolne orijentacije u bilo koji budući sporazum kojim se bude zamijenio Sporazum iz Cotonoua, kao što je Parlament u više navrata zahtijevao; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju i Vijeće da uvrste izričito spominjanje nediskriminacije na temelju spolne orijentacije u bilo koji budući sporazum kojim se bude zamijenio Sporazum iz Cotonoua, kao što je Parlament u više navrata zahtijevao;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, državama članicama, nacionalnim vladama i parlamentima Ugande, Nigerije, Demokratske Republike Kongo i Indije te predsjednicima Ugande i Nigerije. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, državama članicama, nacionalnim vladama i parlamentima Ugande, Nigerije, Demokratske Republike Kongo i Indije te predsjednicima Ugande i Nigerije.

---

(1)  SL C 349 E, 29.11.2013., str. 88.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0273.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0575.

(4)  SL C 286 E, 22.10.2010., str. 25.

(5)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 134.

(6)  SL C 188 E, 28.6.2012., str. 62.

(7)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 97.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0335.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0046.

(10)  SL C 56 E, 26.02.2013., str. 100.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/257 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/257

---

P7_TA(2014)0255

Sigurnost i trgovina ljudima u Sinaju

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o sigurnosti i trgovanju ljudima na Sinaju (2014/2630(RSP))

(2017/C 378/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2012. o trgovini ljudima na Sinaju, posebno slučaj Solomona W. (1), od 16. prosinca 2010. o eritrejskim izbjeglicama koje su zatočene na Sinaju (2) i od 6. veljače 2014. o stanju u Egiptu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2012. o trgovini ljudima na Sinaju, posebno slučaj Solomona W. (1), od 16. prosinca 2010. o eritrejskim izbjeglicama koje su zatočene na Sinaju (2) i od 6. veljače 2014. o stanju u Egiptu (3),

| — | uzimajući u obzir izjave Visoke predstavnice/potpredsjednice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o sigurnosnom stanju na Sinaju od 11. rujna 2013., 3. i 8. listopada 2013., 24. prosinca 2013., 24. siječnja 2014. i 17. veljače 2014. o terorističkom napadu na Sinaju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Visoke predstavnice/potpredsjednice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o sigurnosnom stanju na Sinaju od 11. rujna 2013., 3. i 8. listopada 2013., 24. prosinca 2013., 24. siječnja 2014. i 17. veljače 2014. o terorističkom napadu na Sinaju,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Europola od 3. ožujka 2014. pod nazivom „Nezakoniti migranti iz Afričkog roga s europskim sponzorima, koji su oteti u zamjenu za otkupninu i zatočeni na Sinaju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Europola od 3. ožujka 2014. pod nazivom „Nezakoniti migranti iz Afričkog roga s europskim sponzorima, koji su oteti u zamjenu za otkupninu i zatočeni na Sinaju”,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Europske konvencije o ljudskim pravima iz 1950., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Europske konvencije o ljudskim pravima iz 1950.,

| — | uzimajući u obzir Partnerski sporazum AKP – EU iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Partnerski sporazum AKP – EU iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967., kao i memorandum UNHCR-a o razumijevanju s Egipatskom vladom iz 1954., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967., kao i memorandum UNHCR-a o razumijevanju s Egipatskom vladom iz 1954.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Organizacije afričkog jedinstva koja upravlja posebnim aspektima problema izbjeglica u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Organizacije afričkog jedinstva koja upravlja posebnim aspektima problema izbjeglica u Africi,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1984. te Konvenciju Vijeća Europe protiv trgovine ljudima iz 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1984. te Konvenciju Vijeća Europe protiv trgovine ljudima iz 2005.,

| — | uzimajući u obzir Protokol UN-a o prevenciji, suzbijanju i kažnjavanju trgovanja ljudima, posebice ženama i djecom, koji dopunjuje Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminala, a posebno njegove članke 6. i 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol UN-a o prevenciji, suzbijanju i kažnjavanju trgovanja ljudima, posebice ženama i djecom, koji dopunjuje Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminala, a posebno njegove članke 6. i 9.,

| — | uzimajući u obzir Briselsku deklaraciju o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima, usvojenu 20. rujna 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Briselsku deklaraciju o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima, usvojenu 20. rujna 2002.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o boravišnim dozvolama izdanima državljanima trećih zemalja koje su žrtve trgovine ljudima i Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti žrtava trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o boravišnim dozvolama izdanima državljanima trećih zemalja koje su žrtve trgovine ljudima i Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti žrtava trgovanja ljudima;

| — | uzimajući u obzir članke 2., 6.1., 7. i 17. („Svatko ima pravo na pravnu zaštitu protiv takvog miješanja ili napada”) Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 6.1., 7. i 17. („Svatko ima pravo na pravnu zaštitu protiv takvog miješanja ili napada”) Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Egipta, a posebno njegove preambulu i članak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Egipta, a posebno njegove preambulu i članak 2.,

| — | uzimajući u obzir članak 89. Ustava Arapske Republike Egipta i egipatski Zakon br. 64 o borbi protiv trgovanja ljudima iz 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 89. Ustava Arapske Republike Egipta i egipatski Zakon br. 64 o borbi protiv trgovanja ljudima iz 2010.,

| — | uzimajući u obzir izraelski Zakon o zabrani infiltracije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izraelski Zakon o zabrani infiltracije,

| — | uzimajući u obzir smjernice UNHCR-a o Eritreji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice UNHCR-a o Eritreji,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su teroristički napadi, širenje oružja, infiltracija stranih i egipatskih džihadista te radikalizacija dijela lokalnog stanovništva na Sinaju uzrok sve većih sigurnosnih izazova za Egipat, Izrael i druge zemlje u regiji; budući da se nakon rušenja bivšeg predsjednika Mohameda Morsija s vlasti u srpnju 2013. sigurnosno stanje na Sinaju brzo pogoršalo zbog nekoliko terorističkih skupina koje su uzdrmale sigurnosne uvjete i preko 250 terorističkih napada protiv uglavnom egipatskih snaga sigurnosti i njihovih postrojenja, a u kojima je ubijeno preko stotinu osoba, većinom pripadnika policije i vojske; budući da su i teroristički napadi u području Sueskog kanala te napadi na plinovode također predmet velike zabrinutosti; |
| --- | --- |

A.

budući da su teroristički napadi, širenje oružja, infiltracija stranih i egipatskih džihadista te radikalizacija dijela lokalnog stanovništva na Sinaju uzrok sve većih sigurnosnih izazova za Egipat, Izrael i druge zemlje u regiji; budući da se nakon rušenja bivšeg predsjednika Mohameda Morsija s vlasti u srpnju 2013. sigurnosno stanje na Sinaju brzo pogoršalo zbog nekoliko terorističkih skupina koje su uzdrmale sigurnosne uvjete i preko 250 terorističkih napada protiv uglavnom egipatskih snaga sigurnosti i njihovih postrojenja, a u kojima je ubijeno preko stotinu osoba, većinom pripadnika policije i vojske; budući da su i teroristički napadi u području Sueskog kanala te napadi na plinovode također predmet velike zabrinutosti;

| B. | budući da infiltracija ekstremista narušava napore za ponovnu uspostavu sigurnosti na Sinaju; budući da su razne terorističke skupine koje su povezane s Al-Qaidom ili su njome potaknute i dalje aktivne u tom području; budući da su neke od tih skupina proširile područje svojeg terorističkog djelovanja izvan Sinaja; budući da drugi lokalni militanti aktivni na Sinaju ne pripadaju nijednoj ekstremističkoj skupini, već je riječ o naoružanim beduinima koji se bave krijumčarenjem ili trgovanjem ljudima; |
| --- | --- |

B.

budući da infiltracija ekstremista narušava napore za ponovnu uspostavu sigurnosti na Sinaju; budući da su razne terorističke skupine koje su povezane s Al-Qaidom ili su njome potaknute i dalje aktivne u tom području; budući da su neke od tih skupina proširile područje svojeg terorističkog djelovanja izvan Sinaja; budući da drugi lokalni militanti aktivni na Sinaju ne pripadaju nijednoj ekstremističkoj skupini, već je riječ o naoružanim beduinima koji se bave krijumčarenjem ili trgovanjem ljudima;

| C. | budući da su egipatske oružane snage nedavno započele s vojnim operacijama na Sinaju u cilju borbe protiv terorističkih i ekstremističkih skupina te ponovne uspostave sigurnosti; budući da se čini da Egipatska vlada i snage sigurnosti nisu u stanju preuzeti kontrolu nad sigurnosnom krizom na Sinaju; budući da nedostatak zakona u toj regiji kriminalnim mrežama, trgovcima ljudima i drugim kriminalnim bandama omogućuje neometano i nekažnjeno djelovanje; budući da se trgovanje ljudima ne smanjuje unatoč stalnoj ofenzivi egipatskih snaga sigurnosti na Sinaju; budući da je Sinaj dugo služio kao krijumčarski put u Pojas Gaze i iz njega; budući da postoji zabrinutost zbog zabrane medijskog izvještavanja o događajima na Sinaju; |
| --- | --- |

C.

budući da su egipatske oružane snage nedavno započele s vojnim operacijama na Sinaju u cilju borbe protiv terorističkih i ekstremističkih skupina te ponovne uspostave sigurnosti; budući da se čini da Egipatska vlada i snage sigurnosti nisu u stanju preuzeti kontrolu nad sigurnosnom krizom na Sinaju; budući da nedostatak zakona u toj regiji kriminalnim mrežama, trgovcima ljudima i drugim kriminalnim bandama omogućuje neometano i nekažnjeno djelovanje; budući da se trgovanje ljudima ne smanjuje unatoč stalnoj ofenzivi egipatskih snaga sigurnosti na Sinaju; budući da je Sinaj dugo služio kao krijumčarski put u Pojas Gaze i iz njega; budući da postoji zabrinutost zbog zabrane medijskog izvještavanja o događajima na Sinaju;

| D. | budući da je socijalno-gospodarska marginalizacija lokalnog beduinskog stanovništva jedan od glavnih uzroka sigurnosnih izazova na Sinaju; budući da je stanovništvo Sinaja odavno izloženo siromaštvu, diskriminaciji te ograničenom pristupu uslugama zdravstvene njege i obrazovanju, što ga je udaljilo od službenih vlasti koje zanemaruju njihovo stanje i ignoriraju njihove zahtjeve; |
| --- | --- |

D.

budući da je socijalno-gospodarska marginalizacija lokalnog beduinskog stanovništva jedan od glavnih uzroka sigurnosnih izazova na Sinaju; budući da je stanovništvo Sinaja odavno izloženo siromaštvu, diskriminaciji te ograničenom pristupu uslugama zdravstvene njege i obrazovanju, što ga je udaljilo od službenih vlasti koje zanemaruju njihovo stanje i ignoriraju njihove zahtjeve;

| E. | budući da tisuće tražitelja azila i migranata iz Afričkog roga svake godine bježe iz matične zemlje zbog kršenja ljudskih prava i humanitarnih kriza; budući da, prema procjeni posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Eritreji, samo iz te zemlje svaki mjesec pobjegne 3 000 osoba; budući da je procijenjeno da su u istočnom Sudanu tisuće osoba otete, odvedene u Egipat i mučene na Sinaju te da ih je od početka 2008. umrlo preko 4 000, a vjeruje se da je trenutačno oko 1 000 afričkih izbjeglica zatočeno; |
| --- | --- |

E.

budući da tisuće tražitelja azila i migranata iz Afričkog roga svake godine bježe iz matične zemlje zbog kršenja ljudskih prava i humanitarnih kriza; budući da, prema procjeni posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Eritreji, samo iz te zemlje svaki mjesec pobjegne 3 000 osoba; budući da je procijenjeno da su u istočnom Sudanu tisuće osoba otete, odvedene u Egipat i mučene na Sinaju te da ih je od početka 2008. umrlo preko 4 000, a vjeruje se da je trenutačno oko 1 000 afričkih izbjeglica zatočeno;

| F. | budući da na Sinaju svake godine tisuće osoba izgube život i nestanu dok su drugi, uključujući žene i djecu, oteti u izbjegličkim kampovima ili okolnim područjima, posebno u sudanskom izbjegličkom kampu Shagarab ili dok putuju kako bi susreli obitelj u Sudanu ili Etiopiji te ih trgovci ljudima drže taocima u zamjenu za otkupninu; budući da su žrtve trgovaca ljudima zlostavljane na najnehumaniji i najbrutalniji način te da su izložene sustavnom nasilju i mučenju, silovanju i seksualnom iskorištavanju te prisilnom radu ili su ubijene radi trgovine organima; budući da su, prema svjedočenjima žrtava, susjeda i organizacija za zaštitu ljudskih prava, osnovani kampovi za mučenje u tom posebnom cilju; |
| --- | --- |

F.

budući da na Sinaju svake godine tisuće osoba izgube život i nestanu dok su drugi, uključujući žene i djecu, oteti u izbjegličkim kampovima ili okolnim područjima, posebno u sudanskom izbjegličkom kampu Shagarab ili dok putuju kako bi susreli obitelj u Sudanu ili Etiopiji te ih trgovci ljudima drže taocima u zamjenu za otkupninu; budući da su žrtve trgovaca ljudima zlostavljane na najnehumaniji i najbrutalniji način te da su izložene sustavnom nasilju i mučenju, silovanju i seksualnom iskorištavanju te prisilnom radu ili su ubijene radi trgovine organima; budući da su, prema svjedočenjima žrtava, susjeda i organizacija za zaštitu ljudskih prava, osnovani kampovi za mučenje u tom posebnom cilju;

| G. | budući da postoje vjerodostojna izvješća prema kojima su neke sudanske i egipatske snage sigurnosti u dosluhu s trgovcima tražitelja azila i migranata te prema kojima su Sudan i Egipat su gotovo potpuno neuspješni u provođenju istraga i kaznenom gonjenju odgovornih službenika, ugrožavajući na taj način obveze koje obje zemlje imaju u skladu s Konvencijom UN-a protiv mučenja; budući da egipatske vlasti niječu postojanje takvih slučajeva; |
| --- | --- |

G.

budući da postoje vjerodostojna izvješća prema kojima su neke sudanske i egipatske snage sigurnosti u dosluhu s trgovcima tražitelja azila i migranata te prema kojima su Sudan i Egipat su gotovo potpuno neuspješni u provođenju istraga i kaznenom gonjenju odgovornih službenika, ugrožavajući na taj način obveze koje obje zemlje imaju u skladu s Konvencijom UN-a protiv mučenja; budući da egipatske vlasti niječu postojanje takvih slučajeva;

| H. | budući da je trgovanje ljudima na Sinaju iznimno isplativa djelatnost za pripadnike organiziranog kriminala; budući da su, prema UNHCR-u, uspostavljene složene mreže trgovanja ljudima koje uključuju krijumčare ljudi, otmičare poput skupina pripadnika plemena Rashaida u Eritreji i sjeveroistočnom Sudanu, posrednike u izbjegličkim kampovima, potkupljene pripadnike vojske, policije i granične kontrole te osobe povezane s kriminalom u zajednicama egipatskih beduina; |
| --- | --- |

H.

budući da je trgovanje ljudima na Sinaju iznimno isplativa djelatnost za pripadnike organiziranog kriminala; budući da su, prema UNHCR-u, uspostavljene složene mreže trgovanja ljudima koje uključuju krijumčare ljudi, otmičare poput skupina pripadnika plemena Rashaida u Eritreji i sjeveroistočnom Sudanu, posrednike u izbjegličkim kampovima, potkupljene pripadnike vojske, policije i granične kontrole te osobe povezane s kriminalom u zajednicama egipatskih beduina;

| I. | budući da su osobe koje ne mogu skupiti otkupninu često ubijene, a čak i kada se tražena otkupnina plati, ne postoji jamstvo da će taoci biti oslobođeni; budući da je uvedena nova praksa u lancu vrijednosti trgovaca ljudima za taoce koji ne mogu skupiti otkupninu; |
| --- | --- |

I.

budući da su osobe koje ne mogu skupiti otkupninu često ubijene, a čak i kada se tražena otkupnina plati, ne postoji jamstvo da će taoci biti oslobođeni; budući da je uvedena nova praksa u lancu vrijednosti trgovaca ljudima za taoce koji ne mogu skupiti otkupninu;

| J. | budući da je preživjelim žrtvama sa Sinaja potrebna fizička i mentalna podrška; budući da je, međutim, većina preživjelih žrtava sa Sinaja pritvorena, da im se uskraćuje medicinska njega i socijalne usluge, da ih se traži da potpišu dokumente koje ne razumiju te da ne primaju nikakvu pravnu pomoć u odredišnim zemljama, a većinu ih se vraća u matične zemlje kršeći tako načelo zabrane vraćanja; |
| --- | --- |

J.

budući da je preživjelim žrtvama sa Sinaja potrebna fizička i mentalna podrška; budući da je, međutim, većina preživjelih žrtava sa Sinaja pritvorena, da im se uskraćuje medicinska njega i socijalne usluge, da ih se traži da potpišu dokumente koje ne razumiju te da ne primaju nikakvu pravnu pomoć u odredišnim zemljama, a većinu ih se vraća u matične zemlje kršeći tako načelo zabrane vraćanja;

| K. | budući da je priopćeno da egipatske vlasti ne dopuštaju UNHCR-u pristup tražiteljima azila i migrantima uhićenima na Sinaju i ne nastoje prepoznati moguće žrtve trgovine ljudima među njima; budući da se suzdržavanjem Egipta od provođenja Konvencije UN-a o izbjeglicama ograničavaju prava izbjeglica na obrazovanje, socijalno osiguranje i prava na rad; |
| --- | --- |

K.

budući da je priopćeno da egipatske vlasti ne dopuštaju UNHCR-u pristup tražiteljima azila i migrantima uhićenima na Sinaju i ne nastoje prepoznati moguće žrtve trgovine ljudima među njima; budući da se suzdržavanjem Egipta od provođenja Konvencije UN-a o izbjeglicama ograničavaju prava izbjeglica na obrazovanje, socijalno osiguranje i prava na rad;

| L. | budući da mnoge obitelji žrtava žive u državama članicama EU-a; budući da je prema posljednjoj objavi Europola nekoliko država članica iznijelo priopćenje o ucjenama unutar EU-a u ime beduinskih kriminalnih organizacija na Sinaju; budući da je u interesu EU-a saznati koje su zločinačke organizacije uključene u proces ucjenjivanja; |
| --- | --- |

L.

budući da mnoge obitelji žrtava žive u državama članicama EU-a; budući da je prema posljednjoj objavi Europola nekoliko država članica iznijelo priopćenje o ucjenama unutar EU-a u ime beduinskih kriminalnih organizacija na Sinaju; budući da je u interesu EU-a saznati koje su zločinačke organizacije uključene u proces ucjenjivanja;

| M. | budući da prema podacima UNHCR-a u Izraelu živi 53 000 afričkih tražitelja azila koji su od 2005. iz Egipta ušli u zemlju; budući da je prije lipnja 2012. preko Sinaja u Izrael ulazilo otprilike 1 500 tražitelja azila svaki mjesec, međutim prema podacima izraelskih vlasti, taj broj znatno smanjio u 2013. zbog završetka ograde uzduž izraelsko-egipatske granice; budući da je UNHCR izrazio zabrinutost zbog nedavne izmjene izraelskog zakona protiv infiltracije čime se dodatno ograničavaju prava tražitelja azila; |
| --- | --- |

M.

budući da prema podacima UNHCR-a u Izraelu živi 53 000 afričkih tražitelja azila koji su od 2005. iz Egipta ušli u zemlju; budući da je prije lipnja 2012. preko Sinaja u Izrael ulazilo otprilike 1 500 tražitelja azila svaki mjesec, međutim prema podacima izraelskih vlasti, taj broj znatno smanjio u 2013. zbog završetka ograde uzduž izraelsko-egipatske granice; budući da je UNHCR izrazio zabrinutost zbog nedavne izmjene izraelskog zakona protiv infiltracije čime se dodatno ograničavaju prava tražitelja azila;

| N. | budući da je EU u više navrata pozvao Egipat i Izrael da razviju i poboljšaju kvalitetu pružanja pomoći i zaštite tražiteljima azila i izbjeglica koji borave ili prelaze njihov teritorij; budući da su 7. studenog 2013. sudanski dužnosnici zatražili pomoć EU-a u vezi s trgovinom ljudima; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU u više navrata pozvao Egipat i Izrael da razviju i poboljšaju kvalitetu pružanja pomoći i zaštite tražiteljima azila i izbjeglica koji borave ili prelaze njihov teritorij; budući da su 7. studenog 2013. sudanski dužnosnici zatražili pomoć EU-a u vezi s trgovinom ljudima;

| 1. | osuđuje nedavne terorističke napade na sigurnosne snage i civile na Sinaju; izražava duboku zabrinutost zbog daljnjeg pogoršanja sigurnosnog stanja na Sinaju i poziva egipatsku privremenu vladu i sigurnosne snage da pojačaju napore za ponovnu uspostavu sigurnosti u skladu s međunarodnim pravom i standardima o korištenju sile i policijskih snaga, uz potporu međunarodne zajednice; izražava zabrinutost zbog toga što bi daljnji nemiri u aktualnom razdoblju tranzicije mogli destabilizirati cijeli Egipat; |
| --- | --- |

1.

osuđuje nedavne terorističke napade na sigurnosne snage i civile na Sinaju; izražava duboku zabrinutost zbog daljnjeg pogoršanja sigurnosnog stanja na Sinaju i poziva egipatsku privremenu vladu i sigurnosne snage da pojačaju napore za ponovnu uspostavu sigurnosti u skladu s međunarodnim pravom i standardima o korištenju sile i policijskih snaga, uz potporu međunarodne zajednice; izražava zabrinutost zbog toga što bi daljnji nemiri u aktualnom razdoblju tranzicije mogli destabilizirati cijeli Egipat;

| 2. | izražava duboku zabrinutost zbog prijavljenih slučajeva trgovine ljudima na Sinaju i oštro osuđuje okrutna zlostavljanja kojima su podvrgnute žrtve trgovine ljudima; izražava čvrstu solidarnost sa žrtvama trgovine ljudima na Sinaju i njihovim obiteljima te ponovo naglašava odgovornost izraelske i egipatske vlade u borbi protiv trgovine ljudima na tom području; prima na znanje napore vlasti i ističe da svaka vojna operacija i operacija u cilju provođenja zakona egipatskih sigurnosnih snaga na Sinaju treba uključiti mjere za spašavanje žrtava trgovine ljudima, zaštitu i pružanje pomoći tim žrtvama, osobito ženama i djeci da ne bi ponovo postale žrtve, kao i uhićenje i pokretanja kaznenog postupka protiv trgovaca ljudima i svih službenika sigurnosnih snaga koji su s njima u dosluhu; |
| --- | --- |

2.

izražava duboku zabrinutost zbog prijavljenih slučajeva trgovine ljudima na Sinaju i oštro osuđuje okrutna zlostavljanja kojima su podvrgnute žrtve trgovine ljudima; izražava čvrstu solidarnost sa žrtvama trgovine ljudima na Sinaju i njihovim obiteljima te ponovo naglašava odgovornost izraelske i egipatske vlade u borbi protiv trgovine ljudima na tom području; prima na znanje napore vlasti i ističe da svaka vojna operacija i operacija u cilju provođenja zakona egipatskih sigurnosnih snaga na Sinaju treba uključiti mjere za spašavanje žrtava trgovine ljudima, zaštitu i pružanje pomoći tim žrtvama, osobito ženama i djeci da ne bi ponovo postale žrtve, kao i uhićenje i pokretanja kaznenog postupka protiv trgovaca ljudima i svih službenika sigurnosnih snaga koji su s njima u dosluhu;

| 3. | podsjeća da je marginalizacija Beduina na Sinaju jedan od glavnih uzroka krize; ističe da sva moguća rješenja krize trebaju uključivati sveobuhvatni razvojni program koji ima za cilj poboljšanje društveno-gospodarskog statusa i uvjeta lokalnog beduinskog stanovništva, uključujući njihov pristup policiji i vojsci, kao i njihovo sudjelovanje u političkom procesu; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da je marginalizacija Beduina na Sinaju jedan od glavnih uzroka krize; ističe da sva moguća rješenja krize trebaju uključivati sveobuhvatni razvojni program koji ima za cilj poboljšanje društveno-gospodarskog statusa i uvjeta lokalnog beduinskog stanovništva, uključujući njihov pristup policiji i vojsci, kao i njihovo sudjelovanje u političkom procesu;

| 4. | poziva egipatske vlasti da poštuju svoje zakone o borbi protiv trgovine ljudima kojima se žrtvama trgovine ljudima jamči imunitet od kaznenog progona i pristup pomoći i zaštiti, kao i članak 89. novog Ustava kojim se zabranjuje ropstvo i svaki oblik ugnjetavanja i prisilnog iskorištavanja ljudi te da kroz nacionalno zakonodavstvo u potpunosti primjenjuju načela konvencija čiji je Egipat potpisnik; prima na znanje odluku o osnivanju nacionalnog koordinacijskog odbora za borbu protiv nezakonite migracije koju je 9. ožujka 2014. izdao egipatski premjer; poziva egipatske vlasti da prikupe i objave statistiku o žrtvama trgovine ljudima; |
| --- | --- |

4.

poziva egipatske vlasti da poštuju svoje zakone o borbi protiv trgovine ljudima kojima se žrtvama trgovine ljudima jamči imunitet od kaznenog progona i pristup pomoći i zaštiti, kao i članak 89. novog Ustava kojim se zabranjuje ropstvo i svaki oblik ugnjetavanja i prisilnog iskorištavanja ljudi te da kroz nacionalno zakonodavstvo u potpunosti primjenjuju načela konvencija čiji je Egipat potpisnik; prima na znanje odluku o osnivanju nacionalnog koordinacijskog odbora za borbu protiv nezakonite migracije koju je 9. ožujka 2014. izdao egipatski premjer; poziva egipatske vlasti da prikupe i objave statistiku o žrtvama trgovine ljudima;

| 5. | naglašava važnost pružanja pomoći i zaštite preživjelim osobama sa Sinaja, uzimajući posebno u obzir liječničku, psihološku i pravnu pomoć; poziva sve dotične zemlje da spriječe pritvaranje preživjelih osoba sa Sinaja, uspostave bolje sustave prepoznavanja žrtava, osiguraju im pristup poštenim i učinkovitim postupcima azila i zajamče UNHCR-u da procijeni svaki slučaj na pojedinačnoj osnovi te da se izbjegne deportacija preživjelih osoba sa Sinaja čime bi se prekršila načela zabrane vraćanja; poziva na potpuni pristup agencijama UN-a i organizacijama za zaštitu ljudskih prava područjima zahvaćenim krijumčarenjem i trgovinom ljudima na Sinaju te potpuni i neometani pristup zatvorskim objektima u kojima su pritvoreni tražitelje azila i izbjeglice; |
| --- | --- |

5.

naglašava važnost pružanja pomoći i zaštite preživjelim osobama sa Sinaja, uzimajući posebno u obzir liječničku, psihološku i pravnu pomoć; poziva sve dotične zemlje da spriječe pritvaranje preživjelih osoba sa Sinaja, uspostave bolje sustave prepoznavanja žrtava, osiguraju im pristup poštenim i učinkovitim postupcima azila i zajamče UNHCR-u da procijeni svaki slučaj na pojedinačnoj osnovi te da se izbjegne deportacija preživjelih osoba sa Sinaja čime bi se prekršila načela zabrane vraćanja; poziva na potpuni pristup agencijama UN-a i organizacijama za zaštitu ljudskih prava područjima zahvaćenim krijumčarenjem i trgovinom ljudima na Sinaju te potpuni i neometani pristup zatvorskim objektima u kojima su pritvoreni tražitelje azila i izbjeglice;

| 6. | pozdravlja odluku izraelskog Vrhovnog suda od 16. rujna 2013. o ukidanju odredbi zakona o sprječavanju infiltracije kojom se propisuje automatsko pritvaranje, ali poziva Izrael da ukine zakon izglasan 10. prosinca 2013. kojim se omogućuje pritvaranje tražitelja azila na neodređeno vrijeme; poziva vlasti dotičnih zemalja da postupaju s tražiteljima azila u skladu s međunarodnim zakonom o izbjeglicama i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odluku izraelskog Vrhovnog suda od 16. rujna 2013. o ukidanju odredbi zakona o sprječavanju infiltracije kojom se propisuje automatsko pritvaranje, ali poziva Izrael da ukine zakon izglasan 10. prosinca 2013. kojim se omogućuje pritvaranje tražitelja azila na neodređeno vrijeme; poziva vlasti dotičnih zemalja da postupaju s tražiteljima azila u skladu s međunarodnim zakonom o izbjeglicama i ljudskim pravima;

| 7. | podsjeća na to da sustavna i raširena kršenja ljudskih prava u Eritreji uzrokuju da tisuće ljudi u Eritreji svaki mjesec napusti zemlju; podsjeća sudanske vlasti na obveze jamčenja sigurnosti izbjeglicama i tražiteljima azila i prioritet za hitnu uspostavu i provedbu održivih i odgovarajućih sigurnosnih mjera u izbjegličkom kampu Shagarab; |
| --- | --- |

7.

podsjeća na to da sustavna i raširena kršenja ljudskih prava u Eritreji uzrokuju da tisuće ljudi u Eritreji svaki mjesec napusti zemlju; podsjeća sudanske vlasti na obveze jamčenja sigurnosti izbjeglicama i tražiteljima azila i prioritet za hitnu uspostavu i provedbu održivih i odgovarajućih sigurnosnih mjera u izbjegličkom kampu Shagarab;

| 8. | naglašava važnost usklađenog regionalnog djelovanja u ponovnoj uspostavi sigurnosti i borbi protiv trgovine ljudima na Sinaju te poziva na povećanu međunarodnu potporu i veću suradnju između Egipta, Izraela, Libije, Etiopije, Eritreje i Sudana na tom području, kao i suradnju s relevantnim organizacijama, uključujući multinacionalne snage i promatrače UN-a; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost usklađenog regionalnog djelovanja u ponovnoj uspostavi sigurnosti i borbi protiv trgovine ljudima na Sinaju te poziva na povećanu međunarodnu potporu i veću suradnju između Egipta, Izraela, Libije, Etiopije, Eritreje i Sudana na tom području, kao i suradnju s relevantnim organizacijama, uključujući multinacionalne snage i promatrače UN-a;

| 9. | potiče EU i države članice da pruže podršku svim naporima usmjerenih na borbu protiv kruga trgovine ljudima na Sinaju u skladu s njihovim međunarodnim obvezama u borbi protiv trgovine ljudima; poziva Komisiju da u odnosima s eritrejskom vladom naglasi poštovanje ljudskih prava; ponovo naglašava ponudu EU-a u da pomogne vlastima da razviju i poboljšaju kvalitetu pružanja pomoći i zaštite tražiteljima azila i izbjeglica koji borave ili prelaze njihov teritorij; pozdravlja poziv sudanske vlade na podršku EU-a; |
| --- | --- |

9.

potiče EU i države članice da pruže podršku svim naporima usmjerenih na borbu protiv kruga trgovine ljudima na Sinaju u skladu s njihovim međunarodnim obvezama u borbi protiv trgovine ljudima; poziva Komisiju da u odnosima s eritrejskom vladom naglasi poštovanje ljudskih prava; ponovo naglašava ponudu EU-a u da pomogne vlastima da razviju i poboljšaju kvalitetu pružanja pomoći i zaštite tražiteljima azila i izbjeglica koji borave ili prelaze njihov teritorij; pozdravlja poziv sudanske vlade na podršku EU-a;

| 10. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i Komisiju da navedeno pitanje postave kao glavni prioritet na dnevnom redu političkog dijaloga s Egiptom, Izraelom i Sudanom te da zajedno s UNHCR-om osnuju skupinu djelovanja država uključenih u različite faze lanca trgovaca ljudima, uključujući izvore, prelaženje i odredište; |
| --- | --- |

10.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i Komisiju da navedeno pitanje postave kao glavni prioritet na dnevnom redu političkog dijaloga s Egiptom, Izraelom i Sudanom te da zajedno s UNHCR-om osnuju skupinu djelovanja država uključenih u različite faze lanca trgovaca ljudima, uključujući izvore, prelaženje i odredište;

| 11. | duboko je zabrinu zbog izvješća o ucjenama koje se događaju unutar EU-a; stoga podsjeća vlasti EU-a na obveze da djeluju po tom pitanju i poziva ministre vanjskih poslova i ministre pravosuđa EU-a da poduzmu odgovarajuće mjere; poziva institucije EU-a da vrše pritisak nad Izraelom i Egiptom kako bi riješili problem trgovanja ljudima na Sinaju i potaknuli provedbu nadolazećih preporuka Europola; |
| --- | --- |

11.

duboko je zabrinu zbog izvješća o ucjenama koje se događaju unutar EU-a; stoga podsjeća vlasti EU-a na obveze da djeluju po tom pitanju i poziva ministre vanjskih poslova i ministre pravosuđa EU-a da poduzmu odgovarajuće mjere; poziva institucije EU-a da vrše pritisak nad Izraelom i Egiptom kako bi riješili problem trgovanja ljudima na Sinaju i potaknuli provedbu nadolazećih preporuka Europola;

| 12. | pozdravlja napore nekih vođa beduinskih zajednica i aktivnosti organizacija za ljudska prava u Egiptu i Izraelu koje pružaju pomoć i zdravstvenu zaštitu žrtvama trgovine ljudima na Sinaju i potiče međunarodnu zajednicu i EU da nastave financirati projekte nevladine organizacije u regiji; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja napore nekih vođa beduinskih zajednica i aktivnosti organizacija za ljudska prava u Egiptu i Izraelu koje pružaju pomoć i zdravstvenu zaštitu žrtvama trgovine ljudima na Sinaju i potiče međunarodnu zajednicu i EU da nastave financirati projekte nevladine organizacije u regiji;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Visokoj predstavnici/potpredsjednici Komisije, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladama Egipta, Izraela, Eritreje i Sudana, egipatskom parlamentu, izraelskom parlamentu (Knesset), Nacionalnim skupštinama Sudana i Eritreje, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Visokoj predstavnici/potpredsjednici Komisije, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladama Egipta, Izraela, Eritreje i Sudana, egipatskom parlamentu, izraelskom parlamentu (Knesset), Nacionalnim skupštinama Sudana i Eritreje, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Vijeću UN-a za ljudska prava.

---

(1)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 106.

(2)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 136.

(3)  Usvojeni tekst, P7_TA(2014)0100.

---

PREPORUKE

Europski parlament

Srijeda, 12. ožujka 2014.

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/262 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/262

---

P7_TA(2014)0216

Humanitarni angažman nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 12. ožujka 2014. o humanitarnom angažmanu nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece (2014/2012(INI))

(2017/C 378/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog preporuke Vijeću koji podnose Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes i Keith Taylor u ime kluba Verts/ALE o humanitarnom angažmanu nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece (B7-0585/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog preporuke Vijeću koji podnose Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes i Keith Taylor u ime kluba Verts/ALE o humanitarnom angažmanu nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece (B7-0585/2013),

| — | uzimajući u obzir izvješće iz 2013. glavnog tajnika UN-a o djeci i oružanom sukobu i druga izvješća relevantnih sudionika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz 2013. glavnog tajnika UN-a o djeci i oružanom sukobu i druga izvješća relevantnih sudionika,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a iz 2008. o djeci i oružanom sukobu, provedbenu strategiju iz 2010. za smjernice EU-a o djeci i oružanom sukobu i kontrolni popis iz 2008. za integraciju zaštite djece zahvaćene oružanim sukobom u operacijama Europske sigurnosne i obrambene politike (ESOP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a iz 2008. o djeci i oružanom sukobu, provedbenu strategiju iz 2010. za smjernice EU-a o djeci i oružanom sukobu i kontrolni popis iz 2008. za integraciju zaštite djece zahvaćene oružanim sukobom u operacijama Europske sigurnosne i obrambene politike (ESOP),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća iz 2008. o „promicanju i zaštiti prava djeteta u vanjskom djelovanju Europske unije – razvoj i humanitarne dimenzije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća iz 2008. o „promicanju i zaštiti prava djeteta u vanjskom djelovanju Europske unije – razvoj i humanitarne dimenzije”,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 19. veljače 2009. o posebnom mjestu djece u vanjskom djelovanju EU-a (1), od 16. siječnja 2008. naslovljenu „Prema strategiji EU-a o pravima djeteta” (2), od 3. srpnja 2003. o trgovanju djecom i djecom vojnicima (3), od 6. srpnja 2000. o otmicama djece od strane vojske Lord's Resistance Army (4) te od 17. prosinca 1998. o djeci vojnicima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 19. veljače 2009. o posebnom mjestu djece u vanjskom djelovanju EU-a (1), od 16. siječnja 2008. naslovljenu „Prema strategiji EU-a o pravima djeteta” (2), od 3. srpnja 2003. o trgovanju djecom i djecom vojnicima (3), od 6. srpnja 2000. o otmicama djece od strane vojske Lord's Resistance Army (4) te od 17. prosinca 1998. o djeci vojnicima (5),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, posebno rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1612. (2005.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, posebno rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1612. (2005.),

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol iz 2002. na Konvenciju o pravima djeteta o uključivanju djece u oružane sukobe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol iz 2002. na Konvenciju o pravima djeteta o uključivanju djece u oružane sukobe,

| — | uzimajući u obzir Obveze iz Pariza o zaštiti djece od nelegalnog regrutiranja ili iskorištavanja od strane oružanih snaga ili oružanih skupina te Načela iz Pariza i Smjernice o djeci povezanoj s oružanim snagama ili oružanim skupinama, koje su obje donesene 6. veljače 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obveze iz Pariza o zaštiti djece od nelegalnog regrutiranja ili iskorištavanja od strane oružanih snaga ili oružanih skupina te Načela iz Pariza i Smjernice o djeci povezanoj s oružanim snagama ili oružanim skupinama, koje su obje donesene 6. veljače 2007.,

| — | uzimajući u obzir članak 121. stavak 3. i članak 97. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. stavak 3. i članak 97. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0160/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0160/2014),

| A. | budući da većina današnjih oružanih sukoba uključuje jednog ili više naoružanih paradržavnih sudionika koji se bore protiv vlada ili drugih naoružanih skupina te pritom civili, osobito djeca, podnose teret tih ratova; |
| --- | --- |

A.

budući da većina današnjih oružanih sukoba uključuje jednog ili više naoružanih paradržavnih sudionika koji se bore protiv vlada ili drugih naoružanih skupina te pritom civili, osobito djeca, podnose teret tih ratova;

| B. | budući da je spektar tih paradržavnih sudionika veoma širok i obuhvaća velik raspon identiteta, motivacija te različitih stupnjeva spremnosti i mogućnosti poštovanja međunarodnog humanitarnog prava i drugih međunarodnih pravnih normi, ali svi oni u tom pogledu iziskuju nadzor; |
| --- | --- |

B.

budući da je spektar tih paradržavnih sudionika veoma širok i obuhvaća velik raspon identiteta, motivacija te različitih stupnjeva spremnosti i mogućnosti poštovanja međunarodnog humanitarnog prava i drugih međunarodnih pravnih normi, ali svi oni u tom pogledu iziskuju nadzor;

| C. | budući da je radi poboljšanja zaštite civila, osobito djece, potrebno voditi računa o svim stranama u sukobu; |
| --- | --- |

C.

budući da je radi poboljšanja zaštite civila, osobito djece, potrebno voditi računa o svim stranama u sukobu;

| D. | budući da međunarodne humanitarne norme vrijede za sve strane u oružanom sukobu; |
| --- | --- |

D.

budući da međunarodne humanitarne norme vrijede za sve strane u oružanom sukobu;

| E. | budući da oružani sukobi imaju posebno razarajući učinak na fizički i mentalni razvoj djece, uz dugotrajne posljedice na sigurnost ljudi i održivi razvoj; |
| --- | --- |

E.

budući da oružani sukobi imaju posebno razarajući učinak na fizički i mentalni razvoj djece, uz dugotrajne posljedice na sigurnost ljudi i održivi razvoj;

| F. | budući da Statut Međunarodnog kaznenog suda kriminalizira novačenje ili popisivanje djece koja imaju manje od 15 godina u oružane snage ili skupine i njihovo angažiranje u aktivnom sudjelovanju u neprijateljstvima; |
| --- | --- |

F.

budući da Statut Međunarodnog kaznenog suda kriminalizira novačenje ili popisivanje djece koja imaju manje od 15 godina u oružane snage ili skupine i njihovo angažiranje u aktivnom sudjelovanju u neprijateljstvima;

| G. | budući da se međunarodnim zakonom zabranjuje svaki oblik seksualnog nasilja, uključujući ono usmjereno protiv djeteta te s obzirom na to da se seksualno nasilje može smatrati ratnim zločinom, zločinom protiv čovječnosti ili genocidom; |
| --- | --- |

G.

budući da se međunarodnim zakonom zabranjuje svaki oblik seksualnog nasilja, uključujući ono usmjereno protiv djeteta te s obzirom na to da se seksualno nasilje može smatrati ratnim zločinom, zločinom protiv čovječnosti ili genocidom;

| H. | budući da se od usvajanja Konvencije o zabrani mina 1997., upotreba protupješačkih mina smanjila, ali još uvijek predstavlja prijetnju za djecu, a osobito u oružanim sukobima koji nisu međunarodni; |
| --- | --- |

H.

budući da se od usvajanja Konvencije o zabrani mina 1997., upotreba protupješačkih mina smanjila, ali još uvijek predstavlja prijetnju za djecu, a osobito u oružanim sukobima koji nisu međunarodni;

| I. | budući da međunarodna zajednica ima moralnu odgovornost tražiti od svih strana sudionica u sukobima, uključujući države i naoružane nevladine sudionike, da se u tom pogledu obvežu kako bi zaštitili djecu; |
| --- | --- |

I.

budući da međunarodna zajednica ima moralnu odgovornost tražiti od svih strana sudionica u sukobima, uključujući države i naoružane nevladine sudionike, da se u tom pogledu obvežu kako bi zaštitili djecu;

| J. | budući da pitanja demobilizacije, rehabilitacije i ponovne integracija djece vojnika, pored potrebe za rješavanjem tih pitanja tijekom samih sukoba, moraju biti uključena u sve pregovore i naknadne mirovne sporazume; |
| --- | --- |

J.

budući da pitanja demobilizacije, rehabilitacije i ponovne integracija djece vojnika, pored potrebe za rješavanjem tih pitanja tijekom samih sukoba, moraju biti uključena u sve pregovore i naknadne mirovne sporazume;

| K. | budući da bi uspješna demobilizacija i ponovna integracija djece vojnika mogli pomoći u zaustavljanju začaranog kruga nasilja; |
| --- | --- |

K.

budući da bi uspješna demobilizacija i ponovna integracija djece vojnika mogli pomoći u zaustavljanju začaranog kruga nasilja;

| 1. | upućuje sljedeće preporuke povjereniku za razvoj i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:






  (a) | da potiču te države i naoružane nevladine sudionike na potpisivanje akcijskih planova za zaštitu djece u oružanom sukobu s Uredom glavnog tajnika UN-a za djecu i oružani sukob, podsjećajući istodobno da ta suradnja s naoružanim nevladinim sudionicima ne podrazumijeva pružanje potpore ili priznanje legitimiteta tih skupina ili legitimiteta njihova djelovanja; |
| --- | --- | --- |

1.

upućuje sljedeće preporuke povjereniku za razvoj i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:

(a)

da potiču te države i naoružane nevladine sudionike na potpisivanje akcijskih planova za zaštitu djece u oružanom sukobu s Uredom glavnog tajnika UN-a za djecu i oružani sukob, podsjećajući istodobno da ta suradnja s naoružanim nevladinim sudionicima ne podrazumijeva pružanje potpore ili priznanje legitimiteta tih skupina ili legitimiteta njihova djelovanja;

| (b) | da prepozna napore koje su uložili UN, međunarodne i nevladine organizacije kako bi uvjerili naoružane nevladine sudionike da štite djecu, ponavljajući istodobno da to ne podrazumijeva pružanje potpore ili priznanje legitimiteta djelovanja tih sudionika; |
| --- | --- |

(b)

da prepozna napore koje su uložili UN, međunarodne i nevladine organizacije kako bi uvjerili naoružane nevladine sudionike da štite djecu, ponavljajući istodobno da to ne podrazumijeva pružanje potpore ili priznanje legitimiteta djelovanja tih sudionika;

| (c) | da u politički dijalog s trećim zemljama, primjerice u okviru Sporazuma iz Cotonoua, uključe cilj sprečavanja i zaustavljanja novačenja i prisilnog angažiranja djece mlađe od 18 godina starosti te osiguranja njihova oslobađanja i reintegracije u društvo; |
| --- | --- |

(c)

da u politički dijalog s trećim zemljama, primjerice u okviru Sporazuma iz Cotonoua, uključe cilj sprečavanja i zaustavljanja novačenja i prisilnog angažiranja djece mlađe od 18 godina starosti te osiguranja njihova oslobađanja i reintegracije u društvo;

| (d) | ponavlja da države i naoružani nevladini sudionici moraju poštovati međunarodno humanitarno pravo i međunarodno humanitarno običajno pravo te da im se pruži potpora u njihovim naporima da poduzmu konkretne mjere za zaštitu civilnog stanovništva, posebno djece, te podsjeća da ta aktivnost s naoružanim nevladinim sudionicima ne podrazumijeva pružanje potpore tim skupinama ili priznanje njihova legitimiteta odnosno legitimiteta njihovih djelovanja; |
| --- | --- |

(d)

ponavlja da države i naoružani nevladini sudionici moraju poštovati međunarodno humanitarno pravo i međunarodno humanitarno običajno pravo te da im se pruži potpora u njihovim naporima da poduzmu konkretne mjere za zaštitu civilnog stanovništva, posebno djece, te podsjeća da ta aktivnost s naoružanim nevladinim sudionicima ne podrazumijeva pružanje potpore tim skupinama ili priznanje njihova legitimiteta odnosno legitimiteta njihovih djelovanja;

| (e) | podsjeća da je međunarodno humanitarno pravo pravni okvir koji obvezuje naoružane nevladine skupine te da i zajednički članak 3. Ženevskih konvencija i Drugi dopunski protokol iz 1977. služe tomu cilju, kao i velik broj običajnih pravila međunarodnoga humanitarnog prava; da razmotre kao važno pitanje jesu li postojeća pravila međunarodnoga humanitarnog prava prikladna za nevladine sudionike ili jesu li potrebni dodatni propisi; |
| --- | --- |

(e)

podsjeća da je međunarodno humanitarno pravo pravni okvir koji obvezuje naoružane nevladine skupine te da i zajednički članak 3. Ženevskih konvencija i Drugi dopunski protokol iz 1977. služe tomu cilju, kao i velik broj običajnih pravila međunarodnoga humanitarnog prava; da razmotre kao važno pitanje jesu li postojeća pravila međunarodnoga humanitarnog prava prikladna za nevladine sudionike ili jesu li potrebni dodatni propisi;

| (f) | da se izravno ili neizravno specijaliziranim nevladinim udrugama i humanitarnim organizacijama zajedno s naoružanim nevladinim sudionicima uključe u pitanja zaštite djevojčica i dječaka, s ciljem smanjenja patnji djece u oružanim sukobima i poticanja naoružanih nevladinih sudionika na potpisivanje Povelje o opredijeljenosti u okviru Poziva iz Ženeve za zaštitu djece od učinaka oružanog sukoba; |
| --- | --- |

(f)

da se izravno ili neizravno specijaliziranim nevladinim udrugama i humanitarnim organizacijama zajedno s naoružanim nevladinim sudionicima uključe u pitanja zaštite djevojčica i dječaka, s ciljem smanjenja patnji djece u oružanim sukobima i poticanja naoružanih nevladinih sudionika na potpisivanje Povelje o opredijeljenosti u okviru Poziva iz Ženeve za zaštitu djece od učinaka oružanog sukoba;

| (g) | podržati humanitarne organizacije na sudjelovanje u dijalogu s naoružanim nevladinim sudionicima kako bi se političkim, diplomatskim i financijskim sredstvima promicalo poštovanje međunarodnih humanitarnih normi u oružanom sukobu, osobito zaštita djece; |
| --- | --- |

(g)

podržati humanitarne organizacije na sudjelovanje u dijalogu s naoružanim nevladinim sudionicima kako bi se političkim, diplomatskim i financijskim sredstvima promicalo poštovanje međunarodnih humanitarnih normi u oružanom sukobu, osobito zaštita djece;

| (h) | poziva države članice da se pridruže međunarodnim naporima u sprječavanju napada na škole ili njihovo korištenje u vojne svrhe od naoružanih sudionika, i to podržavanjem nacrta smjernica iz Lucensa za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba; |
| --- | --- |

(h)

poziva države članice da se pridruže međunarodnim naporima u sprječavanju napada na škole ili njihovo korištenje u vojne svrhe od naoružanih sudionika, i to podržavanjem nacrta smjernica iz Lucensa za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi povjereniku za razvoj, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, Vijeću i Europskoj službi za vanjsko djelovanje. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi povjereniku za razvoj, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, Vijeću i Europskoj službi za vanjsko djelovanje.

---

(1)  SL C 76 E, 25.3.2010., str.3.

(2)  SL C 41 E, 19.2.2009., str.24.

(3)  SL C 74 E, 24.3.2004., str.854.

(4)  SL C 121, 24.4.2001., str. 401.

(5)  SL C 98, 9.4.1999., str. 297.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 12. ožujka 2014.

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/265 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/265

---

P7_TA(2014)0217

Broj međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim međuparlamentarnim odborima, izaslanstava u odborima za međuparlamentarnu suradnju te multilateralnim parlamentarnim skupštinama

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o broju međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama (2014/2632(RSO))

(2017/C 378/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir pridruživanje, suradnju i druge sporazume koje je Europska unija zaključila s trećim zemljama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pridruživanje, suradnju i druge sporazume koje je Europska unija zaključila s trećim zemljama,

| — | uzimajući u obzir članak 198. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 198. Poslovnika,

| A. | u namjeri da ojača parlamentarnu demokraciju ostvarujući neprestani međuparlamentarni dijalog; |
| --- | --- |

A.

u namjeri da ojača parlamentarnu demokraciju ostvarujući neprestani međuparlamentarni dijalog;

| 1. | odlučuje o broju izaslanstava i njihovim regionalnim skupinama na sljedeći način:






  (a) | Europa, Zapadni Balkan i Turska

  Izaslanstva u:






  — | Zajednički parlamentarni odbor EU-a i bivše jugoslavenske republike Makedonije |
| --- | --- | --- | --- |

1.

odlučuje o broju izaslanstava i njihovim regionalnim skupinama na sljedeći način:

(a)

Europa, Zapadni Balkan i Turska

Izaslanstva u:

—

Zajednički parlamentarni odbor EU-a i bivše jugoslavenske republike Makedonije

| — | Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Turske |
| --- | --- |

—

Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Turske

Izaslanstvo u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Islanda, Zajedničkom parlamentarnom odboru Europskog gospodarskog prostora (EGP) te izaslanstvo za odnose sa Švicarskom i Norveškom

Izaslanstvo u Odboru za stabilizaciju i pridruživanje Srbije EU-u

Izaslanstvo u Odboru za stabilizaciju i pridruživanje Albanije EU-u

Izaslanstvo u Odboru za stabilizaciju i pridruživanje Crne Gore EU-u

Izaslanstvo za odnose s Bosnom i Hercegovinom te Kosovom

| (b) | Rusija i države Istočnog partnerstva

  Izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Rusije
  Izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Ukrajine
  Izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Moldove
  Izaslanstvo za odnose s Bjelorusijom
  Izaslanstvo u odborima za parlamentarnu suradnju između EU-a i Armenije, EU-a i Azerbajdžana te EU-a i Gruzije |
| --- | --- |

(b)

Rusija i države Istočnog partnerstva

Izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Rusije

Izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Ukrajine

Izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Moldove

Izaslanstvo za odnose s Bjelorusijom

Izaslanstvo u odborima za parlamentarnu suradnju između EU-a i Armenije, EU-a i Azerbajdžana te EU-a i Gruzije

| (c) | Magreb, Mašrek, Izrael i Palestina

  Izaslanstvo za odnose s:






  — | Izraelom |
| --- | --- | --- |

(c)

Magreb, Mašrek, Izrael i Palestina

Izaslanstvo za odnose s:

—

Izraelom

| — | Palestinskim zakonodavnim vijećem |
| --- | --- |

—

Palestinskim zakonodavnim vijećem

| — | zemljama Magreba i Unijom arapskog Magreba |
| --- | --- |

—

zemljama Magreba i Unijom arapskog Magreba

| — | zemljama Mašreka |
| --- | --- |

—

zemljama Mašreka

| (d) | Arapski poluotok, Irak i Iran

  Izaslanstvo za odnose s:






  — | Arapskim poluotokom |
| --- | --- | --- |

(d)

Arapski poluotok, Irak i Iran

Izaslanstvo za odnose s:

—

Arapskim poluotokom

| — | Irakom |
| --- | --- |

—

Irakom

| — | Iranom |
| --- | --- |

—

Iranom

| (e) | Amerike

  Izaslanstvo za odnose s:






  — | Sjedinjenim Američkim Državama; |
| --- | --- | --- |

(e)

Amerike

Izaslanstvo za odnose s:

—

Sjedinjenim Američkim Državama;

| — | Kanadom |
| --- | --- |

—

Kanadom

| — | Saveznom Republikom Brazilom |
| --- | --- |

—

Saveznom Republikom Brazilom

| — | zemljama Srednje Amerike |
| --- | --- |

—

zemljama Srednje Amerike

| — | zemljama Andske zajednice |
| --- | --- |

—

zemljama Andske zajednice

| — | Mercosurom |
| --- | --- |

—

Mercosurom

Izaslanstvo u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Meksika

Izaslanstvo u Zajedničkom parlamentarnom odboru EU-a i Čilea

Izaslanstvo u Parlamentarnom odboru Cariforum-a i EU-a

| (f) | Azija/Pacifik

  Izaslanstvo za odnose s:






  — | Japanom |
| --- | --- | --- |

(f)

Azija/Pacifik

Izaslanstvo za odnose s:

—

Japanom

| — | Narodnom Republikom Kinom |
| --- | --- |

—

Narodnom Republikom Kinom

| — | Indijom |
| --- | --- |

—

Indijom

| — | Afganistanom |
| --- | --- |

—

Afganistanom

| — | zemljama Južne Azije |
| --- | --- |

—

zemljama Južne Azije

| — | zemljama jugoistočne Azije i Zajednicom naroda jugoistočne Azije (ASEAN) |
| --- | --- |

—

zemljama jugoistočne Azije i Zajednicom naroda jugoistočne Azije (ASEAN)

| — | Korejskim poluotokom |
| --- | --- |

—

Korejskim poluotokom

| — | Australijom i Novim Zelandom |
| --- | --- |

—

Australijom i Novim Zelandom

Izaslanstvo u odborima za parlamentarnu suradnju između EU-a i Kazahstana, EU-a i Kirgistana, EU-a i Uzbekistana i EU-a i Tadžikistana te izaslanstvo za odnose s Turkmenistanom i Mongolijom

| (g) | Afrika

  Izaslanstvo za odnose s:






  — | Južnom Afrikom |
| --- | --- | --- |

(g)

Afrika

Izaslanstvo za odnose s:

—

Južnom Afrikom

| — | Panafričkim parlamentom |
| --- | --- |

—

Panafričkim parlamentom

| (h) | multilateralne skupštine

  Izaslanstvo u Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a
  Izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran
  Izaslanstvo u Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini
  Izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Euronest
  Izaslanstvo za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a |
| --- | --- |

(h)

multilateralne skupštine

Izaslanstvo u Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a

Izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran

Izaslanstvo u Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini

Izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Euronest

Izaslanstvo za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a

| 2. | odlučuje da se članstvo parlamentarnih odbora osnovanih na temelju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu (SGP) sastavlja isključivo iz Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za razvoj, osiguravajući održavanje vodeće uloge Odbora za međunarodnu trgovinu kao odgovornog odbora, te da bi trebali aktivno koordinirati svoj rad sa Zajedničkom parlamentarnom skupštinom AKP-a i EU-a; |
| --- | --- |

2.

odlučuje da se članstvo parlamentarnih odbora osnovanih na temelju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu (SGP) sastavlja isključivo iz Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za razvoj, osiguravajući održavanje vodeće uloge Odbora za međunarodnu trgovinu kao odgovornog odbora, te da bi trebali aktivno koordinirati svoj rad sa Zajedničkom parlamentarnom skupštinom AKP-a i EU-a;

| 3. | odlučuje da se članstvo Parlamentarne skupštine Unije za Mediteran, Europsko-latinskoameričke parlamentarne skupštine i Parlamentarne skupštine Euronest sastavlja isključivo iz bilateralnih ili subregionalnih izaslanstava koje obuhvaća svaka skupština; |
| --- | --- |

3.

odlučuje da se članstvo Parlamentarne skupštine Unije za Mediteran, Europsko-latinskoameričke parlamentarne skupštine i Parlamentarne skupštine Euronest sastavlja isključivo iz bilateralnih ili subregionalnih izaslanstava koje obuhvaća svaka skupština;

| 4. | odlučuje da se članstvo Izaslanstva za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a sastavlja isključivo iz Pododbora za sigurnosti i obranu; |
| --- | --- |

4.

odlučuje da se članstvo Izaslanstva za odnose s Parlamentarnom skupštinom NATO-a sastavlja isključivo iz Pododbora za sigurnosti i obranu;

| 5. | odlučuje da bi Konferencija predsjednika izaslanstava trebala sastaviti nacrt šestomjesečnog kalendara, koji treba usvojiti Konferencija predsjednika nakon savjetovanja s Odborom za vanjske poslove, Odborom za razvoj i Odborom za međunarodnu trgovinu, pri čemu se podrazumijeva, međutim, da Konferencija predsjednika može prilagoditi kalendar kako bi odgovarao političkim događanjima; |
| --- | --- |

5.

odlučuje da bi Konferencija predsjednika izaslanstava trebala sastaviti nacrt šestomjesečnog kalendara, koji treba usvojiti Konferencija predsjednika nakon savjetovanja s Odborom za vanjske poslove, Odborom za razvoj i Odborom za međunarodnu trgovinu, pri čemu se podrazumijeva, međutim, da Konferencija predsjednika može prilagoditi kalendar kako bi odgovarao političkim događanjima;

| 6. | odlučuje da političke skupine i nezavisni zastupnici imenuju stalne zamjenike koji djeluju u svakoj vrsti izaslanstva te da broj tih zamjenika ne smije prelaziti broj punopravnih članova koji predstavljaju skupine ili nezavisne zastupnike; |
| --- | --- |

6.

odlučuje da političke skupine i nezavisni zastupnici imenuju stalne zamjenike koji djeluju u svakoj vrsti izaslanstva te da broj tih zamjenika ne smije prelaziti broj punopravnih članova koji predstavljaju skupine ili nezavisne zastupnike;

| 7. | odlučuje pojačati suradnju i savjetovanje s odborima koji se bave radom izaslanstava organizirajući zajedničke sastanke između tih tijela na svojim uobičajenim mjestima rada; |
| --- | --- |

7.

odlučuje pojačati suradnju i savjetovanje s odborima koji se bave radom izaslanstava organizirajući zajedničke sastanke između tih tijela na svojim uobičajenim mjestima rada;

| 8. | nastojat će u praksi osigurati da jedan ili više izvjestitelja odbora ili predsjednika isto mogu sudjelovati u radu izaslanstava, zajedničkih međuparlamentarnih odbora, odbora za parlamentarnu suradnju i multilateralnih parlamentarnih skupština; i odlučuje da predsjednik, na zajednički zahtjev predsjednika izaslanstva i odbora u pitanju, odobrava misije te vrste; |
| --- | --- |

8.

nastojat će u praksi osigurati da jedan ili više izvjestitelja odbora ili predsjednika isto mogu sudjelovati u radu izaslanstava, zajedničkih međuparlamentarnih odbora, odbora za parlamentarnu suradnju i multilateralnih parlamentarnih skupština; i odlučuje da predsjednik, na zajednički zahtjev predsjednika izaslanstva i odbora u pitanju, odobrava misije te vrste;

| 9. | odlučuje da će ova odluka stupiti na snagu na prvoj sjednici osmog parlamentarnog saziva; |
| --- | --- |

9.

odlučuje da će ova odluka stupiti na snagu na prvoj sjednici osmog parlamentarnog saziva;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje. |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 11. ožujka 2014.

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/269 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/269

---

P7_TA(2014)0180

Statistika prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima (delegirane i provedbene ovlasti) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1365/2006 o statistici prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0484), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0484),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0205/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0205/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0003/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2013)0226

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1365/2006 o statistici prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov čanak 338. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

Budući da:

| (1) | Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”), ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji trebaju se uskladiti s člancima 290. i 291. Ugovora. |
| --- | --- |

(1)

Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”), ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji trebaju se uskladiti s člancima 290. i 291. Ugovora.

| (2) | U vezi s donošenjem Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2), Komisija se u pogledu kriterija navedenih u Ugovoru prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona obvezala (3) na temeljiti pregled zakonodavnih akata koje se nije uskladilo s regulatornim postupkom s kontrolom. |
| --- | --- |

(2)

U vezi s donošenjem Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2), Komisija se u pogledu kriterija navedenih u Ugovoru prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona obvezala (3) na temeljiti pregled zakonodavnih akata koje se nije uskladilo s regulatornim postupkom s kontrolom.

| (3) | Uredbom (EZ) br. 1365/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dodjeljuje se ovlasti Komisiji radi provođenja odredbi iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EZ) br. 1365/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dodjeljuje se ovlasti Komisiji radi provođenja odredbi iz ove Uredbe.

| (4) | U okviru usklađivanja Uredbe (EZ) br. 1365/2006 s novim pravilima UFEU-a provedbene ovlasti koje su trenutačno dodijeljene Komisiji trebale bi biti predviđene ovlastima za donošenje delegiranih i provedbenih ovlasti. |
| --- | --- |

(4)

U okviru usklađivanja Uredbe (EZ) br. 1365/2006 s novim pravilima UFEU-a provedbene ovlasti koje su trenutačno dodijeljene Komisiji trebale bi biti predviđene ovlastima za donošenje delegiranih i provedbenih ovlasti.

| (5) | U vezi s Uredbom (EZ) br. 1365/2006, kako bi se u obzir uzeli gospodarski i tehnički trendovi, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora
  o funkcioniranju Europske unije
  trebala bi se dodijeliti Komisiji u vezi s prilagodbom praga za statističku pokrivenost prijevoza unutarnjim vodnim putovima, prilagodbom definicija i usvajanjem dodatnih definicija
  te prilagodbe sadržaja

  Usto, Komisija bi trebala imati ovlast za donošenje delegiranih akata kako bi se prilagodio opseg prikupljanja podataka i sadržaj priloga. [Am. 1] |
| --- | --- |

(5)

U vezi s Uredbom (EZ) br. 1365/2006, kako bi se u obzir uzeli gospodarski i tehnički trendovi, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora
  o funkcioniranju Europske unije
  trebala bi se dodijeliti Komisiji u vezi s prilagodbom praga za statističku pokrivenost prijevoza unutarnjim vodnim putovima, prilagodbom definicija i usvajanjem dodatnih definicija
  te prilagodbe sadržaja

  Usto, Komisija bi trebala imati ovlast za donošenje delegiranih akata kako bi se prilagodio opseg prikupljanja podataka i sadržaj priloga. [Am. 1]

| (6) | Komisija bi
  trebala
  osigurati da se tim delegiranim aktima državama članicama ili odjelima predstavnicima

  davateljima podataka
  ne nameće
  veće dodatno administrativno opterećenje
  .znatan dodatni administrativni teret. [Am. 2] |
| --- | --- |

(6)

Komisija bi
  trebala
  osigurati da se tim delegiranim aktima državama članicama ili odjelima predstavnicima

  davateljima podataka
  ne nameće
  veće dodatno administrativno opterećenje
  .znatan dodatni administrativni teret. [Am. 2]

| (7) | Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini. Prilikom izrade i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu potrebnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(7)

Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini. Prilikom izrade i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu potrebnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (8) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 1365/2006, Komisiji bi se trebale dodijeliti provedbene ovlasti za usvajanje postupaka za dostavljanje podataka, uključujući standarde za razmjenu podataka, za objavu rezultata od strane Komisije (Eurostata) te za razvoj i objavljivanje metodoloških zahtjeva i kriterija koji su utvrđeni radi osiguravanja kvalitete danih podataka. Te bi se ovlasti trebale provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.
  Za donošenje tih akata, s obzirom na njihovo opće područje primjene, trebao bi se koristiti postupak ispitivanja. [Am. 3] |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 1365/2006, Komisiji bi se trebale dodijeliti provedbene ovlasti za usvajanje postupaka za dostavljanje podataka, uključujući standarde za razmjenu podataka, za objavu rezultata od strane Komisije (Eurostata) te za razvoj i objavljivanje metodoloških zahtjeva i kriterija koji su utvrđeni radi osiguravanja kvalitete danih podataka. Te bi se ovlasti trebale provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.
  Za donošenje tih akata, s obzirom na njihovo opće područje primjene, trebao bi se koristiti postupak ispitivanja. [Am. 3]

| (9) | U skladu s načelom proporcionalnosti,
  kako je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji,
  za postizanje osnovnog cilja usklađivanja ovlasti dodijeljenih Komisiji u skladu s člancima 290. i 291. Ugovora
  o funkcioniranju Europske unije
  potrebno je i primjereno utvrditi pravila za takvo usklađivanje na području statistike prijevoza. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji ova Uredba ne prekoračuje okvir onoga što je potrebno kako bi se postigao taj cilj

  ovom su Uredbom obuhvaćene samo mjere koje su potrebne za postizanje tog cilja
  . [Am. 4] |
| --- | --- |

(9)

U skladu s načelom proporcionalnosti,
  kako je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji,
  za postizanje osnovnog cilja usklađivanja ovlasti dodijeljenih Komisiji u skladu s člancima 290. i 291. Ugovora
  o funkcioniranju Europske unije
  potrebno je i primjereno utvrditi pravila za takvo usklađivanje na području statistike prijevoza. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji ova Uredba ne prekoračuje okvir onoga što je potrebno kako bi se postigao taj cilj

  ovom su Uredbom obuhvaćene samo mjere koje su potrebne za postizanje tog cilja
  . [Am. 4]

| (10) | Kako bi se osigurala pravna sigurnost, potrebno je da ova Uredba ne utječe na postupke za usvajanje mjera koji su započeti i nisu završeni prije nego što je ova Uredba stupila na snagu. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osigurala pravna sigurnost, potrebno je da ova Uredba ne utječe na postupke za usvajanje mjera koji su započeti i nisu završeni prije nego što je ova Uredba stupila na snagu.

| (11) | Uredbu (EZ) br. 1365/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(11)

Uredbu (EZ) br. 1365/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 1365/2006 mijenja se kako slijedi:

| (-1a) | U članku 2. stavku 4. briše se točka (b); [Am. 5] |
| --- | --- |

(-1a)

U članku 2. stavku 4. briše se točka (b); [Am. 5]

| (-1b) | U članku 2. stavku 4. briše se točka (c); [Am. 6] |
| --- | --- |

(-1b)

U članku 2. stavku 4. briše se točka (c); [Am. 6]

| (1) | U članak 2. dodaje se sljedeći stavak 5.:
  „5.   Komisija je ovlaštena
  po potrebi
  za donošenje delegiranih akata, sukladno članku 9., u vezi s prilagodbom praga za statističku pokrivenost prijevoza unutarnjim vodnim putovima, pri čemu uzima u obzir gospodarske i tehničke trendove.”[Am. 7] |
| --- | --- |

(1)

U članak 2. dodaje se sljedeći stavak 5.:

„5.   Komisija je ovlaštena
  po potrebi
  za donošenje delegiranih akata, sukladno članku 9., u vezi s prilagodbom praga za statističku pokrivenost prijevoza unutarnjim vodnim putovima, pri čemu uzima u obzir gospodarske i tehničke trendove.”[Am. 7]

| (2) | U članku 3. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Komisija je ovlaštena
  po potrebi
  za donošenje delegiranih akata, sukladno članku 9., u vezi s prilagodbom definicija i usvajanjem dodatnih definicija, pri čemu uzima u obzir gospodarske i tehničke trendove.”[Am. 8] |
| --- | --- |

(2)

U članku 3. dodaje se sljedeći podstavak:

„Komisija je ovlaštena
  po potrebi
  za donošenje delegiranih akata, sukladno članku 9., u vezi s prilagodbom definicija i usvajanjem dodatnih definicija, pri čemu uzima u obzir gospodarske i tehničke trendove.”[Am. 8]

| (3) | U članak 4. dodaje se sljedeći stavak 4.:
  „4.   Komisija je ovlaštena
  po potrebi
  donijeti delegirane akte, sukladno članku 9., u vezi s prilagodbom opsega prikupljanja podataka i sadržajem priloga, pri čemu treba uzeti u obzir gospodarske i tehničke trendove.”[Am. 9] |
| --- | --- |

(3)

U članak 4. dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Komisija je ovlaštena
  po potrebi
  donijeti delegirane akte, sukladno članku 9., u vezi s prilagodbom opsega prikupljanja podataka i sadržajem priloga, pri čemu treba uzeti u obzir gospodarske i tehničke trendove.”[Am. 9]

| (4) | U članku 5. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Komisija usvaja postupke za dostavljanje podataka Komisiji (Eurostatu), uključujući standarde za razmjenu podataka, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.” |
| --- | --- |

(4)

U članku 5. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Komisija usvaja postupke za dostavljanje podataka Komisiji (Eurostatu), uključujući standarde za razmjenu podataka, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.”

| (5) | U članku 6. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Komisija usvaja postupke za širenje rezultata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.” |
| --- | --- |

(5)

U članku 6. dodaje se sljedeći podstavak:

„Komisija usvaja postupke za širenje rezultata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.”

| (6) | U članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Komisija usvaja metodološke zahtjeve i kriterije koji su utvrđeni radi osiguravanja kvalitete dobivenih podataka u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.” |
| --- | --- |

(6)

U članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Komisija usvaja metodološke zahtjeve i kriterije koji su utvrđeni radi osiguravanja kvalitete dobivenih podataka u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.”

| (6a) | U članku 7. dodaju se sljedeći stavci:




  „3a.
     
  Za potrebe ove Uredbe, kriteriji kvalitete koji se moraju primijeniti na podatke koji se prenose su oni navedeni u članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta u Vijeća
   (*1).



  3b.
     
  Komisija u provedbenim aktima navodi uvjete, strukturu, periodičnost i usporedive elemente za izvješća o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.



  (*1)  
  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavljanju povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.)”. [Am. 10]" |
| --- | --- |

(6a)

U članku 7. dodaju se sljedeći stavci:

„3a.
     
  Za potrebe ove Uredbe, kriteriji kvalitete koji se moraju primijeniti na podatke koji se prenose su oni navedeni u članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta u Vijeća
   (*1).

3b.
     
  Komisija u provedbenim aktima navodi uvjete, strukturu, periodičnost i usporedive elemente za izvješća o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.

(*1)  
  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavljanju povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.)”. [Am. 10]"

| (6b) | U članku 8. uvodni dio stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:




  „Najkasnije...

   (*2)

  i svake tri godine nakon tog datuma, po savjetovanju s Odborom za statistički program, Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe. U tome se izvješću posebno:
  ”[Am. 11]


  (*2)  
  Tri godine nakon dana stupanja na snagu ove Uredbe.
  " |
| --- | --- |

(6b)

U članku 8. uvodni dio stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Najkasnije...

   (*2)

  i svake tri godine nakon tog datuma, po savjetovanju s Odborom za statistički program, Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe. U tome se izvješću posebno:
  ”[Am. 11]

(*2)  
  Tri godine nakon dana stupanja na snagu ove Uredbe.
  "

| (7) | članak 9. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 9.
  Provedba
  delegiranja

  delegiranih
  [Am. 12]

  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku. [Am. 13]

  2.   Pri izvršavanju ovlasti iz članka 2. stavka 5., članka 3. i članka 4. stavka 4. Komisija osigurava da se delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni administrativni teret državama članicama i njihovim predstavnicima.
  3.   Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 2. stavka 5., članka 3. i članka 4. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje neodređeno

  od pet godina
  počevši od ... (*3).
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka tog petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 14]

  4.   Delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 5., članka 3. i članka 4. stavka 4. Europski parlament ili Vijeće mogu poništiti u bilo kojem trenutku.
  Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ono ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno priopćava Europskom parlamentu i Vijeću.
  6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 2. stavkom 5., člankom 3. i člankom 4. stavkom 4. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca po obavještavanju Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se neće protiviti. To se razdoblje produžuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

  (*3)  
  Datum stupanja na snagu Uredbe o izmjeni
  " |
| --- | --- |

(7)

članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 9.

Provedba
  delegiranja

  delegiranih
  [Am. 12]

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku. [Am. 13]

2.   Pri izvršavanju ovlasti iz članka 2. stavka 5., članka 3. i članka 4. stavka 4. Komisija osigurava da se delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni administrativni teret državama članicama i njihovim predstavnicima.

3.   Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 2. stavka 5., članka 3. i članka 4. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje neodređeno

  od pet godina
  počevši od ... (*3).
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka tog petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 14]

4.   Delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 5., članka 3. i članka 4. stavka 4. Europski parlament ili Vijeće mogu poništiti u bilo kojem trenutku.

Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ono ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno priopćava Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 2. stavkom 5., člankom 3. i člankom 4. stavkom 4. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca po obavještavanju Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se neće protiviti. To se razdoblje produžuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

(*3)  
  Datum stupanja na snagu Uredbe o izmjeni
  "

| (8) | članak 10. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 10.
  Odbor
  1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*4). Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*5).
  2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.


  2a.
     
  Ako odbor ne dostavi mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011. [Am. 15]


  (*4)  Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statističke programe Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.)"


  (*5)  Uredbe (EU) 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”" |
| --- | --- |

(8)

članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 10.

Odbor

1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*4). Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*5).

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

2a.
     
  Ako odbor ne dostavi mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011. [Am. 15]

(*4)  Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statističke programe Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.)"

(*5)  Uredbe (EU) 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”"

| (8a) | U Prilogu B Tablica B1. zamjenjuje se sljedećim:




  Tablica B1. Prijevoz putnika i robe prema nacionalnoj pripadnosti plovila i vrsti plovila (godišnji podaci)












  Elementi | Oznaka | Nomenklatura | Mjerna jedinica |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tablica | dva alfanumerička znaka | „B1.” | |
| Država koja izvješćuje | dva slova | NUTS 0 (oznaka države) | |
| Godina | četiri znamenke | „yyyy” | |
| Država/regija utovara | četiri alfanumerička znaka | NUTS 2

   (*6) | |
| Država/regija istovara | četiri alfanumerička znaka | NUTS 2

   (*6) | |
| Vrsta prijevoza | jedna znamenka | 1 = nacionalni | |
| | | 2 = međunarodni (osim tranzitnog) | |
| | | 3 = tranzitni | |
| Vrsta plovila | jedna znamenka | 1 = barža s vlastitim porivom | |
| | | 2 = barža bez vlastitog poriva | |
| | | 3 = tanker-barža s vlastitim porivom | |
| | | 4 = tanker-barža bez vlastitog poriva | |
| | | 5 = drugo plovilo za prijevoz robe | |
| | | 6 = morski brod | |
| | | 7 = brod za kružna putovanja za prijevoz više od 100 putnika | |
| | | 8 = trajekti za prijevoz više od 300 putnika | |
| Nacionalna pripadnost plovila | dva slova | NUTS 0 (oznaka države)

   (*7) | |
| Prevezene tone | | | tone |
| Tone – kilometri | | | tone – kilometri |
| Prevezeni putnici | dvanaest znamenki | | putnici |
| Putnici – kilometri | dvanaest znamenki | | putnici |
| Raspoloživa putnička sjedala | dvanaest znamenki | | putnička sjedala |

(8a)

U Prilogu B Tablica B1. zamjenjuje se sljedećim:

Tablica B1. Prijevoz putnika i robe prema nacionalnoj pripadnosti plovila i vrsti plovila (godišnji podaci)

Elementi

Oznaka

Nomenklatura

Mjerna jedinica

Tablica

dva alfanumerička znaka

„B1.”

Država koja izvješćuje

dva slova

NUTS 0 (oznaka države)

Godina

četiri znamenke

„yyyy”

Država/regija utovara

četiri alfanumerička znaka

NUTS 2

   (*6)

Država/regija istovara

četiri alfanumerička znaka

NUTS 2

   (*6)

Vrsta prijevoza

jedna znamenka

1 = nacionalni

2 = međunarodni (osim tranzitnog)

3 = tranzitni

Vrsta plovila

jedna znamenka

1 = barža s vlastitim porivom

2 = barža bez vlastitog poriva

3 = tanker-barža s vlastitim porivom

4 = tanker-barža bez vlastitog poriva

5 = drugo plovilo za prijevoz robe

6 = morski brod

7 = brod za kružna putovanja za prijevoz više od 100 putnika

8 = trajekti za prijevoz više od 300 putnika

Nacionalna pripadnost plovila

dva slova

NUTS 0 (oznaka države)

   (*7)

Prevezene tone

tone

Tone – kilometri

tone – kilometri

Prevezeni putnici

dvanaest znamenki

putnici

Putnici – kilometri

dvanaest znamenki

putnici

Raspoloživa putnička sjedala

dvanaest znamenki

putnička sjedala

| (9) | Prilog G briše se. |
| --- | --- |

(9)

Prilog G briše se.

Članak 2.

Ovom Uredbom ne utječe se na postupke donošenja mjera predviđene Uredbom (EZ) br. 1365/2006 koje su pokrenute, ali nisu dovršene prije stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu [...] dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014.

1

(2)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

2

(3)  SL L 55, 28.2.2011., str. 19.

3

(4)  Uredbom (EZ) br. 1365/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o statistici prijevoza robe unutarnjim vodnim putovima (SL L 264, 25.9.2006., str. 1.).

4

(*6)  
  Kada regionalna oznaka nije poznata ili nije dostupna, upotrebljava se sljedeće označivanje:

*6

Kada regionalna oznaka nije poznata ili nije dostupna, upotrebljava se sljedeće označivanje:

| — | „NUTS 0 + ZZ” kada postoji oznaka NUTS za partnersku državu, |
| --- | --- |

—

„NUTS 0 + ZZ” kada postoji oznaka NUTS za partnersku državu,

„NUTS 0 + ZZ” kada postoji oznaka NUTS za partnersku državu,

| — | „Oznaka ISO + ZZ” kada ne postoji oznaka NUTS za partnersku državu, |
| --- | --- |

—

„Oznaka ISO + ZZ” kada ne postoji oznaka NUTS za partnersku državu,

„Oznaka ISO + ZZ” kada ne postoji oznaka NUTS za partnersku državu,

| — | „ZZZZ” kada je partnerska država potpuno nepoznata. |
| --- | --- |

—

„ZZZZ” kada je partnerska država potpuno nepoznata.

„ZZZZ” kada je partnerska država potpuno nepoznata.

(*7)  
  Kada ne postoji oznaka NUTS za državu registracije plovila, navodi se ISO oznaka države. Ako je nacionalna pripadnost plovila nepoznata, upotrebljava se oznaka „ZZ”.

*7

Kada ne postoji oznaka NUTS za državu registracije plovila, navodi se ISO oznaka države. Ako je nacionalna pripadnost plovila nepoznata, upotrebljava se oznaka „ZZ”.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/276 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/276

---

P7_TA(2014)0181

Statistički podaci za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže ***I

Amandmani Europskog parlamenta usvojeni 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ustupanju i kvaliteti statističkih podataka za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/35)

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Uredbom (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
  od 16. studenog 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža

   (2) uspostavlja se mehanizam uzbunjivanja kako bi se olakšalo rano otkrivanje i praćenje neravnoteže. U okviru tog mehanizma, Komisija mora pripremiti godišnje izvješće o mehanizmu uzbunjivanja (RMA) koje sadrži gospodarsku i financijsku kvalitativnu procjenu i u kojem se imenuju države članice za koje Komisija smatra da bi mogle biti pogođene neravnotežom ili su izložene tom riziku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Uredbom (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
  od 16. studenog 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža

   (2) uspostavlja se mehanizam uzbunjivanja kako bi se olakšalo rano otkrivanje i praćenje neravnoteže. U okviru tog mehanizma, Komisija mora pripremiti godišnje izvješće o mehanizmu uzbunjivanja (RMA) koje sadrži gospodarsku i financijsku kvalitativnu procjenu i u kojem se imenuju države članice za koje Komisija smatra da bi mogle biti pogođene neravnotežom ili su izložene tom riziku.

| (1) | Uredbom (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3)

  o postupku u slučaju mekroekonomske neravnoteže
  uspostavlja se mehanizam uzbunjivanja kako bi se olakšalo rano otkrivanje i praćenje neravnoteže. U okviru tog mehanizma, Komisija mora pripremiti godišnje izvješće o mehanizmu uzbunjivanja (RMA) koje sadrži gospodarsku i financijsku kvalitativnu procjenu i u kojem se imenuju države članice za koje Komisija smatra da bi mogle biti pogođene neravnotežom ili su izložene tom riziku. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3)

  o postupku u slučaju mekroekonomske neravnoteže
  uspostavlja se mehanizam uzbunjivanja kako bi se olakšalo rano otkrivanje i praćenje neravnoteže. U okviru tog mehanizma, Komisija mora pripremiti godišnje izvješće o mehanizmu uzbunjivanja (RMA) koje sadrži gospodarsku i financijsku kvalitativnu procjenu i u kojem se imenuju države članice za koje Komisija smatra da bi mogle biti pogođene neravnotežom ili su izložene tom riziku.

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Pouzdani statistički podaci
  temelj su djelotvornog nadzora
  makroekonomske neravnoteže. Kako bi zajamčile
  kvalitetu
  i neovisnost statističkih podataka, države članice trebale bi osigurati profesionalnu neovisnost nacionalnih tijela za statistiku, u skladu s Kodeksom prakse europske statistike utvrđenim u Uredbi
  (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici (3)



  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Pouzdani statistički podaci
  temelj su djelotvornog nadzora
  makroekonomske neravnoteže. Kako bi zajamčile
  kvalitetu
  i neovisnost statističkih podataka, države članice trebale bi osigurati profesionalnu neovisnost nacionalnih tijela za statistiku, u skladu s Kodeksom prakse europske statistike utvrđenim u Uredbi
  (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici (3)



  .

| (3) | Pouzdani
  , točni i korisni
  statistički podaci
  ključni su za djelotvoran nadzor
  makroekonomske neravnoteže. Kako bi
  se
  zajamčile
  kvaliteta
  i neovisnost statističkih podataka,
  trebalo bi ojačati neovisnost Eurostata u skladu s prijedlozima Europskog parlamenta za reviziju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća



   (1a)



  , a
  države članice trebale bi osigurati profesionalnu neovisnost nacionalnih tijela za statistiku, u skladu s Kodeksom prakse europske statistike utvrđenim u
  toj
  Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Pouzdani
  , točni i korisni
  statistički podaci
  ključni su za djelotvoran nadzor
  makroekonomske neravnoteže. Kako bi
  se
  zajamčile
  kvaliteta
  i neovisnost statističkih podataka,
  trebalo bi ojačati neovisnost Eurostata u skladu s prijedlozima Europskog parlamenta za reviziju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća



   (1a)



  , a
  države članice trebale bi osigurati profesionalnu neovisnost nacionalnih tijela za statistiku, u skladu s Kodeksom prakse europske statistike utvrđenim u
  toj
  Uredbi.

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Nužno je da Komisija i dalje uvažava potrebu za postojanjem pouzdanih statističkih podataka koji politikama Unije omogućuju da bolje odgovore na gospodarske, socijalne i teritorijalne okolnosti na regionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Nužno je da Komisija i dalje uvažava potrebu za postojanjem pouzdanih statističkih podataka koji politikama Unije omogućuju da bolje odgovore na gospodarske, socijalne i teritorijalne okolnosti na regionalnoj razini.

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | IMU, temeljen na tablici rezultata s nizom pokazatelja čije se vrijednosti uspoređuju s njihovim indikativnim pragovima, početno je analitičko sredstvo kojim Komisija utvrđuje države članice kada smatra da događaji zahtijevaju dublju analizu radi određivanja postojanja neravnoteža ili nastanka rizika. IMU bi trebao uključivati podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. U sljedećim se detaljnim preispitivanjima, međutim, pokretačke sile primijećenih događaja detaljno analiziraju s ciljem utvrđivanja naravi neravnoteža. Tablica rezultata i prag ne
  tumače se
  mehanički, već podliježu ekonomskom tumačenju. Komisija će prilikom provođenja detaljnih preispitivanja proučiti širok raspon ekonomskih varijabli i dodatnih informacija vodeći potrebnu brigu o okolnostima posebnim za svaku državu. Zbog toga se svi podaci korišteni za postupak makroekonomske neravnoteže ne mogu unaprijed detaljno navesti, već bi ih trebalo definirati upućivanjem na postupke navedene u Uredbi (EU) 1176/2011 za otkrivanje makroekonomskih neravnoteža, kao i sprečavanje ispravljanje makroekonomskih neravnoteža u Uniji.
  Komisija i Vijeće
  bi pri provedbi postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža prednost trebali dati statističkim podacima koje su države članice sastavile i prenijele Komisiji (Eurostatu). Drugi statistički podaci koji se ne sastavljaju i ne prenose na taj način trebali bi se koristiti samo kada prethodni statistički podaci ne pružaju potrebne informacije te vodeći računa o kvaliteti tih drugih statističkih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

IMU, temeljen na tablici rezultata s nizom pokazatelja čije se vrijednosti uspoređuju s njihovim indikativnim pragovima, početno je analitičko sredstvo kojim Komisija utvrđuje države članice kada smatra da događaji zahtijevaju dublju analizu radi određivanja postojanja neravnoteža ili nastanka rizika. IMU bi trebao uključivati podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. U sljedećim se detaljnim preispitivanjima, međutim, pokretačke sile primijećenih događaja detaljno analiziraju s ciljem utvrđivanja naravi neravnoteža. Tablica rezultata i prag ne
  tumače se
  mehanički, već podliježu ekonomskom tumačenju. Komisija će prilikom provođenja detaljnih preispitivanja proučiti širok raspon ekonomskih varijabli i dodatnih informacija vodeći potrebnu brigu o okolnostima posebnim za svaku državu. Zbog toga se svi podaci korišteni za postupak makroekonomske neravnoteže ne mogu unaprijed detaljno navesti, već bi ih trebalo definirati upućivanjem na postupke navedene u Uredbi (EU) 1176/2011 za otkrivanje makroekonomskih neravnoteža, kao i sprečavanje ispravljanje makroekonomskih neravnoteža u Uniji.
  Komisija i Vijeće
  bi pri provedbi postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža prednost trebali dati statističkim podacima koje su države članice sastavile i prenijele Komisiji (Eurostatu). Drugi statistički podaci koji se ne sastavljaju i ne prenose na taj način trebali bi se koristiti samo kada prethodni statistički podaci ne pružaju potrebne informacije te vodeći računa o kvaliteti tih drugih statističkih podataka.

| (4) | IMU, temeljen na tablici rezultata s nizom pokazatelja čije se vrijednosti uspoređuju s njihovim indikativnim pragovima, početno je analitičko sredstvo kojim Komisija utvrđuje države članice kada smatra da događaji zahtijevaju dublju analizu radi određivanja postojanja neravnoteža ili nastanka rizika. IMU bi trebao uključivati podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. U sljedećim se detaljnim preispitivanjima, međutim, pokretačke sile primijećenih događaja detaljno analiziraju s ciljem utvrđivanja naravi neravnoteža. Tablica rezultata i prag ne
  bi se smjeli tumačiti
  mehanički, već
  bi trebali podlijegati
  ekonomskom tumačenju. Komisija će prilikom provođenja detaljnih preispitivanja proučiti širok raspon ekonomskih varijabli i dodatnih informacija vodeći potrebnu brigu o okolnostima posebnim za svaku državu. Zbog toga se svi podaci korišteni za postupak makroekonomske neravnoteže ne mogu unaprijed detaljno navesti, već bi ih trebalo definirati upućivanjem na postupke navedene u Uredbi (EU) 1176/2011 za otkrivanje makroekonomskih neravnoteža, kao i sprečavanje ispravljanje makroekonomskih neravnoteža u Uniji.
  Europski parlament, Vijeće i Komisija
  bi pri provedbi
  , praćenju i ocjenjivanju
  postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža prednost trebali dati statističkim podacima koje su države članice sastavile i prenijele Komisiji (Eurostatu). Drugi statistički podaci koji se ne sastavljaju i ne prenose na taj način trebali bi se koristiti samo kada prethodni statistički podaci ne pružaju potrebne informacije te vodeći računa o kvaliteti tih drugih statističkih podataka. |
| --- | --- |

(4)

IMU, temeljen na tablici rezultata s nizom pokazatelja čije se vrijednosti uspoređuju s njihovim indikativnim pragovima, početno je analitičko sredstvo kojim Komisija utvrđuje države članice kada smatra da događaji zahtijevaju dublju analizu radi određivanja postojanja neravnoteža ili nastanka rizika. IMU bi trebao uključivati podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. U sljedećim se detaljnim preispitivanjima, međutim, pokretačke sile primijećenih događaja detaljno analiziraju s ciljem utvrđivanja naravi neravnoteža. Tablica rezultata i prag ne
  bi se smjeli tumačiti
  mehanički, već
  bi trebali podlijegati
  ekonomskom tumačenju. Komisija će prilikom provođenja detaljnih preispitivanja proučiti širok raspon ekonomskih varijabli i dodatnih informacija vodeći potrebnu brigu o okolnostima posebnim za svaku državu. Zbog toga se svi podaci korišteni za postupak makroekonomske neravnoteže ne mogu unaprijed detaljno navesti, već bi ih trebalo definirati upućivanjem na postupke navedene u Uredbi (EU) 1176/2011 za otkrivanje makroekonomskih neravnoteža, kao i sprečavanje ispravljanje makroekonomskih neravnoteža u Uniji.
  Europski parlament, Vijeće i Komisija
  bi pri provedbi
  , praćenju i ocjenjivanju
  postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža prednost trebali dati statističkim podacima koje su države članice sastavile i prenijele Komisiji (Eurostatu). Drugi statistički podaci koji se ne sastavljaju i ne prenose na taj način trebali bi se koristiti samo kada prethodni statistički podaci ne pružaju potrebne informacije te vodeći računa o kvaliteti tih drugih statističkih podataka.

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Potrebno je utvrditi pouzdani postupak za sastavljanje, nadzor i objavu podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kao i stalno poboljšavanje osnovnih statističkih informacija u skladu s okvirima Komisije za kvalitetno upravljanje europskom statistikom (4). Skupina direktora za makroekonomsku statistiku koju je osnovala Komisija, primjerena je skupina stručnjaka za pružanje potrebne pomoći Komisiji (Eurostat) za primjenu grubog postupka nadzora kvalitete za podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Potrebno je utvrditi pouzdani postupak za sastavljanje, nadzor i objavu podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kao i stalno poboljšavanje osnovnih statističkih informacija u skladu s okvirima Komisije za kvalitetno upravljanje europskom statistikom (4). Skupina direktora za makroekonomsku statistiku koju je osnovala Komisija, primjerena je skupina stručnjaka za pružanje potrebne pomoći Komisiji (Eurostat) za primjenu grubog postupka nadzora kvalitete za podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

| (5) | Potrebno je utvrditi pouzdani postupak za
  prikupljanje,
  sastavljanje, nadzor i objavu podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kao i stalno poboljšavanje osnovnih statističkih informacija u skladu s okvirima Komisije za kvalitetno upravljanje europskom statistikom (4). Skupina direktora za makroekonomsku statistiku koju je osnovala Komisija,
  koja uključuje stručnjake iz Odbora za europski statistički sustav i Europskog sustava središnjih banaka,
  primjerena je skupina stručnjaka za pružanje potrebne pomoći Komisiji (Eurostat) za primjenu grubog postupka nadzora kvalitete za podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. |
| --- | --- |

(5)

Potrebno je utvrditi pouzdani postupak za
  prikupljanje,
  sastavljanje, nadzor i objavu podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kao i stalno poboljšavanje osnovnih statističkih informacija u skladu s okvirima Komisije za kvalitetno upravljanje europskom statistikom (4). Skupina direktora za makroekonomsku statistiku koju je osnovala Komisija,
  koja uključuje stručnjake iz Odbora za europski statistički sustav i Europskog sustava središnjih banaka,
  primjerena je skupina stručnjaka za pružanje potrebne pomoći Komisiji (Eurostat) za primjenu grubog postupka nadzora kvalitete za podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Od ključne je važnosti da se priprema statistike koja je potrebna za provođenje aktivnosti Unije temelji samo na pouzdanim podacima.
  U pripremi podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, koji su ključna podloga za otkrivanje slučajeva makroekonomske neravnoteže kao i za sprečavanje i ispravljanje pretjerane makroekonomske neravnoteže u Uniji, nepouzdani podaci mogu imati značajan utjecaj na interes Unije.
  Za provođenje postupka makroekonomske neravnoteže
  nužne su dodatne mjere za postizanje učinkovitijeg provođenja pripreme, ustupanja i nadzora kvalitete podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže
  . Tim bi se mjerama trebala povećati pouzdanost osnovnih statističkih podataka kao i ustupanje i nadzor kvalitete podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.
  Radi sprečavanja lažnog predstavljanja podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, bilo namjernog ili radi ozbiljnog nemara, potrebno je ustanoviti mehanizam financijskih kazni kojim će se osiguravati potrebna savjesnost u pripremi podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Od ključne je važnosti da se priprema statistike koja je potrebna za provođenje aktivnosti Unije temelji samo na pouzdanim podacima.
  U pripremi podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, koji su ključna podloga za otkrivanje slučajeva makroekonomske neravnoteže kao i za sprečavanje i ispravljanje pretjerane makroekonomske neravnoteže u Uniji, nepouzdani podaci mogu imati značajan utjecaj na interes Unije.
  Za provođenje postupka makroekonomske neravnoteže
  nužne su dodatne mjere za postizanje učinkovitijeg provođenja pripreme, ustupanja i nadzora kvalitete podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže
  . Tim bi se mjerama trebala povećati pouzdanost osnovnih statističkih podataka kao i ustupanje i nadzor kvalitete podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.
  Radi sprečavanja lažnog predstavljanja podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, bilo namjernog ili radi ozbiljnog nemara, potrebno je ustanoviti mehanizam financijskih kazni kojim će se osiguravati potrebna savjesnost u pripremi podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

| (6) | Od ključne je važnosti da se priprema statistike koja je potrebna za provođenje aktivnosti Unije temelji samo na pouzdanim podacima.
  Postupke utvrđene Uredbama (EU) br. 1176/2011 i (EU) br. 1174/2011 primjereno je dopuniti odgovarajućim formalnim okvirom za sastavljanje, nadzor kvalitete i objavu podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, u skladu sa zajedničkim mjerilima kvalitete utvrđenima Uredbom (EZ) br. 223/2009. Dodatnim mjerama trebalo bi se postići učinkovitije provođenje pripreme, ustupanja i nadzora kvalitete podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, a one su nužne
  za provođenje postupka makroekonomske neravnoteže. Tim bi se mjerama trebala povećati pouzdanost osnovnih statističkih podataka kao i ustupanje i nadzor kvalitete podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. |
| --- | --- |

(6)

Od ključne je važnosti da se priprema statistike koja je potrebna za provođenje aktivnosti Unije temelji samo na pouzdanim podacima.
  Postupke utvrđene Uredbama (EU) br. 1176/2011 i (EU) br. 1174/2011 primjereno je dopuniti odgovarajućim formalnim okvirom za sastavljanje, nadzor kvalitete i objavu podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, u skladu sa zajedničkim mjerilima kvalitete utvrđenima Uredbom (EZ) br. 223/2009. Dodatnim mjerama trebalo bi se postići učinkovitije provođenje pripreme, ustupanja i nadzora kvalitete podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, a one su nužne
  za provođenje postupka makroekonomske neravnoteže. Tim bi se mjerama trebala povećati pouzdanost osnovnih statističkih podataka kao i ustupanje i nadzor kvalitete podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Radi sprečavanja lažnog predstavljanja podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, bilo namjernog ili zbog ozbiljnog nemara, potrebno je ustanoviti korektivni mehanizam kojim će se osiguravati potrebna savjesnost u pripremi podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Radi sprečavanja lažnog predstavljanja podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, bilo namjernog ili zbog ozbiljnog nemara, potrebno je ustanoviti korektivni mehanizam kojim će se osiguravati potrebna savjesnost u pripremi podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | U svrhu dopune pravila o izračunavanju kazni za manipulaciju statističkim podacima te pravila o postupku koji Komisija mora slijediti prilikom istraživanja
  takvih radnji
  , ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) trebala bi biti dodijeljena Komisiji s obzirom na detaljne kriterije za utvrđivanje iznosa kazne te provođenje Komisijinih istraga. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

U svrhu dopune pravila o izračunavanju kazni za manipulaciju statističkim podacima te pravila o postupku koji Komisija mora slijediti prilikom istraživanja
  takvih radnji
  , ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) trebala bi biti dodijeljena Komisiji s obzirom na detaljne kriterije za utvrđivanje iznosa kazne te provođenje Komisijinih istraga. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (7) | U svrhu dopune pravila o izračunavanju
  depozita koji nose kamate i
  kazni za manipulaciju statističkim podacima te pravila o postupku koji Komisija mora slijediti prilikom istraživanja
  u vezi s manipulacijom statističkim podacima
  , ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) trebala bi biti dodijeljena Komisiji s obzirom na detaljne kriterije za utvrđivanje iznosa kazne te provođenje Komisijinih istraga. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(7)

U svrhu dopune pravila o izračunavanju
  depozita koji nose kamate i
  kazni za manipulaciju statističkim podacima te pravila o postupku koji Komisija mora slijediti prilikom istraživanja
  u vezi s manipulacijom statističkim podacima
  , ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) trebala bi biti dodijeljena Komisiji s obzirom na detaljne kriterije za utvrđivanje iznosa kazne te provođenje Komisijinih istraga. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Između Komisije i statističkih tijela država članica
  potrebno je ustanoviti blisku suradnju i stalan dijalog
  kako bi se osigurala kvaliteta podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže koje ustupaju države članice te osnovnih statističkih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Između Komisije i statističkih tijela država članica
  potrebno je ustanoviti blisku suradnju i stalan dijalog
  kako bi se osigurala kvaliteta podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže koje ustupaju države članice te osnovnih statističkih podataka.

| (8) | Stalna suradnja i koordinacija
  između Komisije
  (Eurostata)
  i statističkih tijela država članica
  važan su dio učinkovite koordinacije statističkih aktivnosti u okviru Europskog statističkog sustava (ESS). Tu suradnju potrebno je pojačati
  kako bi se osigurala kvaliteta podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže koje ustupaju države članice te osnovnih statističkih podataka;
  pri razvijanju, pripremi i diseminaciji podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže u okviru odgovarajuće strukture upravljanja i statističkih programa rada ESS-a i Europskog sustava središnjih banaka (ESCB) trebalo bi poštovati institucionalno razdvajanje ESCB-a i neovisnost središnjih banaka. |
| --- | --- |

(8)

Stalna suradnja i koordinacija
  između Komisije
  (Eurostata)
  i statističkih tijela država članica
  važan su dio učinkovite koordinacije statističkih aktivnosti u okviru Europskog statističkog sustava (ESS). Tu suradnju potrebno je pojačati
  kako bi se osigurala kvaliteta podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže koje ustupaju države članice te osnovnih statističkih podataka;
  pri razvijanju, pripremi i diseminaciji podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže u okviru odgovarajuće strukture upravljanja i statističkih programa rada ESS-a i Europskog sustava središnjih banaka (ESCB) trebalo bi poštovati institucionalno razdvajanje ESCB-a i neovisnost središnjih banaka.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | U vezi s podacima koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže
  potrebna je, u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 223/2009,
  uska suradnja
  između Europskog statističkog sustava i Europskog sustava središnjih banaka
  kako bi se smanjilo opterećenje izvješćivanja, zajamčila usklađenost, poboljšali osnovni statistički podaci i osigurala usporedivost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

U vezi s podacima koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže
  potrebna je, u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 223/2009,
  uska suradnja
  između Europskog statističkog sustava i Europskog sustava središnjih banaka
  kako bi se smanjilo opterećenje izvješćivanja, zajamčila usklađenost, poboljšali osnovni statistički podaci i osigurala usporedivost.

| (9) | Budući da je ESS nadležan za pripremu brojnih osnovnih statističkih podataka za podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, a ESSB za pripremu drugih statističkih podataka za podatke
  koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže,
  trebala bi se osigurati
  uska suradnja
  tih dvaju sustava u vezi s podacima koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 223/2009,
  kako bi se smanjilo opterećenje izvješćivanja, zajamčila usklađenost, poboljšali osnovni statistički podaci i osigurala usporedivost.
  Praktični operativni mehanizmi za suradnju između ESS-a i ESSB-a za jamčenje kvalitete podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže mogu se utvrditi u memorandumu o razumijevanju. Uzimajući u obzir njegovo dugotrajno iskustvo u statističkim područjima obuhvaćenima podacima koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, Odbor za monetarnu, fiskalnu i platnobilančnu statistiku (CMFB), osnovan Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (1a)



  , mogao bi dati savjete o praktičnim operativnim mehanizmima za suradnju koji bi se mogli odražavati u tom memorandumu o razumijevanju. |
| --- | --- |

(9)

Budući da je ESS nadležan za pripremu brojnih osnovnih statističkih podataka za podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, a ESSB za pripremu drugih statističkih podataka za podatke
  koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže,
  trebala bi se osigurati
  uska suradnja
  tih dvaju sustava u vezi s podacima koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 223/2009,
  kako bi se smanjilo opterećenje izvješćivanja, zajamčila usklađenost, poboljšali osnovni statistički podaci i osigurala usporedivost.
  Praktični operativni mehanizmi za suradnju između ESS-a i ESSB-a za jamčenje kvalitete podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže mogu se utvrditi u memorandumu o razumijevanju. Uzimajući u obzir njegovo dugotrajno iskustvo u statističkim područjima obuhvaćenima podacima koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, Odbor za monetarnu, fiskalnu i platnobilančnu statistiku (CMFB), osnovan Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (1a)



  , mogao bi dati savjete o praktičnim operativnim mehanizmima za suradnju koji bi se mogli odražavati u tom memorandumu o razumijevanju.

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Odredbe iz ove Uredbe trebalo bi promatrati unutar okvira jačanja europskog gospodarskog upravljanja koje poziva na veću demokratsku odgovornost i na nacionalnoj i na europskoj razini. Poboljšani sustav statističkog nadzora podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže trebalo bi uključivati tješnje i pravodobnije uključivanje nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta. Iako su u okviru dijaloga sugovornici Europskog parlamenta relevantne institucije Unije i njihovi predstavnici, nadležni odbor Europskog parlamenta može pozvati i predstavnike nacionalnih statističkih zavoda da dobrovoljno sudjeluju u razmatranjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9b) | Jačanje gospodarskog upravljanja poboljšanim sustavom statističkog nadzora podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže trebalo bi uključivati tješnje i pravodobnije uključivanje nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9b)

Jačanje gospodarskog upravljanja poboljšanim sustavom statističkog nadzora podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže trebalo bi uključivati tješnje i pravodobnije uključivanje nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta.

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Međutim, obustavi fondova zbog postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža trebalo bi pribjeći samo u krajnjem slučaju i trebalo bi uzeti u obzir dubinske analize nezaposlenosti, siromaštva i pokazatelja smanjenja BDP-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Međutim, obustavi fondova zbog postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža trebalo bi pribjeći samo u krajnjem slučaju i trebalo bi uzeti u obzir dubinske analize nezaposlenosti, siromaštva i pokazatelja smanjenja BDP-a.

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Postupci osiguranja kvalitete uspostavljeni u okviru ove Uredbe uzimaju u obzir najbolje prakse iz postojećih postupaka osiguranja kvalitete i oslanjaju se na njih. Oni nemaju za posljedicu nastanak dvostrukih napora u vezi s osiguranjem kvalitete niti paralelne skupine podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Postupci osiguranja kvalitete uspostavljeni u okviru ove Uredbe uzimaju u obzir najbolje prakse iz postojećih postupaka osiguranja kvalitete i oslanjaju se na njih. Oni nemaju za posljedicu nastanak dvostrukih napora u vezi s osiguranjem kvalitete niti paralelne skupine podataka.

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Rokovi za prosljeđivanje podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže su oni koji su utvrđeni sukladno odgovarajućim temeljnim aktima ili ih u posebnim kalendarima priopćuje Komisija vodeći računa potrebama Unije. | 2.   Rokovi za prosljeđivanje podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže su oni koji su utvrđeni sukladno odgovarajućim temeljnim aktima ili ih u posebnim kalendarima priopćuje Komisija vodeći računa
  o okviru Europskog semestra i
  potrebama Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Rokovi za prosljeđivanje podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže su oni koji su utvrđeni sukladno odgovarajućim temeljnim aktima ili ih u posebnim kalendarima priopćuje Komisija vodeći računa potrebama Unije.

2.   Rokovi za prosljeđivanje podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže su oni koji su utvrđeni sukladno odgovarajućim temeljnim aktima ili ih u posebnim kalendarima priopćuje Komisija vodeći računa
  o okviru Europskog semestra i
  potrebama Unije.

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija državama članicama svake godine šalje vremenski raspored u vezi s godišnjim izvješćem o mehanizmu uzbunjivanja osnovanom u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na osnovi tog vremenskog rasporeda te rokova i kalendara iz stavka 2. Komisija utvrđuje i državama članicama javlja krajnji rok
  za prosljeđivanje svih najnovijih
  podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. | 3.   Komisija državama članicama svake godine šalje vremenski raspored u vezi s godišnjim izvješćem o mehanizmu uzbunjivanja osnovanom u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na osnovi tog vremenskog rasporeda te rokova i kalendara iz stavka 2. Komisija utvrđuje i državama članicama javlja krajnji rok
  do kojega Komisija (Eurostat) treba izvaditi podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže na osnovi kojih za svaku državu članicu izračunava pokazatelje za pregled u okviru tog postupka te uspostavlja referentnu bazu
  podataka važnih za postupak u slučaju ekonomske neravnoteže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Komisija državama članicama svake godine šalje vremenski raspored u vezi s godišnjim izvješćem o mehanizmu uzbunjivanja osnovanom u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na osnovi tog vremenskog rasporeda te rokova i kalendara iz stavka 2. Komisija utvrđuje i državama članicama javlja krajnji rok
  za prosljeđivanje svih najnovijih
  podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

3.   Komisija državama članicama svake godine šalje vremenski raspored u vezi s godišnjim izvješćem o mehanizmu uzbunjivanja osnovanom u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na osnovi tog vremenskog rasporeda te rokova i kalendara iz stavka 2. Komisija utvrđuje i državama članicama javlja krajnji rok
  do kojega Komisija (Eurostat) treba izvaditi podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže na osnovi kojih za svaku državu članicu izračunava pokazatelje za pregled u okviru tog postupka te uspostavlja referentnu bazu
  podataka važnih za postupak u slučaju ekonomske neravnoteže.

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Najkasnije pet radnih dana nakon krajnjeg roka Komisija (Eurostat) svakoj državi članici omogućuje pristup referentnoj bazi podataka s izvađenim podacima koji su važni za postupak u slučaju ekonomske neravnoteže, radi provjere. Države članice provjeravaju i potvrđuju podatke, odnosno podnose amandmane na njih, tijekom razdoblja od sedam radnih dana nakon tog petodnevnog roka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3a.
     
  Najkasnije pet radnih dana nakon krajnjeg roka Komisija (Eurostat) svakoj državi članici omogućuje pristup referentnoj bazi podataka s izvađenim podacima koji su važni za postupak u slučaju ekonomske neravnoteže, radi provjere. Države članice provjeravaju i potvrđuju podatke, odnosno podnose amandmane na njih, tijekom razdoblja od sedam radnih dana nakon tog petodnevnog roka.

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Prilikom prosljeđivanja podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže iz članka 1. države članice Komisiji (Eurostatu) u obliku izvješća o kvaliteti šalju informacije o načinu izračuna tih podataka, uključujući moguće promjene izvora ili metoda. | 1.   Prilikom prosljeđivanja podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže iz članka 1. države članice Komisiji (Eurostatu) u obliku izvješća o kvaliteti podnose informacije o načinu izračuna tih podataka, uključujući moguće promjene izvora ili metoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Prilikom prosljeđivanja podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže iz članka 1. države članice Komisiji (Eurostatu) u obliku izvješća o kvaliteti šalju informacije o načinu izračuna tih podataka, uključujući moguće promjene izvora ili metoda.

1.   Prilikom prosljeđivanja podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže iz članka 1. države članice Komisiji (Eurostatu) u obliku izvješća o kvaliteti podnose informacije o načinu izračuna tih podataka, uključujući moguće promjene izvora ili metoda.

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice prosljeđuju izvješće o kvaliteti u roku od sedam dana u skladu s člankom 2. stavkom 3.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Države članice prosljeđuju izvješće o kvaliteti u roku od sedam dana u skladu s člankom 2. stavkom 3.a.

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija donosi
  provedbene
  akte s ciljem definiranja načina, strukture i učestalosti izvješća o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 14. stavku 2. | 3.   Komisija donosi
  delegirane
  akte s ciljem definiranja načina, strukture i učestalosti izvješća o kvaliteti
  iz stavka 1.
  Ti se delegirani akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 12. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Komisija donosi
  provedbene
  akte s ciljem definiranja načina, strukture i učestalosti izvješća o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 14. stavku 2.

3.   Komisija donosi
  delegirane
  akte s ciljem definiranja načina, strukture i učestalosti izvješća o kvaliteti
  iz stavka 1.
  Ti se delegirani akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 12.

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice sastavljaju inventare i dostavljaju ih Komisiji (Eurostat) najkasnije [...][devet mjeseci nakon usvajanja ove Uredbe]. Komisija donosi
  provedbene
  akte kako bi definirala strukturu i mehanizme za ažuriranje tih inventara najkasnije [...] [u roku od šest mjeseci nakon usvajanja ove Uredbe]. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 14. stavku 2. | 2.   Države članice sastavljaju inventare i dostavljaju ih Komisiji (Eurostat) najkasnije [...][devet mjeseci nakon „stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija donosi
  delegirane
  akte kako bi definirala strukturu i mehanizme za ažuriranje tih inventara najkasnije [...] [u roku od šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]. Ti se delegirani akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 12. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Države članice sastavljaju inventare i dostavljaju ih Komisiji (Eurostat) najkasnije [...][devet mjeseci nakon usvajanja ove Uredbe]. Komisija donosi
  provedbene
  akte kako bi definirala strukturu i mehanizme za ažuriranje tih inventara najkasnije [...] [u roku od šest mjeseci nakon usvajanja ove Uredbe]. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 14. stavku 2.

2.   Države članice sastavljaju inventare i dostavljaju ih Komisiji (Eurostat) najkasnije [...][devet mjeseci nakon „stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija donosi
  delegirane
  akte kako bi definirala strukturu i mehanizme za ažuriranje tih inventara najkasnije [...] [u roku od šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]. Ti se delegirani akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 12.

Amandman 22

Prijedlog Uredbe

Poglavlje VI. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| MISIJE U DRŽAVE ČLANICE | MISIJE U DRŽAVE ČLANICE
  U OKVIRU DIJALOGA |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

MISIJE U DRŽAVE ČLANICE

MISIJE U DRŽAVE ČLANICE
  U OKVIRU DIJALOGA

Amandman 23

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kada Komisija (Eurostat) utvrdi
  probleme
  , posebno u kontekstu ocjene kvalitete u skladu s člankom 5., može se odlučiti za misije u dotičnu državu članicu. | 1.   Kada Komisija (Eurostat) utvrdi
  potrebu za jačanjem svoje ocjene kvalitete statističkih podataka
  , posebno u kontekstu ocjene kvalitete u skladu s člankom 5., može se odlučiti za misije u dotičnu državu članicu
  u okviru dijaloga
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Kada Komisija (Eurostat) utvrdi
  probleme
  , posebno u kontekstu ocjene kvalitete u skladu s člankom 5., može se odlučiti za misije u dotičnu državu članicu.

1.   Kada Komisija (Eurostat) utvrdi
  potrebu za jačanjem svoje ocjene kvalitete statističkih podataka
  , posebno u kontekstu ocjene kvalitete u skladu s člankom 5., može se odlučiti za misije u dotičnu državu članicu
  u okviru dijaloga
  .

Amandman 24

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Cilj
  tih
  misija
  je
  dubinski ispitati kvalitetu dotičnih podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.
  Službena putovanja usmjerena
  su na metodološka pitanja, izvore i metode opisane u popisima, podatke i popratne statističke procese u cilju ocjenjivanja njihove usklađenosti s relevantnim računovodstvenim i statističkim pravilima. | 2.   Cilj misija
  u okviru dijaloga iz stavka 1. jest
  dubinski ispitati kvalitetu dotičnih podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.
  Misije u okviru dijaloga usmjerene
  su na metodološka pitanja, izvore i metode opisane u popisima, podatke i popratne statističke procese u cilju ocjenjivanja njihove usklađenosti s relevantnim računovodstvenim i statističkim pravilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Cilj
  tih
  misija
  je
  dubinski ispitati kvalitetu dotičnih podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.
  Službena putovanja usmjerena
  su na metodološka pitanja, izvore i metode opisane u popisima, podatke i popratne statističke procese u cilju ocjenjivanja njihove usklađenosti s relevantnim računovodstvenim i statističkim pravilima.

2.   Cilj misija
  u okviru dijaloga iz stavka 1. jest
  dubinski ispitati kvalitetu dotičnih podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.
  Misije u okviru dijaloga usmjerene
  su na metodološka pitanja, izvore i metode opisane u popisima, podatke i popratne statističke procese u cilju ocjenjivanja njihove usklađenosti s relevantnim računovodstvenim i statističkim pravilima.

Amandman 25

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prilikom organiziranja misija u okviru dijaloga Komisija (Eurostat) dostavlja svoje privremene nalaze dotičnoj državi članici na očitovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Prilikom organiziranja misija u okviru dijaloga Komisija (Eurostat) dostavlja svoje privremene nalaze dotičnoj državi članici na očitovanje.

Amandman 26

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija (Eurostat) Odboru za ekonomsku politiku osnovanom Odlukom Vijeća 74/122/EEC (7) podnosi izvješće o rezultatima tih misija, uključujući moguća očitovanja dotične države članice u vezi s tim rezultatima. Nakon prosljeđivanja Odboru za ekonomsku politiku, ta se izvješća objavljuju zajedno s mogućim očitovanjima dotične države članice, ne dovodeći u pitanje odredbe o statističkoj povjerljivosti iz Uredbe (EZ) br. 223/2009. | 3.   Komisija (Eurostat)
  Europskom parlamentu i
  Odboru za ekonomsku politiku osnovanom Odlukom Vijeća 74/122/EEZ (7) podnosi izvješće o rezultatima tih misija
  u okviru dijaloga
  , uključujući moguća očitovanja dotične države članice u vezi s tim rezultatima. Nakon prosljeđivanja
  Europskom parlamentu i
  Odboru za ekonomsku politiku, ta se izvješća objavljuju zajedno sa svim očitovanjima dotične države članice, ne dovodeći u pitanje odredbe o statističkoj povjerljivosti iz Uredbe (EZ) br. 223/2009. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Komisija (Eurostat) Odboru za ekonomsku politiku osnovanom Odlukom Vijeća 74/122/EEC (7) podnosi izvješće o rezultatima tih misija, uključujući moguća očitovanja dotične države članice u vezi s tim rezultatima. Nakon prosljeđivanja Odboru za ekonomsku politiku, ta se izvješća objavljuju zajedno s mogućim očitovanjima dotične države članice, ne dovodeći u pitanje odredbe o statističkoj povjerljivosti iz Uredbe (EZ) br. 223/2009.

3.   Komisija (Eurostat)
  Europskom parlamentu i
  Odboru za ekonomsku politiku osnovanom Odlukom Vijeća 74/122/EEZ (7) podnosi izvješće o rezultatima tih misija
  u okviru dijaloga
  , uključujući moguća očitovanja dotične države članice u vezi s tim rezultatima. Nakon prosljeđivanja
  Europskom parlamentu i
  Odboru za ekonomsku politiku, ta se izvješća objavljuju zajedno sa svim očitovanjima dotične države članice, ne dovodeći u pitanje odredbe o statističkoj povjerljivosti iz Uredbe (EZ) br. 223/2009.

Amandman 27

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice, na zahtjev Komisije (Eurostata), pružaju potporu stručnjaka u statističkim pitanjima povezanima s postupcima u slučaju makroekonomske neravnoteže, uključujući za pripremu i provedbu misija. Pri izvršavanju svojih zadataka navedeni stručnjaci stavljaju na raspolaganje neovisno stručno znanje. Popis tih stručnjaka bit će sastavljen do (
  datum se mora odrediti
  ) na temelju prijedloga koje Komisiji (Eurostatu) šalju nacionalna tijela odgovorna za podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. | 4.   Države članice, na zahtjev Komisije (Eurostata), pružaju potporu stručnjaka u statističkim pitanjima povezanima s postupcima u slučaju makroekonomske neravnoteže, uključujući za pripremu i provedbu misija
  u okviru dijaloga
  . Pri izvršavanju svojih zadataka navedeni stručnjaci stavljaju na raspolaganje neovisno stručno znanje. Popis tih stručnjaka bit će sastavljen do (
  Šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe
  ) na temelju prijedloga koje Komisiji (Eurostatu) šalju nacionalna tijela odgovorna za podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Države članice, na zahtjev Komisije (Eurostata), pružaju potporu stručnjaka u statističkim pitanjima povezanima s postupcima u slučaju makroekonomske neravnoteže, uključujući za pripremu i provedbu misija. Pri izvršavanju svojih zadataka navedeni stručnjaci stavljaju na raspolaganje neovisno stručno znanje. Popis tih stručnjaka bit će sastavljen do (
  datum se mora odrediti
  ) na temelju prijedloga koje Komisiji (Eurostatu) šalju nacionalna tijela odgovorna za podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

4.   Države članice, na zahtjev Komisije (Eurostata), pružaju potporu stručnjaka u statističkim pitanjima povezanima s postupcima u slučaju makroekonomske neravnoteže, uključujući za pripremu i provedbu misija
  u okviru dijaloga
  . Pri izvršavanju svojih zadataka navedeni stručnjaci stavljaju na raspolaganje neovisno stručno znanje. Popis tih stručnjaka bit će sastavljen do (
  Šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe
  ) na temelju prijedloga koje Komisiji (Eurostatu) šalju nacionalna tijela odgovorna za podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

Amandman 28

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija (Eurostat) utvrđuje pravila i postupke povezane s odabirom stručnjaka, uzimajući u obzir odgovarajuću raspodjelu stručnjaka prema državama članicama te odgovarajuću rotaciju stručnjaka između država članica, njihove radne dogovore i financijske detalje. Komisija (Eurostat) dijeli s državama članicama puni trošak koji je nastao pružanjem pomoći nacionalnih stručnjaka državama članicama. | 5.   Komisija (Eurostat) utvrđuje pravila i postupke povezane s odabirom stručnjaka, uzimajući u obzir odgovarajuću raspodjelu stručnjaka prema državama članicama te odgovarajuću
  i pravovremenu
  rotaciju stručnjaka između država članica, njihove radne dogovore i financijske detalje. Komisija (Eurostat) dijeli s državama članicama puni trošak koji je nastao pružanjem pomoći nacionalnih stručnjaka državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Komisija (Eurostat) utvrđuje pravila i postupke povezane s odabirom stručnjaka, uzimajući u obzir odgovarajuću raspodjelu stručnjaka prema državama članicama te odgovarajuću rotaciju stručnjaka između država članica, njihove radne dogovore i financijske detalje. Komisija (Eurostat) dijeli s državama članicama puni trošak koji je nastao pružanjem pomoći nacionalnih stručnjaka državama članicama.

5.   Komisija (Eurostat) utvrđuje pravila i postupke povezane s odabirom stručnjaka, uzimajući u obzir odgovarajuću raspodjelu stručnjaka prema državama članicama te odgovarajuću
  i pravovremenu
  rotaciju stručnjaka između država članica, njihove radne dogovore i financijske detalje. Komisija (Eurostat) dijeli s državama članicama puni trošak koji je nastao pružanjem pomoći nacionalnih stručnjaka državama članicama.

Amandman 29

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Ovaj članak ne primjenjuje se u slučajevima u kojima sektorsko zakonodavstvo već osigurava posjete Komisije državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6a.
     
  Ovaj članak ne primjenjuje se u slučajevima u kojima sektorsko zakonodavstvo već osigurava posjete Komisije državama članicama.

Amandman 30

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija (Eurostat)
  osigurava
  podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže korištene u svrhu postupka makroekonomskih neravnoteža, uključujući putem izvješća za medije i/ili drugim kanalima ako to smatra prikladnim. | 1.   Komisija (Eurostat)
  objavljuje
  podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže korištene u svrhu postupka makroekonomskih neravnoteža, uključujući putem izvješća za medije i/ili drugim kanalima ako to smatra prikladnim. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Komisija (Eurostat)
  osigurava
  podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže korištene u svrhu postupka makroekonomskih neravnoteža, uključujući putem izvješća za medije i/ili drugim kanalima ako to smatra prikladnim.

1.   Komisija (Eurostat)
  objavljuje
  podatke koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže korištene u svrhu postupka makroekonomskih neravnoteža, uključujući putem izvješća za medije i/ili drugim kanalima ako to smatra prikladnim.

Amandman 31

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija (Eurostat)
  ne odgađa pružanje podataka država članica koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kada država članica nije poslala vlastite podatke
  . | 2.   Komisija (Eurostat)
  određuje datum objave izvješća za medije i o tome obavještava države članice u roku od deset radnih dana nakon krajnjeg roka navedenog u članku 2
  . Ona ne odgađa pružanje podataka država članica koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kada država članica nije poslala vlastite podatke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Komisija (Eurostat)
  ne odgađa pružanje podataka država članica koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kada država članica nije poslala vlastite podatke
  .

2.   Komisija (Eurostat)
  određuje datum objave izvješća za medije i o tome obavještava države članice u roku od deset radnih dana nakon krajnjeg roka navedenog u članku 2
  . Ona ne odgađa pružanje podataka država članica koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kada država članica nije poslala vlastite podatke.

Amandman 32

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija (Eurostat) može izraziti zadršku vezanu uz kvalitetu podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. Najkasnije tri radna dana prije planiranog datuma objave, Komisija (Eurostat) obavještava dotičnu državu članicu i predsjednika Odbora za ekonomsku politiku o zadršci koju namjerava izraziti i objaviti. U slučaju gdje se slučaj razriješi nakon objave podataka i zadrške, povlačenje zadrške se objavljuje bez odlaganja. | 3.   Komisija (Eurostat) može izraziti zadršku vezanu uz kvalitetu podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.
  Dotična država članica mora imati mogućnost obrane svog stajališta.
  Najkasnije deset radnih dana prije planiranog datuma objave, Komisija (Eurostat) obavješćuje dotičnu državu članicu i predsjednika Odbora za ekonomsku politiku o zadršci koju namjerava izraziti i objaviti. U slučaju gdje se slučaj razriješi nakon objave podataka i zadrške, povlačenje zadrške se objavljuje bez odlaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Komisija (Eurostat) može izraziti zadršku vezanu uz kvalitetu podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. Najkasnije tri radna dana prije planiranog datuma objave, Komisija (Eurostat) obavještava dotičnu državu članicu i predsjednika Odbora za ekonomsku politiku o zadršci koju namjerava izraziti i objaviti. U slučaju gdje se slučaj razriješi nakon objave podataka i zadrške, povlačenje zadrške se objavljuje bez odlaganja.

3.   Komisija (Eurostat) može izraziti zadršku vezanu uz kvalitetu podataka koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.
  Dotična država članica mora imati mogućnost obrane svog stajališta.
  Najkasnije deset radnih dana prije planiranog datuma objave, Komisija (Eurostat) obavješćuje dotičnu državu članicu i predsjednika Odbora za ekonomsku politiku o zadršci koju namjerava izraziti i objaviti. U slučaju gdje se slučaj razriješi nakon objave podataka i zadrške, povlačenje zadrške se objavljuje bez odlaganja.

Amandman 33

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija (Eurostat) može mijenjati podatke koje su proslijedile države članice i
  pružati
  izmijenjene podatke i obrazloženje o izmjenama u slučaju gdje postoje dokazi da podaci koje su dostavile države članice nisu u skladu sa zahtjevima iz članka 3. stavka 2. Najkasnije tri radna dana prije planiranog datuma objave, Komisija (Eurostat) obavještava dotičnu državu članicu i predsjednika Gospodarskog i financijskog odbora o izmijenjenim podacima i o obrazloženju navedene izmjene. | 4.   Komisija (Eurostat) može mijenjati podataka koje su proslijedile države članice i
  objaviti
  izmijenjene podatke i obrazloženje o izmjenama u slučaju gdje postoje dokazi da stvarni podaci koje su dostavile države članice nisu u skladu sa zahtjevima iz članka 3. stavka 2.,
  kao ni sa primjenjivim metodološkim standardima i zahtjevima cjelovitosti, vjerodostojnosti, pravovremenosti i usklađenosti statističkih podataka
  . Najkasnije tri radna dana prije planiranog datuma objave, Komisija (Eurostat) obavještava dotičnu državu članicu i predsjednika Gospodarskog i financijskog odbora o izmijenjenim podacima i o obrazloženju navedene izmjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Komisija (Eurostat) može mijenjati podatke koje su proslijedile države članice i
  pružati
  izmijenjene podatke i obrazloženje o izmjenama u slučaju gdje postoje dokazi da podaci koje su dostavile države članice nisu u skladu sa zahtjevima iz članka 3. stavka 2. Najkasnije tri radna dana prije planiranog datuma objave, Komisija (Eurostat) obavještava dotičnu državu članicu i predsjednika Gospodarskog i financijskog odbora o izmijenjenim podacima i o obrazloženju navedene izmjene.

4.   Komisija (Eurostat) može mijenjati podataka koje su proslijedile države članice i
  objaviti
  izmijenjene podatke i obrazloženje o izmjenama u slučaju gdje postoje dokazi da stvarni podaci koje su dostavile države članice nisu u skladu sa zahtjevima iz članka 3. stavka 2.,
  kao ni sa primjenjivim metodološkim standardima i zahtjevima cjelovitosti, vjerodostojnosti, pravovremenosti i usklađenosti statističkih podataka
  . Najkasnije tri radna dana prije planiranog datuma objave, Komisija (Eurostat) obavještava dotičnu državu članicu i predsjednika Gospodarskog i financijskog odbora o izmijenjenim podacima i o obrazloženju navedene izmjene.

Amandman 34

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Vijeće, koje djeluje na
  prijedlog
  Komisije, može donijeti odluku o izricanju kazne državi članici koja namjerno ili
  zbog
  ozbiljnog nemara
  lažno predstavi podatke
  koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. | 1.   Vijeće, koje djeluje na
  preporuku
  Komisije, može
  u postupku od dva koraka
  donijeti odluku
  o izricanju depozita koji nosi kamate te naknadno, ako Komisija procijeni da država članica nije postupila sukladno korektivnim mjerama iz stavka 1.a i, kao krajnju mjeru, odluku
  o izricanju kazne državi članici koja
  je
  namjerno
  postupala kako bi lažno predstavila podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže
  ili
  uslijed
  ozbiljnog nemara
  koji je doveo do lažnog predstavljanja podataka
  koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže
  , što je utjecalo na sposobnost Komisije da provede ispravnu i poštenu procjenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Vijeće, koje djeluje na
  prijedlog
  Komisije, može donijeti odluku o izricanju kazne državi članici koja namjerno ili
  zbog
  ozbiljnog nemara
  lažno predstavi podatke
  koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže.

1.   Vijeće, koje djeluje na
  preporuku
  Komisije, može
  u postupku od dva koraka
  donijeti odluku
  o izricanju depozita koji nosi kamate te naknadno, ako Komisija procijeni da država članica nije postupila sukladno korektivnim mjerama iz stavka 1.a i, kao krajnju mjeru, odluku
  o izricanju kazne državi članici koja
  je
  namjerno
  postupala kako bi lažno predstavila podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže
  ili
  uslijed
  ozbiljnog nemara
  koji je doveo do lažnog predstavljanja podataka
  koji su važni za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže
  , što je utjecalo na sposobnost Komisije da provede ispravnu i poštenu procjenu.

Amandman 35

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Država članica u utvrđenom roku podnosi izvješće Komisiji o korektivnim mjerama koje su potrebne da bi se razmotrilo i popravilo lažno predstavljanje ili ozbiljni nemar iz stavka 1. te spriječio nastanak sličnih okolnosti u budućnosti. Izvješće se objavljuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1a.
     
  Država članica u utvrđenom roku podnosi izvješće Komisiji o korektivnim mjerama koje su potrebne da bi se razmotrilo i popravilo lažno predstavljanje ili ozbiljni nemar iz stavka 1. te spriječio nastanak sličnih okolnosti u budućnosti. Izvješće se objavljuje.

Amandman 36

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Kazna
  iz stavka 1.
  djelotvorna
  je, odvraćajuća i razmjerna prirodi, ozbiljnosti i trajanju lažnog predstavljanja. Iznos
  kazne
  ne prelazi 0,05  % BDP-a dotične države članice. | 2.   
  Depozit koji nosi kamate
  iz stavka 1.
  djelotvoran
  je, odvraćajući i razmjeran prirodi, ozbiljnosti i trajanju lažnog predstavljanja. Iznos
  depozita koji nosi kamate
  ne prelazi
  0,05  %
  BDP-a dotične države članice
  u prethodnoj godini
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   
  Kazna
  iz stavka 1.
  djelotvorna
  je, odvraćajuća i razmjerna prirodi, ozbiljnosti i trajanju lažnog predstavljanja. Iznos
  kazne
  ne prelazi 0,05  % BDP-a dotične države članice.

2.   
  Depozit koji nosi kamate
  iz stavka 1.
  djelotvoran
  je, odvraćajući i razmjeran prirodi, ozbiljnosti i trajanju lažnog predstavljanja. Iznos
  depozita koji nosi kamate
  ne prelazi
  0,05  %
  BDP-a dotične države članice
  u prethodnoj godini
  .

Amandman 37

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija može provesti sve potrebne istrage kako bi utvrdila postojanje lažnog predstavljanja iz stavka 1. Može donijeti odluku o pokretanju istrage kada utvrdi da postoje ozbiljni pokazatelji postojanja činjenica koje bi mogle prouzročiti takvo lažno predstavljanje. Istražujući moguća lažna predstavljanja, Komisija uzima u obzir sve primjedbe koje podnose dotične države članice. U svrhu provedbe svojih zadataka, Komisija može od države članice zatražiti da pruži informacije te može provesti inspekcije na licu mjesta i pristupiti osnovnim statističkim informacijama i dokumentima povezanima s podacima važnima za postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža. Ako zakonodavstvo
  dotične
  države članice zahtijeva
  prethodno sudsko odobrenje za inspekcije na licu mjesta, Komisija podnosi zahtjev za potrebnim dozvolama
  . | 3.   Komisija može, u skladu s Ugovorima i posebnim sektorskim zakonodavstvom, započeti i provesti sve potrebne istrage kako bi utvrdila postojanje lažnog predstavljanja iz stavka 1. Može donijeti odluku o pokretanju istrage kada utvrdi da postoje ozbiljni pokazatelji postojanja činjenica koje bi mogle prouzročiti takvo lažno predstavljanje. Istražujući moguća lažna predstavljanja, Komisija uzima u obzir sve primjedbe koje podnose dotične države članice. U svrhu provedbe svojih zadataka, Komisija može od države članice pod istragom zatražiti da pruži informacije te može provesti inspekcije na licu mjesta i pristupiti osnovnim statističkim informacijama i dokumentima povezanima s podacima važnima za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. Ako zakonodavstvo države članice
  nad kojom se provodi istraga tako zahtijeva, traži se sudsko odobrenje prije inspekcije na licu mjesta
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Komisija može provesti sve potrebne istrage kako bi utvrdila postojanje lažnog predstavljanja iz stavka 1. Može donijeti odluku o pokretanju istrage kada utvrdi da postoje ozbiljni pokazatelji postojanja činjenica koje bi mogle prouzročiti takvo lažno predstavljanje. Istražujući moguća lažna predstavljanja, Komisija uzima u obzir sve primjedbe koje podnose dotične države članice. U svrhu provedbe svojih zadataka, Komisija može od države članice zatražiti da pruži informacije te može provesti inspekcije na licu mjesta i pristupiti osnovnim statističkim informacijama i dokumentima povezanima s podacima važnima za postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža. Ako zakonodavstvo
  dotične
  države članice zahtijeva
  prethodno sudsko odobrenje za inspekcije na licu mjesta, Komisija podnosi zahtjev za potrebnim dozvolama
  .

3.   Komisija može, u skladu s Ugovorima i posebnim sektorskim zakonodavstvom, započeti i provesti sve potrebne istrage kako bi utvrdila postojanje lažnog predstavljanja iz stavka 1. Može donijeti odluku o pokretanju istrage kada utvrdi da postoje ozbiljni pokazatelji postojanja činjenica koje bi mogle prouzročiti takvo lažno predstavljanje. Istražujući moguća lažna predstavljanja, Komisija uzima u obzir sve primjedbe koje podnose dotične države članice. U svrhu provedbe svojih zadataka, Komisija može od države članice pod istragom zatražiti da pruži informacije te može provesti inspekcije na licu mjesta i pristupiti osnovnim statističkim informacijama i dokumentima povezanima s podacima važnima za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. Ako zakonodavstvo države članice
  nad kojom se provodi istraga tako zahtijeva, traži se sudsko odobrenje prije inspekcije na licu mjesta
  .

Amandman 38

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Po završetku istrage i prije podnošenja
  prijedloga
  Vijeću, Komisija pruža
  dotičnoj
  državi članici priliku da bude saslušana u vezi s predmetom istrage. Komisija temelji
  bilo koji prijedlog
  Vijeću samo na činjenicama koje je dotična država članica imala priliku komentirati. | Po završetku istrage i prije podnošenja
  preporuke
  Vijeću, Komisija pruža državi članici
  nad kojom se provodi istraga
  priliku da bude saslušana u vezi s predmetom istrage. Komisija temelji bilo
  koju preporuku
  Vijeću samo na činjenicama koje je dotična država članica imala priliku komentirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Po završetku istrage i prije podnošenja
  prijedloga
  Vijeću, Komisija pruža
  dotičnoj
  državi članici priliku da bude saslušana u vezi s predmetom istrage. Komisija temelji
  bilo koji prijedlog
  Vijeću samo na činjenicama koje je dotična država članica imala priliku komentirati.

Po završetku istrage i prije podnošenja
  preporuke
  Vijeću, Komisija pruža državi članici
  nad kojom se provodi istraga
  priliku da bude saslušana u vezi s predmetom istrage. Komisija temelji bilo
  koju preporuku
  Vijeću samo na činjenicama koje je dotična država članica imala priliku komentirati.

Amandman 39

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija obavještava nadležni odbor Europskog parlamenta o svakoj istrazi ili preporuci u skladu s ovim stavkom. Nadležni odbor Europskog parlamenta može državi članici koja je predmet preporuke Komisije ponuditi priliku za sudjelovanje u razmjeni stajališta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija obavještava nadležni odbor Europskog parlamenta o svakoj istrazi ili preporuci u skladu s ovim stavkom. Nadležni odbor Europskog parlamenta može državi članici koja je predmet preporuke Komisije ponuditi priliku za sudjelovanje u razmjeni stajališta.

Amandman 40

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija može nakon obrazloženog zahtjeva dotične države članice upućenog Komisiji preporučiti da Vijeće smanji iznos depozita koji nosi kamate ili da ga poništi.




  Depozit koji nosi kamatu snosi kamatnu stopu koja odražava kreditni rizik Komisije i odgovarajuće razdoblje ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4a.
     
  Komisija može nakon obrazloženog zahtjeva dotične države članice upućenog Komisiji preporučiti da Vijeće smanji iznos depozita koji nosi kamate ili da ga poništi.

Depozit koji nosi kamatu snosi kamatnu stopu koja odražava kreditni rizik Komisije i odgovarajuće razdoblje ulaganja.

Amandman 41

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost za reviziju odluka Vijeća kojima se određuju kazne u skladu sa stavkom 1. Može poništiti, smanjiti ili povećati tako izrečenu kaznu. | 5.   Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost da preispita odluke Vijeća kojima se izriču depoziti koji nose kamate u okviru stavka 1. Može poništiti, smanjiti ili povećati tako izrečen depozit koji nosi kamate. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost za reviziju odluka Vijeća kojima se određuju kazne u skladu sa stavkom 1. Može poništiti, smanjiti ili povećati tako izrečenu kaznu.

5.   Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost da preispita odluke Vijeća kojima se izriču depoziti koji nose kamate u okviru stavka 1. Može poništiti, smanjiti ili povećati tako izrečen depozit koji nosi kamate.

Amandman 42

Prijedlog Uredbe

Poglavlje IX. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| PRIRODA I RASPODJELA PRORAČUNA SANKCIJA | PRIRODA I DODJELA PRORAČUNA NOVČANIH KAZNI |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

PRIRODA I RASPODJELA PRORAČUNA SANKCIJA

PRIRODA I DODJELA PRORAČUNA NOVČANIH KAZNI

Amandman 43

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 9. stavka 4.
  dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  tri
  godine s početkom od jednog mjeseca nakon usvajanja ove Uredbe. Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka tog trogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 3. stavka 3., članka 6. stavka 2. i članka 9. stavka 4.
  dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  dvije
  godine s početkom od jednog mjeseca nakon usvajanja ove Uredbe. Komisija
  nakon savjetovanja s odgovarajućim sudionicima, uključujući ESB, u skladu s člankom 127. UFEU-a
  sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka tog trogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 9. stavka 4.
  dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  tri
  godine s početkom od jednog mjeseca nakon usvajanja ove Uredbe. Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka tog trogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 3. stavka 3., članka 6. stavka 2. i članka 9. stavka 4.
  dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  dvije
  godine s početkom od jednog mjeseca nakon usvajanja ove Uredbe. Komisija
  nakon savjetovanja s odgovarajućim sudionicima, uključujući ESB, u skladu s člankom 127. UFEU-a
  sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka tog trogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 44

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Delegiranje ovlasti iz članka 9. stavka 4. Europski parlament ili Vijeće može opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ono ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Delegiranje ovlasti iz
  članka 3. stavka 3., članka 6. stavka 2. i članka 9. stavka 4.
  Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ono ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Delegiranje ovlasti iz članka 9. stavka 4. Europski parlament ili Vijeće može opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ono ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Delegiranje ovlasti iz
  članka 3. stavka 3., članka 6. stavka 2. i članka 9. stavka 4.
  Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ono ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 45

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 9. stavkom 4. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca po obavještavanju Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 5.   Delegirani akt donesen u skladu s
  člankom 3. stavkom 3., člankom 6. stavkom 2. i člankom 9. stavkom 4.
  stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od tri mjeseca od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se neće protiviti. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 9. stavkom 4. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca po obavještavanju Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s
  člankom 3. stavkom 3., člankom 6. stavkom 2. i člankom 9. stavkom 4.
  stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od tri mjeseca od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se neće protiviti. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 46

Prijedlog Uredbe

Članak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U vezi s mjerama iz članka 9., Vijeće odlučuje ne uzimajući u obzir glas člana Vijeća koji predstavlja dotičnu državu članicu. | U vezi s mjerama iz članka 9., Vijeće odlučuje ne uzimajući u obzir glas člana Vijeća koji predstavlja dotičnu državu članicu.
  Smatra se da je Vijeće usvojilo odluku iz članka 9. stavka 1., osim ako Vijeće kvalificiranom većinom ne odluči odbiti preporuku u roku od deset dana nakon što je Komisija donese. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U vezi s mjerama iz članka 9., Vijeće odlučuje ne uzimajući u obzir glas člana Vijeća koji predstavlja dotičnu državu članicu.

U vezi s mjerama iz članka 9., Vijeće odlučuje ne uzimajući u obzir glas člana Vijeća koji predstavlja dotičnu državu članicu.
  Smatra se da je Vijeće usvojilo odluku iz članka 9. stavka 1., osim ako Vijeće kvalificiranom većinom ne odluči odbiti preporuku u roku od deset dana nakon što je Komisija donese.

Amandman 47

Prijedlog Uredbe

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kvalificirana većina članova Vijeća iz članka 9. stavka 1. utvrđuje se u skladu s točkom (a) članka 238. stavka 3. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kvalificirana većina članova Vijeća iz članka 9. stavka 1. utvrđuje se u skladu s točkom (a) članka 238. stavka 3. UFEU-a.

Amandman 48

Prijedlog Uredbe

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 223/2009, nacionalni statistički zavodi država članica osiguravaju potrebnu koordinaciju podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže na nacionalnoj razini. Ostala nacionalna tijela u tu svrhu moraju izvijestiti nacionalni statistički zavod. Države članice provode potrebne mjere kako bi osigurale provedbu ove odredbe. | U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 223/2009, nacionalni statistički zavodi država članica osiguravaju potrebnu koordinaciju podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže na nacionalnoj razini. U tu svrhu, nacionalne središnje banke, u svojstvu članova Europskog sustava središnjih banaka koji proizvode podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, te ako je prikladno, ostala relevantna nacionalna tijela moraju surađivati s nacionalnim statističkim zavodom.
  Nacionalna tijela koja iznose podatke smatraju se odgovornima za te podatke.
  Države članice provode potrebne mjere kako bi osigurale provedbu ove odredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 223/2009, nacionalni statistički zavodi država članica osiguravaju potrebnu koordinaciju podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže na nacionalnoj razini. Ostala nacionalna tijela u tu svrhu moraju izvijestiti nacionalni statistički zavod. Države članice provode potrebne mjere kako bi osigurale provedbu ove odredbe.

U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 223/2009, nacionalni statistički zavodi država članica osiguravaju potrebnu koordinaciju podataka važnih za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže na nacionalnoj razini. U tu svrhu, nacionalne središnje banke, u svojstvu članova Europskog sustava središnjih banaka koji proizvode podatke važne za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, te ako je prikladno, ostala relevantna nacionalna tijela moraju surađivati s nacionalnim statističkim zavodom.
  Nacionalna tijela koja iznose podatke smatraju se odgovornima za te podatke.
  Države članice provode potrebne mjere kako bi osigurale provedbu ove odredbe.

Amandman 49

Prijedlog Uredbe

Članak 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija (Eurostat)
  redovito
  obavještava Europski parlament i Vijeće o aktivnostima koje provodi Komisija (Eurostat) u svrhu provedbe ove Uredbe. | Komisija (Eurostat)
  najmanje jednom godišnje
  obavješćuje Europski parlament i Vijeće o aktivnostima koje provodi Komisija (Eurostat) u svrhu provedbe ove Uredbe
  u kontekstu Europskog semestra kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija (Eurostat)
  redovito
  obavještava Europski parlament i Vijeće o aktivnostima koje provodi Komisija (Eurostat) u svrhu provedbe ove Uredbe.

Komisija (Eurostat)
  najmanje jednom godišnje
  obavješćuje Europski parlament i Vijeće o aktivnostima koje provodi Komisija (Eurostat) u svrhu provedbe ove Uredbe
  u kontekstu Europskog semestra kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (1a)

  .

Amandman 50

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Do 14. prosinca 2014., te zatim svakih pet godina, Komisija preispituje primjenu ove Uredbe i o tome dostavlja izvješće Europskome parlamentu i Vijeću. | 1.   Do 14. prosinca 2014. i nakon toga svakih pet godina, Komisija revidira i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Uredbe.
  Ako je potrebno, to izvješće popraćeno je daljnjim zakonodavnim prijedlozima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Do 14. prosinca 2014., te zatim svakih pet godina, Komisija preispituje primjenu ove Uredbe i o tome dostavlja izvješće Europskome parlamentu i Vijeću.

1.   Do 14. prosinca 2014. i nakon toga svakih pet godina, Komisija revidira i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Uredbe.
  Ako je potrebno, to izvješće popraćeno je daljnjim zakonodavnim prijedlozima.

Amandman 51

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | učinkovitost ove Uredbe i primijenjenog postupka praćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

učinkovitost ove Uredbe i primijenjenog postupka praćenja.

| (b) | učinkovitost
  i proporcionalnost
  ove Uredbe i primijenjenog postupka praćenja. |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost
  i proporcionalnost
  ove Uredbe i primijenjenog postupka praćenja.

---

(1)  Predmet je vraćen odgovornom odboru na razmatranje na temelju članka 57. stavka 2. drugog podstavka Poslovnika Europskog parlamenta (A7-0143/2014).

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str.25.

(3)  
  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnotežama (

  SL L 306, 23.11.2011., str.25.).

(3)  SL L 87, 31.3.2009., str. 164.

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica
  (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

(4)  COM(2005)0217 završna verzija i COM(2011)0211 završna verzija.

(4)  COM(2005)0217 završna verzija i COM(2011)0211 završna verzija.

(1a)  

  SL L 332, 30.11.2006., str. 21.

(7)  SL L 63, 5.3.1974., str. 21.

(7)  SL L 63, 5.3.1974., str. 21.

(1a)  
  Uredba (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju proračunskog nadzora i nadzora usklađivanja ekonomskih politika (SL L 306, 23.11.2011., str. 12.).

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/297 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/297

---

P7_TA(2014)0182

Produljenje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 378/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (15854/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (15854/2013),

| — | uzimajući u obzir Odluku 98/591/EZ od 13. listopada 1998. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku 98/591/EZ od 13. listopada 1998. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0462/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0462/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. podstavke 1. i 3., članak 81. stavak 2., članak 90. stavak 7. i članak 46. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. podstavke 1. i 3., članak 81. stavak 2., članak 90. stavak 7. i članak 46. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0126/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0126/2014),

| 1. | daje suglasnost za obnavljanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za obnavljanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Sjedinjenih Američkih Država.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/298 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/298

---

P7_TA(2014)0183

Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te pravednoj i ujednačenoj podjeli prednosti koje proizlaze iz njihovog korištenja uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 378/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (06852/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (06852/2013),

| — | uzimajući u obzir Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim izvorima te poštenoj i pravednoj raspodjeli dobrobiti koje proizlaze iz korištenja genetskih izvora u vezi s Konvencijom o biološkoj raznolikosti, koja je priložena gore navedenom nacrtu Odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim izvorima te poštenoj i pravednoj raspodjeli dobrobiti koje proizlaze iz korištenja genetskih izvora u vezi s Konvencijom o biološkoj raznolikosti, koja je priložena gore navedenom nacrtu Odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0005/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0005/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0061/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0061/2014),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/299 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/299

---

P7_TA(2014)0184

Europski fond za prilagodbe globalizaciji – zahtjev EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana –industrija tekstila

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana – industrija tekstila iz Španjolske) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD))

(2017/C 378/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0045 – C7-0019/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0045 – C7-0019/2014),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga iz točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga iz točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0158/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0158/2014),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri reintegraciji na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri reintegraciji na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i stavljena na raspolaganje što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji EGF-a; |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i stavljena na raspolaganje što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji EGF-a;

| C. | budući da je Španjolska podnijela zahtjev EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – industrija tekstila za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja 560 radnika u 198 poduzeća, koja posluju u odjeljku 13. statističke klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Revizija 2 (proizvodnja tekstila) (4) u regiji Comunidad Valenciana razine NUTS II (ES52), tijekom referentnog razdoblja od 1. studenog 2012. do 1. kolovoza 2013., pri čemu su mjere koje se sufinanciraju iz EGF-a namijenjene 300 radnika, |
| --- | --- |

C.

budući da je Španjolska podnijela zahtjev EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – industrija tekstila za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja 560 radnika u 198 poduzeća, koja posluju u odjeljku 13. statističke klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Revizija 2 (proizvodnja tekstila) (4) u regiji Comunidad Valenciana razine NUTS II (ES52), tijekom referentnog razdoblja od 1. studenog 2012. do 1. kolovoza 2013., pri čemu su mjere koje se sufinanciraju iz EGF-a namijenjene 300 radnika,

| D. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

D.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Španjolska stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

1.

slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Španjolska stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 2. | primjećuje da su španjolske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos EGF-a 8. listopada 2013. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 28. siječnja 2014.; izražava zadovoljstvo zbog kratkog razdoblja ocjenjivanja od četiri mjeseca; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da su španjolske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos EGF-a 8. listopada 2013. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 28. siječnja 2014.; izražava zadovoljstvo zbog kratkog razdoblja ocjenjivanja od četiri mjeseca;

| 3. | smatra da su otpuštanja u poduzećima tekstila u regiji Comunidad Valenciana povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima, pritom misleći na okončanje Prijelaznog sporazuma WTO-a o tekstilu i odjeći na kraju 2004. i na veću izloženost svjetskom tržišnom natjecanju, osobito iz Kine i drugih dalekoistočnih zemalja, što je dovelo do znatnog porasta u uvozu tekstila u Uniju i gubitka tržišnog udjela Unije na svjetskom tržištu tekstila; |
| --- | --- |

3.

smatra da su otpuštanja u poduzećima tekstila u regiji Comunidad Valenciana povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima, pritom misleći na okončanje Prijelaznog sporazuma WTO-a o tekstilu i odjeći na kraju 2004. i na veću izloženost svjetskom tržišnom natjecanju, osobito iz Kine i drugih dalekoistočnih zemalja, što je dovelo do znatnog porasta u uvozu tekstila u Uniju i gubitka tržišnog udjela Unije na svjetskom tržištu tekstila;

| 4. | primjećuje da je globalizacija snažno utjecala na regiju Comunidad Valenciana u kojoj je stopa nezaposlenosti u prvom tromjesečju 2013. dosegnula 29,19 %; pozdravlja činjenicu da se regija ponovno koristi pomoću iz EGF-a kako bi smanjila visoku stopu nezaposlenosti suočavajući se drugi put s otpuštanjima u tekstilnom sektoru; |
| --- | --- |

4.

primjećuje da je globalizacija snažno utjecala na regiju Comunidad Valenciana u kojoj je stopa nezaposlenosti u prvom tromjesečju 2013. dosegnula 29,19 %; pozdravlja činjenicu da se regija ponovno koristi pomoću iz EGF-a kako bi smanjila visoku stopu nezaposlenosti suočavajući se drugi put s otpuštanjima u tekstilnom sektoru;

| 5. | čestita regiji Comunidad Valenciana što traži pomoć iz EGF-a i koristi se njome za rješavanje problema na tržištu rada, za koje je svojstven visok postotak malih i srednjih poduzetnika; u tom kontekstu podsjeća da je regija Comunidad Valenciana već podnijela zahtjev za potporu iz EGF-a za sektore tekstila, keramike i prirodnog kamena te za građevinski sektor; |
| --- | --- |

5.

čestita regiji Comunidad Valenciana što traži pomoć iz EGF-a i koristi se njome za rješavanje problema na tržištu rada, za koje je svojstven visok postotak malih i srednjih poduzetnika; u tom kontekstu podsjeća da je regija Comunidad Valenciana već podnijela zahtjev za potporu iz EGF-a za sektore tekstila, keramike i prirodnog kamena te za građevinski sektor;

| 6. | naglašava da se sredstvima iz EGF-a može pomoći u rješavanju osjetljive situacije u pogledu zapošljavanja u regijama koje ovise o tradicionalnim sektorima kao što su tekstilni ili građevinski sektor; naglašava da taj kapacitet EGF-a ovisi o spremnosti nacionalnih i lokalnih vlasti da podnesu zahtjev za potporu iz Fonda i njihovoj učinkovitosti u tome; |
| --- | --- |

6.

naglašava da se sredstvima iz EGF-a može pomoći u rješavanju osjetljive situacije u pogledu zapošljavanja u regijama koje ovise o tradicionalnim sektorima kao što su tekstilni ili građevinski sektor; naglašava da taj kapacitet EGF-a ovisi o spremnosti nacionalnih i lokalnih vlasti da podnesu zahtjev za potporu iz Fonda i njihovoj učinkovitosti u tome;

| 7. | primjećuje da je do danas sektor proizvodnje tekstila bio predmetom 11 zahtjeva za mobilizaciju EGF-a (5) i da su se svi temeljili na globalizaciji povezanoj s trgovinom, dok je regija Comunidad Valenciana već podnijela šest zahtjeva za mobilizaciju EGF-a: u rujnu 2009. (6) (keramika), ožujku 2010. (7) (prirodni kamen), ožujku 2010. (8) (tekstil), srpnju (9) i prosincu 2011. (10) (građevinarstvo, odnosno obuća) i 2013. (11) (građevinski materijali); |
| --- | --- |

7.

primjećuje da je do danas sektor proizvodnje tekstila bio predmetom 11 zahtjeva za mobilizaciju EGF-a (5) i da su se svi temeljili na globalizaciji povezanoj s trgovinom, dok je regija Comunidad Valenciana već podnijela šest zahtjeva za mobilizaciju EGF-a: u rujnu 2009. (6) (keramika), ožujku 2010. (7) (prirodni kamen), ožujku 2010. (8) (tekstil), srpnju (9) i prosincu 2011. (10) (građevinarstvo, odnosno obuća) i 2013. (11) (građevinski materijali);

| 8. | pozdravlja činjenicu da su španjolske vlasti, radi brze pomoći radnicima, odlučile pokrenuti provedbu personaliziranih usluga za pogođene radnike 1. siječnja 2014., puno prije konačne odluke o odobravanju sredstava EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja činjenicu da su španjolske vlasti, radi brze pomoći radnicima, odlučile pokrenuti provedbu personaliziranih usluga za pogođene radnike 1. siječnja 2014., puno prije konačne odluke o odobravanju sredstava EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 9. | primjećuje da se usklađenim paketom personaliziranih usluga za koji se traži sufinanciranje obuhvaćaju mjere za reintegraciju 300 otpuštenih radnika u zaposlenje kao što su profiliranje vještina, profesionalno usmjeravanje, savjetovanje, osposobljavanje (osposobljavanje u generičkim vještinama, strukovno osposobljavanje, osposobljavanje na radnom mjestu, osposobljavanje prema poduzetništvu), pružanje potpore poduzetništvu, intenzivna pomoć pri traženju posla, poticaji (poticaji za traženje posla, potpora za osnivanje poduzeća, poticaji za pomoć pri traženju novog radnog mjesta, doprinos za putne troškove i doprinos za skrb o uzdržavanim osobama); |
| --- | --- |

9.

primjećuje da se usklađenim paketom personaliziranih usluga za koji se traži sufinanciranje obuhvaćaju mjere za reintegraciju 300 otpuštenih radnika u zaposlenje kao što su profiliranje vještina, profesionalno usmjeravanje, savjetovanje, osposobljavanje (osposobljavanje u generičkim vještinama, strukovno osposobljavanje, osposobljavanje na radnom mjestu, osposobljavanje prema poduzetništvu), pružanje potpore poduzetništvu, intenzivna pomoć pri traženju posla, poticaji (poticaji za traženje posla, potpora za osnivanje poduzeća, poticaji za pomoć pri traženju novog radnog mjesta, doprinos za putne troškove i doprinos za skrb o uzdržavanim osobama);

| 10. | pozdravlja činjenicu da je prilikom pripreme zahtjeva za EGF provedeno savjetovanje sa socijalnim partnerima, uključujući sindikate (UGT-PV, CCOO-PV), i da je dogovoren doprinos od 10 % ukupnog nacionalnog sufinanciranja ukupnih troškova primijenjenih mjera te da će se tijekom različitih faza pristupa EGF-u i njegove provedbe primjenjivati politika ravnopravnosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja činjenicu da je prilikom pripreme zahtjeva za EGF provedeno savjetovanje sa socijalnim partnerima, uključujući sindikate (UGT-PV, CCOO-PV), i da je dogovoren doprinos od 10 % ukupnog nacionalnog sufinanciranja ukupnih troškova primijenjenih mjera te da će se tijekom različitih faza pristupa EGF-u i njegove provedbe primjenjivati politika ravnopravnosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije;

| 11. | podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika prilagođenim programima osposobljavanja i priznavanjem sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi potrebama otpuštenih radnika, ali i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika prilagođenim programima osposobljavanja i priznavanjem sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi potrebama otpuštenih radnika, ali i stvarnom poslovnom okruženju;

| 12. | pozdravlja činjenicu da je usklađenim paketom obuhvaćeno strukovno osposobljavanje usmjereno na sektore u kojima se nude prilike i u kojima bi se one mogle ukazati, kao i izobrazba na radnom mjestu u skladu s utvrđenim potrebama lokalnih poduzetnika; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da je usklađenim paketom obuhvaćeno strukovno osposobljavanje usmjereno na sektore u kojima se nude prilike i u kojima bi se one mogle ukazati, kao i izobrazba na radnom mjestu u skladu s utvrđenim potrebama lokalnih poduzetnika;

| 13. | žali što se u prijedlogu Komisije ne iznosi obrazovna struktura otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

13.

žali što se u prijedlogu Komisije ne iznosi obrazovna struktura otpuštenih radnika;

| 14. | primjećuje da su usklađenim paketom predviđeni financijski poticaji za traženje posla (paušalni iznos od 300 EUR), naknada za mobilnost, poticaj za pomoć pri traženju novog radnog mjesta (do 350 EUR), kao i doprinos za skrb o uzdržavanim osobama; pozdravlja činjenicu da je ukupni iznos financijskih poticaja donekle ograničen tako da je većina doprinosa namijenjena troškovima osposobljavanja, savjetovanja i pomoći pri traženju posla te potpori poduzetnicima; |
| --- | --- |

14.

primjećuje da su usklađenim paketom predviđeni financijski poticaji za traženje posla (paušalni iznos od 300 EUR), naknada za mobilnost, poticaj za pomoć pri traženju novog radnog mjesta (do 350 EUR), kao i doprinos za skrb o uzdržavanim osobama; pozdravlja činjenicu da je ukupni iznos financijskih poticaja donekle ograničen tako da je većina doprinosa namijenjena troškovima osposobljavanja, savjetovanja i pomoći pri traženju posla te potpori poduzetnicima;

| 15. | primjećuje da ovaj slučaj dobro odražava društveni i gospodarski kontekst regije, za čije je lokalno gospodarstvo svojstven visok postotak malih i srednjih poduzetnika; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da ovaj slučaj dobro odražava društveni i gospodarski kontekst regije, za čije je lokalno gospodarstvo svojstven visok postotak malih i srednjih poduzetnika;

| 16. | primjećuje da informacije o usklađenom paketu personaliziranih usluga koji se treba financirati iz EGF-a sadrže informacije o komplementarnosti s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su španjolske vlasti potvrdile da prihvatljive mjere ne primaju pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu procjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće dvostruko financirati usluge; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da informacije o usklađenom paketu personaliziranih usluga koji se treba financirati iz EGF-a sadrže informacije o komplementarnosti s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su španjolske vlasti potvrdile da prihvatljive mjere ne primaju pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu procjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće dvostruko financirati usluge;

| 17. | traži od uključenih institucija da poduzmu potrebne napore kako bi se poboljšale postupovne mjere radi ubrzanja mobilizacije sredstava EGF-a; cijeni unaprijeđene postupke koje je uvela Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava kojima je cilj da se proračunskom tijelu predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za EGF zajedno s prijedlogom za mobilizaciju sredstava EGF-a; ističe se da su daljnja postupovna poboljšanja uvrštena u novu Uredbu o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) (12) te da će se postići veća učinkovitost, transparentnost i vidljivost EGF-a; |
| --- | --- |

17.

traži od uključenih institucija da poduzmu potrebne napore kako bi se poboljšale postupovne mjere radi ubrzanja mobilizacije sredstava EGF-a; cijeni unaprijeđene postupke koje je uvela Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava kojima je cilj da se proračunskom tijelu predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za EGF zajedno s prijedlogom za mobilizaciju sredstava EGF-a; ističe se da su daljnja postupovna poboljšanja uvrštena u novu Uredbu o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) (12) te da će se postići veća učinkovitost, transparentnost i vidljivost EGF-a;

| 18. | naglašava da se u skladu s člankom 6. Uredbe o EGF-u osigurava potpora EGF-a otpuštenim radnicima kako bi ponovno dobili stalno zaposlenje; nadalje naglašava da se sredstvima EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da pomoć EGF-a ne smije zamijeniti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća, niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

18.

naglašava da se u skladu s člankom 6. Uredbe o EGF-u osigurava potpora EGF-a otpuštenim radnicima kako bi ponovno dobili stalno zaposlenje; nadalje naglašava da se sredstvima EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da pomoć EGF-a ne smije zamijeniti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća, niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora;

| 19. | pozdravlja sporazum koji su postigli Europski parlament i Vijeće u vezi s novom Uredbom o EGF-u za razdoblje od 2014. do 2020. i to kad je riječ o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kad to čine Europski parlament i Vijeće skraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih i o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja sporazum koji su postigli Europski parlament i Vijeće u vezi s novom Uredbom o EGF-u za razdoblje od 2014. do 2020. i to kad je riječ o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kad to čine Europski parlament i Vijeće skraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih i o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| 20. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

20.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 22. | nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

22.

nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 406, 30.12.2006., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revizija 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(5)  EGF/2007/005 IT Sardegna (COM(2008)0609); EGF/2007/006 IT Piemonte (COM(2008)0609); EGF/2007/007 IT Lombardia (COM(2008)0609); EGF/2008/001 IT Toscana (COM(2008)0609); EGF/2008/003 LT Alytaus Textile (COM(2008)0547); EGF/2008/005 ES Cataluña-(COM(2009)0371); EGF/2009/001 PT Norte-Centro (COM(2009)0371); EGF/2009/004 BE Oost en West Vlaanderen Textiel (COM(2009)0515); EGF/2009/005 BE Limburg Textiel (COM(2009)0515), EGF/2010/009 ES Comunidad Valenciana (COM(2010)0613) i EGF/2013/008 ES Comunidad Valenciana (aktualni predmet).

(6)  EGF/2009/014 ES Comunidad Valenciana keramika- (COM(2010) 0216).

(7)  EGF/2010/005 ES Comunidad Valenciana rezanje, oblikovanje i obrada kamena. (COM(2010)0617).

(8)  EGF/2010/009 ES Comunidad Valenciana (COM(2010)0613).

(9)  EGF/2011/006 ES Comunidad Valenciana građevinarstvo (COM(2012)0053).

(10)  EGF/2011/020 ES Comunidad Valenciana obuća (COM(2012)0204).

(11)  EGF/2013/004 ES Comunidad Valenciana građevinski materijali (COM(2013)0635).

(12)  Uredba (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 855.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana – industrija tekstila iz Španjolske)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2014/167/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/303 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/303

---

P7_TA(2014)0185

Proizvodnja i stavljanje na raspolaganje na tržište biljnog reprodukcijskog materijala (zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji i stavljanju na raspolaganje na tržište biljnog reprodukcijskog materijala (zakon o biljnom reprodukcijskom materijalu) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0262), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0262),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0121/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0121/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja austrijskog Nacionalnog vijeća i nizozemskog Zastupničkog doma, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se tvrdi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja austrijskog Nacionalnog vijeća i nizozemskog Zastupničkog doma, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se tvrdi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0112/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0112/2014),

| 1. | odbija prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odbija prijedlog Komisije;

| 2. | traži od Komisije da povuče svoj prijedlog i podnese novi; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da povuče svoj prijedlog i podnese novi;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/304 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/304

---

P7_TA(2014)0186

Primitci od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije (prilagodba s učinkom od 1. srpnja 2011.) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja 2011. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0895), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0895),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije, a posebno članak 10. njegova Priloga XI., i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europske unije, na temelju kojih je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0459/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije, a posebno članak 10. njegova Priloga XI., i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europske unije, na temelju kojih je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0459/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda od 4. ožujka 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda od 4. ožujka 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 3. ožujka 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 3. ožujka 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. ožujka 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. ožujka 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A7-0165/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A7-0165/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0438

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju s učinkom od 1. srpnja 2011. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se na njih primjenjuju

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 422/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/305 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/305

---

P7_TA(2014)0187

Primitci od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije (prilagodba s učinkom od 1. srpnja 2012.) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0896), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0896),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije, a posebno članak 10. njegova Priloga XI., i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europske unije, na temelju kojih je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0460/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije, a posebno članak 10. njegova Priloga XI., i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europske unije, na temelju kojih je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0460/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda od 4. ožujka 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda od 4. ožujka 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 3. ožujka 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 3. ožujka 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. ožujka 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. ožujka 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A7-0164/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A7-0164/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0439

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se na njih primjenjuju

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 423/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/306 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/306

---

P7_TA(2014)0188

Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i Republike Srbije ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju o donošenju Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2017/C 378/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (17930/1/2013 – C7-0028/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (17930/1/2013 – C7-0028/2014),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0938), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0938),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 72. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 72. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za međunarodnu trgovinu (A7-0116/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za međunarodnu trgovinu (A7-0116/2014),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od 25.10.2012., P7_TA(2012)0389.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/307 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/307

---

P7_TA(2014)0189

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2003/71/EZ i 2009/138/EZ u odnosu na ovlasti Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0008),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 50., 53., 62. i 42. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0027/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 50., 53., 62. i 42. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0027/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 4. svibnja 2011. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 4. svibnja 2011. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2011. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2011. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 27. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 27. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0077/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0077/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 159, 18.5.2011., str. 10.

(2)  SL C 218, 23.7.2011., str. 82.

---

P7_TC1-COD(2011)0006

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2003/71/EZ i 2009/138/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010 u pogledu ovlasti Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i Europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala)

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/51/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/308 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/308

---

P7_TA-(2014)0190

Podaci koji su priloženi uz prijenose financijskih sredstava ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o podacima koji su priloženi uz prijenose financijskih sredstava (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0044),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0034/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0034/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 17. svibnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 17. svibnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. studenog 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. studenog 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 51. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 51. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za pravna pitanja (A7-0140/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za pravna pitanja (A7-0140/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 166, 12.6.2013., str. 2.

(2)  SL C 271, 19.9.2013., str. 31.

---

P7_TC1-COD(2013)0024

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o podacima koji se prilažu prilikom prijenosa financijskih sredstava

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Tokovi prljavog

  nezakonitog
  novca putem prijenosa financijskih sredstava mogu
  naštetiti strukturi,
  stabilnosti i ugledu financijskog sektora
  te
  ugroziti unutarnje tržište
  kao i međunarodni razvoj te izravno ili neizravno narušiti povjerenje građana u vladavinu prava
  .
  Financiranje terorizma i organiziranog kriminala i dalje je velik problem koji bi se trebao rješavati na razini Unije.
  Terorizam
  i organizirani kriminal nanose štetu demokratskim institucijama i udaraju u
  temelje našeg društva.
  Najvažniji čimbenici koji pogoduju tokovima nezakonitog novca tajne su korporativne strukture koje djeluju unutar ili preko područja sa strogom bankarskom tajnom koja se područja često nazivaju poreznim oazama.
  Sigurnost, integritet i stabilnost sustava prijenosa financijskih sredstava i povjerenje u financijski sustav u cjelini ozbiljno
  su
  ugroženi nastojanjima kriminalaca i njihovih suradnika da prikriju podrijetlo koristi od kriminalnih radnji ili da obave prijenos financijskih sredstava
  za kriminalne radnje ili
  terorističke svrhe. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Tokovi prljavog

  nezakonitog
  novca putem prijenosa financijskih sredstava mogu
  naštetiti strukturi,
  stabilnosti i ugledu financijskog sektora
  te
  ugroziti unutarnje tržište
  kao i međunarodni razvoj te izravno ili neizravno narušiti povjerenje građana u vladavinu prava
  .
  Financiranje terorizma i organiziranog kriminala i dalje je velik problem koji bi se trebao rješavati na razini Unije.
  Terorizam
  i organizirani kriminal nanose štetu demokratskim institucijama i udaraju u
  temelje našeg društva.
  Najvažniji čimbenici koji pogoduju tokovima nezakonitog novca tajne su korporativne strukture koje djeluju unutar ili preko područja sa strogom bankarskom tajnom koja se područja često nazivaju poreznim oazama.
  Sigurnost, integritet i stabilnost sustava prijenosa financijskih sredstava i povjerenje u financijski sustav u cjelini ozbiljno
  su
  ugroženi nastojanjima kriminalaca i njihovih suradnika da prikriju podrijetlo koristi od kriminalnih radnji ili da obave prijenos financijskih sredstava
  za kriminalne radnje ili
  terorističke svrhe. [Am. 1]

| (2) | Osobe koje se bave pranjem novca i financiranjem terorizma
  koriste se slobodom

  mogle bi pokušati iskoristiti slobodu kretanja kapitala koju omogućuje integrirano financijsko područje kako bi olakšale svoje kriminalne aktivnosti, osim ako se na razini Unije
  i međunarodnoj razini
  ne donesu određene mjere za koordinaciju.
  Cilj međunarodne suradnje u okviru Radne skupine za financijske djelatnosti (FATF) i globalne provedbe njezinih preporuka je prevencija regulatorne arbitraže i narušavanja tržišnog natjecanja.
  Aktivnosti Unije moraju svojim obujmom osigurati da se preporuka FATF-a (Radne skupine za financijske mjere) br. 16

  16.
  o elektroničkim prijenosima
  FATF-a
  koja je
  usvojena
  u veljači 2012. na jedinstven način prenese u cijeloj Europskoj uniji, a posebno da se spriječi diskriminacija
  ili neusklađenost
  između nacionalnih plaćanja unutar države članice i prekograničnih plaćanja između država članica. Nekoordinirano djelovanje samih država članica na području prekograničnog prijenosa financijskih sredstava može znatno utjecati na neometano funkcioniranje sustava platnog prometa na razini EU-a te stoga nanijeti štetu unutarnjem tržištu na području financijskih usluga. [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Osobe koje se bave pranjem novca i financiranjem terorizma
  koriste se slobodom

  mogle bi pokušati iskoristiti slobodu kretanja kapitala koju omogućuje integrirano financijsko područje kako bi olakšale svoje kriminalne aktivnosti, osim ako se na razini Unije
  i međunarodnoj razini
  ne donesu određene mjere za koordinaciju.
  Cilj međunarodne suradnje u okviru Radne skupine za financijske djelatnosti (FATF) i globalne provedbe njezinih preporuka je prevencija regulatorne arbitraže i narušavanja tržišnog natjecanja.
  Aktivnosti Unije moraju svojim obujmom osigurati da se preporuka FATF-a (Radne skupine za financijske mjere) br. 16

  16.
  o elektroničkim prijenosima
  FATF-a
  koja je
  usvojena
  u veljači 2012. na jedinstven način prenese u cijeloj Europskoj uniji, a posebno da se spriječi diskriminacija
  ili neusklađenost
  između nacionalnih plaćanja unutar države članice i prekograničnih plaćanja između država članica. Nekoordinirano djelovanje samih država članica na području prekograničnog prijenosa financijskih sredstava može znatno utjecati na neometano funkcioniranje sustava platnog prometa na razini EU-a te stoga nanijeti štetu unutarnjem tržištu na području financijskih usluga. [Am. 2]

| (2a) | Provedba i primjena ove Uredbe kao i preporuke FATF-a br. 16 ne bi trebala dovesti do neopravdanih i nerazmjernih troškova za pružatelje usluga platnog prometa ili građana koji koriste njihove usluge, a sloboda kretanja zakonitog kapitala mora biti u potpunosti zajamčena u cijeloj Uniji. [Am. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Provedba i primjena ove Uredbe kao i preporuke FATF-a br. 16 ne bi trebala dovesti do neopravdanih i nerazmjernih troškova za pružatelje usluga platnog prometa ili građana koji koriste njihove usluge, a sloboda kretanja zakonitog kapitala mora biti u potpunosti zajamčena u cijeloj Uniji. [Am. 3]

| (3) | U izmijenjenoj strategiji Unije o financiranju terorizma od 17. srpnja 2008. istaknuto je da se moraju održati napori za sprečavanje financiranja terorizma i uporabe vlastitih financijskih izvora osumnjičenih terorista. Utvrđeno je da FATF stalno pokušava poboljšati svoje preporuke te da radi na zajedničkom razumijevanju načina na koji bi se one trebale provesti. U izmijenjenoj strategiji Unije navedeno je da se provedba tih preporuka od strane svih članova FATF-a i članova regionalnih tijela sličnih FATF-u redovito ocijenjuje temelju te da je iz ove perspektive važan zajednički pristup država članica provedbi. |
| --- | --- |

(3)

U izmijenjenoj strategiji Unije o financiranju terorizma od 17. srpnja 2008. istaknuto je da se moraju održati napori za sprečavanje financiranja terorizma i uporabe vlastitih financijskih izvora osumnjičenih terorista. Utvrđeno je da FATF stalno pokušava poboljšati svoje preporuke te da radi na zajedničkom razumijevanju načina na koji bi se one trebale provesti. U izmijenjenoj strategiji Unije navedeno je da se provedba tih preporuka od strane svih članova FATF-a i članova regionalnih tijela sličnih FATF-u redovito ocijenjuje temelju te da je iz ove perspektive važan zajednički pristup država članica provedbi.

| (4) | Kako bi se spriječilo financiranje terorizma, poduzete su mjere usmjerene na zamrzavanje sredstava i gospodarskih izvora određenih osoba, skupina i subjekata, uključujući Uredbu (EZ) br. 2580/2001 (4) te Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 (5). S tim su ciljem poduzete mjere za zaštitu financijskog sustava od usmjeravanja sredstava i gospodarskih izvora u terorističke svrhe. Direktiva .../.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (6)
   (*1) sadrži brojne takve mjere. Međutim, te mjere ne sprečavaju u cijelosti teroriste i druge zločince da imaju pristup platnim sustavima za premještanje svojih financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se spriječilo financiranje terorizma, poduzete su mjere usmjerene na zamrzavanje sredstava i gospodarskih izvora određenih osoba, skupina i subjekata, uključujući Uredbu (EZ) br. 2580/2001 (4) te Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 (5). S tim su ciljem poduzete mjere za zaštitu financijskog sustava od usmjeravanja sredstava i gospodarskih izvora u terorističke svrhe. Direktiva .../.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (6)
   (*1) sadrži brojne takve mjere. Međutim, te mjere ne sprečavaju u cijelosti teroriste i druge zločince da imaju pristup platnim sustavima za premještanje svojih financijskih sredstava.

| (5) | S ciljem poticanja sveobuhvatnog pristupa u međunarodnom kontekstu na polju

  i povećanja učinkovitosti
  borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, daljnje bi djelovanje Unije trebalo uzeti u obzir nove okolnosti na toj razini, odnosno međunarodne standarde o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma te širenja koje je 2012. donio FATF, a posebno preporuku 16. i izmijenjeno tumačenje za njezinu primjenu. [Am. 4] |
| --- | --- |

(5)

S ciljem poticanja sveobuhvatnog pristupa u međunarodnom kontekstu na polju

  i povećanja učinkovitosti
  borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, daljnje bi djelovanje Unije trebalo uzeti u obzir nove okolnosti na toj razini, odnosno međunarodne standarde o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma te širenja koje je 2012. donio FATF, a posebno preporuku 16. i izmijenjeno tumačenje za njezinu primjenu. [Am. 4]

| (5a) | Potrebno je obratiti posebnu pozornost na obveze Unije iz članka 208. Ugovora iz Lisabona o dosljednosti razvojne politike kako bi se zaustavilo sve učestalije premještanje radnji pranja novca iz razvijenih država sa strogim pravilima protiv pranja novca u zemlje u razvoju gdje ona mogu biti blaža. [Am. 5] |
| --- | --- |

(5a)

Potrebno je obratiti posebnu pozornost na obveze Unije iz članka 208. Ugovora iz Lisabona o dosljednosti razvojne politike kako bi se zaustavilo sve učestalije premještanje radnji pranja novca iz razvijenih država sa strogim pravilima protiv pranja novca u zemlje u razvoju gdje ona mogu biti blaža. [Am. 5]

| (6) | Potpuna sljedivost prijenosa financijskih sredstava može biti posebno važno i vrijedno sredstvo prilikom sprečavanja, istraživanja i otkrivanja pranja novca ili financiranja terorizma. Stoga je prikladno, s ciljem osiguravanja prenošenja informacija kroz cijeli platežni lanac, osigurati sustav kojim se nameće obveza pružateljima usluga
  platnog prometa da prijenos
  financijskih sredstava prate informacije o uplatitelju i primatelju
  , koje bi trebale biti točne i ažurirane
  .
  U tom smislu, od ključne je važnosti da financijske institucije dostave odgovarajuće, točne i ažurirane informacije u vezi s prijenosima financijskih sredstava koje vrše za svoje klijente kako bi se omogućilo da nadležna tijela djelotvornije sprečavaju pranje novca i financiranje terorizma. [Am. 6] |
| --- | --- |

(6)

Potpuna sljedivost prijenosa financijskih sredstava može biti posebno važno i vrijedno sredstvo prilikom sprečavanja, istraživanja i otkrivanja pranja novca ili financiranja terorizma. Stoga je prikladno, s ciljem osiguravanja prenošenja informacija kroz cijeli platežni lanac, osigurati sustav kojim se nameće obveza pružateljima usluga
  platnog prometa da prijenos
  financijskih sredstava prate informacije o uplatitelju i primatelju
  , koje bi trebale biti točne i ažurirane
  .
  U tom smislu, od ključne je važnosti da financijske institucije dostave odgovarajuće, točne i ažurirane informacije u vezi s prijenosima financijskih sredstava koje vrše za svoje klijente kako bi se omogućilo da nadležna tijela djelotvornije sprečavaju pranje novca i financiranje terorizma. [Am. 6]

| (7) | Odredbe ove Uredbe primjenjuju se ne dovodeći u pitanje nacionalno zakonodavstvo kojim se prenosi Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka
   (7). Primjerice, osobne podatke prikupljene za potrebe pridržavanja ove Uredbe ne bi trebalo dodatno obrađivati na način koji nije u skladu s Direktivom 95/46/EZ. Posebice bi daljnja obrada za komercijalne svrhe trebala biti strogo zabranjena. Sve države članice prepoznale su borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma kao važan temelj javnog interesa. Stoga bi pri primjeni ove Uredbe prijenos osobnih podataka trećoj zemlji koja ne jamči odgovarajuću razinu zaštite u smislu članka 25. Direktive 95/46/EZ trebao biti dopušten u skladu s člankom 26. točkom (d) te Direktive.
  Važno je da pružatelji usluga plaćanja koji posluju u više nadležnosti s podružnicama ili društvima kćerima lociranima izvan Unije nisu neopravdano spriječeni da razmijene informacije o sumnjivim transakcijama u istoj organizaciji. Ovime se ne dovode u pitanje međunarodni sporazumi između Unije i trećih zemalja o borbi protiv pranja novca, uključujući odgovarajuće zaštitne mjere za građane kojima se jamči jednaka ili primjerena razina zaštite. [Am. 7] |
| --- | --- |

(7)

Odredbe ove Uredbe primjenjuju se ne dovodeći u pitanje nacionalno zakonodavstvo kojim se prenosi Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka
   (7). Primjerice, osobne podatke prikupljene za potrebe pridržavanja ove Uredbe ne bi trebalo dodatno obrađivati na način koji nije u skladu s Direktivom 95/46/EZ. Posebice bi daljnja obrada za komercijalne svrhe trebala biti strogo zabranjena. Sve države članice prepoznale su borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma kao važan temelj javnog interesa. Stoga bi pri primjeni ove Uredbe prijenos osobnih podataka trećoj zemlji koja ne jamči odgovarajuću razinu zaštite u smislu članka 25. Direktive 95/46/EZ trebao biti dopušten u skladu s člankom 26. točkom (d) te Direktive.
  Važno je da pružatelji usluga plaćanja koji posluju u više nadležnosti s podružnicama ili društvima kćerima lociranima izvan Unije nisu neopravdano spriječeni da razmijene informacije o sumnjivim transakcijama u istoj organizaciji. Ovime se ne dovode u pitanje međunarodni sporazumi između Unije i trećih zemalja o borbi protiv pranja novca, uključujući odgovarajuće zaštitne mjere za građane kojima se jamči jednaka ili primjerena razina zaštite. [Am. 7]

| (8) | Osobe koje samo pretvaraju papirnate dokumente u elektroničke podatke te djeluju pod ugovorom s pružateljem platnih usluga nisu obuhvaćene ovom Uredbom; isto se odnosi na sve fizičke i pravne osobe koje pružateljima platnih usluga pružaju sustave prenošenja poruka ili druge sustave za potporu za prijenos financijskih sredstava ili klirinške sustave i sustave namire. |
| --- | --- |

(8)

Osobe koje samo pretvaraju papirnate dokumente u elektroničke podatke te djeluju pod ugovorom s pružateljem platnih usluga nisu obuhvaćene ovom Uredbom; isto se odnosi na sve fizičke i pravne osobe koje pružateljima platnih usluga pružaju sustave prenošenja poruka ili druge sustave za potporu za prijenos financijskih sredstava ili klirinške sustave i sustave namire.

| (9) | Primjereno je iz područja primjene ove Uredbe izuzeti prijenose financijskih sredstava koji predstavljaju nizak rizik od pranja novca ili financiranja terorizma. Takva izuzeća trebala bi obuhvatiti kreditne ili debitne kartice, mobilne telefone ili druge digitalne ili informatičke (IT) uređaje, podizanja gotovine na bankomatima, plaćanja poreza, novčanih kazni ili drugih pristojbi, te prijenose financijskih sredstava kod kojih su i uplatitelj i primatelj pružatelji usluga platnog prometa koji postupaju u vlastito ime. Osim toga, kako bi se uzele u obzir posebne značajke nacionalnih sustava platnog prometa, države članice mogu izuzeti elektronička žiro-plaćanja pod uvjetom da je u svakom trenutku moguće pratiti prijenos financijskih sredstava unatrag do uplatitelja
  , kao i prijenose financijskih sredstava obavljene razmjenom elektroničkih čekova ili mjenicama
  . Međutim, ne smije biti nikakvih izuzeća ako se debitna ili kreditna kartica, mobilni telefon ili drugi unaprijed ili naknadno plaćeni digitalni ili informatički uređaj koristi za obavljanje prijenosa s osobe na osobu.
  Uzimajući u obzir tehnološki napredak koji se dinamično razvija, trebalo bi razmisliti o proširivanju područja primjene Uredbe kako bi se obuhvatio e-novac i druge nove metode plaćanja. [Am. 8] |
| --- | --- |

(9)

Primjereno je iz područja primjene ove Uredbe izuzeti prijenose financijskih sredstava koji predstavljaju nizak rizik od pranja novca ili financiranja terorizma. Takva izuzeća trebala bi obuhvatiti kreditne ili debitne kartice, mobilne telefone ili druge digitalne ili informatičke (IT) uređaje, podizanja gotovine na bankomatima, plaćanja poreza, novčanih kazni ili drugih pristojbi, te prijenose financijskih sredstava kod kojih su i uplatitelj i primatelj pružatelji usluga platnog prometa koji postupaju u vlastito ime. Osim toga, kako bi se uzele u obzir posebne značajke nacionalnih sustava platnog prometa, države članice mogu izuzeti elektronička žiro-plaćanja pod uvjetom da je u svakom trenutku moguće pratiti prijenos financijskih sredstava unatrag do uplatitelja
  , kao i prijenose financijskih sredstava obavljene razmjenom elektroničkih čekova ili mjenicama
  . Međutim, ne smije biti nikakvih izuzeća ako se debitna ili kreditna kartica, mobilni telefon ili drugi unaprijed ili naknadno plaćeni digitalni ili informatički uređaj koristi za obavljanje prijenosa s osobe na osobu.
  Uzimajući u obzir tehnološki napredak koji se dinamično razvija, trebalo bi razmisliti o proširivanju područja primjene Uredbe kako bi se obuhvatio e-novac i druge nove metode plaćanja. [Am. 8]

| (10) | Pružatelji usluga plaćanja trebali bi osigurati da informacije o uplatitelju i primatelju ne nedostaju, odnosno da nisu nepotpune.
  Kako se ne bi narušila učinkovitost platnih sustava, zahtjevi za provjeru prijenosa financijskih sredstava obavljenih s nekog računa trebali bi se odvojiti od zahtjeva za provjeru prijenosa financijskih sredstava koji se ne obavljaju s računa. Kako bi se odvagnuo rizik od navođenja na ilegalni prijenos financijskih sredstava zbog prestrogih zahtjeva za identifikaciju u odnosu na potencijalne terorističke prijetnje koju predstavljaju mali prijenosi financijskih sredstava, obveza provjeravanja istinitosti podataka o uplatitelju trebala bi se, u slučaju prijenosa financijskih sredstava koji se ne obavlja s računa, nametnuti

  ograničiti
  na
  ime uplatitelja u slučaju
  pojedinačnih prijenosa financijskih sredstava
  do iznosa u visini
  od 1 000 EUR. Za prijenose financijskih sredstava obavljene s računa od pružatelja usluga plaćanja ne bi trebalo zahtijevati provjeru informacija o uplatitelju uz svaki prijenos financijskih sredstava, ako su izvršene obveze sadržane u Direktivi .../.../EU (*2). [Am. 9] |
| --- | --- |

(10)

Pružatelji usluga plaćanja trebali bi osigurati da informacije o uplatitelju i primatelju ne nedostaju, odnosno da nisu nepotpune.
  Kako se ne bi narušila učinkovitost platnih sustava, zahtjevi za provjeru prijenosa financijskih sredstava obavljenih s nekog računa trebali bi se odvojiti od zahtjeva za provjeru prijenosa financijskih sredstava koji se ne obavljaju s računa. Kako bi se odvagnuo rizik od navođenja na ilegalni prijenos financijskih sredstava zbog prestrogih zahtjeva za identifikaciju u odnosu na potencijalne terorističke prijetnje koju predstavljaju mali prijenosi financijskih sredstava, obveza provjeravanja istinitosti podataka o uplatitelju trebala bi se, u slučaju prijenosa financijskih sredstava koji se ne obavlja s računa, nametnuti

  ograničiti
  na
  ime uplatitelja u slučaju
  pojedinačnih prijenosa financijskih sredstava
  do iznosa u visini
  od 1 000 EUR. Za prijenose financijskih sredstava obavljene s računa od pružatelja usluga plaćanja ne bi trebalo zahtijevati provjeru informacija o uplatitelju uz svaki prijenos financijskih sredstava, ako su izvršene obveze sadržane u Direktivi .../.../EU (*2). [Am. 9]

| (11) | U kontekstu zakonodavnih akata Unije o plaćanjima – Uredba (EZ) br. 924/2009 (8), Uredba (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Direktiva 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) – dovoljno je osigurati pojednostavljene podatke o uplatitelju prilikom prijenosa financijskih sredstava unutar Unije. |
| --- | --- |

(11)

U kontekstu zakonodavnih akata Unije o plaćanjima – Uredba (EZ) br. 924/2009 (8), Uredba (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Direktiva 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) – dovoljno je osigurati pojednostavljene podatke o uplatitelju prilikom prijenosa financijskih sredstava unutar Unije.

| (12) | Kako bi se nadležnim tijelima trećih zemalja koja su odgovorna za borbu protiv pranja novca ili financiranja terorizma omogućilo da uđu u trag podrijetlu sredstava korištenih u te svrhe, prijenosi financijskih sredstava iz Unije na područje izvan Unije trebaju sadržavati potpune podatke o uplatitelju i primatelju. Tim nadležnim tijelima treba biti omogućen pristup potpunim podacima o uplatitelju samo za potrebe sprječavanja, istraživanja i otkrivanja slučajeva pranja novca ili financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se nadležnim tijelima trećih zemalja koja su odgovorna za borbu protiv pranja novca ili financiranja terorizma omogućilo da uđu u trag podrijetlu sredstava korištenih u te svrhe, prijenosi financijskih sredstava iz Unije na područje izvan Unije trebaju sadržavati potpune podatke o uplatitelju i primatelju. Tim nadležnim tijelima treba biti omogućen pristup potpunim podacima o uplatitelju samo za potrebe sprječavanja, istraživanja i otkrivanja slučajeva pranja novca ili financiranja terorizma.

| (12a) | Tijela nadležna za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te mjerodavna pravosudna tijela i tijela kaznenog progona u državama članicama trebala bi pojačati međusobnu suradnju i suradnju s odgovarajućim nadležnim tijelima trećih zemalja, uključujući tijela u zemljama u razvoju, kako bi se dodatno potaknulo transparentnost te dijeljenje informacija i najboljih praksi. Unija bi trebala podržati programe izgradnje kapaciteta u zemljama u razvoju kako bi se potaknula takva suradnja. Potrebno je poboljšati sustave prikupljanja dokaza i stavljanja na raspolaganje podataka i informacija koji se odnose na istragu kaznenih djela, a da se ni na koji način ne povrijede načela supsidijarnosti i proporcionalnosti ili temeljna prava u Uniji. [Am. 10] |
| --- | --- |

(12a)

Tijela nadležna za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te mjerodavna pravosudna tijela i tijela kaznenog progona u državama članicama trebala bi pojačati međusobnu suradnju i suradnju s odgovarajućim nadležnim tijelima trećih zemalja, uključujući tijela u zemljama u razvoju, kako bi se dodatno potaknulo transparentnost te dijeljenje informacija i najboljih praksi. Unija bi trebala podržati programe izgradnje kapaciteta u zemljama u razvoju kako bi se potaknula takva suradnja. Potrebno je poboljšati sustave prikupljanja dokaza i stavljanja na raspolaganje podataka i informacija koji se odnose na istragu kaznenih djela, a da se ni na koji način ne povrijede načela supsidijarnosti i proporcionalnosti ili temeljna prava u Uniji. [Am. 10]

| (12b) | Pružatelji usluga platnog prometa uplatitelja, primatelja i posrednih pružatelja usluga trebali bi imati uspostavljene tehničke i organizacijske mjere za zaštitu osobnih podataka od slučajnog gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja ili pristupa. [Am. 11] |
| --- | --- |

(12b)

Pružatelji usluga platnog prometa uplatitelja, primatelja i posrednih pružatelja usluga trebali bi imati uspostavljene tehničke i organizacijske mjere za zaštitu osobnih podataka od slučajnog gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja ili pristupa. [Am. 11]

| (13) | Za prijenose financijskih sredstava jednog uplatitelja većem broju primatelja koji se šalju na način koji nije skup u skupnim datotekama koje sadrže pojedinačne prijenose iz Unije u područje izvan Unije, trebale bi se donijeti odredbe za takve pojedinačne prijenose, prema kojima oni trebaju sadržavati samo broj računa uplatitelja ili jedinstveni identifikator transakcije uplatitelja pod uvjetom da skupna datoteka sadrži potpune podatke o uplatitelju i primatelju. |
| --- | --- |

(13)

Za prijenose financijskih sredstava jednog uplatitelja većem broju primatelja koji se šalju na način koji nije skup u skupnim datotekama koje sadrže pojedinačne prijenose iz Unije u područje izvan Unije, trebale bi se donijeti odredbe za takve pojedinačne prijenose, prema kojima oni trebaju sadržavati samo broj računa uplatitelja ili jedinstveni identifikator transakcije uplatitelja pod uvjetom da skupna datoteka sadrži potpune podatke o uplatitelju i primatelju.

| (14) | S ciljem provjeravanja prate li zahtijevane informacije o uplatitelju i primatelju prijenos financijskih sredstava te da bi se pomoglo identificirati sumnjive transakcije, pružatelj usluga platnog prometa primatelja i posredni pružatelj usluga platnog prometa trebali bi imati uvedene učinkovite postupke s ciljem otkrivanja nedostaju li informacije o uplatitelju i primatelju
  ili su pak nepotpune, posebno ako je riječ o velikom broju usluga platnog prometa, kako bi se povećala sljedivost prijenosa financijskih sredstava
  .
  Učinkovite provjere dostupnosti i potpunosti informacija, posebno kada je uključeno nekoliko pružatelja usluga plaćanja, mogu pomoći u tome da istražni postupci traju kraće i da su učinkovitiji, što, zauzvrat, povećava sljedivost prijenosa financijskih sredstava. Nadležna tijela u državama članicama stoga bi trebala osigurati da pružatelji usluga plaćanja prilažu zahtijevane informacije o transakciji uz elektronički prijenos ili poruku povezanu s njime u cijelom platnom lancu. [Am. 12] |
| --- | --- |

(14)

S ciljem provjeravanja prate li zahtijevane informacije o uplatitelju i primatelju prijenos financijskih sredstava te da bi se pomoglo identificirati sumnjive transakcije, pružatelj usluga platnog prometa primatelja i posredni pružatelj usluga platnog prometa trebali bi imati uvedene učinkovite postupke s ciljem otkrivanja nedostaju li informacije o uplatitelju i primatelju
  ili su pak nepotpune, posebno ako je riječ o velikom broju usluga platnog prometa, kako bi se povećala sljedivost prijenosa financijskih sredstava
  .
  Učinkovite provjere dostupnosti i potpunosti informacija, posebno kada je uključeno nekoliko pružatelja usluga plaćanja, mogu pomoći u tome da istražni postupci traju kraće i da su učinkovitiji, što, zauzvrat, povećava sljedivost prijenosa financijskih sredstava. Nadležna tijela u državama članicama stoga bi trebala osigurati da pružatelji usluga plaćanja prilažu zahtijevane informacije o transakciji uz elektronički prijenos ili poruku povezanu s njime u cijelom platnom lancu. [Am. 12]

| (15) | Zbog potencijalne prijetnje od financiranja terorizma koju predstavljaju anonimni prijenosi financijskih sredstava, prikladno je da se od pružatelja usluga platnog prometa traži da zahtijevaju informacije o uplatitelju i primatelju. U skladu s pristupom koji se temelji na riziku koji je razvio FATF, prikladno je identificirati područja većeg i manjeg rizika s ciljem boljeg otkrivanja rizika od pranja novca i financiranja terorizma. U skladu s tim, primateljev pružatelj usluga plaćanja i posredni pružatelj usluga trebali bi donijeti učinkovite postupke na temelju rizika
  te ocijeniti i odmjeriti rizike tako da se sredstva mogu izričito usmjeriti na područja s velikim rizikom pranja novca. Takvi učinkoviti postupci temeljeni na riziku
  za slučajeve u kojima kod prijenosa financijskih sredstava nedostaju traženi podaci o uplatitelju i primatelju kako bi se odlučilo

  pomoći će pružateljima usluga plaćanja u učinkovitijem donošenju odluke
  o izvršavanju, odbijanju ili odgodi tog prijenosa i o poduzimanju odgovarajućih daljnjih mjera. U slučaju kada se uplatiteljev pružatelj usluga platnog prometa nalazi izvan područja Unije, trebalo bi provesti naprednu dubinsku analizu klijenta u skladu s Direktivom .../.../EU (*3), u vezi s prekograničnim korespondentnim bankovnim odnosima s tim pružateljem usluga platnog prometa. [Am. 13] |
| --- | --- |

(15)

Zbog potencijalne prijetnje od financiranja terorizma koju predstavljaju anonimni prijenosi financijskih sredstava, prikladno je da se od pružatelja usluga platnog prometa traži da zahtijevaju informacije o uplatitelju i primatelju. U skladu s pristupom koji se temelji na riziku koji je razvio FATF, prikladno je identificirati područja većeg i manjeg rizika s ciljem boljeg otkrivanja rizika od pranja novca i financiranja terorizma. U skladu s tim, primateljev pružatelj usluga plaćanja i posredni pružatelj usluga trebali bi donijeti učinkovite postupke na temelju rizika
  te ocijeniti i odmjeriti rizike tako da se sredstva mogu izričito usmjeriti na područja s velikim rizikom pranja novca. Takvi učinkoviti postupci temeljeni na riziku
  za slučajeve u kojima kod prijenosa financijskih sredstava nedostaju traženi podaci o uplatitelju i primatelju kako bi se odlučilo

  pomoći će pružateljima usluga plaćanja u učinkovitijem donošenju odluke
  o izvršavanju, odbijanju ili odgodi tog prijenosa i o poduzimanju odgovarajućih daljnjih mjera. U slučaju kada se uplatiteljev pružatelj usluga platnog prometa nalazi izvan područja Unije, trebalo bi provesti naprednu dubinsku analizu klijenta u skladu s Direktivom .../.../EU (*3), u vezi s prekograničnim korespondentnim bankovnim odnosima s tim pružateljem usluga platnog prometa. [Am. 13]

| (16) | Primateljev pružatelj platnih usluga i posredni pružatelj platnih usluga trebali bi biti posebno oprezni, uz procjenu rizika, kada postane jasno da podaci o uplatitelju i primatelju nedostaju ili su nepotpuni te bi trebali prijaviti sumnjive transakcije nadležnim tijelima, u skladu s obvezama prijavljivanja iz Direktive .../...EU (*4) i nacionalnim mjerama za prenošenje. |
| --- | --- |

(16)

Primateljev pružatelj platnih usluga i posredni pružatelj platnih usluga trebali bi biti posebno oprezni, uz procjenu rizika, kada postane jasno da podaci o uplatitelju i primatelju nedostaju ili su nepotpuni te bi trebali prijaviti sumnjive transakcije nadležnim tijelima, u skladu s obvezama prijavljivanja iz Direktive .../...EU (*4) i nacionalnim mjerama za prenošenje.

| (17) | Odredbe o prijenosima financijskih sredstava kod kojih nedostaju informacije o uplatitelju ili primatelju ili su ti podaci nepotpuni primjenjuju se ne dovodeći u pitanje obveze pružatelja usluga platnog prometa ili posrednih pružatelja usluga platnog prometa da odgode i/ili odbiju prijenose financijskih sredstava kojima se krše odredbe građanskog, upravnog ili kaznenog prava.
  Potreba za informacijama o identitetu uplatitelja ili primatelja fizičkih ili pravnih osoba, zaklada, fondacija, uzajamnih društava, holding društava ili sličnih postojećih ili budućih pravnih dogovora odlučujući je faktor za ulaženje u trag počiniteljima kaznenih djela koji bi inače mogli prikriti svoj identitet iza korporativne strukture. [Am. 14] |
| --- | --- |

(17)

Odredbe o prijenosima financijskih sredstava kod kojih nedostaju informacije o uplatitelju ili primatelju ili su ti podaci nepotpuni primjenjuju se ne dovodeći u pitanje obveze pružatelja usluga platnog prometa ili posrednih pružatelja usluga platnog prometa da odgode i/ili odbiju prijenose financijskih sredstava kojima se krše odredbe građanskog, upravnog ili kaznenog prava.
  Potreba za informacijama o identitetu uplatitelja ili primatelja fizičkih ili pravnih osoba, zaklada, fondacija, uzajamnih društava, holding društava ili sličnih postojećih ili budućih pravnih dogovora odlučujući je faktor za ulaženje u trag počiniteljima kaznenih djela koji bi inače mogli prikriti svoj identitet iza korporativne strukture. [Am. 14]

| (18) | Dok se ne uklone tehnička ograničenja koja pružatelje posredničkih platnih usluga mogu spriječiti u ispunjavanju obveze prijenosa svih informacija koje dobiju o uplatitelju, ti bi pružatelji posredničkih platnih usluga trebali voditi evidenciju o tim informacijama. Takva tehnička ograničenja trebalo bi ukloniti čim se ažuriraju platni sustavi.
  Kako bi se prevladala tehnička ograničenja, u međubankovnim transferima između država članica i trećih zemalja moglo bi se potaknuti korištenje sustava kreditnih transfera u okviru SEPA-e. [Am. 15] |
| --- | --- |

(18)

Dok se ne uklone tehnička ograničenja koja pružatelje posredničkih platnih usluga mogu spriječiti u ispunjavanju obveze prijenosa svih informacija koje dobiju o uplatitelju, ti bi pružatelji posredničkih platnih usluga trebali voditi evidenciju o tim informacijama. Takva tehnička ograničenja trebalo bi ukloniti čim se ažuriraju platni sustavi.
  Kako bi se prevladala tehnička ograničenja, u međubankovnim transferima između država članica i trećih zemalja moglo bi se potaknuti korištenje sustava kreditnih transfera u okviru SEPA-e. [Am. 15]

| (19) | S obzirom na to da u kriminalističkim istragama možda nije moguće utvrditi zahtijevane informacije ili osobe koje su umiješane, i to nekoliko mjeseci ili čak godina nakon prvotnog prijenosa novčanih sredstava, i kako bi se omogućio pristup ključnim dokazima u okviru istrage, prikladno je zahtijevati od pružatelja usluga platnog prometa da vodi evidenciju o informacijama o uplatitelju i primatelju u svrhu sprečavanja, istraživanja i otkrivanja slučajeva pranja novca i financiranja terorizma. To bi razdoblje trebalo biti ograničeno
  na pet godina, nakon čega bi trebalo izbrisati sve osobne podatke, osima ako nije drugačije predviđeno nacionalnim zakonodavstvom
  .
  Daljnje zadržavanje podataka trebalo bi se dozvoliti samo ako je nužno za sprečavanje, otkrivanje ili istraživanje pranja novca i financiranja terorizma i ne bi trebalo biti dulje od deset godina. Pružatelji usluga plaćanja trebali bi osigurati da se podaci zadržani u skladu s ovom Uredbom rabe samo za potrebe opisane u njoj. [Am. 16] |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na to da u kriminalističkim istragama možda nije moguće utvrditi zahtijevane informacije ili osobe koje su umiješane, i to nekoliko mjeseci ili čak godina nakon prvotnog prijenosa novčanih sredstava, i kako bi se omogućio pristup ključnim dokazima u okviru istrage, prikladno je zahtijevati od pružatelja usluga platnog prometa da vodi evidenciju o informacijama o uplatitelju i primatelju u svrhu sprečavanja, istraživanja i otkrivanja slučajeva pranja novca i financiranja terorizma. To bi razdoblje trebalo biti ograničeno
  na pet godina, nakon čega bi trebalo izbrisati sve osobne podatke, osima ako nije drugačije predviđeno nacionalnim zakonodavstvom
  .
  Daljnje zadržavanje podataka trebalo bi se dozvoliti samo ako je nužno za sprečavanje, otkrivanje ili istraživanje pranja novca i financiranja terorizma i ne bi trebalo biti dulje od deset godina. Pružatelji usluga plaćanja trebali bi osigurati da se podaci zadržani u skladu s ovom Uredbom rabe samo za potrebe opisane u njoj. [Am. 16]

| (20) | Kako bi omogućili brzo djelovanje u borbi protiv terorizma, pružatelji platnih usluga trebali bi brzo odgovoriti na zahtjeve za podatke o uplatitelju tijela nadležnih za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u državi članici u kojoj imaju poslovni nastan. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi omogućili brzo djelovanje u borbi protiv terorizma, pružatelji platnih usluga trebali bi brzo odgovoriti na zahtjeve za podatke o uplatitelju tijela nadležnih za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u državi članici u kojoj imaju poslovni nastan.

| (21) | Broj radnih dana u državi članici uplatiteljeva pružatelja platnih usluga određuje broj dana za odgovor na zahtjeve za podatke o uplatitelju. |
| --- | --- |

(21)

Broj radnih dana u državi članici uplatiteljeva pružatelja platnih usluga određuje broj dana za odgovor na zahtjeve za podatke o uplatitelju.

| (22) | Kako bi se poboljšala usklađenost sa zahtjevima ove Uredbe te u skladu s komunikacijom Komisije od 9. prosinca 2010. pod nazivom „Jačanje sustava kazni u sektoru financijskih usluga”, ovlast za donošenje nadzornih mjera i ovlasti sankcioniranja nadležnih tijela trebale bi biti pojačane. Trebale bi se propisati administrativne sankcije i, s obzirom na važnost borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, države članice trebale bi utvrditi sankcije koje su učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice o tome bi trebale obavijestiti komisiju te Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) („EBA”), osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11); Europsko nadzorno tijelo (Europsko tijelo za nadzor osiguranja i mirovinskog sustava) (dalje u tekstu „EIOPA”), utemeljeno Uredbom (EZ) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (12); i Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (u nastavku „ESMA”), osnovanog Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (13). |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se poboljšala usklađenost sa zahtjevima ove Uredbe te u skladu s komunikacijom Komisije od 9. prosinca 2010. pod nazivom „Jačanje sustava kazni u sektoru financijskih usluga”, ovlast za donošenje nadzornih mjera i ovlasti sankcioniranja nadležnih tijela trebale bi biti pojačane. Trebale bi se propisati administrativne sankcije i, s obzirom na važnost borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, države članice trebale bi utvrditi sankcije koje su učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice o tome bi trebale obavijestiti komisiju te Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) („EBA”), osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11); Europsko nadzorno tijelo (Europsko tijelo za nadzor osiguranja i mirovinskog sustava) (dalje u tekstu „EIOPA”), utemeljeno Uredbom (EZ) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (12); i Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (u nastavku „ESMA”), osnovanog Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

| (23) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu
  poglavlja V
  . članaka XXX ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije
   (14). [Am. 17] |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu
  poglavlja V
  . članaka XXX ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije
   (14). [Am. 17]

| (24) | Broj zemalja i područja koji nisu dio područja Unije dijele monetarnu uniju s državom članicom, formiraju dio valutnog područja države članice ili su potpisali monetarnu konvenciju s Unijom koju predstavlja država članica te imaju pružatelje platnih usluga koji izravno ili neizravno sudjeluju u platnom sustavu i sustavu namire te države članice. Kako bi se izbjegla primjena ove Uredbe kod prijenosa financijskih sredstava između dotičnih država članica i onih zemalja i područja koji imaju izrazito negativan učinak na gospodarstva tih zemalja ili područja, primjereno je omogućiti da se te prijenose financijskih sredstava smatra prijenosima financijskih sredstava unutar dotičnih država članica. |
| --- | --- |

(24)

Broj zemalja i područja koji nisu dio područja Unije dijele monetarnu uniju s državom članicom, formiraju dio valutnog područja države članice ili su potpisali monetarnu konvenciju s Unijom koju predstavlja država članica te imaju pružatelje platnih usluga koji izravno ili neizravno sudjeluju u platnom sustavu i sustavu namire te države članice. Kako bi se izbjegla primjena ove Uredbe kod prijenosa financijskih sredstava između dotičnih država članica i onih zemalja i područja koji imaju izrazito negativan učinak na gospodarstva tih zemalja ili područja, primjereno je omogućiti da se te prijenose financijskih sredstava smatra prijenosima financijskih sredstava unutar dotičnih država članica.

| (25) | U pogledu izmjena koje bi trebale biti napravljene u Uredbi (EZ) br. 1781/2006 od 15. studenog 2006. o podacima o uplatitelju koji su priloženi uz prijenose financijskih sredstava (15), tu Uredbu trebalo bi ukinuti zbog jasnoće. |
| --- | --- |

(25)

U pogledu izmjena koje bi trebale biti napravljene u Uredbi (EZ) br. 1781/2006 od 15. studenog 2006. o podacima o uplatitelju koji su priloženi uz prijenose financijskih sredstava (15), tu Uredbu trebalo bi ukinuti zbog jasnoće.

| (26) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno istvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja oni mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(26)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno istvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja oni mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (27) | Ova Uredba poštuje temeljna prava i promatra načela koja priznaje Povelja Europske unije o temeljnim pravima, posebno pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7.), pravo na zaštitu osobnih podataka (članak 8.) i pravo na učinkovit pravni lijek i pravično suđenje (članak 47.) te načelo ne bis in idem. |
| --- | --- |

(27)

Ova Uredba poštuje temeljna prava i promatra načela koja priznaje Povelja Europske unije o temeljnim pravima, posebno pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7.), pravo na zaštitu osobnih podataka (članak 8.) i pravo na učinkovit pravni lijek i pravično suđenje (članak 47.) te načelo ne bis in idem.

| (28) | Kako bi se osiguralo nesmetano uvođenje novog okvira za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, primjereno je da se datum primjene ove Uredbe podudara sa završetkom roka za prenošenje Direktive .../.../EU (*5), |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se osiguralo nesmetano uvođenje novog okvira za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, primjereno je da se datum primjene ove Uredbe podudara sa završetkom roka za prenošenje Direktive .../.../EU (*5),

| (28a) | Europski nadzornik za zaštitu podataka dao je mišljenje 4. srpnja 2013. (16), |
| --- | --- |

(28a)

Europski nadzornik za zaštitu podataka dao je mišljenje 4. srpnja 2013. (16),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

PREDMET, DEFINICIJE I PODRUČJE PRIMJENE

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o podacima o uplatitelju i primatelju koji se prilažu prilikom prijenosa financijskih sredstava za potrebe sprečavanja, otkrivanja i istrage slučajeva pranja novca i financiranja terorizma prilikom prijenosa financijskih sredstava.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „financiranje terorizma” znači financiranje terorizma u smislu članka 1. stavka 4. Direktive .../.../EU (*6) |
| --- | --- |

(1)

„financiranje terorizma” znači financiranje terorizma u smislu članka 1. stavka 4. Direktive .../.../EU (*6)

| (2) | „pranje novca” znači aktivnosti pranja novca u smislu članka 1. stavka 2. ili 3. Direktive .../.../EU (*6); |
| --- | --- |

(2)

„pranje novca” znači aktivnosti pranja novca u smislu članka 1. stavka 2. ili 3. Direktive .../.../EU (*6);

| (3) | „uplatitelj” znači fizička ili pravna osoba koja vrši prijenos financijskih sredstava sa svojeg računa ili koja daje nalog za prijenos financijskih sredstava

  uplatitelj kako je definirano u članku 4. stavku 7. Direktive 2007/64/EZ
  ; [Am. 18] |
| --- | --- |

(3)

„uplatitelj” znači fizička ili pravna osoba koja vrši prijenos financijskih sredstava sa svojeg računa ili koja daje nalog za prijenos financijskih sredstava

  uplatitelj kako je definirano u članku 4. stavku 7. Direktive 2007/64/EZ
  ; [Am. 18]

| (4) | „primatelj” znači fizička ili pravna osoba kojoj je namijenjeno da bude krajnji primatelj prenesenih financijskih sredstava;

  primatelj kako je definirano u članku 4. stavku 8. Direktive 2007/64/EZ
  ; [Am. 19] |
| --- | --- |

(4)

„primatelj” znači fizička ili pravna osoba kojoj je namijenjeno da bude krajnji primatelj prenesenih financijskih sredstava;

  primatelj kako je definirano u članku 4. stavku 8. Direktive 2007/64/EZ
  ; [Am. 19]

| (5) | „pružatelj platnih usluga” znači fizička ili pravna osoba čija je službena djelatnost pružanje usluga prijenosa financijskih sredstava;

  pružatelj usluga plaćanja kako je definirano u članku 4. stavku 9. Direktive 2007/64/EZ
  ; [Am. 20] |
| --- | --- |

(5)

„pružatelj platnih usluga” znači fizička ili pravna osoba čija je službena djelatnost pružanje usluga prijenosa financijskih sredstava;

  pružatelj usluga plaćanja kako je definirano u članku 4. stavku 9. Direktive 2007/64/EZ
  ; [Am. 20]

| (6) | „posredni pružatelj platnih usluga” znači pružatelj platnih usluga koji nije ni uplatiteljev ni primateljev pružatelj platnih usluga i koji prima i vrši prijenos financijskih sredstava u ime uplatiteljeva ili primateljeva pružatelja platnih usluga ili drugog posrednog pružatelja platnih usluga; |
| --- | --- |

(6)

„posredni pružatelj platnih usluga” znači pružatelj platnih usluga koji nije ni uplatiteljev ni primateljev pružatelj platnih usluga i koji prima i vrši prijenos financijskih sredstava u ime uplatiteljeva ili primateljeva pružatelja platnih usluga ili drugog posrednog pružatelja platnih usluga;

| (7) | „prijenos financijskih sredstava” znači svaka transakcija koju elektroničkim putem u ime uplatitelja provede pružatelj usluga platnog prometa kako bi se sredstva, preko pružatelja usluga platnog prometa, stavila na raspolaganje primatelju,
  a posebno „usluge novčanih doznaka” i „izravnog terećenja” u smislu Direktive 2007/64/EZ,
  bez obzira na to jesu li uplatitelj i primatelj ista osoba; [Am. 21] |
| --- | --- |

(7)

„prijenos financijskih sredstava” znači svaka transakcija koju elektroničkim putem u ime uplatitelja provede pružatelj usluga platnog prometa kako bi se sredstva, preko pružatelja usluga platnog prometa, stavila na raspolaganje primatelju,
  a posebno „usluge novčanih doznaka” i „izravnog terećenja” u smislu Direktive 2007/64/EZ,
  bez obzira na to jesu li uplatitelj i primatelj ista osoba; [Am. 21]

| (8) | „prijenos putem skupne datoteke” znači više pojedinačnih prijenosa financijskih sredstava spojenih za prijenos; |
| --- | --- |

(8)

„prijenos putem skupne datoteke” znači više pojedinačnih prijenosa financijskih sredstava spojenih za prijenos;

| (9) | „jedinstveni identifikator transakcije” znači kombinacija slova ili simbola koje odredi pružatelj platnih usluga, u skladu s protokolima platnih sustava i sustava namire ili sustava prenošenja poruka koji se upotrebljavaju za prijenos financijskih sredstava, što omogućuje praćenje transakcije do uplatitelja ili primatelja; |
| --- | --- |

(9)

„jedinstveni identifikator transakcije” znači kombinacija slova ili simbola koje odredi pružatelj platnih usluga, u skladu s protokolima platnih sustava i sustava namire ili sustava prenošenja poruka koji se upotrebljavaju za prijenos financijskih sredstava, što omogućuje praćenje transakcije do uplatitelja ili primatelja;

| (10) | prijenos financijskih sredstava „s osobe na osobu” znači transakcija između dvije fizičke osobe
  koje kao potrošači djeluju u svrhe koje nisu dio njihovih trgovinskih, poslovnih ili stručnih djelatnosti
  . [Am. 22] |
| --- | --- |

(10)

prijenos financijskih sredstava „s osobe na osobu” znači transakcija između dvije fizičke osobe
  koje kao potrošači djeluju u svrhe koje nisu dio njihovih trgovinskih, poslovnih ili stručnih djelatnosti
  . [Am. 22]

Članak 3.

Područje primjene

1.   Ova Uredba primjenjuje se na prijenose financijskih sredstava u bilo kojoj valuti koje šalje ili prima pružatelj platnih usluga s poslovnim nastanom u Uniji.

2.   Ova se Uredba ne primjenjuje na prijenose financijskih sredstava provedene korištenjem kreditne
  , debitne
  ili
  pretplaćene
  kartice
  ili vaučera
  , mobilnog telefona
  , e-novca
  ili nekog drugog digitalnog ili informatičkog (IT) uređaja
  definiranog u Direktivi 2014/.../EU [Direktiva o platnim uslugama]
  ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: [Am. 23]

| (a) | kartica ili uređaj koristi se za plaćanje dobara ili usluga
  poduzeću u okviru trgovinske ili poslovne djelatnosti
  ; [Am. 24] |
| --- | --- |

(a)

kartica ili uređaj koristi se za plaćanje dobara ili usluga
  poduzeću u okviru trgovinske ili poslovne djelatnosti
  ; [Am. 24]

| (b) | broj kartice ili uređaja prati sve prijenose koji nastaju kao posljedica transakcije. |
| --- | --- |

(b)

broj kartice ili uređaja prati sve prijenose koji nastaju kao posljedica transakcije.

Međutim, ova se Uredba primjenjuje ako se kreditna, debitna ili pretplaćena kartica
  , ili
  mobilni telefon
  , e-novac
  ili bilo koji drugi digitalni ili IT uređaj upotrebljava za prijenos financijskih sredstava s osobe na osobu. [Am. 25]

3.   
  Ova se Uredba ne primjenjuje na fizičke ili pravne osobe čija je jedina djelatnost konverzija papirnatih dokumenata u elektroničke podatke i koje djeluju na osnovi ugovora s pružateljem usluga plaćanja ili na osobe čija je jedina djelatnost pružateljima usluga plaćanja osigurati sustave prenošenja poruka ili druge sustave podrške za prijenos financijskih sredstava ili sustave kliringa i namire. [Am. 26]

Ova Uredba ne primjenjuje se na prijenose financijskih sredstava:

| (a) | prilikom kojih uplatitelje podiže novac s vlastitog računa; |
| --- | --- |

(a)

prilikom kojih uplatitelje podiže novac s vlastitog računa;

| (b) | prilikom kojih se financijska sredstva prenose javnim tijelima kao uplate poreza, kazni ili drugih nameta unutar države članice; |
| --- | --- |

(b)

prilikom kojih se financijska sredstva prenose javnim tijelima kao uplate poreza, kazni ili drugih nameta unutar države članice;

| (c) | prilikom kojih su uplatitelj i primatelj pružatelji platnih usluga koji postupaju u svoje ime. |
| --- | --- |

(c)

prilikom kojih su uplatitelj i primatelj pružatelji platnih usluga koji postupaju u svoje ime.

POGLAVLJE II.

OBVEZE PRUŽATELJA PLATNIH USLUGA

ODJELJAK 1.

OBVEZE UPLATITELJEVA PRUŽATELJA PLATNIH USLUGA

Članak 4.

Podaci koji se prilažu prilikom prijenosa financijskih sredstava

1.   Uplatiteljev pružatelj platnih usluga vodi brigu o tome da se prilikom prijenosa financijskih sredstava prilože sljedeći podaci o uplatitelju:

| (a) | ime uplatitelja |
| --- | --- |

(a)

ime uplatitelja

| (b) | broj računa uplatitelja kada se taj račun upotrebljava za obradu prijenosa financijskih sredstava ili jedinstveni identifikator transakcije kada se takav račun ne upotrebljava u tu svrhu |
| --- | --- |

(b)

broj računa uplatitelja kada se taj račun upotrebljava za obradu prijenosa financijskih sredstava ili jedinstveni identifikator transakcije kada se takav račun ne upotrebljava u tu svrhu

| (c) | adresa uplatitelja, nacionalni identifikacijski broj identifikacijski broj klijenta ili datum i mjesto rođenja. [Am. 27] |
| --- | --- |

(c)

adresa uplatitelja, nacionalni identifikacijski broj identifikacijski broj klijenta ili datum i mjesto rođenja. [Am. 27]

2.   Uplatiteljev pružatelj platnih usluga vodi brigu o tome da se prilikom prijenosa financijskih sredstava prilože sljedeći podaci o primatelju:

| (a) | ime primatelja |
| --- | --- |

(a)

ime primatelja

| (b) | broj računa primatelja, ako se taj račun upotrebljava za prijenos financijskih sredstava, ili jedinstveni identifikator transakcije, ako se takav račun ne upotrebljava u tu svrhu. |
| --- | --- |

(b)

broj računa primatelja, ako se taj račun upotrebljava za prijenos financijskih sredstava, ili jedinstveni identifikator transakcije, ako se takav račun ne upotrebljava u tu svrhu.

3.   Prije prijenosa financijskih sredstava, uplatiteljev pružatelj usluga
  platnog prometa provodi mjere dubinske analize potrošača u skladu s Direktivom .../...EU

   (*7)

  i
  provjerava točnost
  i potpunost
  informacija iz stavka 1. na temelju dokumenata, podataka ili informacija pribavljenih iz pouzdanog i neovisnog izvora. [Am. 28]

4.   Ako se financijska sredstva prenose s računa uplatitelja, smatra se da je provjera iz stavka 3. izvršena u sljedećim slučajevima:

| (a) | kada je identitet uplatitelja provjeren prilikom otvaranja računa u skladu s člankom 11. Direktive .../.../EU (*8), a podaci dobiveni tom provjerom pohranjeni u skladu s člankom 39. te Direktive, ili |
| --- | --- |

(a)

kada je identitet uplatitelja provjeren prilikom otvaranja računa u skladu s člankom 11. Direktive .../.../EU (*8), a podaci dobiveni tom provjerom pohranjeni u skladu s člankom 39. te Direktive, ili

| (b) | kada se članak 12. stavak 5. Direktive .../.../EU (*8) primjenjuje na uplatitelja. |
| --- | --- |

(b)

kada se članak 12. stavak 5. Direktive .../.../EU (*8) primjenjuje na uplatitelja.

5.   Međutim, odstupajući od stavka 3., u slučaju prijenosa financijskih sredstava koji se ne obavlja s računa, uplatiteljev pružatelj platnih usluga
  mora provjeriti barem ime uplatitelja prijenosa financijskih sredstava u visini do 1 000 EUR i

  ne

  potpune
  podatke
  o uplatitelju i primatelju
  iz stavka 1.
  u slučaju kada se prijenos obavlja u nekoliko odvojenih navrata koji se čine povezanima ili
  ako
  ukupan

  iznos ne premašuje 1 000 EUR i ako nije povezan s drugim prijenosima financijskih sredstava koji, zajedno s predmetnim prijenosom, premašuju 1 000 EUR.
  [Am. 29]

Članak 5.

Prijenosi financijskih sredstava unutar Unije

1.   Odstupajući od članka 4. stavaka 1. i 2., kada i uplatiteljev(i) i primateljev(i) pružatelj(i) platnih usluga imaju poslovni nastan u Uniji, prilikom prijenosa
  financijskih
  sredstava
  navedi
  se samo
  ime i prezime te
  broj računa uplatitelja i primatelja ili jedinstveni identifikator transakcije
  , ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz članka 5
  .
  stavka 2. točke (b) i stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) br. 260/2012. [Am. 30]

2.   Neovisno o stavku 1., uplatiteljev pružatelj usluga plaćanja
  u slučaju prepoznatog povećanog rizika iz članka 16. stavaka 2. ili 3., ili Priloga III. Direktivi [.../.../EU

   (*9)

  , zahtijeva potpune informacije o uplatitelju i primatelju ili
  na zahtjev primateljevog pružatelja usluga plaćanja ili pružatelja
  posredničkih
  usluga omogućuje pristup informacijama o uplatitelju i primatelju, u skladu s člankom 4., u roku od tri radna dana nakon primitka tog zahtjeva. [Am. 31]

Članak 6.

Prijenos financijskih sredstava na područje izvan Unije

1.   U slučaju prijenosa putem skupne datoteke pojedinačnog uplatitelja, kada primateljevi pružatelji platnih usluga imaju poslovni nastan izvan Unije, članak 4. stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na pojedinačne prijenose skupljene u datoteci, pod uvjetom da skupna datoteka sadrži podatke iz tog članka i da pojedinačni prijenosi sadrže broj računa uplatitelja ili njegov jedinstveni identifikator transakcije.

2.   Odstupajući od članka 4. stavaka 1. i 2., pri čemu primateljev pružatelj usluga platnog prometa ima poslovni nastan izvan Unije, uz prijenose financijskih sredstava u iznosu od 1 000 EUR ili manje navodi se samo: [Am. 32]

| (a) | ime uplatitelja; |
| --- | --- |

(a)

ime uplatitelja;

| (b) | ime primatelja; |
| --- | --- |

(b)

ime primatelja;

| (c) | broj računa uplatitelja i primatelja ili jedinstveni identifikator transakcije. |
| --- | --- |

(c)

broj računa uplatitelja i primatelja ili jedinstveni identifikator transakcije.

Nije potrebno provjeravati točnost tih podataka ako ne postoji sumnja na pranje novca ili financiranje terorizma.

ODJELJAK 2.

OBVEZE PRIMATELJEVA PRUŽATELJA PLATNIH USLUGA

Članak 7.

Utvrđivanje podataka o uplatitelju ili primatelju koji nedostaju

1.   Primateljev pružatelj platnih usluga otkriva jesu li, u sustavu prenošenja poruka ili u sustavu plaćanja i namire koji se koristi za provođenje prenošenja novčanih sredstava, polja koja se odnose na informacije o uplatitelju i primatelju popunjena slovima ili znakovima dopuštenima
  u skladu s postojećim internim postupcima za sprečavanje zlouporaba koji se temelje na procjeni rizika u okviru konvencija
  tog sustava
  poruka ili platnih sustava i sustava namire
  . [Am. 33]

2.   Primateljev pružatelj platnih usluga ima uvedene učinkovite postupke uz pomoć kojih se može utvrditi nedostaju li sljedeći podaci o uplatitelju i primatelju:

| (a) | u slučaju prijenosa financijskih sredstava, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan u Uniji, podaci propisani člankom 5.; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju prijenosa financijskih sredstava, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan u Uniji, podaci propisani člankom 5.;

| (b) | u slučaju prijenosa financijskih sredstava, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, podaci iz članka 4. stavaka 1. i 2. te, prema potrebi, podaci propisani člankom 14.; i |
| --- | --- |

(b)

u slučaju prijenosa financijskih sredstava, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, podaci iz članka 4. stavaka 1. i 2. te, prema potrebi, podaci propisani člankom 14.; i

| (c) | u slučaju prijenosa putem skupne datoteke, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, podaci iz članka 4. stavaka 1. i 2. u pogledu prijenosa putem skupne datoteke. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju prijenosa putem skupne datoteke, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, podaci iz članka 4. stavaka 1. i 2. u pogledu prijenosa putem skupne datoteke.

3.   U slučaju prijenosa financijskih sredstava u iznosu većem od 1 000 EUR, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, primateljev pružatelj platnih usluga provjerava identitet primatelja ako njegov identitet nije već provjeren.

4.   U slučaju prijenosa financijskih sredstava u iznosu od 1 000 EUR ili manje, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, primateljev pružatelj platnih usluga ne mora provjeravati podatke o primatelju ako ne postoji sumnja na pranje novca ili financiranje terorizma.

Države članice mogu smanjiti ili ukinuti donju granicu u slučaju da se s obzirom na nacionalnu procjenu rizika savjetuje pojačanje nadzora nad prijenosima financijskih sredstava koji se ne obavljaju s računa. Države članice koje koriste ovo odstupanje o tome obavještavaju Komisiju. [Am. 34]

4a.
     
  U slučaju kada uplatiteljev pružatelj usluga plaćanja ima poslovni nastan u trećoj zemlji, što predstavlja povećanu razinu rizika, provodi se napredno dubinsko vrednovanje klijenta u skladu s Direktivom .../.../EU

   (*10)

  , u vezi s prekograničnim vezama korespondentnih banaka s tim pružateljem usluga plaćanja. [Am. 35]

Članak 8.

Prijenosi financijskih sredstava pri kojima nedostaju podaci o uplatitelju i primatelju ili su ti podaci nepotpuni

1.   Primateljev pružatelj usluga plaćanja ustanovljuje postupak na temelju rizika
  , u skladu s prepoznatim rizicima iz članka 16. stavka 2. i Priloga III. Direktivi .../.../EU

   (*11), za odlučivanje o izvršenju, odbijanju ili odgodi prijenosa financijskih sredstava koji ne sadrži
  potpune
  zahtjevane informacije o uplatitelju i primatelju, kao i za odlučivanje o daljnjim mjerama. [Am. 36]

U svakom slučaju, uplatiteljev pružatelj usluga platnog prometa i primateljev pružatelj usluga platnog prometa pridržavaju se mjerodavnog prava ili upravnih odredbi koje se odnose na pranje novca i financiranje terorizma, a posebno Uredbe (EZ) br. 2580/2001, Uredbe (EZ) br. 881/2002 i Direktive .../.../EU (*11)
  . [Am. 37]

Ako primateljev pružatelj platnih usluga plaćanja otkrije, prilikom zaprimanja prijenosa financijskih sredstava, da informacije o uplatitelju i primatelju zahtijevane prema članku 4. stavcima 1. i 2., članku 5. stavku 1. i članku 6. nedostaju ili su nepotpune
  ili da nisu popunjene slovima ili znakovima dopuštenima konvencijama sustava prenošenja poruka ili sustava plaćanja i namire
  , odbija prijenos ili
  ga odgađa i
  traži potpune informacije o uplatitelju i primatelju
  prije izvršenja transakcije plaćanja
  . [Am. 38]

2.   Ako pružatelj usluga platnog prometa redovito propušta dostaviti
  potpune
  tražene podatke o uplatitelju, primateljev pružatelj usluga platnog prometa poduzima mjere koje na početku mogu uključivati davanje upozorenja i postavljanje rokova prije nego što odbije sve buduće prijenose financijskih sredstava tog pružatelja usluga platnog prometa ili odluči ograničiti ili prekinuti svoj poslovni odnos s tim pružateljem usluga platnog prometa. [Am. 39]

Primateljev pružatelj platnih usluga prijavljuje tu činjenicu tijelima nadležnima za borbu protiv pranja novca ili financiranja terorizma.

Članak 9.

Procjena i obveza prijavljivanja

U skladu sa svojim postupcima temeljenim na procjeni rizika,
  primateljev pružatelj platnih usluga podatke o uplatitelju i primatelju koji nedostaju ili su nepotpuni smatra čimbenikom

  jednim od čimbenika
  u prosuđivanju je li prijenos financijskih sredstava ili bilo koji prijenos povezan s njim sumnjiv i mora li se prijaviti Financijskoj obavještajnoj jedinici.
  Pružatelj usluga plaćanja u svojim učinkovitim postupcima na temelju rizika također se usredotočuje na druge čimbenike rizika kako je navedeno u članku 16. stavku 3. i Prilogu III. Direktivi .../.../EU

   (*12)

  te poduzima odgovarajuće mjere. [Am. 40]

ODJELJAK 3.

OBVEZE POSREDNIH PRUŽATELJA PLATNIH USLUGA

Članak 10.

Čuvanje podataka o uplatitelju i primatelju uz prijenos

Posredni pružatelji platnih usluga vode brigu o tome da se svi pribavljeni podaci o uplatitelju i primatelju koji se prilažu prilikom prijenosa financijskih sredstava čuvaju uz prijenos.

Članak 11.

Utvrđivanje podataka o uplatitelju ili primatelju koji nedostaju

1.   Posredni pružatelj platnih usluga utvrđuje jesu li polja koja se odnose na podatke o uplatitelju i primatelju u sustavu prenošenja poruka ili u platnom sustavu i sustavu namire koji se upotrebljava za prijenos financijskih sredstava popunjena slovima ili znakovima dopuštenima konvencijama tog sustava.

2.   Posredni pružatelj usluga plaćanja ima uvedene učinkovite postupke za otkrivanje nedostaju li
  ili su nepotpune
  sljedeće informacije o uplatitelju i primatelju: [Am. 41]

| (a) | u slučaju prijenosa financijskih sredstava, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan u Uniji, podaci propisani člankom 5.; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju prijenosa financijskih sredstava, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan u Uniji, podaci propisani člankom 5.;

| (b) | u slučaju prijenosa financijskih sredstava, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, podaci iz članka 4. stavaka 1. i 2. ili, prema potrebi, podaci propisani člankom 14.; i |
| --- | --- |

(b)

u slučaju prijenosa financijskih sredstava, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, podaci iz članka 4. stavaka 1. i 2. ili, prema potrebi, podaci propisani člankom 14.; i

| (c) | u slučaju prijenosa putem skupne datoteke, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, podaci iz članka 4. stavaka 1. i 2. u pogledu prijenosa putem skupne datoteke. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju prijenosa putem skupne datoteke, ako uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, podaci iz članka 4. stavaka 1. i 2. u pogledu prijenosa putem skupne datoteke.

Članak 12.

Prijenosi financijskih sredstava pri kojima nedostaju podaci o uplatitelju i primatelju ili su ti podaci nepotpuni

1.   Posredni pružatelj usluga plaćanja ustanovljuje učinkovite postupke na temelju rizika za odlučivanje
  o tome nedostaju li primljene

  vremena izvršenja, odbijanja ili odgode prijenosa financijskih sredstava koji ne sadrži tražene informacije o uplatitelju i primatelju,
  ili su nepotpune te poduzima odgovarajuće daljnje mjere
  . kao i za odlučivanje o daljnjim mjerama.
  [Am. 42]

Ako posredni pružatelj usluga plaćanja otkrije, prilikom zaprimanja prijenosa financijskih sredstava, da informacije o uplatitelju i primatelju zahtijevane prema članku 4. stavcima 1. i 2., članku 5. stavku 1. i članku 6. nedostaju ili su nepotpune
  ili da nisu popunjene slovima ili znakovima dopuštenima u skladu s konvencijama sustava prenošenja poruka ili sustava plaćanja i namire
  , odbija ili suspendira prijenos
  i
  traži potpune informacije o
  platitelju
  i primatelju
  prije izvršenja transakcije plaćanja
  . [Am. 43]

2.   Ako pružatelj platnih usluga redovito propušta dostaviti potrebne podatke o uplatitelju, posredni pružatelj platnih usluga poduzima mjere koje na početku mogu uključivati davanje upozorenja i postavljanje rokova prije nego što odbije sve buduće prijenose financijskih sredstava tog pružatelja platnih usluga ili odluči ograničiti ili prekinuti svoj poslovni odnos s tim pružateljem platnih usluga.

Posredni pružatelj platnih usluga prijavljuje tu činjenicu tijelima nadležnima za borbu protiv pranja novca ili financiranja terorizma.

Članak 13.

Procjena i prijava

Posredni pružatelj platnih usluga podatke o primatelju i uplatitelju koji nedostaju ili su nepotpuni smatra čimbenikom u prosuđivanju je li prijenos financijskih sredstava ili bilo koja transakcija povezana s njim sumnjiva i mora li se prijaviti Financijskoj obavještajnoj jedinici.

Članak 14.

Tehnička ograničenja

1.   Ovaj članak primjenjuje se kada uplatiteljev pružatelj platnih usluga ima poslovni nastan izvan Unije, a posredni pružatelj platnih usluga je smješten u Uniji.

2.   Osim ako posredni pružatelj platnih usluga prilikom zaprimanja prijenosa financijskih sredstava ne otkrije da podaci o uplatitelju propisani ovom Uredbom nedostaju ili su nepotpuni, može se koristiti platnim sustavom s tehničkim ograničenjima koji sprečava da se podaci o uplatitelju prilože prilikom prijenosa financijskih sredstava za slanje prijenosa financijskih sredstava primateljevu pružatelju platnih usluga.

3.   Kada posredni pružatelj platnih usluga prilikom zaprimanja prijenosa financijskih sredstava otkrije da podaci o uplatitelju propisani ovom Uredbom nedostaju ili su nepotpuni, koristi se platnim sustavom s tehničkim ograničenjima samo ako o tome može obavijestiti primateljeva pružatelja platnih usluga, sustavom prenošenja poruka ili platnim sustavom koji omogućuje priopćavanje te činjenice ili drugim postupkom, pod uvjetom da način priopćavanja prihvaćaju, ili su se o njemu međusobno dogovorila, oba pružatelja platnih usluga.

4.   Kada se posredni pružatelj platnih usluga koristi platnim sustavom s tehničkim ograničenjima, posredni pružatelj platnih usluga, na zahtjev primateljeva pružatelja platnih usluga, tom pružatelju platnih usluga stavlja na raspolaganje sve podatke o uplatitelju koje je zaprimio, neovisno o tome jesu li potpuni ili ne, u roku od tri radna dana od zaprimanja tog zahtjeva.

POGLAVLJE III.

SURADNJA I VOĐENJE EVIDENCIJE

Članak 15.

Obveze suradnje
  i istovrijednost [Am. 44]

1.
     Pružatelji usluga platnog prometa i posredni pružatelji usluga platnog prometa odgovaraju u cijelosti i bez odgode, u skladu s postupovnim zahtjevima utvrđenim u nacionalnom pravu države članice u kojoj imaju poslovni nastan, isključivo na upite tijela nadležnih za borbu protiv pranja novca ili financiranja terorizma te države članice u vezi s informacijama zahtijevanim na temelju ove Uredbe.
  Uspostavljaju se posebne zaštitne mjere kako bi se zajamčilo da se u okviru te razmjene informacija poštuju zahtjevi o zaštiti podataka. Ni jedno strano nadležno tijelo ili strana ne bi trebali imati pristup podacima koje pohranjuju pružatelji usluga platnog prometa. [Am. 45]

1.a
     
  Budući da velik dio nezakonitih tokova novca završi u poreznim oazama, Unija treba povećati pritisak na te zemlje kako bi sudjelovale u borbi protiv nezakonitih tokova novca i unaprijedile transparentnost. [Am. 46]

1.b
     
  Pružatelji usluga platnog prometa koji imaju poslovni nastan u Uniji primjenjuju ovu Uredbu na svoja društva-kćeri i podružnice koje posluju u trećim zemljama koje se ne smatraju istovrijednima.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22.a kojima se pravnim i nadzornim okvirima zemalja izvan Unije priznaje istovrijednost sa zahtjevima ove Uredbe. [Am. 47]

Članak 15.a

Zaštita podataka

1.
     
  U vezi s obradom osobnih podataka u okviru ove Uredbe, pružatelji usluge plaćanja obavljaju svoje dužnosti za potrebe ove Uredbe u skladu s nacionalnim zakonodavstvom za prijenos Direktive 95/46/EZ.

2.
     
  Pružatelji usluga platnog prometa osiguravaju da se podaci zadržani u skladu s ovom Uredbom upotrebljavaju samo za potrebe opisane u njoj te ni u kojem slučaju u komercijalne svrhe.

3.
     
  Tijela za zaštitu podataka imaju ovlasti, uključujući ovlast neizravnog pristupa, istraživati, bilo po službenoj dužnosti ili na temelju pritužbe, bilo koje zahtjeve u vezi s problemima obrade osobnih podataka. Te ovlasti trebale bi posebno uključivati pristup datotekama pružatelja usluga platnog prometa i nadležnih nacionalnih tijela. [Am. 48]

Članak 15.b

Prijenos osobnih podataka trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama

Prijenos osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koja ne osigurava primjerenu razinu zaštite u smislu članka 25. Direktive 95/46/EZ može se odviti samo ako:

| (a) | su uspostavljene odgovarajuće mjere za zaštitu podataka i zaštitni mehanizmi; i. |
| --- | --- |

(a)

su uspostavljene odgovarajuće mjere za zaštitu podataka i zaštitni mehanizmi; i.

| (b) | nadzorno je tijelo, nakon procjene tih mjera i zaštitnih mehanizama, dalo prethodno odobrenje za prijenos. [Am. 49] |
| --- | --- |

(b)

nadzorno je tijelo, nakon procjene tih mjera i zaštitnih mehanizama, dalo prethodno odobrenje za prijenos. [Am. 49]

Članak 16.

Vođenje evidencije

Informacije o uplatitelju i/ili primatelju ne čuvaju se dulje negoli je nužno potrebno.
  Uplatiteljev pružatelj platnih usluga i primateljev pružatelj platnih usluga vode evidenciju o podacima iz članaka 4., 5., 6. i 7. tijekom razdoblja od
  najviše
  pet godina. U slučajevima iz članka 14. stavaka 2. i 3. posredni pružatelj platnih usluga mora čuvati evidenciju o svim primljenim podacima tijekom razdoblja od pet godina. Nakon isteka tog razdoblja osobni podaci moraju se izbrisati, osim ako nije drugačije predviđeno u nacionalnom zakonodavstvu koje utvrđuje okolnosti u kojima pružatelji platnih usluga mogu ili moraju dulje zadržati podatke. Države članice mogu dopustiti ili zahtijevati daljnje čuvanje samo
  u iznimnim okolnostima koje su uredno opravdane i valjano utemeljene te samo
  ako je ono potrebno za sprječavanje, otkrivanje ili istragu o pranju novca ili financiranju terorizma. Najdulje trajanje razdoblja zadržavanja nakon obavljanja prijenosa financijskih sredstava ne smije biti dulje od deset godina
  , a pohranjivanje osobnih podataka u skladu je s odredbama nacionalnog prava kojima se prenosi Direktiva 95/46/EZ
  . [Am. 50]

Pružatelji usluga platnog prometa uplatitelja, primatelja i posrednih pružatelja usluga imaju uspostavljene odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere za zaštitu osobnih podataka od slučajnog ili nezakonitog uništavanja ili slučajnog gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja ili pristupa. [Am. 51]

Informacije o uplatitelju i/ili primatelju koje su prikupili pružatelji usluga platnog prometa uplatitelja, primatelja i posrednih pružatelja usluga platnog prometa brišu se nakon isteka trajanja razdoblja zadržavanja. [Am. 52]

Članak 16.a

Pristup informacijama i povjerljivost

1.
     
  Pružatelji usluga plaćanja jamče da je pristup informacijama prikupljenima za potrebe ove Uredbe omogućen samo određenim osobama ili ograničen na osobe koje su prijeko potrebne za izvršenje preuzetog rizika.

2.
     
  Pružatelji usluga plaćanja jamče da se poštuje povjerljivost obrađenih podataka.

3.
     
  Pojedinci koji imaju pristup i posluju s osobnim podacima uplatitelja ili primatelja poštuju tajnost postupka obrade podataka, kao i zahtjeve za zaštitu podataka.

4.
     
  Države članice osiguravaju pružanje posebnog osposobljavanja u vezi sa zaštitom podataka osobama koje redovito prikupljaju ili obrađuju osobne podatke. [Am. 53]

POGLAVLJE IV.

KAZNE I PRAĆENJE

Članak 17.

Kazne

1.   Države članice utvrđuju pravila o upravnim mjerama i kaznama koje se primjenjuju na kršenje odredbi ove Uredbe te poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se one i provedu. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.

2.   Ako se obveze primjenjuju na pružatelje platnih usluga, države članice osiguravaju da se, u slučaju njihova kršenja, kazne mogu primijeniti na članove upravljačkog tijela i sve druge pojedince koji su prema nacionalnom pravu odgovorni za kršenje.

3.   Države članice obavješćuju Komisiju i Zajednički odbor EBA-e, EIOPA-e i ESMA-e o pravilima iz stavka 1. do (*13). Komisiju i Zajednički odbor EBA-e, EIOPA-e i ESMA-e bez odgode moraju obavijestiti o daljnjim izmjenama tih pravila.

4.   Nadležnim tijelima daju se sve istražne ovlasti potrebne za obavljanje njihovih poslova. Pri izvršavanju svojih ovlasti sankcioniranja nadležna tijela blisko surađuju kako bi osigurala da kazne ili mjere daju željene rezultate i usklađuju svoje djelovanje kada je riječ o prekograničnim slučajevima.

Članak 18.

Posebne odredbe

1.   Ovaj se članak primjenjuje na sljedeća kršenja:

| (a) | opetovano neuključivanje traženih informacija o uplatitelju i primatelju
  od strane pružatelja usluga plaćanja,
  koje je u suprotnosti s člancima 4., 5. i 6. [Am. 54] |
| --- | --- |

(a)

opetovano neuključivanje traženih informacija o uplatitelju i primatelju
  od strane pružatelja usluga plaćanja,
  koje je u suprotnosti s člancima 4., 5. i 6. [Am. 54]

| (b) | ozbiljno nepoštovanje obveze vođenja evidencije od strane pružatelja platnih usluga u skladu s člankom 16.; |
| --- | --- |

(b)

ozbiljno nepoštovanje obveze vođenja evidencije od strane pružatelja platnih usluga u skladu s člankom 16.;

| (c) | propust pružatelja platnih usluga da uspostavi učinkovite politike i postupke temeljene na riziku i propisane člancima 8. i 12. |
| --- | --- |

(c)

propust pružatelja platnih usluga da uspostavi učinkovite politike i postupke temeljene na riziku i propisane člancima 8. i 12.

| (ca) | ozbiljno nepoštovanje članaka 11. i 12. posrednih pružatelja usluga platnog prometa. [Am. 55] |
| --- | --- |

(ca)

ozbiljno nepoštovanje članaka 11. i 12. posrednih pružatelja usluga platnog prometa. [Am. 55]

2.   U slučajevima iz stavka 1., upravne mjere i sankcije koje se mogu primijeniti uključuju obvezno sljedeće:

| (a) | javnu izjavu kojom se upućuje na fizičku ili pravnu osobu i narav kršenja; |
| --- | --- |

(a)

javnu izjavu kojom se upućuje na fizičku ili pravnu osobu i narav kršenja;

| (b) | naredbu kojom se fizičkoj ili pravnoj osobi nalaže prestanak takvog postupanja i odustajanje od ponavljanja takvog postupanja; |
| --- | --- |

(b)

naredbu kojom se fizičkoj ili pravnoj osobi nalaže prestanak takvog postupanja i odustajanje od ponavljanja takvog postupanja;

| (c) | u slučaju pružatelja platnih usluga, oduzimanje odobrenja za pružanje platnih usluga; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju pružatelja platnih usluga, oduzimanje odobrenja za pružanje platnih usluga;

| (d) | privremenu zabranu članu upravljačkog tijela pružatelja platnih usluga ili bilo kojoj drugoj fizičkoj osobi koju se smatra odgovornom za obnašanje funkcije kod pružatelja platnih usluga; |
| --- | --- |

(d)

privremenu zabranu članu upravljačkog tijela pružatelja platnih usluga ili bilo kojoj drugoj fizičkoj osobi koju se smatra odgovornom za obnašanje funkcije kod pružatelja platnih usluga;

| (e) | u slučaju pravne osobe, novčane upravne kazne u iznosu do 10 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u prethodnoj poslovnoj godini; kada je pravna osoba društvo kći matičnog društva, relevantni ukupni godišnji promet jest ukupni godišnji promet koji rezultira iz konsolidiranog računa krajnjeg matičnog društva za prethodnu poslovnu godinu; |
| --- | --- |

(e)

u slučaju pravne osobe, novčane upravne kazne u iznosu do 10 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u prethodnoj poslovnoj godini; kada je pravna osoba društvo kći matičnog društva, relevantni ukupni godišnji promet jest ukupni godišnji promet koji rezultira iz konsolidiranog računa krajnjeg matičnog društva za prethodnu poslovnu godinu;

| (f) | u slučaju fizičke osobe, novčane upravne kazne do 5 000 000 EUR ili, u državama članicama čija službena valuta nije euro, odgovarajuću vrijednost u nacionalnoj valuti ... (*14); |
| --- | --- |

(f)

u slučaju fizičke osobe, novčane upravne kazne do 5 000 000 EUR ili, u državama članicama čija službena valuta nije euro, odgovarajuću vrijednost u nacionalnoj valuti ... (*14);

| (g) | novčane upravne kazne do dva puta veće od iznosa ostvarenoga profita ili gubitaka izbjegnutih zbog prekršaja gdje oni mogu biti utvrđeni. |
| --- | --- |

(g)

novčane upravne kazne do dva puta veće od iznosa ostvarenoga profita ili gubitaka izbjegnutih zbog prekršaja gdje oni mogu biti utvrđeni.

Članak 19.

Objavljivanje sankcija

Upravne

  Nadležna tijela objavljuju administrativne sankcije
  i mjere nametnute u slučajevima iz članka 17. i članka 18. stavka 1. objavljuju se bez neopravdanog odgađanja, uključujući informacije o vrsti i naravi kršenja te identitetu osoba odgovornih za njega, osim ako bi takvo objavljivanje ozbiljno ugrozilo stabilnost financijskih tržišta.

  ako je to potrebno i razmjerno nakon pojedinačnog vrednovanja
  . [Am. 56]

Ako bi objava mogla uzrokovati nerazmjernu štetu uključenim stranama, nadležna tijela anonimno objavljuju sankcije.

Ako nadležno tijelo države članice nametne ili primijeni administrativnu kaznu ili mjeru u skladu s člancima 17. i 18., ono obavještava EBA-u o toj kazni ili mjeri kao i o okolnostima pod kojima je ona nametnuta ili primijenjena. EBA uključuje tu obavijest u središnju bazu podataka o administrativnim kaznama uspostavljenu u skladu s člankom 69. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeć

   (17)

  i na nju primjenjuje iste postupke kao i na sve ostale objavljene kazne. [Am. 57]

Članak 20.

Primjena kazni nadležnih tijela

Pri utvrđivanju vrste administrativnih sankcija ili mjera i razine novčanih administrativnih kazni, nadležna tijela uzimaju u obzir sve relevantne okolnosti, uključujući:

| (a) | ozbiljnost i trajanje kršenja; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljnost i trajanje kršenja;

| (b) | stupanj odgovornosti odgovorne fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

(b)

stupanj odgovornosti odgovorne fizičke ili pravne osobe;

| (c) | financijsku snagu odgovorne fizičke ili pravne osobe, kao što upućuje ukupni promet odgovorne pravne osobe ili godišnji prihod odgovorne fizičke osobe; |
| --- | --- |

(c)

financijsku snagu odgovorne fizičke ili pravne osobe, kao što upućuje ukupni promet odgovorne pravne osobe ili godišnji prihod odgovorne fizičke osobe;

| (d) | važnost ostvarenih profita ili izbjegnutih gubitaka odgovorne fizičke ili pravne osobe, ako mogu biti utvrđeni; |
| --- | --- |

(d)

važnost ostvarenih profita ili izbjegnutih gubitaka odgovorne fizičke ili pravne osobe, ako mogu biti utvrđeni;

| (e) | gubitke za treće strane prouzročene kršenjem, ako mogu biti utvrđeni; |
| --- | --- |

(e)

gubitke za treće strane prouzročene kršenjem, ako mogu biti utvrđeni;

| (f) | razinu suradnje odgovorne fizičke ili pravne osobe s nadležnim tijelom; |
| --- | --- |

(f)

razinu suradnje odgovorne fizičke ili pravne osobe s nadležnim tijelom;

| (g) | prethodna kršenja odgovorne fizičke ili pravne osobe. |
| --- | --- |

(g)

prethodna kršenja odgovorne fizičke ili pravne osobe.

Članak 21.

Prijavljivanje kršenja

1.   Države članice osnivaju učinkovite mehanizme za poticanje prijavljivanja kršenja odredbi ove Uredbe nadležnim tijelima.
  Provode se primjerene tehničke i organizacijske mjere za zaštitu podataka od slučajnog ili nezakonitog uništenja, slučajnog gubitka, izmjene ili nezakonitog otkrivanja. [Am. 58]

2.   Mehanizmi iz stavka 1. uključuju obvezno:

| (a) | posebne postupke za primanje prijava o kršenju te daljnje aktivnosti u vezi s tim prijavama |
| --- | --- |

(a)

posebne postupke za primanje prijava o kršenju te daljnje aktivnosti u vezi s tim prijavama

| (b) | odgovarajuću zaštitu
  zviždača i
  osoba koje prijave potencijalna ili stvarna kršenja; [Am. 59] |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuću zaštitu
  zviždača i
  osoba koje prijave potencijalna ili stvarna kršenja; [Am. 59]

| (c) | zaštitu osobnih podataka i za prijavitelja kršenja i za fizičku osoba za koju se navodi da je odgovorna za kršenje, u skladu s načelima utvrđenima Direktivom 95/46/EZ. |
| --- | --- |

(c)

zaštitu osobnih podataka i za prijavitelja kršenja i za fizičku osoba za koju se navodi da je odgovorna za kršenje, u skladu s načelima utvrđenima Direktivom 95/46/EZ.

3.   Pružatelji usluga
  platnog prometa u suradnji s nadležnim tijelima
  utvrđuju odgovarajuće
  interne
  postupke za svoje zaposlenike u vezi s unutarnjim prijavljivanjem kršenja kroz
  siguran, neovisan i anoniman
  kanal. [Am. 60]

Članak 22.

Praćenje

1.
     Države članice zahtijevaju od nadležnih tijela da provode učinkovit nadzor i poduzimaju potrebne mjere kako bi se osiguralo poštovanje zahtjeva iz ove Uredbe.
  EBA može u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 izdati smjernice o postupcima provedbe ove Uredbe, uzimajući u obzir najbolje primjere iz prakse država članica. [Am. 61]

1a.
     
  Komisija koordinira i pozorno prati primjenu ove Uredbe u odnosu na pružatelje usluga plaćanja izvan Unije i po potrebi jača suradnju s tijelima trećih zemalja odgovornim za istraživanje i kažnjavanje kršenja prema članku 18. [Am. 62]

1b.
     
  Komisija do 1. siječnja 2017. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni poglavlja IV., posebno u odnosu na prekogranične slučajeve, pružatelje usluga plaćanja u trećim zemljama i izvršavanje ovlasti istrage i kažnjavanja njihovih odgovarajućih nacionalnih nadležnih tijela. U slučaju rizika od kršenja koje se odnosi na čuvanje podataka, Komisija poduzima odgovarajuće učinkovite mjere, uključujući podnošenje prijedloga o izmjeni ove Uredbe. [Am. 63]

Članak 22.a

Delegiranje ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dana je Komisiji pod uvjetima koji su utvrđeni ovim člankom.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 15. točke (1a) dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od...

   (*15).

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 15. točke (1a). Odlukom o opozivu povlače se dodijeljene ovlasti navedene u toj odluci. Odluka stupa na snagu dan nakon objavljivanja u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj Odluci. Odluka ne utječe na pravovaljanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu.

4.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 15. točke (1a) stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca nakon obavješćivanja na njega ne iznesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće iznositi prigovore. To se razdoblje produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 64]

POGLAVLJE V.

PROVEDBENE OVLASTI

Članak 23.

Odborski postupak

1.   Komisiji u radu pomaže Odbor za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma, („Odbor”). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011
  , pod uvjetom da provedbene odredbe usvojene u skladu s postupkom koji je u njemu naveden ne mijenjaju temeljne odredbe ove Uredbe
  . [Am. 65]

POGLAVLJE VI.

ODSTUPANJA

Članak 24.

Ugovori s područjima ili zemljama koji
  nisu
  navedeni u članku 355. Ugovora. [Am. 66]

1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 15. točku 1.a,
  Komisija može
  , pod uvjetom da se potkrijepi jednakovrijednost,
  svakoj državi članici dopustiti da sa zemljom ili područjem koji nisu dio teritorijalnog područja Unijeiz članka 355. Ugovora, sklopi sporazum koji odstupa od ove Uredbe, a koji omogućuje da se prijenosi financijskih sredstava između te zemlje ili područja i predmetne države članice smatraju prijenosima financijskih sredstava unutar te države članice. [Am. 67]

Ti sporazumi mogu biti odobreni samo ako se ispune svi sljedeći uvjeti:

| (a) | predmetna zemlja ili područje u zajedničkoj je monetarnoj uniji s predmetnom državom članicom, dio je valutnog područja te države članice ili je potpisala monetarnu konvenciju s Unijom koju predstavlja država članica; |
| --- | --- |

(a)

predmetna zemlja ili područje u zajedničkoj je monetarnoj uniji s predmetnom državom članicom, dio je valutnog područja te države članice ili je potpisala monetarnu konvenciju s Unijom koju predstavlja država članica;

| (b) | pružatelji platnih usluga u predmetnoj zemlji ili području izravno ili neizravno sudjeluju u platnim sustavima i sustavima namire u toj državi članici;
  i |
| --- | --- |

(b)

pružatelji platnih usluga u predmetnoj zemlji ili području izravno ili neizravno sudjeluju u platnim sustavima i sustavima namire u toj državi članici;

i

| (c) | predmetna zemlja ili područje zahtijevaju od pružatelja platnih usluga u svojoj nadležnosti da primijene ista pravila kao u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(c)

predmetna zemlja ili područje zahtijevaju od pružatelja platnih usluga u svojoj nadležnosti da primijene ista pravila kao u ovoj Uredbi.

2.   Svaka država članica koja želi sklopiti sporazum kako je navedeno u stavku 1. šalje zahtjev Komisiji i pruža joj sve potrebne informacije.

Nakon što Komisija zaprimi zahtjev države članice, prijenosi financijskih sredstava između te države članice i predmetne zemlje ili područja privremeno se smatraju prijenosima financijskih sredstava unutar te države članice dok se ne donese odluka u skladu s postupkom iz ovog članka.

Ako Komisija smatra da ne raspolaže svim potrebnim informacijama, stupa u kontakt s predmetnom državom članicom u roku od dva mjeseca od primitka zahtjeva te navodi koje su joj dodatne informacije potrebne.

Kada Komisija zaprimi sve informacije koje smatra potrebnima za procjenu zahtjeva, na odgovarajući način obavješćuje državu članicu koja je podnijela zahtjev u roku od mjesec dana i prenosi zahtjev drugim državama članicama.

3.   U roku od tri mjeseca od obavijesti iz četvrtog podstavka stavka 2. Komisija odlučuje, u skladu s postupkom iz članka 23. stavka 2., hoće li predmetnu državu članicu ovlastiti za sklapanje sporazuma iz stavka 1. ovog članka.

U svakom slučaju, odluka iz prvog podstavka donosi se u roku od 18 mjeseci od Komisijina primitka zahtjeva.

3a.
     
  Za odobrene odluke o ovisnim ili pridruženim teritorijima koje se već primjenjuju osigurava se neometani nastavak, odnosno za Provedbenu odluku Komisije 2012/43/EU

   (18)

  , Odluku Komisije 2010/259/EU

   (19)

  i Odluku Komisije 2008/982/EZ

   (20)
  . [Am. 68]

POGLAVLJE VII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 25.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EZ) br. 1781/2006 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i glase u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu.

Članak 26.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od... (*16)

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski Parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 166, 12.6.2013., str. 2.

1

(2)  SL C 271, 19.9.2013., str. 31.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2580/2001 od 27. prosinca 2001. o posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata s ciljem borbe protiv terorizma (SL L 344, 28.12.2001., str. 70.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom (SL L 139, 29.5.2002., str. 9.).

5

(6)  Direktiva .../.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (SL L ..., str. ...).

6

(*1)  Broj, datum i uputu na objavu u SL-u direktive usvojene na temelju COD 2013/0025.

*1

(7)  
  Direktiva 95/46/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka (

  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

7

Direktiva 95/46/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka (

(*2)  Broj direktive usvojene na temelju COD 2013/0025.

*2

(8)  Uredba (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o prekograničnim plaćanjima u Zajednici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2560/2001 (SL L 266, 9.10.2009., str. 11.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o utvrđivanju tehničkih i poslovnih zahtjeva za kreditne transfere i izravna terećenja u eurima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 (SL L 94, 30.3.2012., str. 22.).

9

(10)  Direktiva 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu i o izmjeni direktiva 97/7/EZ, 2002/65/EZ, 2005/60/EZ i 2006/48/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 97/5/EZ (SL L 319, 5.12.2007., str. 1.).

10

(*3)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025.

*3

(*4)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025.

*4

(11)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. kojom se osniva Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage OdlukaKomisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

11

(12)  Uredba (EZ) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća 24. studenog 2010. koja utemeljuje Europsko nadzorno tijelo (Europsko tijelo za nadzor osiguranja i mirovinskog sustava), izmjenjuje Odluku br. 716/2009/EZ te stavlja izvan snage Odluku Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

12

(13)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

13

(14)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (

  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

14

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (

(15)  SL L 345, 8.12.2006., str. 1.

15

(*5)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025.

*5

(16)  

  SL C 32, 4.2.2014., str. 9.

16

SL C 32, 4.2.2014., str. 9.

(*6)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025

*6

(*7)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025

*7

(*8)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025

*8

(*9)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025

*9

(*10)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025

*10

(*11)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025

*11

(*12)  Broj direktive donesene na temelju COD 2013/0025

*12

(*13)  Dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

*13

(*14)  Datum stupanja na snagu ove Uredbe.

*14

(17)  
  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljaju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.)

17

Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljaju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.)

(*15)  Dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

*15

(18)  
  Provedbena odluka Komisije 2012/43/EU od 25. siječnja 2012. kojom je odobreno da Kraljevina Danska sklapa sporazume s Grenlandom i Farskim otocima prema kojima se prijenosi financijskih sredstava između Danske i svakog od ovih teritorija smatraju prijenosima financijskih sredstava u Danskoj, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1781/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 24, 27.1.2012., str. 12.).

18

Provedbena odluka Komisije 2012/43/EU od 25. siječnja 2012. kojom je odobreno da Kraljevina Danska sklapa sporazume s Grenlandom i Farskim otocima prema kojima se prijenosi financijskih sredstava između Danske i svakog od ovih teritorija smatraju prijenosima financijskih sredstava u Danskoj, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1781/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 24, 27.1.2012., str. 12.).

(19)  
  Odluka Komisije 2010/259/EU od 4. svibnja 2010. kojom je odobreno da Francuska Republika sklopi sporazum s Kneževinom Monako prema kojemu se prijenosi financijskih sredstava između Francuske Republike i Kneževine Monako smatraju prijenosima financijskih sredstava u Francuskoj Republici, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1781/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 112, 5.5.2010., str. 23.).

19

Odluka Komisije 2010/259/EU od 4. svibnja 2010. kojom je odobreno da Francuska Republika sklopi sporazum s Kneževinom Monako prema kojemu se prijenosi financijskih sredstava između Francuske Republike i Kneževine Monako smatraju prijenosima financijskih sredstava u Francuskoj Republici, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1781/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 112, 5.5.2010., str. 23.).

(20)  
  Odluka Komisije 2008/982/EZ od 8. prosinca 2008. kojom se odobrava da Ujedinjena Kraljevina sklopi sporazum s otocima Bailiwick of Jersey, Bailiwick of Guernsey i Otokom Man za prijenose financijskih sredstava u Ujedinjenoj Kraljevini, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1781/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 352, 31.12.2008., str. 34.).

20

Odluka Komisije 2008/982/EZ od 8. prosinca 2008. kojom se odobrava da Ujedinjena Kraljevina sklopi sporazum s otocima Bailiwick of Jersey, Bailiwick of Guernsey i Otokom Man za prijenose financijskih sredstava u Ujedinjenoj Kraljevini, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1781/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 352, 31.12.2008., str. 34.).

(*16)  Datum prijenosa direktive donesene na temelju COD 2013/0025

*16

PRILOG

Korelacijska tablica iz članka 25.

| Uredba (EZ) br. 1781/2006 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Članak 4. | Članak 4. stavak 1. |
| Članak 5. | Članak 4. |
| Članak 6. | Članak 5. |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Članak 8. | Članak 7. |
| Članak 9. | Članak 8. |
| Članak 10. | Članak 9. |
| Članak 11. | Članak 16. |
| Članak 12. | Članak 10. |
| | Članak 11. |
| | Članak 12. |
| | Članak 13. |
| Članak 13. | Članak 14. |
| Članak 14. | Članak 15. |
| Članak 15. | Članci 17. do 22. |
| Članak 16. | Članak 23. |
| Članak 17. | Članak 24. |
| Članak 18. | — |
| Članak 19. | — |
| | Članak 25. |
| Članak 20. | Članak 26. |

Uredba (EZ) br. 1781/2006

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 1.

Članak 2.

Članak 2.

Članak 3.

Članak 3.

Članak 4.

Članak 4. stavak 1.

Članak 5.

Članak 4.

Članak 6.

Članak 5.

Članak 7.

Članak 7.

Članak 8.

Članak 7.

Članak 9.

Članak 8.

Članak 10.

Članak 9.

Članak 11.

Članak 16.

Članak 12.

Članak 10.

Članak 11.

Članak 12.

Članak 13.

Članak 13.

Članak 14.

Članak 14.

Članak 15.

Članak 15.

Članci 17. do 22.

Članak 16.

Članak 23.

Članak 17.

Članak 24.

Članak 18.

—

Članak 19.

—

Članak 25.

Članak 20.

Članak 26.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/330 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/330

---

P7_TA(2014)0191

Sprečavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (COM(2013)0045 – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0045),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0032/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0032/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 17. svibnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 17. svibnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir obveze preuzete na sastanku članica skupine G8 u lipnju 2013. u Sjevernoj Irskoj; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze preuzete na sastanku članica skupine G8 u lipnju 2013. u Sjevernoj Irskoj;

| — | uzimajući u obzir preporuke Komisije od 6. prosinca 2012. o agresivnom poreznom planiranju; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Komisije od 6. prosinca 2012. o agresivnom poreznom planiranju;

| — | uzimajući u obzir Izvješće glavnog tajnika OECD-a o napretku za G20 od 5. rujna 2013.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće glavnog tajnika OECD-a o napretku za G20 od 5. rujna 2013.;

| — | uzimajući u obzir nacrt mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 9. prosinca 2013. o prijedlogu direktive kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ o otkrivanju nefinancijskih i drugih podataka od strane velikih trgovačkih društava kao grupa; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 9. prosinca 2013. o prijedlogu direktive kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ o otkrivanju nefinancijskih i drugih podataka od strane velikih trgovačkih društava kao grupa;

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 51. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 51. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješća Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za pravna pitanja i (A7-0150/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za pravna pitanja i (A7-0150/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 166, 12.6.2013., str.2.

(2)  SL C 271, 19.9.2013., str. 31.

---

P7_TC1-COD(2013)0025

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma

(Tekst važan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonskog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (2),

djelujući u skladu s redovitim zakonskim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Veliki tokovi prljavog

  nezakonitog
  novca mogu narušiti stabilnost i ugled financijskog sektora i ugroziti unutarnje tržište, dok

  i međunarodni razvoj.
  Terorizam potkopava same temelje našeg društva.
  Najvažniji čimbenici koji pogoduju nezakonitim tokovima novca tajne su korporativne strukture koje djeluju unutar ili preko tajne nadležnosti, koja se često još nazivaju poreznim oazama .
  Osim
  daljnjeg razvoja kaznenopravnog
  pristupa tom fenomenu

  na razini Unije, sprečavanje
  putem kaznenoga prava, preventivni trud putem financijskog sustava
  je neophodno i
  također može dati
  dodatne
  rezultate.
  No preventivan pristup trebao bi biti ciljan i razmjeran i ne bi trebao rezultirati uspostavljanjem sveobuhvatnog sustava za nadzor cjelokupnog stanovništva. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Veliki tokovi prljavog

  nezakonitog
  novca mogu narušiti stabilnost i ugled financijskog sektora i ugroziti unutarnje tržište, dok

  i međunarodni razvoj.
  Terorizam potkopava same temelje našeg društva.
  Najvažniji čimbenici koji pogoduju nezakonitim tokovima novca tajne su korporativne strukture koje djeluju unutar ili preko tajne nadležnosti, koja se često još nazivaju poreznim oazama .
  Osim
  daljnjeg razvoja kaznenopravnog
  pristupa tom fenomenu

  na razini Unije, sprečavanje
  putem kaznenoga prava, preventivni trud putem financijskog sustava
  je neophodno i
  također može dati
  dodatne
  rezultate.
  No preventivan pristup trebao bi biti ciljan i razmjeran i ne bi trebao rezultirati uspostavljanjem sveobuhvatnog sustava za nadzor cjelokupnog stanovništva. [Am. 1]

| (2) | Dobro funkcioniranje, integritet i stabilnost kreditnih
  i financijskih
  institucija te povjerenje u financijski sustav kao cjelinu mogao bi ozbiljno biti ugrožen trudom kriminalaca i njihovih partnera da ili prikriju podrijetlo kriminalnih prihoda
  od kaznenih djela
  ili da usmjere zakonit ili nezakonit novac u terorističke svrhe. Kako bi olakšali svoje kriminalne aktivnosti, perači novca i financijeri terorizma mogli bi
  pokušati
  iskoristiti slobodu kretanja kapitala i slobodu opskrbe financijskih usluga

  financijskim uslugama
  koje integrirano financijsko područje uključuje. ako

  Stoga su
  određene mjere za koordinaciju nisu usvojene

  nužne
  na razini Unije.
  Istovremeno, ciljevi zaštite društva od kriminalaca te zaštite stabilnosti i integriteta europskog financijskog sustava trebale bi biti u razmjeru s potrebom za stvaranje regulatorne okoline koja omogućuje tvrtkama rast poslovanja a da ne snose nerazmjerne troškove prilikom ispunjavanja uvjeta. Bilo koji zahtjev nametnut obvezanim subjektima u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma trebao bi stoga biti opravdan i razmjeran. [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Dobro funkcioniranje, integritet i stabilnost kreditnih
  i financijskih
  institucija te povjerenje u financijski sustav kao cjelinu mogao bi ozbiljno biti ugrožen trudom kriminalaca i njihovih partnera da ili prikriju podrijetlo kriminalnih prihoda
  od kaznenih djela
  ili da usmjere zakonit ili nezakonit novac u terorističke svrhe. Kako bi olakšali svoje kriminalne aktivnosti, perači novca i financijeri terorizma mogli bi
  pokušati
  iskoristiti slobodu kretanja kapitala i slobodu opskrbe financijskih usluga

  financijskim uslugama
  koje integrirano financijsko područje uključuje. ako

  Stoga su
  određene mjere za koordinaciju nisu usvojene

  nužne
  na razini Unije.
  Istovremeno, ciljevi zaštite društva od kriminalaca te zaštite stabilnosti i integriteta europskog financijskog sustava trebale bi biti u razmjeru s potrebom za stvaranje regulatorne okoline koja omogućuje tvrtkama rast poslovanja a da ne snose nerazmjerne troškove prilikom ispunjavanja uvjeta. Bilo koji zahtjev nametnut obvezanim subjektima u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma trebao bi stoga biti opravdan i razmjeran. [Am. 2]

| (3) | Trenutačni prijedlog je četvrta direktiva koja će se baviti prijetnjom pranja novca. Direktiva Vijeća 91/308/EEZ (4) definirala je pranje novca u okviru kaznenih djela povezanih s drogom te nametnula obveze samo financijskom sektoru. Direktiva 2001/97/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća (5) proširila je opseg u okviru zločina na koje se odnosi te raspona profesija i aktivnosti na koje se odnosi. U lipnju 2003. Stručna skupina za financijsko djelovanje (FATF) revidirala je svoje preporuke kako bi se odnosile na financiranje terorizma i
  pružila detaljnije zahtjeve povezane
  s identifikacijom i provjerom stranke, situacijama gdje viši rizik pranja novca može opravdati pojačane mjere i situacijama gdje smanjeni rizik može opravdati manje stroge kontrole.
  Te promjene odražavaju se u Direktivi 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o (6) i u Direktivi Komisije 2006/70/EZ (7).
  Provodeći preporuke FATF-a, Unija bi trebala u potpunosti poštovati svoje zakonodavstvo o zaštiti podataka kao i Povelju o temeljnim pravima Europske unije (Povelja) i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. [Am. 3] |
| --- | --- |

(3)

Trenutačni prijedlog je četvrta direktiva koja će se baviti prijetnjom pranja novca. Direktiva Vijeća 91/308/EEZ (4) definirala je pranje novca u okviru kaznenih djela povezanih s drogom te nametnula obveze samo financijskom sektoru. Direktiva 2001/97/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća (5) proširila je opseg u okviru zločina na koje se odnosi te raspona profesija i aktivnosti na koje se odnosi. U lipnju 2003. Stručna skupina za financijsko djelovanje (FATF) revidirala je svoje preporuke kako bi se odnosile na financiranje terorizma i
  pružila detaljnije zahtjeve povezane
  s identifikacijom i provjerom stranke, situacijama gdje viši rizik pranja novca može opravdati pojačane mjere i situacijama gdje smanjeni rizik može opravdati manje stroge kontrole.

Te promjene odražavaju se u Direktivi 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o (6) i u Direktivi Komisije 2006/70/EZ (7).
  Provodeći preporuke FATF-a, Unija bi trebala u potpunosti poštovati svoje zakonodavstvo o zaštiti podataka kao i Povelju o temeljnim pravima Europske unije (Povelja) i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. [Am. 3]

| (4) | Pranje novca i financiranje terorizma često se provode u međunarodnom okruženju. Mjere koje se donose jedino na nacionalnoj razini ili čak na razini Unije, a koje ne uzimaju u obzir međunarodnu koordinaciju i suradnju, imale bi vrlo ograničen učinak. Mjere koje Unija donosi u tom području
  trebale bi
  stoga moraju biti usklađene

  u skladu
  s ostalim aktivnostima koje se poduzimaju u ostalim međunarodnim forumima
  i barem jednako stroge
  .
  Izbjegavanje poreza i mehanizmi neobjavljivanja i prikrivanja mogu se koristiti kao strategije pranja novca i financiranja terorizma kako bi se izbjeglo otkrivanje. U aktivnostima

  Aktivnosti Unije trebaju i nadalje
  bi trebalo
  posebno voditi računa o preporukama Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF), koja predstavlja najistaknutije međunarodno tijelo za borbu

  FATF-a i o preporukama ostalih međunarodnih tijela aktivnih u borbi
  protiv pranja novca i financiranja terorizma. Radi pojačanja djelotvornosti borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, Direktive 2005/60/EZ i 2006/70/EZ trebale bi biti usklađene

  trebalo bi po potrebi uskladiti
  s novim preporukama Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF)

  FATF-a
  donesenim i proširenim u veljači 2012.
  Međutim, takvo se usklađivanje s neobvezujućim preporukama FATF-a mora provesti uz potpuno poštovanje prava Unije, posebice s obzirom na zakonodavtsvo Unije o zaštiti podataka i zaštiti temeljnih prava koja su usađene u Povelju . [Am. 4] |
| --- | --- |

(4)

Pranje novca i financiranje terorizma često se provode u međunarodnom okruženju. Mjere koje se donose jedino na nacionalnoj razini ili čak na razini Unije, a koje ne uzimaju u obzir međunarodnu koordinaciju i suradnju, imale bi vrlo ograničen učinak. Mjere koje Unija donosi u tom području
  trebale bi
  stoga moraju biti usklađene

  u skladu
  s ostalim aktivnostima koje se poduzimaju u ostalim međunarodnim forumima
  i barem jednako stroge
  .
  Izbjegavanje poreza i mehanizmi neobjavljivanja i prikrivanja mogu se koristiti kao strategije pranja novca i financiranja terorizma kako bi se izbjeglo otkrivanje. U aktivnostima

  Aktivnosti Unije trebaju i nadalje
  bi trebalo
  posebno voditi računa o preporukama Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF), koja predstavlja najistaknutije međunarodno tijelo za borbu

  FATF-a i o preporukama ostalih međunarodnih tijela aktivnih u borbi
  protiv pranja novca i financiranja terorizma. Radi pojačanja djelotvornosti borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, Direktive 2005/60/EZ i 2006/70/EZ trebale bi biti usklađene

  trebalo bi po potrebi uskladiti
  s novim preporukama Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF)

  FATF-a
  donesenim i proširenim u veljači 2012.
  Međutim, takvo se usklađivanje s neobvezujućim preporukama FATF-a mora provesti uz potpuno poštovanje prava Unije, posebice s obzirom na zakonodavtsvo Unije o zaštiti podataka i zaštiti temeljnih prava koja su usađene u Povelju . [Am. 4]

| (4a) | Posebnu pozornost trebalo bi obratiti na ispunjavanje obveza iz članka 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), što iziskuje dosljednosti politike razvojne suradnje kako bi se zaustavilo sve učestaliji trend prijenosa radnji pranja novca iz razvijenih zemalja u zemlje u razvoju s blažim propisima o sprečavanju pranja novca. [Am. 5] |
| --- | --- |

(4a)

Posebnu pozornost trebalo bi obratiti na ispunjavanje obveza iz članka 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), što iziskuje dosljednosti politike razvojne suradnje kako bi se zaustavilo sve učestaliji trend prijenosa radnji pranja novca iz razvijenih zemalja u zemlje u razvoju s blažim propisima o sprečavanju pranja novca. [Am. 5]

| (4b) | S obzirom na to da nezakoniti tokovi novca, a posebno pranje novca, predstavljaju između 6 i 8,7 % BDP-a zemalja u rzavoju

   (8)

  , što je iznos deset puta veći od potpore koju EU i njezine države članice dodjeljuju zemljama u razvoju, treba uskladiti mjere za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma i u obzir uzeti razvojnu strategiju država članica i EU-a te politike za borbu protiv bijega kapitala. [Am. 6] |
| --- | --- |

(4b)

S obzirom na to da nezakoniti tokovi novca, a posebno pranje novca, predstavljaju između 6 i 8,7 % BDP-a zemalja u rzavoju

   (8)

  , što je iznos deset puta veći od potpore koju EU i njezine države članice dodjeljuju zemljama u razvoju, treba uskladiti mjere za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma i u obzir uzeti razvojnu strategiju država članica i EU-a te politike za borbu protiv bijega kapitala. [Am. 6]

| (5) | Nadalje, zloporaba financijskog sustava za usmjerivanje novca pribavljenog kaznenim djelom ili pak čistog novca u terorističke svrhe predstavlja jasan rizik za cjelovitost, dobro funkcioniranje, ugled i stabilnost financijskog sustava. Prema tome preventivne mjere ove Direktive trebaju

  trebale bi
  obuhvaćati ne samo manipulaciju novca proisteklog iz
  ozbiljnih
  kaznenih djela već i prikupljanje novca ili imovine u terorističke svrhe. [Am. 7] |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, zloporaba financijskog sustava za usmjerivanje novca pribavljenog kaznenim djelom ili pak čistog novca u terorističke svrhe predstavlja jasan rizik za cjelovitost, dobro funkcioniranje, ugled i stabilnost financijskog sustava. Prema tome preventivne mjere ove Direktive trebaju

  trebale bi
  obuhvaćati ne samo manipulaciju novca proisteklog iz
  ozbiljnih
  kaznenih djela već i prikupljanje novca ili imovine u terorističke svrhe. [Am. 7]

| (5a) | Neovisno o sankcijama koje predviđaju države članice, glavni cilj svih mjera donesenih u okviru ove Direktive trebao bi biti borba protiv svih praksi koje rezultiraju stvaranjem znatne nezakonite dobiti. To bi se trebalo ostvariti poduzimanjem svih potrebnih koraka za sprečavanje korištenja financijskog sustava radi pranja takve dobiti. [Am. 8] |
| --- | --- |

(5a)

Neovisno o sankcijama koje predviđaju države članice, glavni cilj svih mjera donesenih u okviru ove Direktive trebao bi biti borba protiv svih praksi koje rezultiraju stvaranjem znatne nezakonite dobiti. To bi se trebalo ostvariti poduzimanjem svih potrebnih koraka za sprečavanje korištenja financijskog sustava radi pranja takve dobiti. [Am. 8]

| (6) | Uporaba velikih gotovinskih plaćanja podložna je pranju novca i financiranju terorizma. Kako bi se povećao oprez te smanjili rizici
  kod
  gotovinskih plaćanja, fizičke i pravne osobe koje trguju dobrima trebale bi biti obuhvaćene ovom Direktivom do mjere da one uplaćuju ili primaju gotovinska plaćanja u iznosu od ili iznad 7 500

  7 500
  EUR. Države članice trebale bi se moći odlučiti na donošenje strožih odredbi, uključujući niži prag. [Am. 9] |
| --- | --- |

(6)

Uporaba velikih gotovinskih plaćanja podložna je pranju novca i financiranju terorizma. Kako bi se povećao oprez te smanjili rizici
  kod
  gotovinskih plaćanja, fizičke i pravne osobe koje trguju dobrima trebale bi biti obuhvaćene ovom Direktivom do mjere da one uplaćuju ili primaju gotovinska plaćanja u iznosu od ili iznad 7 500

  7 500
  EUR. Države članice trebale bi se moći odlučiti na donošenje strožih odredbi, uključujući niži prag. [Am. 9]

| (6a) | Proizvode elektroničkog novca sve se više upotrebljava kao nadomjestak za bankovne račune. Izdavateljima takvih proizvoda trebalo bi nametnuti strogu obvezu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma. Ipak, proizvodi elektroničkog novca trebali bi se moći izuzeti iz temeljite identifikacije stranke ako su ispunjeni određeni kumulativni uvjeti. Upotrebu elektroničkog novca koji je izdan bez temeljite identifikacije stranke trebalo bi dopustiti za kupovinu dobara i usluga samo od prodavača i pružatelja usluga koji su utvrđeni i čiju je identifikaciju potvrdio izdavatelj elektroničkog novca. Kod prijenosa financijskih sredstava između osoba ne bi trebalo dopustiti upotrebu elektroničkog novca bez provođenja temeljite identifikacije stranke. Količina pohranjena elektronički trebala bi biti dovoljno niska da bi se izbjegle rupe i da bi se osiguralo da osoba ne može steći neograničeni iznos anonimnih proizvoda elektroničkog novca. [Am. 10] |
| --- | --- |

(6a)

Proizvode elektroničkog novca sve se više upotrebljava kao nadomjestak za bankovne račune. Izdavateljima takvih proizvoda trebalo bi nametnuti strogu obvezu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma. Ipak, proizvodi elektroničkog novca trebali bi se moći izuzeti iz temeljite identifikacije stranke ako su ispunjeni određeni kumulativni uvjeti. Upotrebu elektroničkog novca koji je izdan bez temeljite identifikacije stranke trebalo bi dopustiti za kupovinu dobara i usluga samo od prodavača i pružatelja usluga koji su utvrđeni i čiju je identifikaciju potvrdio izdavatelj elektroničkog novca. Kod prijenosa financijskih sredstava između osoba ne bi trebalo dopustiti upotrebu elektroničkog novca bez provođenja temeljite identifikacije stranke. Količina pohranjena elektronički trebala bi biti dovoljno niska da bi se izbjegle rupe i da bi se osiguralo da osoba ne može steći neograničeni iznos anonimnih proizvoda elektroničkog novca. [Am. 10]

| (6b) | Zastupnici u trgovini nekretninama na mnogo su različitih načina aktivni u državama članicama na području prometa nekretninama. Kako bi smanjili rizik pranja novca u sektoru nekretnina, trebalo bi ih uključiti u područje primjene ove Direktive ako su u okviru svoje profesionalne djelatnosti uključeni u financijske transakcije povezane s nekretninama. [Am. 11] |
| --- | --- |

(6b)

Zastupnici u trgovini nekretninama na mnogo su različitih načina aktivni u državama članicama na području prometa nekretninama. Kako bi smanjili rizik pranja novca u sektoru nekretnina, trebalo bi ih uključiti u područje primjene ove Direktive ako su u okviru svoje profesionalne djelatnosti uključeni u financijske transakcije povezane s nekretninama. [Am. 11]

| (7) | Na pravne stručnjake, kako su definirani u državama članicama, primjenjuju se odredbe ove Direktive kada sudjeluju u financijskim transakcijama ili poslovnim transakcijama, uključujući pružanje poreznih savjeta, kada postoji najveći rizik da bi moglo doći do zloporabe usluga tih pravnih stručnjaka u svrhu pranja primitaka od kriminalnih aktivnosti ili u svrhu financiranja terorizma. Moraju međutim postojati izuzeća od bilo kakve obveze prijavljivanja informacija dobivenih prije, tijekom ili nakon sudskog postupka, odnosno tijekom utvrđivanja pravnog položaja stranke. Stoga pravni savjeti i dalje ostaju predmetom obveze čuvanja poslovne tajne, osim u slučaju kad pravni savjetnik sudjeluje u pranju novca ili financiranju terorizma, kada se pravni savjet daje u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma ili kada odvjetnik zna da stranka traži pravni savjet radi pranja novca ili financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(7)

Na pravne stručnjake, kako su definirani u državama članicama, primjenjuju se odredbe ove Direktive kada sudjeluju u financijskim transakcijama ili poslovnim transakcijama, uključujući pružanje poreznih savjeta, kada postoji najveći rizik da bi moglo doći do zloporabe usluga tih pravnih stručnjaka u svrhu pranja primitaka od kriminalnih aktivnosti ili u svrhu financiranja terorizma. Moraju međutim postojati izuzeća od bilo kakve obveze prijavljivanja informacija dobivenih prije, tijekom ili nakon sudskog postupka, odnosno tijekom utvrđivanja pravnog položaja stranke. Stoga pravni savjeti i dalje ostaju predmetom obveze čuvanja poslovne tajne, osim u slučaju kad pravni savjetnik sudjeluje u pranju novca ili financiranju terorizma, kada se pravni savjet daje u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma ili kada odvjetnik zna da stranka traži pravni savjet radi pranja novca ili financiranja terorizma.

| (8) | S neposredno sličnim uslugama treba postupati na isti način u slučaju kada ih pružaju stručne osobe na koje se primjenjuje ova Direktiva. Radi osiguranja poštovanja prava zajamčenih Poveljom, na revizore, vanjske računovođe i porezne savjetnike, koji u pojedinim državama članicama mogu braniti ili zastupati stranku u kontekstu sudskih postupaka ili utvrđivati pravni položaj stranke, ne primjenjuje se obveza prijavljivanja u skladu s ovom Direktivom u vezi s informacijama koje oni dobivaju u obavljanju navedenih zadaća. |
| --- | --- |

(8)

S neposredno sličnim uslugama treba postupati na isti način u slučaju kada ih pružaju stručne osobe na koje se primjenjuje ova Direktiva. Radi osiguranja poštovanja prava zajamčenih Poveljom, na revizore, vanjske računovođe i porezne savjetnike, koji u pojedinim državama članicama mogu braniti ili zastupati stranku u kontekstu sudskih postupaka ili utvrđivati pravni položaj stranke, ne primjenjuje se obveza prijavljivanja u skladu s ovom Direktivom u vezi s informacijama koje oni dobivaju u obavljanju navedenih zadaća.

| (9) | Važno je izričito naglasiti da su „porezna kaznena djela” povezana s izravnim i neizravnim porezima obuhvaćena širom definicijom „kriminalne aktivnosti” u okviru ove Direktive usklađene

  u skladu
  s revidiranim preporukama FATF-a.
  Europsko vijeće je 23. svibnja 2013. naglasilo potrebu za sveobuhvatnim načinom rješavanja utaje poreza i porezne prijevare te suzbijanja pranja novca na unutarnjem tržištu i s obzirom na treće zemlje i pravosudne sustave koji nisu spremni na suradnju. Usuglašavanje definicije poreznih kaznenih djela važan je korak u otkrivanju tih kaznenih djela kao što je i javno objavljivanje određenih financijskih informacija od strane velikih trgovačkih društava koja posluju u Uniji u slučajevima pojedinačnih zemalja. Također, važno je osigurati da obvezani subjekti i pravni stručnjaci, kao što su to definirale države članice, ne pokušavaju potkopati namjeru ove Direktive, niti olakšavati ili sudjelovati u agresivnom poreznom planiranju. [Am. 12] |
| --- | --- |

(9)

Važno je izričito naglasiti da su „porezna kaznena djela” povezana s izravnim i neizravnim porezima obuhvaćena širom definicijom „kriminalne aktivnosti” u okviru ove Direktive usklađene

  u skladu
  s revidiranim preporukama FATF-a.
  Europsko vijeće je 23. svibnja 2013. naglasilo potrebu za sveobuhvatnim načinom rješavanja utaje poreza i porezne prijevare te suzbijanja pranja novca na unutarnjem tržištu i s obzirom na treće zemlje i pravosudne sustave koji nisu spremni na suradnju. Usuglašavanje definicije poreznih kaznenih djela važan je korak u otkrivanju tih kaznenih djela kao što je i javno objavljivanje određenih financijskih informacija od strane velikih trgovačkih društava koja posluju u Uniji u slučajevima pojedinačnih zemalja. Također, važno je osigurati da obvezani subjekti i pravni stručnjaci, kao što su to definirale države članice, ne pokušavaju potkopati namjeru ove Direktive, niti olakšavati ili sudjelovati u agresivnom poreznom planiranju. [Am. 12]

| (9a) | Države članice trebale bi uvesti opća pravila protiv izbjegavanja poreza (GAAR) o poreznim pitanjima s ciljem obuzdavanja agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanja u skladu s preporukama Europske komisije o agresivnom poreznom planiranju od 12. prosinca 2012. i Izvješćem OECD-a o napretku za G20 od 5. rujna 2013. [Am. 13] |
| --- | --- |

(9a)

Države članice trebale bi uvesti opća pravila protiv izbjegavanja poreza (GAAR) o poreznim pitanjima s ciljem obuzdavanja agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanja u skladu s preporukama Europske komisije o agresivnom poreznom planiranju od 12. prosinca 2012. i Izvješćem OECD-a o napretku za G20 od 5. rujna 2013. [Am. 13]

| (9b) | Kada obavljaju ili pružaju komercijalne ili privatne transakcije, subjekti koji imaju posebnu ulogu u financijskom sustavu, kao što su Europska investicijska banka (EIB), Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD), središnje banke država članica i središnji sustavi namire, trebali bi što je više moguće poštovati pravila koja se primjenjuju na ostale obvezane subjekte donesena u skladu s ovom Direktivom. [Am. 14] |
| --- | --- |

(9b)

Kada obavljaju ili pružaju komercijalne ili privatne transakcije, subjekti koji imaju posebnu ulogu u financijskom sustavu, kao što su Europska investicijska banka (EIB), Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD), središnje banke država članica i središnji sustavi namire, trebali bi što je više moguće poštovati pravila koja se primjenjuju na ostale obvezane subjekte donesena u skladu s ovom Direktivom. [Am. 14]

| (10) | Potrebno je identificirati svaku fizičku osobu koja je vlasnik pravne osobe ili obavlja kontrolu nad pravnom osobom. Dok pronalazak

  Iako se utvrđivanjem određenog
  postotka
  vlasničkog
  udjela dionica ne bude

  neće
  automatski rezultirao pronalaskom

  utvrditi stvarni vlasnik, to je jedan od čimbenika utvrđivanja
  stvarnog vlasnika, on će biti dokazni čimbenik koji treba uzeti u obzir. Identifikacija i provjera stvarnih vlasnika trebala bi se, kada je
  to
  relevantno, proširiti na pravne subjekte koji posjeduju druge pravne subjekte, a

  i
  trebala bi slijediti lanac vlasništva dok se ne pronađe fizička osoba koja je vlasnik ili obavlja kontrolu nad pravnom osobom koja je stranka. [Am. 15] |
| --- | --- |

(10)

Potrebno je identificirati svaku fizičku osobu koja je vlasnik pravne osobe ili obavlja kontrolu nad pravnom osobom. Dok pronalazak

  Iako se utvrđivanjem određenog
  postotka
  vlasničkog
  udjela dionica ne bude

  neće
  automatski rezultirao pronalaskom

  utvrditi stvarni vlasnik, to je jedan od čimbenika utvrđivanja
  stvarnog vlasnika, on će biti dokazni čimbenik koji treba uzeti u obzir. Identifikacija i provjera stvarnih vlasnika trebala bi se, kada je
  to
  relevantno, proširiti na pravne subjekte koji posjeduju druge pravne subjekte, a

  i
  trebala bi slijediti lanac vlasništva dok se ne pronađe fizička osoba koja je vlasnik ili obavlja kontrolu nad pravnom osobom koja je stranka. [Am. 15]

| (11) | Potreba za točnim i ažuriranim informacijama o stvarnom vlasniku ključni je faktor

  Potrebno je osigurati i unaprijediti sljedivost plaćanja. Postojanje točnih i ažuriranih informacija o stvarnim vlasnicima svakog pravnog subjekta kao što su pravne osobe, trustovi, zaklade, holding-društva i svi drugi postojeći ili budući slični pravni aranžmani ključan je čimbenik
  u pronalasku kriminalaca koji bi u protivnome

  protivnom
  mogli skriti svoj identitet iza korporacijske strukture. Države članice trebale bi stoga
  trebale
  osigurati da tvrtke zadržavaju

  trgovačka društva zadrže
  informacije o svome stvarnom vlasništvu i učine ove

  svojim stvarnim vlasnicima i da odgovarajuće, točne i ažurirane
  informacije dostupnima

  stave na raspolaganje preko središnjih javnih registara dostupnih putem interneta i u otvorenom i sigurnom podatkovnom formatu u skladu s pravilima Unije o zaštiti podataka i pravom na privatnost utvrđenima u Povelji . Pristup takvim registrima trebao bi biti omogućen
  nadležnim tijelima
  , osobito
  i institucijama. Uz to upravitelji

  financijsko-obavještajnim jedinicama (FIU-ima) i obvezanim subjektima kao i javnosti te podliježe prethodnoj identifikaciji osobe koja traži pristup informacijama i mogućem plaćanju pristojbe. Usto, povjerenici
  bi trebali priopćiti

  otkriti
  svoj status institucijama

  obvezanim subjektima
  . [Am. 16] |
| --- | --- |

(11)

Potreba za točnim i ažuriranim informacijama o stvarnom vlasniku ključni je faktor

  Potrebno je osigurati i unaprijediti sljedivost plaćanja. Postojanje točnih i ažuriranih informacija o stvarnim vlasnicima svakog pravnog subjekta kao što su pravne osobe, trustovi, zaklade, holding-društva i svi drugi postojeći ili budući slični pravni aranžmani ključan je čimbenik
  u pronalasku kriminalaca koji bi u protivnome

  protivnom
  mogli skriti svoj identitet iza korporacijske strukture. Države članice trebale bi stoga
  trebale
  osigurati da tvrtke zadržavaju

  trgovačka društva zadrže
  informacije o svome stvarnom vlasništvu i učine ove

  svojim stvarnim vlasnicima i da odgovarajuće, točne i ažurirane
  informacije dostupnima

  stave na raspolaganje preko središnjih javnih registara dostupnih putem interneta i u otvorenom i sigurnom podatkovnom formatu u skladu s pravilima Unije o zaštiti podataka i pravom na privatnost utvrđenima u Povelji . Pristup takvim registrima trebao bi biti omogućen
  nadležnim tijelima
  , osobito
  i institucijama. Uz to upravitelji

  financijsko-obavještajnim jedinicama (FIU-ima) i obvezanim subjektima kao i javnosti te podliježe prethodnoj identifikaciji osobe koja traži pristup informacijama i mogućem plaćanju pristojbe. Usto, povjerenici
  bi trebali priopćiti

  otkriti
  svoj status institucijama

  obvezanim subjektima
  . [Am. 16]

| (11a) | Uspostava registara stvarnog vlasništva država članica znatno bi unaprijedila borbu protiv pranja novca, financiranja terorizma, korupcije, poreznih kaznenih djela, prijevare i ostalih financijskih kaznenih djela. To bi se moglo postići poboljšavanjem rada postojećih poslovnih registara u državama članicama. Zbog prekogranične prirode poslovnih transakcija od ključne je važnosti međusobno povezivanje registara ako se želi postići učinkovito korištenje informacija koje oni sadrže. Međusobno povezivanje poslovnih registara diljem Unije već se zahtijeva u okviru Direktive 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (9)

  i trebalo bi je dalje razvijati. [Am. 17] |
| --- | --- |

(11a)

Uspostava registara stvarnog vlasništva država članica znatno bi unaprijedila borbu protiv pranja novca, financiranja terorizma, korupcije, poreznih kaznenih djela, prijevare i ostalih financijskih kaznenih djela. To bi se moglo postići poboljšavanjem rada postojećih poslovnih registara u državama članicama. Zbog prekogranične prirode poslovnih transakcija od ključne je važnosti međusobno povezivanje registara ako se želi postići učinkovito korištenje informacija koje oni sadrže. Međusobno povezivanje poslovnih registara diljem Unije već se zahtijeva u okviru Direktive 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (9)

  i trebalo bi je dalje razvijati. [Am. 17]

| (11b) | Tehnološki napredak je omogućio raspolaganje alatima kojima obvezani subjekti mogu potvrditi identitet svojih korisnika u slučaju određenih transakcija. Takva tehnološka poboljšanja omogućuju vremenski i financijski isplativa rješenja za poslovanja i korisnike te bi stoga trebala biti uzeta u obzir pri procjeni rizika. Nadležna tijela država članica i obvezani subjekti trebali bi biti proaktivni u borbi protiv novih i inovativnih načina pranja novca, ali uz poštovanje temeljnih prava, uključujući pravo na privatnost i zaštitu podataka. [Am. 18] |
| --- | --- |

(11b)

Tehnološki napredak je omogućio raspolaganje alatima kojima obvezani subjekti mogu potvrditi identitet svojih korisnika u slučaju određenih transakcija. Takva tehnološka poboljšanja omogućuju vremenski i financijski isplativa rješenja za poslovanja i korisnike te bi stoga trebala biti uzeta u obzir pri procjeni rizika. Nadležna tijela država članica i obvezani subjekti trebali bi biti proaktivni u borbi protiv novih i inovativnih načina pranja novca, ali uz poštovanje temeljnih prava, uključujući pravo na privatnost i zaštitu podataka. [Am. 18]

| (12) | Ova Direktiva također bi se trebala primijeniti na one aktivnosti institucija i osoba na koje se primjernjuje ova Direktiva, a koje se obavljaju putem Interneta. |
| --- | --- |

(12)

Ova Direktiva također bi se trebala primijeniti na one aktivnosti institucija i osoba na koje se primjernjuje ova Direktiva, a koje se obavljaju putem Interneta.

| (12a) | Predstavnici Unije u upravljačkim tijelima EBRD-a trebaju potaknuti EBRD na provedbu odredbi ove Direktive i objavljivanje politike o sprečavanju pranja novca na svojoj mrežnoj stranici s podrobnim postupcima uz pomoć kojih bi odredbe ove Direktive bile učinkovite. [Am. 19] |
| --- | --- |

(12a)

Predstavnici Unije u upravljačkim tijelima EBRD-a trebaju potaknuti EBRD na provedbu odredbi ove Direktive i objavljivanje politike o sprečavanju pranja novca na svojoj mrežnoj stranici s podrobnim postupcima uz pomoć kojih bi odredbe ove Direktive bile učinkovite. [Am. 19]

| (13) | Zabrinjava i uporaba kockarskog sektora za pranje zarade kriminalnim radnjama

  kriminalnih aktivnosti
  . Kako bi se smanjili

  ublažili
  rizici povezani sa

  s tim
  sektorom te kako bi se pružateljima usluga kasina

  igara na sreću
  osigurala jednakost, trebala bi se navesti obveza za sve pružatelje usluga kasina

  igara na sreću
  da provedu temeljitu identifikaciju korisnika

  stranke
  za pojedinačne transkacije od ili iznad 2 000

  2 000
  EUR.
  Pri provođenju te temeljite identifikacije stranke trebalo bi usvojiti pristup koji se temelji na ocjeni rizika koji odražava različite rizike za različite vrste usluga igara na sreću i na tome predstavljaju li one visok ili nizak rizik za pranje novca. Posebne karakteristike različitih vrsta igara na sreću također bi trebalo uzeti u obzir, primjerice, praveći razliku između kasina, internetskih igara na sreću ili ostalih pružatelja usluga igara na sreću.
  Države članice trebale bi razmotriti primjenu tog praga na skup dobitaka, kao i na stavljanje uloga. Pružatelji usluga kasina s fizičkim lokacijama (npr. kasina i igračnice)

  igara na sreću
  trebali bi osigurati da
  se
  temeljita identifikacija korisnika

  stranke
  , ako se izvrši na točki ulaska na lokaciju, može biti povezana

  povezati
  s transakcijama korisnika obavljenima na toj lokaciji

  koje korisnik obavlja
  . [Am. 20] |
| --- | --- |

(13)

Zabrinjava i uporaba kockarskog sektora za pranje zarade kriminalnim radnjama

  kriminalnih aktivnosti
  . Kako bi se smanjili

  ublažili
  rizici povezani sa

  s tim
  sektorom te kako bi se pružateljima usluga kasina

  igara na sreću
  osigurala jednakost, trebala bi se navesti obveza za sve pružatelje usluga kasina

  igara na sreću
  da provedu temeljitu identifikaciju korisnika

  stranke
  za pojedinačne transkacije od ili iznad 2 000

  2 000
  EUR.
  Pri provođenju te temeljite identifikacije stranke trebalo bi usvojiti pristup koji se temelji na ocjeni rizika koji odražava različite rizike za različite vrste usluga igara na sreću i na tome predstavljaju li one visok ili nizak rizik za pranje novca. Posebne karakteristike različitih vrsta igara na sreću također bi trebalo uzeti u obzir, primjerice, praveći razliku između kasina, internetskih igara na sreću ili ostalih pružatelja usluga igara na sreću.
  Države članice trebale bi razmotriti primjenu tog praga na skup dobitaka, kao i na stavljanje uloga. Pružatelji usluga kasina s fizičkim lokacijama (npr. kasina i igračnice)

  igara na sreću
  trebali bi osigurati da
  se
  temeljita identifikacija korisnika

  stranke
  , ako se izvrši na točki ulaska na lokaciju, može biti povezana

  povezati
  s transakcijama korisnika obavljenima na toj lokaciji

  koje korisnik obavlja
  . [Am. 20]

| (13a) | Pranje novca postaje sve profinjenije i također uključuje nezakonito, a ponekad i zakonito klađenje, posebno povezano sa sportskim događanjima. Razvili su se novi oblici unosnog organiziranog kriminala kao što je namještanje utakmica i služe kao unosan oblik kriminalne aktivnosti povezane s pranjem novca. [Am. 21] |
| --- | --- |

(13a)

Pranje novca postaje sve profinjenije i također uključuje nezakonito, a ponekad i zakonito klađenje, posebno povezano sa sportskim događanjima. Razvili su se novi oblici unosnog organiziranog kriminala kao što je namještanje utakmica i služe kao unosan oblik kriminalne aktivnosti povezane s pranjem novca. [Am. 21]

| (14) | Rizik pranja novca i financiranja terorizma nije jednak u svim slučajevima. U skladu s tim koristit će

  trebao bi
  se
  koristiti holistički
  pristup koji se temelji na ocjeni rizika
  s minimalnim standardima
  . Pristup koji se temelji na ocjeni rizika nije neopravdano dopuštena mogućnost za države članice i institucije

  obvezane subjekte
  . Uključuje odluke koje se temelje na dokazima kako bi se bolje usmjerile na rizike pranja novca i financiranja terorizma s kojima se susreće Unija te oni koji rade unutar nje. [Am. 22] |
| --- | --- |

(14)

Rizik pranja novca i financiranja terorizma nije jednak u svim slučajevima. U skladu s tim koristit će

  trebao bi
  se
  koristiti holistički
  pristup koji se temelji na ocjeni rizika
  s minimalnim standardima
  . Pristup koji se temelji na ocjeni rizika nije neopravdano dopuštena mogućnost za države članice i institucije

  obvezane subjekte
  . Uključuje odluke koje se temelje na dokazima kako bi se bolje usmjerile na rizike pranja novca i financiranja terorizma s kojima se susreće Unija te oni koji rade unutar nje. [Am. 22]

| (15) | U podlozi pristupa koji se temelji na ocjeni rizika jest potreba da države članice
  i Unija
  identificiraju, shvate i smanje rizike pranja novca i financiranja terorizma s kojima se susreću. Važnost nadnacionalnog pristupa identifikaciji rizika prepoznat je na međunarodnoj razini, a Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) („EBA”), utemeljeno Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (10); Europsko nadzorno tijelo (Europsko tijelo za nadzor osiguranja i mirovinskog sustava) („EIOPA”), utemeljeno Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11); te Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) („ESMA”), utemeljeno Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (12), trebalo bi izdati mišljenja o rizicima koji pogađaju financijski sektor
  te bi, u suradnji s državama članicama, trebala razviti minimalne standarde za procjenu rizika koje provode nadležna državna tijela
  .
  Taj bi proces, koliko je god to moguće, trebao uključivati relevantne zainteresirane strane pomoću javnih savjetovanja. [Am. 23] |
| --- | --- |

(15)

U podlozi pristupa koji se temelji na ocjeni rizika jest potreba da države članice
  i Unija
  identificiraju, shvate i smanje rizike pranja novca i financiranja terorizma s kojima se susreću. Važnost nadnacionalnog pristupa identifikaciji rizika prepoznat je na međunarodnoj razini, a Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) („EBA”), utemeljeno Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (10); Europsko nadzorno tijelo (Europsko tijelo za nadzor osiguranja i mirovinskog sustava) („EIOPA”), utemeljeno Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11); te Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) („ESMA”), utemeljeno Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (12), trebalo bi izdati mišljenja o rizicima koji pogađaju financijski sektor
  te bi, u suradnji s državama članicama, trebala razviti minimalne standarde za procjenu rizika koje provode nadležna državna tijela
  .
  Taj bi proces, koliko je god to moguće, trebao uključivati relevantne zainteresirane strane pomoću javnih savjetovanja. [Am. 23]

| (16) | Rezultati ocjena rizika na razini država članica trebali bi, gdje je
  to
  primjereno, biti
  pravodobno
  dostupni institucijama

  obvezanim subjektima
  kako bi im omogućili identifikaciju, shvaćanje te smanjenje njihovih vlastitih rizika.

  da utvrde, razumiju i ublaže svoje vlastite rizike
  . [Am. 24] |
| --- | --- |

(16)

Rezultati ocjena rizika na razini država članica trebali bi, gdje je
  to
  primjereno, biti
  pravodobno
  dostupni institucijama

  obvezanim subjektima
  kako bi im omogućili identifikaciju, shvaćanje te smanjenje njihovih vlastitih rizika.

  da utvrde, razumiju i ublaže svoje vlastite rizike
  . [Am. 24]

| (17) | Kako bi bolje shvatile i smanjile

  razumjele i ublažile
  rizik na razini Unije,
  trebalo bi provesti nadnacionalnu analizu rizika kako bi se na učinkovit način utvrdili rizici pranja novca i financiranja terorizma kojima je unutarnje tržište izloženo. Komisija bi trebala obvezati
  države članice
  da se učinkovito posvete rješavanju scenarija za koje se smatra da predstavljaju visok rizik. Osim toga, države članice bi, po potrebi,
  trebale podijeliti rezultate svoje procjene rizika jedne s drugima te s Komisijom, EBA-om, EIOPA-om te ESMA-om
  (zajedno dalje „ESA”)
  . gdje je potrebno. [Am. 25] |
| --- | --- |

(17)

Kako bi bolje shvatile i smanjile

  razumjele i ublažile
  rizik na razini Unije,
  trebalo bi provesti nadnacionalnu analizu rizika kako bi se na učinkovit način utvrdili rizici pranja novca i financiranja terorizma kojima je unutarnje tržište izloženo. Komisija bi trebala obvezati
  države članice
  da se učinkovito posvete rješavanju scenarija za koje se smatra da predstavljaju visok rizik. Osim toga, države članice bi, po potrebi,
  trebale podijeliti rezultate svoje procjene rizika jedne s drugima te s Komisijom, EBA-om, EIOPA-om te ESMA-om
  (zajedno dalje „ESA”)
  . gdje je potrebno. [Am. 25]

| (18) | Pri primjeni odredaba ove Direktive potrebno je voditi računa o obilježjima i potrebama malih institucija koje spadaju pod njenu ovlast te osigurati tretman koji odgovara posebnim potrebama malih institucija te prirodi posla. |
| --- | --- |

(18)

Pri primjeni odredaba ove Direktive potrebno je voditi računa o obilježjima i potrebama malih institucija koje spadaju pod njenu ovlast te osigurati tretman koji odgovara posebnim potrebama malih institucija te prirodi posla.

| (19) | Sam rizik je promjenjiv po prirodi, a varijable, same ili u kombinaciji, mogu povećati ili smanjiti potencijalni postavljeni rizik, imajući tako utjecaj na odgovarajuću razinu preventivnih mjera, kao što su mjere temeljite identifikacije stranaka. Stoga postoje okolnosti u kojima bi se trebala primijeniti proširena temeljita identifikacija te druge u kojima može biti prikladna pojednostavljena temeljita identifikacija. |
| --- | --- |

(19)

Sam rizik je promjenjiv po prirodi, a varijable, same ili u kombinaciji, mogu povećati ili smanjiti potencijalni postavljeni rizik, imajući tako utjecaj na odgovarajuću razinu preventivnih mjera, kao što su mjere temeljite identifikacije stranaka. Stoga postoje okolnosti u kojima bi se trebala primijeniti proširena temeljita identifikacija te druge u kojima može biti prikladna pojednostavljena temeljita identifikacija.

| (20) | Trebalo bi se prepoznati da određene situacije predstavljaju veći rizik pranja novca i financiranja terorizma. Iako je potrebno utvrditi identitet i poslovni profil svih stranaka, postoje slučajevi u kojima je potrebno provoditi posebno stroge postupke identifikacije i provjere stranke. |
| --- | --- |

(20)

Trebalo bi se prepoznati da određene situacije predstavljaju veći rizik pranja novca i financiranja terorizma. Iako je potrebno utvrditi identitet i poslovni profil svih stranaka, postoje slučajevi u kojima je potrebno provoditi posebno stroge postupke identifikacije i provjere stranke.

| (21) | To se posebno odnosi na poslovne odnose s pojedincima koji obavljaju ili su obavljali istaknute javne funkcije, posebno s pojedincima iz zemalja u kojima je korupcija široko rasprostranjena
  unutar Unije i u međunarodnim okvirima
  . Takvi odnosi mogu financijski sektor izložiti znatnom reputacijskom i pravnom riziku. Međunarodni napori povezani sa suzbijanjem korupcije također opravdavaju potrebu obraćanja posebne pozornosti takvim slučajevima i primjene odgovarajućeg

  odgovarajućih mjera
  cjelokupnog uobičajenog postupka temeljite identifikacije stranke u vezi s osobama koje obavljaju ili su obavljale istaknute funkcije u domaćem ili inozemnom okruženju te višim dužnosnicima u međunarodnim organizacijama. [Am. 26] |
| --- | --- |

(21)

To se posebno odnosi na poslovne odnose s pojedincima koji obavljaju ili su obavljali istaknute javne funkcije, posebno s pojedincima iz zemalja u kojima je korupcija široko rasprostranjena
  unutar Unije i u međunarodnim okvirima
  . Takvi odnosi mogu financijski sektor izložiti znatnom reputacijskom i pravnom riziku. Međunarodni napori povezani sa suzbijanjem korupcije također opravdavaju potrebu obraćanja posebne pozornosti takvim slučajevima i primjene odgovarajućeg

  odgovarajućih mjera
  cjelokupnog uobičajenog postupka temeljite identifikacije stranke u vezi s osobama koje obavljaju ili su obavljale istaknute funkcije u domaćem ili inozemnom okruženju te višim dužnosnicima u međunarodnim organizacijama. [Am. 26]

| (21a) | Potreba za pojačanim mjerama temeljite identifikacije stranke u pogledu osoba koje zauzimaju ili su zauzimale istaknute položaje u zemlji ili inozemstvu te viših dužnosnika u međunarodnim organizacijama ipak ne bi smjele rezultirati situacijom u kojoj bi popisi koji sadrže informacije o takvim osobama bili prodani u komercijalne svrhe. Države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere da spriječe takve aktivnosti. [Am. 27] |
| --- | --- |

(21a)

Potreba za pojačanim mjerama temeljite identifikacije stranke u pogledu osoba koje zauzimaju ili su zauzimale istaknute položaje u zemlji ili inozemstvu te viših dužnosnika u međunarodnim organizacijama ipak ne bi smjele rezultirati situacijom u kojoj bi popisi koji sadrže informacije o takvim osobama bili prodani u komercijalne svrhe. Države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere da spriječe takve aktivnosti. [Am. 27]

| (22) | Dobivanje odobrenja od višeg poslovodstva za uspostavu poslovnih odnosa ne znači u svim slučajevima dobivanje odobrenja od odbora direktora. Dobivanje takvog odobrenja trebalo bi biti moguće od nekoga s dovoljno znanja o izloženosti institucije riziku pranja novca i financiranja terorizma te dovoljno radnog iskustva da donosi odluke koje utječu na njezinu izloženost riziku. |
| --- | --- |

(22)

Dobivanje odobrenja od višeg poslovodstva za uspostavu poslovnih odnosa ne znači u svim slučajevima dobivanje odobrenja od odbora direktora. Dobivanje takvog odobrenja trebalo bi biti moguće od nekoga s dovoljno znanja o izloženosti institucije riziku pranja novca i financiranja terorizma te dovoljno radnog iskustva da donosi odluke koje utječu na njezinu izloženost riziku.

| (22a) | Nužno je da Unija razvije zajednički pristup i zajedničku politiku radi ophođenja s pravosudnim sustavima koji odbijaju suradnju i pokazuju loše rezultate u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma. U tu svrhu države članice trebale bi izravno primijeniti sve popise zemalja koje je FATF objavio u njihovim nacionalnom sustavima u svrhe borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma te djelovati u skladu s njima. Osim toga, države članice i Komisija trebale bi utvrditi koji su drugi sudovi koji odbijaju suradnju na temelju svih dostupnih informacija. Komisija bi trebala razviti zajednički pristup mjerama koje se trebaju primjenjivati za zaštitu cjelovitosti unutarnjeg tržišta protiv tih pravosudnih sustava koji odbijaju suradnju. [Am. 28] |
| --- | --- |

(22a)

Nužno je da Unija razvije zajednički pristup i zajedničku politiku radi ophođenja s pravosudnim sustavima koji odbijaju suradnju i pokazuju loše rezultate u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma. U tu svrhu države članice trebale bi izravno primijeniti sve popise zemalja koje je FATF objavio u njihovim nacionalnom sustavima u svrhe borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma te djelovati u skladu s njima. Osim toga, države članice i Komisija trebale bi utvrditi koji su drugi sudovi koji odbijaju suradnju na temelju svih dostupnih informacija. Komisija bi trebala razviti zajednički pristup mjerama koje se trebaju primjenjivati za zaštitu cjelovitosti unutarnjeg tržišta protiv tih pravosudnih sustava koji odbijaju suradnju. [Am. 28]

| (23) | Radi izbjegavanja ponavljanja postupaka identifikacije stranaka koje dovode do zastoja i neučinkovitosti poslovanja primjereno je, pod uvjetom zadovoljavanja određenih zaštitnih mehanizama, dopustiti primanje stranaka čija je identifikacija obavljena drugdje. U slučaju kada se oslanja na treću stranu, krajnja odgovornost za postupak temeljite identifikacije stranke leži na instituciji koja prima stranku. Treća strana ili osoba koja uvodi stranku i dalje je odgovorna za usklađenost zahtjeva iz ove Direktive, uključujući zahtjev za prijavljivanje sumnjivih transakcija i vođenje evidencije, ako je u odnosu sa strankom na koju se primjenjuje ova Direktiva. |
| --- | --- |

(23)

Radi izbjegavanja ponavljanja postupaka identifikacije stranaka koje dovode do zastoja i neučinkovitosti poslovanja primjereno je, pod uvjetom zadovoljavanja određenih zaštitnih mehanizama, dopustiti primanje stranaka čija je identifikacija obavljena drugdje. U slučaju kada se oslanja na treću stranu, krajnja odgovornost za postupak temeljite identifikacije stranke leži na instituciji koja prima stranku. Treća strana ili osoba koja uvodi stranku i dalje je odgovorna za usklađenost zahtjeva iz ove Direktive, uključujući zahtjev za prijavljivanje sumnjivih transakcija i vođenje evidencije, ako je u odnosu sa strankom na koju se primjenjuje ova Direktiva.

| (24) | U slučaju zastupanja ili vanjskih izvođača na ugovornoj osnovi između institucija ili osoba na koje se primjenjuje ova Direktiva

  obvezanih subjekata
  i vanjskih fizičkih ili pravnih osoba na koje se ova Direktiva ne primjenjuje, sve obveze
  takvih
  zastupnika ili vanjskih izvođača, koji čine dio institucija ili osoba na koje se primjenjuje ova Direktiva, u smislu

  obvezanih subjekata, a tiču se
  sprečavanja pranja novca i sprečavanja financiranja terorizma proizlaze jedino iz ugovora, a ne iz ove Direktive. Odgovornost za pridržavanje odredaba ove Direktive i dalje ostaje

  bi prvenstveno trebala ostati
  obveza institucije ili osobe na koju se ona primjenjuje

  obvezanog subjekta
  .
  Osim toga, države članice trebale bi osigurati da se sve takve treće stranke mogu smatrati odgovornima za kršenje nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom. [Am. 29] |
| --- | --- |

(24)

U slučaju zastupanja ili vanjskih izvođača na ugovornoj osnovi između institucija ili osoba na koje se primjenjuje ova Direktiva

  obvezanih subjekata
  i vanjskih fizičkih ili pravnih osoba na koje se ova Direktiva ne primjenjuje, sve obveze
  takvih
  zastupnika ili vanjskih izvođača, koji čine dio institucija ili osoba na koje se primjenjuje ova Direktiva, u smislu

  obvezanih subjekata, a tiču se
  sprečavanja pranja novca i sprečavanja financiranja terorizma proizlaze jedino iz ugovora, a ne iz ove Direktive. Odgovornost za pridržavanje odredaba ove Direktive i dalje ostaje

  bi prvenstveno trebala ostati
  obveza institucije ili osobe na koju se ona primjenjuje

  obvezanog subjekta
  .
  Osim toga, države članice trebale bi osigurati da se sve takve treće stranke mogu smatrati odgovornima za kršenje nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom. [Am. 29]

| (25) | Sve države članice imaju,

  su uspostavile
  ili bi trebale imati,

  uspostaviti operativno neovisne i autonomne
  financijsko-obavještajne jedinice (dalje u tekstu FIU) za prikupljanje i analizu informacija koje primaju radi utvrđivanja poveznica između sumnjivih transakcija i povezanih kriminalnih radnji

  aktivnosti
  kako bi spriječile te se borile protiv pranja novca i financiranja terorizma. Sumnjive transakcije trebale bi biti prijavljene

  trebalo bi prijaviti
  FIU-ovima, koji bi trebali služiti kao nacionalni centar za primanje, analizu i distribuciju nadležnim tijelima prijava o sumnjivim transakcijama te ostalih informacija koje se odnose na moguće slučajeve pranja novca ili financiranja terorizma. To ne bi trebalo primorati države članice na mijenjanje svojih postojećih sustava prijavljivanja ako se prijavljivanje obavlja preko državnog odvjetništva ili drugih tijela odgovornih za provedbu prava, pod uvjetom da se informacije šalju FIU-ovima odmah i u nepročišćenom obliku, čime se tim jedinicama omogućuje neometan rad, uključujući međunarodnu suradnju s ostalim FIU-ovima.
  Važno je da države članice omoguće FIU-ovima neophodna sredstva radi osiguravanja pune operativne sposobnosti za borbu s trenutačnim izazovima koje im predstavlja pranje novca i financiranje terorizma uz poštovanje temeljnih prava, uključujući pravo na privatnost i zaštitu podataka. [Am. 30] |
| --- | --- |

(25)

Sve države članice imaju,

  su uspostavile
  ili bi trebale imati,

  uspostaviti operativno neovisne i autonomne
  financijsko-obavještajne jedinice (dalje u tekstu FIU) za prikupljanje i analizu informacija koje primaju radi utvrđivanja poveznica između sumnjivih transakcija i povezanih kriminalnih radnji

  aktivnosti
  kako bi spriječile te se borile protiv pranja novca i financiranja terorizma. Sumnjive transakcije trebale bi biti prijavljene

  trebalo bi prijaviti
  FIU-ovima, koji bi trebali služiti kao nacionalni centar za primanje, analizu i distribuciju nadležnim tijelima prijava o sumnjivim transakcijama te ostalih informacija koje se odnose na moguće slučajeve pranja novca ili financiranja terorizma. To ne bi trebalo primorati države članice na mijenjanje svojih postojećih sustava prijavljivanja ako se prijavljivanje obavlja preko državnog odvjetništva ili drugih tijela odgovornih za provedbu prava, pod uvjetom da se informacije šalju FIU-ovima odmah i u nepročišćenom obliku, čime se tim jedinicama omogućuje neometan rad, uključujući međunarodnu suradnju s ostalim FIU-ovima.
  Važno je da države članice omoguće FIU-ovima neophodna sredstva radi osiguravanja pune operativne sposobnosti za borbu s trenutačnim izazovima koje im predstavlja pranje novca i financiranje terorizma uz poštovanje temeljnih prava, uključujući pravo na privatnost i zaštitu podataka. [Am. 30]

| (26) | Odstupajući od opće zabrane obavljanja sumnjivih transakcija, institucije mogu obavljati sumnjive transakcije prije obavješćivanja nadležnih tijela, ako je nemoguće ne obaviti predmetnu transakciju ili bi njezino neobavljanje moglo ugroziti napore u gonjenju korisnika operacija za koje se sumnja da su operacije pranja novca ili financiranja terorizma. To međutim ne smije dovesti u pitanje međunarodne obveze koje su države članice prihvatile, a odnose se na neodgodivo zamrzavanje sredstava ili druge imovine terorista, terorističkih organizacija ili osoba koje financiraju terorizam u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(26)

Odstupajući od opće zabrane obavljanja sumnjivih transakcija, institucije mogu obavljati sumnjive transakcije prije obavješćivanja nadležnih tijela, ako je nemoguće ne obaviti predmetnu transakciju ili bi njezino neobavljanje moglo ugroziti napore u gonjenju korisnika operacija za koje se sumnja da su operacije pranja novca ili financiranja terorizma. To međutim ne smije dovesti u pitanje međunarodne obveze koje su države članice prihvatile, a odnose se na neodgodivo zamrzavanje sredstava ili druge imovine terorista, terorističkih organizacija ili osoba koje financiraju terorizam u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda.

| (26a) | Budući da golemi dio nezakonitih tokova novca završi u poreznim oazama, Unija bi trebala povećati pritisak na te zemlje da surađuju kako bi suzbile pranje novca i financiranje terorizma. [Am. 31] |
| --- | --- |

(26a)

Budući da golemi dio nezakonitih tokova novca završi u poreznim oazama, Unija bi trebala povećati pritisak na te zemlje da surađuju kako bi suzbile pranje novca i financiranje terorizma. [Am. 31]

| (27) | Države članice trebale bi imati mogućnost imenovati primjereno samoregulatorno tijelo profesija navedenih u članku 2. stavcima 1. i 3. točkama (a), (b) i (d) kao nadležno tijelo prvog stupnja za informiranje umjesto FIU-a. U skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava sustav prvog stupnja prijave samoregulatornom tijelu predstavlja važan mehanizam za potporu zaštiti temeljnih prava kao što se tiče obveza prijavljivanja koje su primjenjive na odvjetnike. |
| --- | --- |

(27)

Države članice trebale bi imati mogućnost imenovati primjereno samoregulatorno tijelo profesija navedenih u članku 2. stavcima 1. i 3. točkama (a), (b) i (d) kao nadležno tijelo prvog stupnja za informiranje umjesto FIU-a. U skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava sustav prvog stupnja prijave samoregulatornom tijelu predstavlja važan mehanizam za potporu zaštiti temeljnih prava kao što se tiče obveza prijavljivanja koje su primjenjive na odvjetnike.

| (28) | Kada država članica odluči koristiti izuzeća iz članka 33. stavka 2., ona može dopustiti ili zahtijevati od samoregulatornog tijela koje zastupa osobe iz tog članka da ne prenosi informacije FIU-u dobivene od tih osoba u okolnostima navedenim u tom članku. |
| --- | --- |

(28)

Kada država članica odluči koristiti izuzeća iz članka 33. stavka 2., ona može dopustiti ili zahtijevati od samoregulatornog tijela koje zastupa osobe iz tog članka da ne prenosi informacije FIU-u dobivene od tih osoba u okolnostima navedenim u tom članku.

| (29) | Postoji znatan broj slučajeva kada su zaposlenici

  pojedinci, uključujući zaposlenike i predstavnike,
  koji su prijavili svoje sumnje u pranje novca bili izvrgnuti prijetnjama ili neprijateljskom postupanju. Iako se ova Direktiva ne može miješati u sudske postupke država članica, ovo je vrlo važno

  ključno
  pitanje za djelotvornost sustava za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma. Države članice moraju

  trebale bi
  biti svjesne tog

  ovog
  problema i moraju učiniti

  te činiti
  sve što je u njihovoj moći da zaštite
  pojedince, uključujući
  zaposlenike
  i predstavnike,
  od takvih prijetnji ili neprijateljskog djelovanja.

  postupanja, kao i od drugih oblika nepovoljnog postupanja ili nepovoljnih posljedica, čime im olakšavaju prijavljivanje sumnji i na taj način jačaju borbu protiv pranja novca
  . [Am. 32] |
| --- | --- |

(29)

Postoji znatan broj slučajeva kada su zaposlenici

  pojedinci, uključujući zaposlenike i predstavnike,
  koji su prijavili svoje sumnje u pranje novca bili izvrgnuti prijetnjama ili neprijateljskom postupanju. Iako se ova Direktiva ne može miješati u sudske postupke država članica, ovo je vrlo važno

  ključno
  pitanje za djelotvornost sustava za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma. Države članice moraju

  trebale bi
  biti svjesne tog

  ovog
  problema i moraju učiniti

  te činiti
  sve što je u njihovoj moći da zaštite
  pojedince, uključujući
  zaposlenike
  i predstavnike,
  od takvih prijetnji ili neprijateljskog djelovanja.

  postupanja, kao i od drugih oblika nepovoljnog postupanja ili nepovoljnih posljedica, čime im olakšavaju prijavljivanje sumnji i na taj način jačaju borbu protiv pranja novca
  . [Am. 32]

| (30) | Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), kako je prenesena u nacionalno pravo, primjenjiva je na obradu osobnih podataka u svrhu ove Direktive. |
| --- | --- |

(30)

Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), kako je prenesena u nacionalno pravo, primjenjiva je na obradu osobnih podataka u svrhu ove Direktive.

| (30a) | Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća

   (14)

  primjenjiva je na obradu osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije u svrhe ove Direktive. [Am. 33] |
| --- | --- |

(30a)

Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća

   (14)

  primjenjiva je na obradu osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije u svrhe ove Direktive. [Am. 33]

| (31) | Određeni aspekti provedbe ove Direktive uključuju prikupljanje, analizu, pohranu i dijeljenje podataka. Obrada osobnih podataka trebala bi biti dozvoljena u skladu s načelima utvrđenima

  kako bi se poštovale obveze utvrđene
  u ovoj Direktivi, uključujući temeljitu identifikaciju stranaka

  provedbu temeljite identifikacije stranke
  , trajni nadzor, istragu i prijavu neobičnih i sumnjivih transakcija, identifikaciju stvarnog vlasnika pravne osobe ili mreže, nadležna

  pravnog sporazuma, identifikaciju politički izložene osobe, dijeljenje informacija od strane nadležnih
  tijela koja dijele informacije te financijske institucije koje dijele informacije

  i dijeljenje informacija od strane financijskih institucija i obvezanih subjekata
  . Prikupljeni osobni podaci trebali bi biti ograničeni na ono što je strogo potrebno za usklađivanje s načelima Direktive, a ne dalje obrađivani na način neusklađen s Direktivom 95/46/EZ. Osobito, daljnja obrada osobnih podataka za komercijalne svrhe trebala bi biti strogo zabranjena. [Am. 34] |
| --- | --- |

(31)

Određeni aspekti provedbe ove Direktive uključuju prikupljanje, analizu, pohranu i dijeljenje podataka. Obrada osobnih podataka trebala bi biti dozvoljena u skladu s načelima utvrđenima

  kako bi se poštovale obveze utvrđene
  u ovoj Direktivi, uključujući temeljitu identifikaciju stranaka

  provedbu temeljite identifikacije stranke
  , trajni nadzor, istragu i prijavu neobičnih i sumnjivih transakcija, identifikaciju stvarnog vlasnika pravne osobe ili mreže, nadležna

  pravnog sporazuma, identifikaciju politički izložene osobe, dijeljenje informacija od strane nadležnih
  tijela koja dijele informacije te financijske institucije koje dijele informacije

  i dijeljenje informacija od strane financijskih institucija i obvezanih subjekata
  . Prikupljeni osobni podaci trebali bi biti ograničeni na ono što je strogo potrebno za usklađivanje s načelima Direktive, a ne dalje obrađivani na način neusklađen s Direktivom 95/46/EZ. Osobito, daljnja obrada osobnih podataka za komercijalne svrhe trebala bi biti strogo zabranjena. [Am. 34]

| (32) | Sve države članice prepoznale su borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma kao važan temelj javnog interesa.
  Iskorjenjivanje takvih pojava zahtijeva apsolutnu političku volju i suradnju na svim razinama. [Am. 35] |
| --- | --- |

(32)

Sve države članice prepoznale su borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma kao važan temelj javnog interesa.
  Iskorjenjivanje takvih pojava zahtijeva apsolutnu političku volju i suradnju na svim razinama. [Am. 35]

| (32a) | Iznimno je važno da ulaganje sufinancirano sredstvima iz proračuna Unije ispunjava najviše standarde kako bi se spriječila financijska kaznena djela, uključujući korupciju i poreznu utaju. Stoga je 2008. EIB usvojila interni pravilnik pod nazivom „Smjernice o sprječavanju i ograničavanju zabranjenog ponašanja u aktivnostima Europske investicijske banke” koji se temelji na članku 325. UFEU-a, članku 18. Statuta EIB-a i Uredbi Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002

   (15)

  Nakon usvajanja smjernica, EIB će o sumnjivim ili navodno sumnjivim slučajevima pranja novca koji utječu na projekte, operacije i transakcije koji se provode uz potporu EIB-a, izvijestiti luksemburški FIU. [Am. 36] |
| --- | --- |

(32a)

Iznimno je važno da ulaganje sufinancirano sredstvima iz proračuna Unije ispunjava najviše standarde kako bi se spriječila financijska kaznena djela, uključujući korupciju i poreznu utaju. Stoga je 2008. EIB usvojila interni pravilnik pod nazivom „Smjernice o sprječavanju i ograničavanju zabranjenog ponašanja u aktivnostima Europske investicijske banke” koji se temelji na članku 325. UFEU-a, članku 18. Statuta EIB-a i Uredbi Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002

   (15)

  Nakon usvajanja smjernica, EIB će o sumnjivim ili navodno sumnjivim slučajevima pranja novca koji utječu na projekte, operacije i transakcije koji se provode uz potporu EIB-a, izvijestiti luksemburški FIU. [Am. 36]

| (33) | Ova Direktiva ne dovodi u pitanje zaštitu osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i sudske suradnje u kaznenim pitanjima, uključujući odredbe Okvirne odluke 977/2008/PUP.
  [Am. 37] |
| --- | --- |

(33)

Ova Direktiva ne dovodi u pitanje zaštitu osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i sudske suradnje u kaznenim pitanjima, uključujući odredbe Okvirne odluke 977/2008/PUP.
  [Am. 37]

| (34) | Prava pristupa osobe koje se podaci tiču primjenjiva su na osobne podatke obrađene u svrhu ove Direktive. Međutim pristup osobe koje se podaci tiču informacijama sadržanima u sumnjivoj prijavi o
  sumnjivoj
  transakciji ozbiljno bi ugrozio djelotvornost borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. Ograničenja ovoga prava u skladu s člankom 13. Direktive 95/46/EZ stoga mogu biti opravdana.
  Međutim, takva se ograničenja moraju uravnotežiti djelotvornim ovlastima nadležnih tijela za zaštitu podataka, uključujući ovlasti neizravna pristupa koje su utvrđene Direktivom 95/46/EZ kako bi im se omogućilo istraživanje, po službenoj dužnosti ili na temelju žalbe, bilo kakve tvrdnje povezane s problemima u vezi s obradom osobnih podataka. To bi osobito trebalo uključivati pristup podatkovnim datotekama obvezanog subjekta. [Am. 38] |
| --- | --- |

(34)

Prava pristupa osobe koje se podaci tiču primjenjiva su na osobne podatke obrađene u svrhu ove Direktive. Međutim pristup osobe koje se podaci tiču informacijama sadržanima u sumnjivoj prijavi o
  sumnjivoj
  transakciji ozbiljno bi ugrozio djelotvornost borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. Ograničenja ovoga prava u skladu s člankom 13. Direktive 95/46/EZ stoga mogu biti opravdana.
  Međutim, takva se ograničenja moraju uravnotežiti djelotvornim ovlastima nadležnih tijela za zaštitu podataka, uključujući ovlasti neizravna pristupa koje su utvrđene Direktivom 95/46/EZ kako bi im se omogućilo istraživanje, po službenoj dužnosti ili na temelju žalbe, bilo kakve tvrdnje povezane s problemima u vezi s obradom osobnih podataka. To bi osobito trebalo uključivati pristup podatkovnim datotekama obvezanog subjekta. [Am. 38]

| (35) | Ova se Direktiva ne primjenjuje na osobe koje samo rade na pretvaranju papirnate dokumentacije u elektroničke podatke prema ugovoru sklopljenom s kreditnom institucijom ili financijskom institucijom niti se ona primjenjuje na fizičke ili pravne osobe koje kreditnim ili financijskim institucijama samo pružaju usluge sustava obavješćivanja ili drugih sustava potpore za prijenos sredstava ili sustava kliringa ili namire. |
| --- | --- |

(35)

Ova se Direktiva ne primjenjuje na osobe koje samo rade na pretvaranju papirnate dokumentacije u elektroničke podatke prema ugovoru sklopljenom s kreditnom institucijom ili financijskom institucijom niti se ona primjenjuje na fizičke ili pravne osobe koje kreditnim ili financijskim institucijama samo pružaju usluge sustava obavješćivanja ili drugih sustava potpore za prijenos sredstava ili sustava kliringa ili namire.

| (36) | Pranje novca i financiranje terorizma međunarodni su problemi i napori za njihovo suzbijanje trebaju biti globalni. Kada kreditne ili financijske institucije Zajednice imaju podružnice ili tvrtke kćeri u trećim zemljama koje u tom području imaju nedostatne zakone, one moraju, kako bi izbjegle primjenu vrlo različitih standarda unutar institucije ili grupe institucija, primijeniti standard Zajednice ili obavijestiti nadležna tijela države članice u kojoj je sjedište u slučaju kada je primjena tog standarda nemoguća. |
| --- | --- |

(36)

Pranje novca i financiranje terorizma međunarodni su problemi i napori za njihovo suzbijanje trebaju biti globalni. Kada kreditne ili financijske institucije Zajednice imaju podružnice ili tvrtke kćeri u trećim zemljama koje u tom području imaju nedostatne zakone, one moraju, kako bi izbjegle primjenu vrlo različitih standarda unutar institucije ili grupe institucija, primijeniti standard Zajednice ili obavijestiti nadležna tijela države članice u kojoj je sjedište u slučaju kada je primjena tog standarda nemoguća.

| (37) | Kada god je to moguće, institucijama

  obvezanim
  bi
  subjektima
  trebalo osigurati povratne

  popratne
  informacije o korisnosti i daljnjim aktivnostima u vezi s prijavama sumnjivih transakcija koje one podnose. Kako bi se to omogućilo i kako bi se omogućilo preispitivanje djelotvornosti njihovih sustava za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma, države članice trebaju

  trebale bi
  voditi i unapređivati relevantne statističke podatke. Kako bi još poboljšali

  dodatno poboljšala
  kvalitetu i konzistentnost statističkih podataka prikupljanih na razini Unije, Komisija bi trebala pratiti situaciju diljem Unije s obzirom na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te objavljivati redovite preglede,
  uključujući ocjenjivanje nacionalnih procjena rizika. Komisija bi trebala izvršiti prvi takav pregled unutar jedne godine od dana stupanja na snagu ove Direktive. [Am. 39] |
| --- | --- |

(37)

Kada god je to moguće, institucijama

  obvezanim
  bi
  subjektima
  trebalo osigurati povratne

  popratne
  informacije o korisnosti i daljnjim aktivnostima u vezi s prijavama sumnjivih transakcija koje one podnose. Kako bi se to omogućilo i kako bi se omogućilo preispitivanje djelotvornosti njihovih sustava za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma, države članice trebaju

  trebale bi
  voditi i unapređivati relevantne statističke podatke. Kako bi još poboljšali

  dodatno poboljšala
  kvalitetu i konzistentnost statističkih podataka prikupljanih na razini Unije, Komisija bi trebala pratiti situaciju diljem Unije s obzirom na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te objavljivati redovite preglede,
  uključujući ocjenjivanje nacionalnih procjena rizika. Komisija bi trebala izvršiti prvi takav pregled unutar jedne godine od dana stupanja na snagu ove Direktive. [Am. 39]

| (37a) | Države članice bi trebale osigurati ne samo da obvezani subjekti poštuju odgovarajuća pravila i smjernice nego i da uspostave sustave kojima se zapravo smanjuje rizike od pranja novca unutar tih subjekata na najnižu razinu. [Am. 40] |
| --- | --- |

(37a)

Države članice bi trebale osigurati ne samo da obvezani subjekti poštuju odgovarajuća pravila i smjernice nego i da uspostave sustave kojima se zapravo smanjuje rizike od pranja novca unutar tih subjekata na najnižu razinu. [Am. 40]

| (37b) | Kako bi bile sposobne sagledati učinkovitost svojih sustava borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, države članice trebale bi čuvati i poboljšavati odgovarajuće statističke podatke. Kako bi dodatno unaprijedila kvalitetu i konzistentnost prikupljenih statističkih podataka na razini Unije, Komisija bi trebala pratiti situaciju u cijeloj Uniji s obzirom na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te redovito objavljivati osvrte. [Am. 41] |
| --- | --- |

(37b)

Kako bi bile sposobne sagledati učinkovitost svojih sustava borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, države članice trebale bi čuvati i poboljšavati odgovarajuće statističke podatke. Kako bi dodatno unaprijedila kvalitetu i konzistentnost prikupljenih statističkih podataka na razini Unije, Komisija bi trebala pratiti situaciju u cijeloj Uniji s obzirom na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te redovito objavljivati osvrte. [Am. 41]

| (38) | Po pitanju mjenjačnica, pružatelja usluga trusta ili trgovačkih društava ili kasina, nadležna tijela moraju osigurati da osobe koje stvarno upravljaju ili će upravljati poslovanjem takvih tijela i stvarni vlasnici budu primjerene osobe. Kriteriji za određivanje primjerenosti određene osobe, kao minimum, odražavaju potrebu za zaštitom takvih subjekata od zloporabe njihova poslovodstva ili stvarnih vlasnika u kriminalne svrhe. |
| --- | --- |

(38)

Po pitanju mjenjačnica, pružatelja usluga trusta ili trgovačkih društava ili kasina, nadležna tijela moraju osigurati da osobe koje stvarno upravljaju ili će upravljati poslovanjem takvih tijela i stvarni vlasnici budu primjerene osobe. Kriteriji za određivanje primjerenosti određene osobe, kao minimum, odražavaju potrebu za zaštitom takvih subjekata od zloporabe njihova poslovodstva ili stvarnih vlasnika u kriminalne svrhe.

| (39) | Uzimajući u obzir međunarodni karakter pranja novca i financiranja terorizma, koordinacija i suradnja između FIU-ova EU-a iznimno su važne. Takva suradnja dosad je bila spomenuta jedino u Odluci Vijeća 2000/642/PUP (16). Kako bi osigurala bolju koordinaciju i suradnju između FIU-ova, a osobito osigurala da prijave sumnjivih transakcija dođu do FIU-a države članice gdje bi prijava bila jako korisna, u ovu Direktivu trebalo bi uključiti detaljnija, dalekosežnija i ažurnija pravila. |
| --- | --- |

(39)

Uzimajući u obzir međunarodni karakter pranja novca i financiranja terorizma, koordinacija i suradnja između FIU-ova EU-a iznimno su važne. Takva suradnja dosad je bila spomenuta jedino u Odluci Vijeća 2000/642/PUP (16). Kako bi osigurala bolju koordinaciju i suradnju između FIU-ova, a osobito osigurala da prijave sumnjivih transakcija dođu do FIU-a države članice gdje bi prijava bila jako korisna, u ovu Direktivu trebalo bi uključiti detaljnija, dalekosežnija i ažurnija pravila.

| (40) | Poboljšavanje razmjene informacija između FIU-ova unutar Unije od osobite je važnosti za suočavanje s međunarodnim karakterom pranja novca i financiranja terorizma. Države članice trebale bi podupirati uporabu sigurne potpore za razmjenu informacija, posebno decentralizirane računalne mreže FIU.net te tehnika koje nudi ta mreža.

  nude takvi objekti
  . [Am. 42] |
| --- | --- |

(40)

Poboljšavanje razmjene informacija između FIU-ova unutar Unije od osobite je važnosti za suočavanje s međunarodnim karakterom pranja novca i financiranja terorizma. Države članice trebale bi podupirati uporabu sigurne potpore za razmjenu informacija, posebno decentralizirane računalne mreže FIU.net te tehnika koje nudi ta mreža.

  nude takvi objekti
  . [Am. 42]

| (41) | Važnost suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma trebala bi potaknuti države članice da u nacionalnom zakonodavstvu utvrde kazne koje su djelotvorne, razmjerne i imaju svojstvo odvraćanja u slučaju nepoštovanja odredbi nacionalnih propisa donesenih u skladu s ovom Direktivom. Države članice trenutačno imaju širok raspon upravnih mjera i sankcija za kršenje ključnih mjera prevencije. Ova različitost mogla bi biti pogubna za trud uložen u borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te postoji rizik da odgovor Unije ostane neujedinjen. Ova Direktiva stoga bi trebala uključivati raspon upravnih mjera i sankcija koje će biti dostupne državama članicama za sustavno kršenje načela povezanih s mjerama temeljite identifikacije stranaka, vođenjem evidencije, prijavama sumnjivih transakcija i unutarnjom kontrolom institucija. Taj raspon
  bi
  trebao bi biti dostatno širok da državama članicama te nadležnim tijelima dozvoli da uzmu u obzir razlike između institucija, osobito između financijskih institucija i ostalih institucija, što se tiče njihove veličine, obilježja
  , razine rizika
  te područja aktivnosti. U primjeni ove Direktive države članice trebale bi osigurati da postavljanje upravnih mjera i sankcija u skladu s ovom Direktivom i kriminalnim kaznama u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ne krši načelo ne bis in idem. [Am. 43] |
| --- | --- |

(41)

Važnost suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma trebala bi potaknuti države članice da u nacionalnom zakonodavstvu utvrde kazne koje su djelotvorne, razmjerne i imaju svojstvo odvraćanja u slučaju nepoštovanja odredbi nacionalnih propisa donesenih u skladu s ovom Direktivom. Države članice trenutačno imaju širok raspon upravnih mjera i sankcija za kršenje ključnih mjera prevencije. Ova različitost mogla bi biti pogubna za trud uložen u borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te postoji rizik da odgovor Unije ostane neujedinjen. Ova Direktiva stoga bi trebala uključivati raspon upravnih mjera i sankcija koje će biti dostupne državama članicama za sustavno kršenje načela povezanih s mjerama temeljite identifikacije stranaka, vođenjem evidencije, prijavama sumnjivih transakcija i unutarnjom kontrolom institucija. Taj raspon
  bi
  trebao bi biti dostatno širok da državama članicama te nadležnim tijelima dozvoli da uzmu u obzir razlike između institucija, osobito između financijskih institucija i ostalih institucija, što se tiče njihove veličine, obilježja
  , razine rizika
  te područja aktivnosti. U primjeni ove Direktive države članice trebale bi osigurati da postavljanje upravnih mjera i sankcija u skladu s ovom Direktivom i kriminalnim kaznama u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ne krši načelo ne bis in idem. [Am. 43]

| (42) | Tehnički kriteriji u financijskim uslugama trebali bi štedišama, ulagačima i potrošačima diljem Unije osigurati dosljednu harmonizaciju te odgovarajuću zaštitu. Kao tijelima s visoko specijaliziranom stručnošću bilo bi djelotvorno i prikladno ESA-i povjeriti proširenje nacrta regulatornih tehničkih kriterija koji ne uključuju političke izbore i koji će se podnijeti Komisiji na uvid. |
| --- | --- |

(42)

Tehnički kriteriji u financijskim uslugama trebali bi štedišama, ulagačima i potrošačima diljem Unije osigurati dosljednu harmonizaciju te odgovarajuću zaštitu. Kao tijelima s visoko specijaliziranom stručnošću bilo bi djelotvorno i prikladno ESA-i povjeriti proširenje nacrta regulatornih tehničkih kriterija koji ne uključuju političke izbore i koji će se podnijeti Komisiji na uvid.

| (42a) | Kako bi se nadležnim tijelima i obvezanim subjektima omogućilo da bolje procijene rizike određenih transakcija, Komisija bi trebala sastaviti popis područja nadležnosti izvan Unije na kojima su provedena pravila i uredbe slični onima utvrđenima u ovoj Direktivi. [Am. 44] |
| --- | --- |

(42a)

Kako bi se nadležnim tijelima i obvezanim subjektima omogućilo da bolje procijene rizike određenih transakcija, Komisija bi trebala sastaviti popis područja nadležnosti izvan Unije na kojima su provedena pravila i uredbe slični onima utvrđenima u ovoj Direktivi. [Am. 44]

| (43) | Komisija bi trebala usvojiti nacrt regulatornih tehničkih kriterija koji su razvile ESA u skladu s člankom 42. ove Direktive putem delegiranih akata u skladu s člankom 290. UFEU-a te u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 te Uredbe (EU) br. 1095/2010. |
| --- | --- |

(43)

Komisija bi trebala usvojiti nacrt regulatornih tehničkih kriterija koji su razvile ESA u skladu s člankom 42. ove Direktive putem delegiranih akata u skladu s člankom 290. UFEU-a te u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 te Uredbe (EU) br. 1095/2010.

| (44) | S obzirom na znatne izmjene koje bi trebale biti napravljene u direktivama 2005/60/EZ i 2006/70/EZ, one bi trebale biti sjedinjene i zamijenjene zbog jasnoće i dosljednosti. |
| --- | --- |

(44)

S obzirom na znatne izmjene koje bi trebale biti napravljene u direktivama 2005/60/EZ i 2006/70/EZ, one bi trebale biti sjedinjene i zamijenjene zbog jasnoće i dosljednosti.

| (45) | Budući da države članice cilj ove Direktive, odnosno zaštitu financijskog sustava putem prevencije, istrage i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma, ne mogu postići u dovoljnoj mjeri, s obzirom da bi individualne mjere, koje su usvojile države članice kako bi zaštitile svoje financijske sustave, mogle biti nedosljedne funkcioniranju unutarnjeg tržišta i zahtjevima vladavine prava te javne politike Unije te da on u smislu razmjera i učinaka djelovanja može biti bolje ostvaren na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, navedenom u tom članku, ova Direktiva ne ide dalje od onog što je neophodno za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(45)

Budući da države članice cilj ove Direktive, odnosno zaštitu financijskog sustava putem prevencije, istrage i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma, ne mogu postići u dovoljnoj mjeri, s obzirom da bi individualne mjere, koje su usvojile države članice kako bi zaštitile svoje financijske sustave, mogle biti nedosljedne funkcioniranju unutarnjeg tržišta i zahtjevima vladavine prava te javne politike Unije te da on u smislu razmjera i učinaka djelovanja može biti bolje ostvaren na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, navedenom u tom članku, ova Direktiva ne ide dalje od onog što je neophodno za postizanje tog cilja.

| (46) | Ove

  Ova
  Direktiva poštuje temeljna prava i promatra

  uzima u obzir
  načela prepoznata

  priznata
  Poveljom, osobito,

  posebno pravo na
  poštovanje privatnog i obiteljskog života,
  pretpostavku nedužnosti,
  pravo na zaštitu osobnih podataka, slobodu vođenja posla

  poduzetništva
  , zabranu diskriminacije, pravo na djelotvorni

  učinkoviti
  pravni lijek i na pošteno

  pravično
  suđenje te

  i
  pravo na obranu. [Am. 45] |
| --- | --- |

(46)

Ove

  Ova
  Direktiva poštuje temeljna prava i promatra

  uzima u obzir
  načela prepoznata

  priznata
  Poveljom, osobito,

  posebno pravo na
  poštovanje privatnog i obiteljskog života,
  pretpostavku nedužnosti,
  pravo na zaštitu osobnih podataka, slobodu vođenja posla

  poduzetništva
  , zabranu diskriminacije, pravo na djelotvorni

  učinkoviti
  pravni lijek i na pošteno

  pravično
  suđenje te

  i
  pravo na obranu. [Am. 45]

| (47) | U skladu s člankom 21. Povelje koja zabranjuje bilo kakvu diskriminaciju na bilo kakvoj osnovi, države članice moraju osigurati da je ova Direktiva provedena, što se tiče procjena rizika u kontekstu temeljite identifikacije stranaka bez diskriminacije. |
| --- | --- |

(47)

U skladu s člankom 21. Povelje koja zabranjuje bilo kakvu diskriminaciju na bilo kakvoj osnovi, države članice moraju osigurati da je ova Direktiva provedena, što se tiče procjena rizika u kontekstu temeljite identifikacije stranaka bez diskriminacije.

| (48) | U skladu sa Zajedničkom političkom deklaracijom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o eksplikativnim dokumentima države članice odlučile su pratiti, u opravdanim slučajevima, obavješćivanje o svojim mjerama premještanja jednim ili s više dokumenata koji objašnjavaju odnos između dijelova Direktive te odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata premještanja. S obzirom na ovu Direktivu zakonodavac smatra prijenos takvih dokumenata opravdanim, |
| --- | --- |

(48)

U skladu sa Zajedničkom političkom deklaracijom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o eksplikativnim dokumentima države članice odlučile su pratiti, u opravdanim slučajevima, obavješćivanje o svojim mjerama premještanja jednim ili s više dokumenata koji objašnjavaju odnos između dijelova Direktive te odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata premještanja. S obzirom na ovu Direktivu zakonodavac smatra prijenos takvih dokumenata opravdanim,

| (48a) | Pri primjeni ove Direktive ili nacionalnog prava kojim se ona preuzima države članice i obvezani subjekti obvezani su Direktivom Vijeća 2000/43/EZ

   (17)
  . [Am. 46] |
| --- | --- |

(48a)

Pri primjeni ove Direktive ili nacionalnog prava kojim se ona preuzima države članice i obvezani subjekti obvezani su Direktivom Vijeća 2000/43/EZ

   (17)
  . [Am. 46]

| (48b) | Europski nadzornik za zaštitu podataka dostavio je svoje mišljenje 4. srpnja 2013.

   (18) |
| --- | --- |

(48b)

Europski nadzornik za zaštitu podataka dostavio je svoje mišljenje 4. srpnja 2013.

   (18)

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

ODJELJAK 1.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

1.   Države članice osiguravaju zabranu pranja novca i financiranja terorizma.

2.   U svrhe ove Direktive sljedeće aktivnosti, kada se obavljaju namjerno, smatraju se pranjem novca:

| (a) | konverzija ili prijenos imovine, a kada se zna

  uz znanje o tome
  da je ta imovina stečena kriminalnom aktivnošću ili sudjelovanjem u takvoj aktivnosti, radi utaje ili prikrivanja nedopuštenog podrijetla

  porijekla
  imovine ili
  izbjegavanja naloga za zamrzavanje ili zapljenu ili radi
  pomaganja bilo kojoj osobi koja je uključena u provedbu takve aktivnosti u izbjegavanju pravnih posljedica svoga

  njegova
  djelovanja; [Am. 47] |
| --- | --- |

(a)

konverzija ili prijenos imovine, a kada se zna

  uz znanje o tome
  da je ta imovina stečena kriminalnom aktivnošću ili sudjelovanjem u takvoj aktivnosti, radi utaje ili prikrivanja nedopuštenog podrijetla

  porijekla
  imovine ili
  izbjegavanja naloga za zamrzavanje ili zapljenu ili radi
  pomaganja bilo kojoj osobi koja je uključena u provedbu takve aktivnosti u izbjegavanju pravnih posljedica svoga

  njegova
  djelovanja; [Am. 47]

| (b) | utaja ili prikrivanje prave prirode, izvora, lokacije, raspolaganja, kretanja, prava povezana s vlasništvom ili vlasništvom nad imovinom, a kada se zna da je ta imovina stečena kriminalnom aktivnošću ili sudjelovanjem u takvoj aktivnosti; |
| --- | --- |

(b)

utaja ili prikrivanje prave prirode, izvora, lokacije, raspolaganja, kretanja, prava povezana s vlasništvom ili vlasništvom nad imovinom, a kada se zna da je ta imovina stečena kriminalnom aktivnošću ili sudjelovanjem u takvoj aktivnosti;

| (c) | stjecanje, posjedovanje ili korištenje imovine, ako se zna, u vrijeme primitka, da je ta imovina stečena kriminalnom aktivnošću ili sudjelovanjem u takvoj aktivnosti; |
| --- | --- |

(c)

stjecanje, posjedovanje ili korištenje imovine, ako se zna, u vrijeme primitka, da je ta imovina stečena kriminalnom aktivnošću ili sudjelovanjem u takvoj aktivnosti;

| (d) | sudjelovanje, udruživanje radi provedbe, pokušaji provedbe i pomoći, poticanje, pogodovanje i savjetovanje pri provedbi bilo koje od aktivnosti navedenih u točkama (a), (b) i (c). |
| --- | --- |

(d)

sudjelovanje, udruživanje radi provedbe, pokušaji provedbe i pomoći, poticanje, pogodovanje i savjetovanje pri provedbi bilo koje od aktivnosti navedenih u točkama (a), (b) i (c).

3.   Pranjem novca smatraju se čak i situacije u kojima su aktivnosti, koje su stvorile imovinu koja se pere, provedene na teritoriju druge države članice ili neke treće zemlje.

4.   Za potrebe ove Direktive „financiranjem terorizma” smatra se osiguravanje ili prikupljanje sredstava, bilo kojim putem, izravno ili neizravno, s namjerom da se ona koriste ili uz saznanje da će se ona koristiti, bilo u cijelosti ili djelomično, za počinjenje bilo kojeg od kaznenih djela u smislu članaka od 1. do 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP (19), kao što je izmijenjeno Okvirnom odlukom Vijeća 2008/919/PUP (20).

5.   Saznanje, namjera ili svrha koji čine potreban element aktivnosti iz stavaka 2. i 4. mogu se izvesti iz objektivnih činjeničnih okolnosti.

Članak 2.

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na:

| (1) | kreditne institucije; |
| --- | --- |

(1)

kreditne institucije;

| (2) | financijske institucije; |
| --- | --- |

(2)

financijske institucije;

| (3) | sljedeće fizičke ili pravne osobe u obavljanju njihovih profesionalnih djelatnosti:






  (a) | revizore, vanjske računovođe i porezne savjetnike; |
| --- | --- | --- |

(3)

sljedeće fizičke ili pravne osobe u obavljanju njihovih profesionalnih djelatnosti:

(a)

revizore, vanjske računovođe i porezne savjetnike;

| (b) | javne bilježnike i ostale neovisne pravne stručnjake, kada sudjeluju, bilo da djeluju u ime svoje stranke bilo za svoju stranku, u bilo kojoj vrsti financijskih transakcija ili transakcija koje uključuju nekretnine ili pružaju pomoć u planiranju ili obavljanju transakcija za svoje stranke u vezi s(a):






  i. | kupnjom i prodajom nekretnina ili poslovnih subjekata; |
| --- | --- | --- |

(b)

javne bilježnike i ostale neovisne pravne stručnjake, kada sudjeluju, bilo da djeluju u ime svoje stranke bilo za svoju stranku, u bilo kojoj vrsti financijskih transakcija ili transakcija koje uključuju nekretnine ili pružaju pomoć u planiranju ili obavljanju transakcija za svoje stranke u vezi s(a):

i.

kupnjom i prodajom nekretnina ili poslovnih subjekata;

| ii. | upravljanjem novcem, vrijednosnim papirima ili drugom imovinom stranaka; |
| --- | --- |

ii.

upravljanjem novcem, vrijednosnim papirima ili drugom imovinom stranaka;

| iii. | otvaranjem i vođenjem bankovnih, štednih ili računa vrijednosnih papira; |
| --- | --- |

iii.

otvaranjem i vođenjem bankovnih, štednih ili računa vrijednosnih papira;

| iv. | organizacijom doprinosa potrebnih za stvaranje, poslovanje ili upravljanje trgovačkim društvima; |
| --- | --- |

iv.

organizacijom doprinosa potrebnih za stvaranje, poslovanje ili upravljanje trgovačkim društvima;

| v. | stvaranjem, poslovanjem ili upravljanjem

  osnivanje, djelovanje ili upravljanje
  trustovima, trgovačkim

  zakladama, uzajamnim fondovima,
  društvima ili sličnim strukturama; [Am. 48] |
| --- | --- |

v.

stvaranjem, poslovanjem ili upravljanjem

  osnivanje, djelovanje ili upravljanje
  trustovima, trgovačkim

  zakladama, uzajamnim fondovima,
  društvima ili sličnim strukturama; [Am. 48]

| (c) | pružatelje usluga trustova ili usluga trgovačkih društava koji nisu obuhvaćeni točkama (a) ili (b); |
| --- | --- |

(c)

pružatelje usluga trustova ili usluga trgovačkih društava koji nisu obuhvaćeni točkama (a) ili (b);

| (d) | zastupnike u trgovini nekretninama
  , uključujući posrednike za najam nekretnina, u onoj mjeri u kojoj su oni uključeni u financijske transakcije
  ; [Am. 49] |
| --- | --- |

(d)

zastupnike u trgovini nekretninama
  , uključujući posrednike za najam nekretnina, u onoj mjeri u kojoj su oni uključeni u financijske transakcije
  ; [Am. 49]

| (e) | ostale fizičke ili pravne osobe koje se bave trgovinom robom
  ili uslugama
  , pod uvjetom da se plaćanje obavlja u gotovini u iznosu od 7 500 EUR ili više, bez obzira provodi li se transakcija kao jedna operacija ili u nekoliko operacija koje se čine povezanima; [Am. 50] |
| --- | --- |

(e)

ostale fizičke ili pravne osobe koje se bave trgovinom robom
  ili uslugama
  , pod uvjetom da se plaćanje obavlja u gotovini u iznosu od 7 500 EUR ili više, bez obzira provodi li se transakcija kao jedna operacija ili u nekoliko operacija koje se čine povezanima; [Am. 50]

| (f) | organizatore igara na sreću. |
| --- | --- |

(f)

organizatore igara na sreću.

2.   Države članice mogu odrediti da fizičke i pravne osobe koje se bave financijskom aktivnošću na povremenoj ili vrlo ograničenoj osnovi, gdje postoji malen rizik u smislu pranja novca ili financiranja terorizma, ne pripadaju u područje primjene ove Direktive ako fizičke i pravne osobe ispunjuju sve sljedeće kriterije:

| (a) | financijska aktivnost je ograničena u apsolutnom smislu; |
| --- | --- |

(a)

financijska aktivnost je ograničena u apsolutnom smislu;

| (b) | financijska aktivnost je ograničena na transakcijskoj bazi; |
| --- | --- |

(b)

financijska aktivnost je ograničena na transakcijskoj bazi;

| (c) | financijska aktivnost nije glavna aktivnost; |
| --- | --- |

(c)

financijska aktivnost nije glavna aktivnost;

| (d) | financijska aktivnost je podređena i direktno vezana za glavnu aktivnost; |
| --- | --- |

(d)

financijska aktivnost je podređena i direktno vezana za glavnu aktivnost;

| (e) | glavna aktivnost nije aktivnost navedena u stavku 1., s iznimkom aktivnosti spomenute u točki 3. podtočki (e) stavka 1.; |
| --- | --- |

(e)

glavna aktivnost nije aktivnost navedena u stavku 1., s iznimkom aktivnosti spomenute u točki 3. podtočki (e) stavka 1.;

| (f) | financijska aktivnost se pruža samo strankama glavne aktivnosti te se općenito ne nudi javnosti. |
| --- | --- |

(f)

financijska aktivnost se pruža samo strankama glavne aktivnosti te se općenito ne nudi javnosti.

Prvi podstavak ne primjenjuje se na pravne i fizičke osobe koje se bave doznačivanjem novca u smislu Članka 4. stavka 13. Direktive 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (21).

3.   Za potrebe točke (a) stavka 2. države članice zahtijevaju da ukupan prihod od financijske aktivnosti nije viši od praga koji mora biti dostatno nizak. Prag je utvrđen na nacionalnoj razini, ovisno o vrsti financijske aktivnosti.

4.   Za potrebe točke (b) stavka 2. države članice primjenjivat će maksimalan prag po stranci i jednoj transakciji bez obzira provodi li se transakcija kao jedna operacija ili u nekoliko operacija koje se čine povezanima. Prag je utvrđen na nacionalnoj razini, ovisno o vrsti financijske aktivnosti. On je dovoljno nizak kako bi osigurao da su vrste transakcije u pitanju nepraktična i neučinkovita metoda za pranje novca ili financiranje terorizma te neće prelaziti 1 000 EUR.

5.   Za potrebe točke (c) stavka 2. države članice zahtijevaju da ukupan prihod od financijske aktivnosti ne smije biti viši od 5 % ukupnog prihoda dotične fizičke ili pravne osobe.

6.   U procjeni rizika pranja novca ili financiranja terorizma koja se odvija u svrhe ovoga članka, države članice posebice paze na svaku financijsku aktivnost koja se svojom prirodom smatra osobito pogodnom za uporabu ili zloporabu u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma.

7.   Svaka odluka u skladu s ovim člankom iznosi razloge na kojima se temelji. Države članice zadržavaju mogućnost povlačenja te odluke ako se okolnosti promijene.

8.   Države članice uspostavljaju nadzorne aktivnosti koje se temelje na procjeni rizika ili poduzimaju druge odgovarajuće mjere kako bi osigurale da se ne zloupotrebljava izuzeće odobreno odlukama u skladu s ovim člankom.

Članak 3.

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „kreditna institucija” znači kreditna institucija, kako je definirana u članku 4. stavku 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskoga parlamenta i Vijeća (22), uključujući podružnice određene u članku 4. stavku 17. te Uredbe koje se nalaze u Uniji, bilo da im je sjedište unutar Unije ili u trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(1)

„kreditna institucija” znači kreditna institucija, kako je definirana u članku 4. stavku 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskoga parlamenta i Vijeća (22), uključujući podružnice određene u članku 4. stavku 17. te Uredbe koje se nalaze u Uniji, bilo da im je sjedište unutar Unije ili u trećoj zemlji;

| (2) | „financijska institucija” znači:






  (a) | poduzetnik koji nije kreditna institucija, a kojem je glavna djelatnost jedna ili više aktivnosti navedenih u točkama od 2. do 12. i točkama 14. i 15. Priloga I. Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (23), uključujući aktivnosti mjenjačnica (bureaux de change); |
| --- | --- | --- |

(2)

„financijska institucija” znači:

(a)

poduzetnik koji nije kreditna institucija, a kojem je glavna djelatnost jedna ili više aktivnosti navedenih u točkama od 2. do 12. i točkama 14. i 15. Priloga I. Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (23), uključujući aktivnosti mjenjačnica (bureaux de change);

| (b) | osiguravajuće društvo koje posjeduje primjereno ovlaštenje za rad u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24), ako obavlja aktivnosti obuhvaćene tom Direktivom; |
| --- | --- |

(b)

osiguravajuće društvo koje posjeduje primjereno ovlaštenje za rad u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24), ako obavlja aktivnosti obuhvaćene tom Direktivom;

| (c) | investicijsko poduzeće definirano u točki 1. članka 4. stavka 1. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (25); |
| --- | --- |

(c)

investicijsko poduzeće definirano u točki 1. članka 4. stavka 1. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (25);

| (d) | poduzeće za zajedničko ulaganje koje trguje svojim jedinicama ili dionicama; |
| --- | --- |

(d)

poduzeće za zajedničko ulaganje koje trguje svojim jedinicama ili dionicama;

| (e) | posrednik u osiguranju iz članka 2. stavka 5. Direktive 2002/92/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26), uz iznimku posrednika iz članka 2. stavka 7. te Direktive, kada se bavi životnim osiguranjem i ostalim uslugama povezanim s ulaganjem; |
| --- | --- |

(e)

posrednik u osiguranju iz članka 2. stavka 5. Direktive 2002/92/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26), uz iznimku posrednika iz članka 2. stavka 7. te Direktive, kada se bavi životnim osiguranjem i ostalim uslugama povezanim s ulaganjem;

| (f) | podružnice financijskih institucija iz točaka od (a) do (e), koje su smještene u Uniji, ako su njihova sjedišta unutar Unije ili u trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(f)

podružnice financijskih institucija iz točaka od (a) do (e), koje su smještene u Uniji, ako su njihova sjedišta unutar Unije ili u trećoj zemlji;

| (3) | „imovina” znači imovina bilo koje vrste, bilo fizička bilo nefizička, pokretna ili nepokretna, materijalna ili nematerijalna i pravni dokumenti ili instrumenti u bilo kojem obliku uključujući elektronički ili digitalni, kojima se dokazuje vlasništvo nad imovinom ili udjel u imovini te vrste; |
| --- | --- |

(3)

„imovina” znači imovina bilo koje vrste, bilo fizička bilo nefizička, pokretna ili nepokretna, materijalna ili nematerijalna i pravni dokumenti ili instrumenti u bilo kojem obliku uključujući elektronički ili digitalni, kojima se dokazuje vlasništvo nad imovinom ili udjel u imovini te vrste;

| (4) | „kriminalna aktivnost” znači svaka vrsta kriminalne upletenosti u počinjenje teškog kaznenog djela:






  (a) | radnje u smislu definicije iz članaka od 1. do 4. Okvirne odluke 2002/475/PUP, izmijenjene Okvirnom odlukom 2008/919/PUP; |
| --- | --- | --- |

(4)

„kriminalna aktivnost” znači svaka vrsta kriminalne upletenosti u počinjenje teškog kaznenog djela:

(a)

radnje u smislu definicije iz članaka od 1. do 4. Okvirne odluke 2002/475/PUP, izmijenjene Okvirnom odlukom 2008/919/PUP;

| (b) | sva kaznena djela iz članka 3. stavka 1. točke (a) Konvencije Ujedinjenih naroda iz 1988. protiv nedopuštene trgovine narkoticima i psihotropnim supstancama; |
| --- | --- |

(b)

sva kaznena djela iz članka 3. stavka 1. točke (a) Konvencije Ujedinjenih naroda iz 1988. protiv nedopuštene trgovine narkoticima i psihotropnim supstancama;

| (c) | aktivnosti kriminalnih organizacija u smislu članka 1. Zajedničke akcije Vijeća 98/733/PUP (27); |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti kriminalnih organizacija u smislu članka 1. Zajedničke akcije Vijeća 98/733/PUP (27);

| (d) | prijevare koje se tiču financijskih interesa Unije, barem onih ozbiljne prirode, u smislu članka 1. stavka 1. i članka 2. Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (28); |
| --- | --- |

(d)

prijevare koje se tiču financijskih interesa Unije, barem onih ozbiljne prirode, u smislu članka 1. stavka 1. i članka 2. Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (28);

| (e) | korupcija; |
| --- | --- |

(e)

korupcija;

| (f) | sva kažnjiva

  kaznena
  djela, uključujući porezno-kaznena djela
  izravno ili neizravno
  povezana s izravnim i neizravnim porezima,
  za
  koja se kažnjavaju lišavanjem

  je propisana kazna oduzimanja
  slobode ili nalogom za zadržavanje na maksimalno razdoblje od više od

  izdan nalog za pritvaranje u trajanju od najmanje jednu
  godinu dana

  ili
  , kada je riječ o
  onim
  državama čiji pravni sustavi predviđaju

  koje imaju
  minimalni prag za kažnjiva

  kaznena
  djela
  u svojim pravnim sustavima
  , sva kažnjiva

  kaznena
  djela
  za
  koja se kažnjavaju lišavanjem

  je propisana kazna oduzimanja
  slobode ili nalogom za zadržavanje na minimalno razdoblje

  nalog za pritvaranje u minimalnom trajanju duljem
  od više od šest mjeseci; [Am. 52; Am. se ne odnosi na sve jezične verzije] |
| --- | --- |

(f)

sva kažnjiva

  kaznena
  djela, uključujući porezno-kaznena djela
  izravno ili neizravno
  povezana s izravnim i neizravnim porezima,
  za
  koja se kažnjavaju lišavanjem

  je propisana kazna oduzimanja
  slobode ili nalogom za zadržavanje na maksimalno razdoblje od više od

  izdan nalog za pritvaranje u trajanju od najmanje jednu
  godinu dana

  ili
  , kada je riječ o
  onim
  državama čiji pravni sustavi predviđaju

  koje imaju
  minimalni prag za kažnjiva

  kaznena
  djela
  u svojim pravnim sustavima
  , sva kažnjiva

  kaznena
  djela
  za
  koja se kažnjavaju lišavanjem

  je propisana kazna oduzimanja
  slobode ili nalogom za zadržavanje na minimalno razdoblje

  nalog za pritvaranje u minimalnom trajanju duljem
  od više od šest mjeseci; [Am. 52; Am. se ne odnosi na sve jezične verzije]

| (4a) | „samoregulativno tijelo” znači tijelo koje ima ovlasti, priznate nacionalnim pravom, da uspostavi obveze i pravila koja uređuju određenu profesiju ili određeno polje gospodarske aktivnosti, a koje fizičke ili pravne osobe te profesije ili iz tog polja moraju poštovati; [Am. 53] |
| --- | --- |

(4a)

„samoregulativno tijelo” znači tijelo koje ima ovlasti, priznate nacionalnim pravom, da uspostavi obveze i pravila koja uređuju određenu profesiju ili određeno polje gospodarske aktivnosti, a koje fizičke ili pravne osobe te profesije ili iz tog polja moraju poštovati; [Am. 53]

| (5) | „stvarni vlasnik” znači fizička osoba/osobe koja/e

  fizičku osobu koja
  u konačnici posjeduje/ju ili kontrolira(ju)

  posjedue ili kontrolira

  stranku i/ili fizičku osobu u čije ime se provodi transakcija a uključuje kao minimum

  barem sljedeće
  :






  (a) | u slučaju poslovnih subjekata:






  i. | fizičku osobu/osobe koja/e

  fizičku osobu koja
  u konačnici posjeduje/ju ili kontrolira(ju) pravni subjekt

  posjeduje ili kontrolira pravnog subjekta
  putem izravnog ili neizravnog vlasništva ili kontrole nad dovoljnim postotkom dionica ili glasačkih prava u tom pravnom subjektu, uključujući putem udjela dionica na donositelja, osim tvrtki uvrštenih na uređenim tržištima koja podliježu obvezi objavljivanja u skladu sa zakonodavstvom Unije ili ekvivalentnim

  jednakovrijednim
  međunarodnim standardima.

  Postotak od 25 %

  U svakom slučaju, udjel u dionicama od 25 %
  plus jedna dionica
  koju ima fizička osoba
  dokaz je
  izravnog
  vlasništva
  ; udjel u dionicama od 25 % plus jedna dionica u stranci kojeg ima korporativni subjekt, pod kontrolom fizičke/ih osobe/a,
  ili
  više korporativnih subjekata koji su pod kontrolom iste fizičke osobe pokazatelj je neizravnog vlasništva; pojam
  kontrole putem udjela dionica i primjenjuje se na svim razinama izravnog i neizravnog vlasništva;

  utvrđuje se, između ostalog, u skladu s kriterijima iz članka 22. stavaka 1. do 5. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (29);
  međutim, to se primjenjuje ne dovodeći u pitanje pravo država članica da odluče da niži postotak može biti dokaz vlasništva ili kontrole; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

„stvarni vlasnik” znači fizička osoba/osobe koja/e

  fizičku osobu koja
  u konačnici posjeduje/ju ili kontrolira(ju)

  posjedue ili kontrolira

  stranku i/ili fizičku osobu u čije ime se provodi transakcija a uključuje kao minimum

  barem sljedeće
  :

(a)

u slučaju poslovnih subjekata:

i.

fizičku osobu/osobe koja/e

  fizičku osobu koja
  u konačnici posjeduje/ju ili kontrolira(ju) pravni subjekt

  posjeduje ili kontrolira pravnog subjekta
  putem izravnog ili neizravnog vlasništva ili kontrole nad dovoljnim postotkom dionica ili glasačkih prava u tom pravnom subjektu, uključujući putem udjela dionica na donositelja, osim tvrtki uvrštenih na uređenim tržištima koja podliježu obvezi objavljivanja u skladu sa zakonodavstvom Unije ili ekvivalentnim

  jednakovrijednim
  međunarodnim standardima.

Postotak od 25 %

  U svakom slučaju, udjel u dionicama od 25 %
  plus jedna dionica
  koju ima fizička osoba
  dokaz je
  izravnog
  vlasništva
  ; udjel u dionicama od 25 % plus jedna dionica u stranci kojeg ima korporativni subjekt, pod kontrolom fizičke/ih osobe/a,
  ili
  više korporativnih subjekata koji su pod kontrolom iste fizičke osobe pokazatelj je neizravnog vlasništva; pojam
  kontrole putem udjela dionica i primjenjuje se na svim razinama izravnog i neizravnog vlasništva;

  utvrđuje se, između ostalog, u skladu s kriterijima iz članka 22. stavaka 1. do 5. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (29);
  međutim, to se primjenjuje ne dovodeći u pitanje pravo država članica da odluče da niži postotak može biti dokaz vlasništva ili kontrole;

| ii. | ako postoji sumnja da je/su osoba/osobe identificirana/e

  je osoba utvrđena
  u točki i. stvarni vlasnik/ci, fizička/e osoba/e koja/e obavlja(ju)

  vlasnik ili se nakon poduzimanja svih potrebnih mjera ne može naći osoba pod točkom (i), fizička osoba koje obavljaju
  kontrolu nad upravljanjem pravnim subjektom
  ili njegovim upravljanjem
  putem drugih sredstava
  , što može uključivati članove višeg rukovoditeljstva
  ; |
| --- | --- |

ii.

ako postoji sumnja da je/su osoba/osobe identificirana/e

  je osoba utvrđena
  u točki i. stvarni vlasnik/ci, fizička/e osoba/e koja/e obavlja(ju)

  vlasnik ili se nakon poduzimanja svih potrebnih mjera ne može naći osoba pod točkom (i), fizička osoba koje obavljaju
  kontrolu nad upravljanjem pravnim subjektom
  ili njegovim upravljanjem
  putem drugih sredstava
  , što može uključivati članove višeg rukovoditeljstva
  ;

| ii.a | u slučaju da fizička osoba nije identificirana prema točki (i) ili (ii), fizička osoba koja je na položaju višeg rukovoditelja, u kojem slučaju obvezani subjekti vode evidenciju o mjerama koje su poduzete kako bi se identificiralo stvarno vlasništvo prema točkama i. i ii. radi dokazivanja nemogućnosti utvrđivanja takvih osoba; |
| --- | --- |

ii.a

u slučaju da fizička osoba nije identificirana prema točki (i) ili (ii), fizička osoba koja je na položaju višeg rukovoditelja, u kojem slučaju obvezani subjekti vode evidenciju o mjerama koje su poduzete kako bi se identificiralo stvarno vlasništvo prema točkama i. i ii. radi dokazivanja nemogućnosti utvrđivanja takvih osoba;

| (b) | u slučaju pravnih subjekata, poput fondacija,

  zaklada
  i pravnih aranžmana, poput trustova
  ili uzajamnih fondova
  , koji upravljaju sredstvima i obavljaju distribuciju sredstava:

  raspodjeljuju ih
  :






  i. | fizička/e osoba/osobe koja/e obavlja(ju)

  fizička osoba koja obavlja
  kontrolu nad 25 % ili više imovine pravnog aranžmana ili subjekta; te |
| --- | --- | --- |

(b)

u slučaju pravnih subjekata, poput fondacija,

  zaklada
  i pravnih aranžmana, poput trustova
  ili uzajamnih fondova
  , koji upravljaju sredstvima i obavljaju distribuciju sredstava:

  raspodjeljuju ih
  :

i.

fizička/e osoba/osobe koja/e obavlja(ju)

  fizička osoba koja obavlja
  kontrolu nad 25 % ili više imovine pravnog aranžmana ili subjekta; te

| ii. | u slučaju gdje su budući stvarni vlasnici već utvrđeni, fizička/e osoba/osobe koja/e je/su

  fizička osoba koja je
  stvarni korisnik 25 % ili više imovine pravnog aranžmana ili pravnog subjekta; ili |
| --- | --- |

ii.

u slučaju gdje su budući stvarni vlasnici već utvrđeni, fizička/e osoba/osobe koja/e je/su

  fizička osoba koja je
  stvarni korisnik 25 % ili više imovine pravnog aranžmana ili pravnog subjekta; ili

| iii. | u slučaju gdje se pojedinci koji imaju korist od pravnog aranžmana ili subjekta tek trebaju utvrditi, skupina osoba za čiji se temeljni interes uspostavlja pravni aranžman ili subjekt ili u čijem interesu pravni aranžman ili subjekt djeluje. Za stvarne vlasnike trustova koji su određeni karakteristikama ili skupinom institucije će dobiti dovoljno informacija koje se tiču stvarnog vlasnika kako bi osigurale da će moći utvrditi identitet stvarnog korisnika u vrijeme isplate ili kada stvarni korisnik namjerava koristiti dodijeljena prava; |
| --- | --- |

iii.

u slučaju gdje se pojedinci koji imaju korist od pravnog aranžmana ili subjekta tek trebaju utvrditi, skupina osoba za čiji se temeljni interes uspostavlja pravni aranžman ili subjekt ili u čijem interesu pravni aranžman ili subjekt djeluje. Za stvarne vlasnike trustova koji su određeni karakteristikama ili skupinom institucije će dobiti dovoljno informacija koje se tiču stvarnog vlasnika kako bi osigurale da će moći utvrditi identitet stvarnog korisnika u vrijeme isplate ili kada stvarni korisnik namjerava koristiti dodijeljena prava;

| iii.a | za zaklade, identitet osnivača, povjerenika, zaštitnika (ako postoji), korisnika ili klasu korisnika te svaku fizičku osobu koja provodi krajnju i stvarnu kontrolu nad zakladom (uključujući i lancem kontrole ili vlasništva); [Am. 54] |
| --- | --- |

iii.a

za zaklade, identitet osnivača, povjerenika, zaštitnika (ako postoji), korisnika ili klasu korisnika te svaku fizičku osobu koja provodi krajnju i stvarnu kontrolu nad zakladom (uključujući i lancem kontrole ili vlasništva); [Am. 54]

| (6) | „pružatelj usluga trusta i trgovačkih društava” znači sve fizičke ili pravne osobe koje u poslovnom smislu trećim stranama pružaju bilo koju od sljedećih usluga:






  (a) | osnivanje trgovačkih društava ili ostalih pravnih osoba; |
| --- | --- | --- |

(6)

„pružatelj usluga trusta i trgovačkih društava” znači sve fizičke ili pravne osobe koje u poslovnom smislu trećim stranama pružaju bilo koju od sljedećih usluga:

(a)

osnivanje trgovačkih društava ili ostalih pravnih osoba;

| (b) | obavljaju funkciju ili postavljaju drugu osobu da obavlja funkciju direktora ili tajnika poduzeća, partnera u partnerstvu ili sličnog položaja u odnosu na druge pravne osobe; |
| --- | --- |

(b)

obavljaju funkciju ili postavljaju drugu osobu da obavlja funkciju direktora ili tajnika poduzeća, partnera u partnerstvu ili sličnog položaja u odnosu na druge pravne osobe;

| (c) | pružanje usluga sjedišta, poslovne adrese, korespondentne adrese ili upravne adrese i ostalih povezanih usluga trgovačkom društvu, partnerstvu ili nekoj drugoj pravnoj osobi ili aranžmanu; |
| --- | --- |

(c)

pružanje usluga sjedišta, poslovne adrese, korespondentne adrese ili upravne adrese i ostalih povezanih usluga trgovačkom društvu, partnerstvu ili nekoj drugoj pravnoj osobi ili aranžmanu;

| (d) | obavljaju funkciju ili postavljaju drugu osobu da djeluje kao skrbnik izričite povjere ili sličnog pravnog aranžmana; |
| --- | --- |

(d)

obavljaju funkciju ili postavljaju drugu osobu da djeluje kao skrbnik izričite povjere ili sličnog pravnog aranžmana;

| (e) | obavljaju funkciju ili postavljaju drugu osobu da obavlja funkciju nominalnog dioničara u ime druge osobe osim trgovačkog društva uvrštenog na uređeno tržište koje podliježe obvezi objavljivanja u skladu sa zakonodavstvom Unije ili ekvivalentnim međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

(e)

obavljaju funkciju ili postavljaju drugu osobu da obavlja funkciju nominalnog dioničara u ime druge osobe osim trgovačkog društva uvrštenog na uređeno tržište koje podliježe obvezi objavljivanja u skladu sa zakonodavstvom Unije ili ekvivalentnim međunarodnim standardima;

| (7) | (a) | „politički izložene osobe” znači fizičke osobe kojima su povjerene ili su im bile povjerene istaknute javne funkcije u trećoj zemlji; |
| --- | --- | --- |

(7)

(a)

„politički izložene osobe” znači fizičke osobe kojima su povjerene ili su im bile povjerene istaknute javne funkcije u trećoj zemlji;

| (b) | „domaće politički izložene
  domaće
  osobe” znači fizičke osobe kojima su povjerene

  jesu
  ili su im bile povjerene istaknute javne funkcije u
  toj
  državi članici; [Am. 55; Am. se ne odnosi na sve jezične verzije] |
| --- | --- |

(b)

„domaće politički izložene
  domaće
  osobe” znači fizičke osobe kojima su povjerene

  jesu
  ili su im bile povjerene istaknute javne funkcije u
  toj
  državi članici; [Am. 55; Am. se ne odnosi na sve jezične verzije]

| (c) | „osobe kojima su povjerene ili su im bile povjerene istaknute javne funkcije u međunarodnoj organizaciji” znači direktore, zamjenike direktora i članove odbora ili ekvivalentne funkcije međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

(c)

„osobe kojima su povjerene ili su im bile povjerene istaknute javne funkcije u međunarodnoj organizaciji” znači direktore, zamjenike direktora i članove odbora ili ekvivalentne funkcije međunarodne organizacije;

| (d) | „fizičke osobe kojima su povjerene ili su im bile povjerene istaknute javne funkcije” uključuje sljedeće:






  i. | predsjednike država, predsjednike vlada, ministre i zamjenike asistenata ministra; |
| --- | --- | --- |

(d)

„fizičke osobe kojima su povjerene ili su im bile povjerene istaknute javne funkcije” uključuje sljedeće:

i.

predsjednike država, predsjednike vlada, ministre i zamjenike asistenata ministra;

| ii. | zastupnike u parlamentima ili
  članove parlamenata

  sličnih zakonodavnih tijela
  ; [Am. 56] |
| --- | --- |

ii.

zastupnike u parlamentima ili
  članove parlamenata

  sličnih zakonodavnih tijela
  ; [Am. 56]

| iii. | članove vrhovnih sudova, ustavnih sudova ili drugih sudskih tijela visoke razine čije odluke ne podliježu daljnjim žalbama, osim u iznimnim okolnostima; |
| --- | --- |

iii.

članove vrhovnih sudova, ustavnih sudova ili drugih sudskih tijela visoke razine čije odluke ne podliježu daljnjim žalbama, osim u iznimnim okolnostima;

| iv. | članove revizorskih sudova ili odbora središnjih banaka; |
| --- | --- |

iv.

članove revizorskih sudova ili odbora središnjih banaka;

| v. | veleposlanike, chargés d'affaires i visoko rangirane službenike u oružanim snagama; |
| --- | --- |

v.

veleposlanike, chargés d'affaires i visoko rangirane službenike u oružanim snagama;

| vi. | više
  članove administrativnih, upravljačkih ili nadzornih tijela tvrtki

  poduzeća
  u
  državnom
  vlasništvu države. [Am. 57] |
| --- | --- |

vi.

više
  članove administrativnih, upravljačkih ili nadzornih tijela tvrtki

  poduzeća
  u
  državnom
  vlasništvu države. [Am. 57]

Nijedna kategorija navedena u točkama od i. to vi. nije shvaćena kao da pokriva srednji rang ili mlađe službenike;

| (e) | „članovi obitelji” znači:






  i. | bračni drug; |
| --- | --- | --- |

(e)

„članovi obitelji” znači:

i.

bračni drug;

| ii. | bilo koji partner koji se smatra ekvivalentom bračnom drugu; |
| --- | --- |

ii.

bilo koji partner koji se smatra ekvivalentom bračnom drugu;

| iii. | djeca i njihovi bračni drugovi ili partneri;
  [Am. 58] |
| --- | --- |

iii.

djeca i njihovi bračni drugovi ili partneri;
  [Am. 58]

| iv. | roditelji;
  [Am. 59] |
| --- | --- |

iv.

roditelji;
  [Am. 59]

| (f) | „osobe za koje se zna da su bliski suradnici” znači:






  i. | bilo koju fizičku osobu za koju se zna da ima zajedničko stvarno vlasništvo pravnih subjekata ili pravnih aranžmana ili bilo koje druge bliske poslovne odnose s osobom na koju se odnose točke od 7. (a) do 7. (d); |
| --- | --- | --- |

(f)

„osobe za koje se zna da su bliski suradnici” znači:

i.

bilo koju fizičku osobu za koju se zna da ima zajedničko stvarno vlasništvo pravnih subjekata ili pravnih aranžmana ili bilo koje druge bliske poslovne odnose s osobom na koju se odnose točke od 7. (a) do 7. (d);

| ii. | bilo koju

  svaku
  fizičku osobu koja je jedini stvarni vlasnik pravnog subjekta ili pravnog aranžmana

  ima stvarno vlasništvo nad pravnom osobom ili pravni aranžman
  za koji se zna da je stvoren za

  sklopljen
  de facto dobrobit

  u korist
  osobe na koju se odnose točke od

  iz stavka
  7.
  točaka
  (a) do 7. (d) gore; [Am. 60] |
| --- | --- |

ii.

bilo koju

  svaku
  fizičku osobu koja je jedini stvarni vlasnik pravnog subjekta ili pravnog aranžmana

  ima stvarno vlasništvo nad pravnom osobom ili pravni aranžman
  za koji se zna da je stvoren za

  sklopljen
  de facto dobrobit

  u korist
  osobe na koju se odnose točke od

  iz stavka
  7.
  točaka
  (a) do 7. (d) gore; [Am. 60]

| (8) | „više poslovodstvo” znači službenik ili zaposlenik s dovoljno znanja o izloženosti institucije riziku pranja novca i financiranja terorizma te dovoljno radnog iskustva da donosi odluke koje utječu na njezinu izloženost riziku. Ne uključuje, u svim slučajevima, člana odbora direktora; |
| --- | --- |

(8)

„više poslovodstvo” znači službenik ili zaposlenik s dovoljno znanja o izloženosti institucije riziku pranja novca i financiranja terorizma te dovoljno radnog iskustva da donosi odluke koje utječu na njezinu izloženost riziku. Ne uključuje, u svim slučajevima, člana odbora direktora;

| (9) | „poslovni odnos” znači poslovni, profesionalni ili komercijalni odnos koji je povezan s profesionalnim djelatnostima institucija od kojeg se očekuje, u vrijeme uspostave kontakta, da ima element trajnosti; |
| --- | --- |

(9)

„poslovni odnos” znači poslovni, profesionalni ili komercijalni odnos koji je povezan s profesionalnim djelatnostima institucija od kojeg se očekuje, u vrijeme uspostave kontakta, da ima element trajnosti;

| (10) | „kasina” znači bilo koja usluga koja uključuje stavljanje uloga s novčanom vrijednosti na igre na sreću uključujući one s elementom vještine kao što su lutrije, kasino-igre, pokeraške igre i oklade koje se igraju na fizičkoj lokaciji ili na daljinu putem bilo kojih sredstava, elektroničkim sredstvima ili bilo kojom drugom komunikacijskom tehnologijom te na individualni zahtjev primatelja usluga; |
| --- | --- |

(10)

„kasina” znači bilo koja usluga koja uključuje stavljanje uloga s novčanom vrijednosti na igre na sreću uključujući one s elementom vještine kao što su lutrije, kasino-igre, pokeraške igre i oklade koje se igraju na fizičkoj lokaciji ili na daljinu putem bilo kojih sredstava, elektroničkim sredstvima ili bilo kojom drugom komunikacijskom tehnologijom te na individualni zahtjev primatelja usluga;

| (10a) | „Transakcija od klađenja” znači sve razine poslovnog odnosa između, s jedne strane, organizatora igara na sreću i, s druge strane, stranaka i korisnika uplatitelja oklade i uloga do isplate bilo kakvih dobitaka; [Am. 61] |
| --- | --- |

(10a)

„Transakcija od klađenja” znači sve razine poslovnog odnosa između, s jedne strane, organizatora igara na sreću i, s druge strane, stranaka i korisnika uplatitelja oklade i uloga do isplate bilo kakvih dobitaka; [Am. 61]

| (11) | „skupina” znači skupina kako je određeno u članku 2. stavku 12. Direktive 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30). |
| --- | --- |

(11)

„skupina” znači skupina kako je određeno u članku 2. stavku 12. Direktive 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30).

| (11a) | „odnos koji nije licem u lice” znači sklapanje ugovora ili provođenje transakcije kada ugovaratelj ili posrednik i potrošač nisu istovremeno fizički prisutni, uz upotrebu: interneta, telemarketinga ili drugih elektroničkih sredstava komunikacije sve do vremena kad je ugovor zaključen ili transakcija provedena, i uključujući to vrijeme; [Am. 62] |
| --- | --- |

(11a)

„odnos koji nije licem u lice” znači sklapanje ugovora ili provođenje transakcije kada ugovaratelj ili posrednik i potrošač nisu istovremeno fizički prisutni, uz upotrebu: interneta, telemarketinga ili drugih elektroničkih sredstava komunikacije sve do vremena kad je ugovor zaključen ili transakcija provedena, i uključujući to vrijeme; [Am. 62]

Članak 4.

1.   Države članice
  , u skladu s procjenom pristupom temeljenim na riziku,
  osiguravaju primjenu odredaba ove Direktive, bilo u cijelosti bilo djelomično, i na profesije i kategorije poduzeća, osim institucija iz
  stavka 1.
  članka 2. stavka 1., koje se bave aktivnostima za koje je vrlo vjerojatno da će se koristiti u svrhe pranja novca ili financiranja terorizma. [Am. 63]

2.   Kada država članica odluči proširiti primjenu odredaba ove Direktive i na druge profesije i kategorije poduzeća osim onih iz članka 2. stavka 1., ona o tome obavješćuje Komisiju.

Članak 5.

Radi sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma Države članice mogu donositi ili držati

  usvojiti ili zadržati
  na snazi strože odredbe u

  na
  području koje obuhvaća

  pokriva
  ova Direktiva
  kako bi se spriječilo pranje novca i financiranje terorizma, pod uvjetom da su takve odredbe potpuno u skladu s pravom Unije, osobito u vezi s propisima Unije o zaštiti podataka i zaštiti temeljnih prava kao što je sadržano u Povelji
  .
  Te odredbe ne sprečavaju nepropisno potrošače u korištenju financijskih usluga i ne predstavljaju prepreku za funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
  . [Am. 64]

ODJELJAK 2.

OCJENA RIZIKA

Članak 6.

1.   
  Komisija provodi procjenu o rizicima pranja novca i financiranja terorizma koji utječu na unutarnje tržište, uz poseban osvrt na prekogranične aktivnosti. U tu svrhu, Komisija se savjetuje s državama članicama, ESA-om

  agencija za nadzor banaka
  Europska agencija za nadzor osiguranja i zaposleničkih mirovina agencija za nadzor vrijednosnih papira daju zajedničko mišljenje o rizicima od pranja novca i financiranja terorizma koji utječu na unutarnje tržište.

  , Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, Radnom skupinom za članak 29
  .
  , Europolom i drugim relevantnim nadležnim tijelima.

Procjena rizika iz prvog podstavka obuhvaća najmanje sljedeće:

| (a) | ukupna mjera pranja novca i područja unutarnjeg tržišta koja su najviše ugrožena; |
| --- | --- |

(a)

ukupna mjera pranja novca i područja unutarnjeg tržišta koja su najviše ugrožena;

| (b) | rizici povezani sa svakim relevantnim sektorom, osobito nefinancijskim sektorima i sektorom igara na sreću; |
| --- | --- |

(b)

rizici povezani sa svakim relevantnim sektorom, osobito nefinancijskim sektorima i sektorom igara na sreću;

| (c) | najraširenija sredstva kojima se kriminalci koriste za pranje nezakonitih prihoda; |
| --- | --- |

(c)

najraširenija sredstva kojima se kriminalci koriste za pranje nezakonitih prihoda;

| (d) | preporuke nadležnim tijelima o djelotvornom korištenju resursima; |
| --- | --- |

(d)

preporuke nadležnim tijelima o djelotvornom korištenju resursima;

| (e) | uloga novčanica eura u kriminalnim aktivnostima i pranju novca. |
| --- | --- |

(e)

uloga novčanica eura u kriminalnim aktivnostima i pranju novca.

Procjena rizika također sadržava prijedloge o minimalnim standardima za procjenu rizika koje će provoditi nadležna nacionalna tijela. Ti se minimalni standardi razvijaju u suradnji s državama članicama i uključuju industriju te, prema potrebi, ostale dionike kroz javno savjetovanje i sastanke privatnih dionika.

Mišljenje donosi Komisija izdaje procjenu rizika do ... (*1)

  i ažurira ga na dvogodišnjoj razini ili po potrebi i češće
  .

2.   Komisija mišljenje čini dostupnim

  osigurava dostupnost procjene rizika
  kako bi pomogla državama članicama i institucijama identificirati, upravljati i smanjiti rizik

  obvezanim subjektima pomogla u utvrđivanju, upravljanju i ublažavanju rizika
  pranja novca i financiranja terorizma
  i kako bi omogućila drugim zainteresiranim stranama, uključujući nacionalne zakonodavce, Europski parlament, ESA-u i Europski odbor financijskih obavještajnih jedinica da što bolje razumiju financijske rizike
  .
  Sažetak procjene javno je dostupan. On ne sadrži povjerljive podatke.

2.a
     
  Komisija podnosi godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima redovitih procjena rizika i mjera poduzetih u vezi s tim rezultatima. [Am. 65]

Članak 6.a

1.
     
  Ne dovodeći u pitanje postupke zbog povrede prava EU-a predviđenih UFEU-om, Komisija se mora pobrinuti da se nacionalna zakonodavstva za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma koje su donijele države članice na temelju ove Direktive primjenjuju učinkovito i da su u skladu s europskim okvirom.

2.
     
  U primjeni stavka 1. Komisiji po potrebi pomaže ESA, Europol, Europski odbor financijskih obavještajnih jedinica i bilo koje drugo europsko nadležno tijelo.

3.
     
  Procjenama nacionalnih zakonodavstava donesenih za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma iz stavka 1. ovog članka ne dovode se u pitanje procjene koje vrši Stručna skupina za financijsko djelovanje ili MONEYVAL. [Am. 66]

Članak 7.

1.   Svaka država članica poduzima odgovarajuće korake

  će poduzeti prikladne mjere
  kako bi identificirala

  utvrdila
  , procijenila, shvatila i smanjila rizik

  razumjela i ublažila rizike od
  pranja novca i financiranja terorizma koji utječu na nju te ažurirala ocjenu.

  s kojima se suočava, kao i probleme povezane sa zaštitom podataka te će održavati procjene ažuriranima
  .

2.   Svaka država članica imenuje tijelo za koordinaciju nacionalnog odgovora na rizike iz stavka 1.
  O identitetu tog tijela će se obavijestiti
  Komisija, ESA,
  Europol
  i ESMA te ostale države članice se obaviještavaju o identitetu tog tijela.

3.   U izvođenju

  izvedbi
  procjena iz stavka

  navedenih u stavku
  1., države članice mogu iskoristiti mišljenje iz članka

  će koristiti procjenu rizika navedenu u članku
  6. stavka

  stavku
  1.

4.   Svaka država članica izvodi procjenu iz stavka 1. i:

| (a) | koristi procjenu/e kako bi popravila svoj režim za sprečavanje pranja novca te borbu protiv financiranja terorizma, osobito identifikacijom područja gdje će institucije primijeniti pojačane mjere i, kada je potrebno, odrediti mjere koje se moraju poduzeti; |
| --- | --- |

(a)

koristi procjenu/e kako bi popravila svoj režim za sprečavanje pranja novca te borbu protiv financiranja terorizma, osobito identifikacijom područja gdje će institucije primijeniti pojačane mjere i, kada je potrebno, odrediti mjere koje se moraju poduzeti;

| (aa) | utvrđuje, po potrebi, sektore ili područja zanemarivog, manjeg ili većeg rizika pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

(aa)

utvrđuje, po potrebi, sektore ili područja zanemarivog, manjeg ili većeg rizika pranja novca i financiranja terorizma;

| (b) | koristi procjenu/e kako bi pomogla u alokaciji i određivanju prioritetnih sredstava za borbu protiv pranja novaca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

(b)

koristi procjenu/e kako bi pomogla u alokaciji i određivanju prioritetnih sredstava za borbu protiv pranja novaca i financiranja terorizma;

| (ba) | upotrebljava procjene radi osiguranja prikladnih pravila određenih za svaki sektor ili područje, u skladu s rizikom od pranja novca; |
| --- | --- |

(ba)

upotrebljava procjene radi osiguranja prikladnih pravila određenih za svaki sektor ili područje, u skladu s rizikom od pranja novca;

| (c) | čini odgovarajuće informacije dostupnima institucijama

  omogućiti obvezanim subjektima dostupnost primjerenih informacija
  kako bi mogle provoditi

  pravodobno im se omogućilo da provedu
  vlastite ocjene

  procjene
  rizika
  od
  pranja novca i financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(c)

čini odgovarajuće informacije dostupnima institucijama

  omogućiti obvezanim subjektima dostupnost primjerenih informacija
  kako bi mogle provoditi

  pravodobno im se omogućilo da provedu
  vlastite ocjene

  procjene
  rizika
  od
  pranja novca i financiranja terorizma.

5.   Države članice čine rezultate njihovih procjena rizika dostupnima na zahtjev ostalim državama članicama, Komisiji, i ESA-i .
  Sažetak procjene javno je dostupan. On ne sadrži povjerljive podatke. [Am. 67]

Članak 8.

1.   Države članice osiguravaju da institucije poduzmu odgovarajuće korake za identifikaciju i procjenu njihovih rizika pranja novca i financiranja terorizma uzimajući u obzir čimbenike koji uključuju stranke, zemlje ili zemljopisna područja, proizvode, usluge, transakcije ili kanale dostave. Ti su koraci proporcionalni prirodi i veličini institucija.

2.   Procjene iz stavka

  spomenute u stavku
  1. se dokumentiraju, ažuriraju i
  na zahtjev
  čine dostupnima nadležnim
  tijelima vlasti
  i samoregulatornim tijelima. [Am. 68]

3.   Države članice osiguravaju da institucije imaju politike, kontrole i postupke za smanjivanje i djelotvorno upravljanje rizicima pranja novca i financiranja terorizma utvrđenim na razini Unije, na razini država članica i na razini institucija. Politike, kontrole

  nadzori
  i postupci trebali bi biti razmjerni

  proporcionalni
  prirodi i veličini tih institucija.
  obvezanih subjekata te riziku od pranja novca i financiranja terorizma i trebali bi poštovati propise o zaštiti podataka
  . [Am. 69]

4.   Politike i procedure iz stavka 3. barem uključuju:

| (a) | razvoj unutarnje politike, postupaka i kontrola, uključujući
  prakse modela procjene rizika,
  temeljitu identifikaciju stranaka, prijavljivanje, vođenje evidencije, unutarnju kontrolu, poslovodstvo za usklađenost

  upravljanje usklađenošću
  (uključujući, kada je prikladno veličini i prirodi posla, imenovanje službenika za usklađenost na poslovodstvenoj

  upravljačkoj
  razini) i pregled zaposlenika.
  Te mjere obvezanim subjektima ne omogućuju da od potrošača zatraže više osobnih podataka nego što je potrebno
  ; [Am. 70] |
| --- | --- |

(a)

razvoj unutarnje politike, postupaka i kontrola, uključujući
  prakse modela procjene rizika,
  temeljitu identifikaciju stranaka, prijavljivanje, vođenje evidencije, unutarnju kontrolu, poslovodstvo za usklađenost

  upravljanje usklađenošću
  (uključujući, kada je prikladno veličini i prirodi posla, imenovanje službenika za usklađenost na poslovodstvenoj

  upravljačkoj
  razini) i pregled zaposlenika.
  Te mjere obvezanim subjektima ne omogućuju da od potrošača zatraže više osobnih podataka nego što je potrebno
  ; [Am. 70]

| (b) | gdje je prikladno s obzirom na veličinu i prirodu posla, neovisnu revizorsku funkciju za testiranje unutarnjih politika, postupaka i kontrola iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

gdje je prikladno s obzirom na veličinu i prirodu posla, neovisnu revizorsku funkciju za testiranje unutarnjih politika, postupaka i kontrola iz točke (a).

5.   Države članice zahtijevaju od institucija odobrenje višeg poslovodstva za politike i postupke koje provode, te će, gdje je potrebno, nadgledati i pojačavati mjere koje poduzimaju.

Članak 8.a

1.
     
  Kako bi se osmislio zajednički pristup i zajedničke politike protiv sudova koji odbijaju suradnju i imaju nedostatke u području borbe protiv pranja novca, države članice periodično podupiru i usvajaju popise zemalja koje objavljuje FATF.

2.
     
  Komisija koordinira pripremanje postupaka na razini Unije za određivanje trećih zemalja s ozbiljnim strateškim nedostacima u svojim sustavima protiv pranja novca koji predstavljaju značajan rizik financijskom sustavu Unije, uzimajući u obzir kriterije postavljene u točki 3. Priloga III.

3.
     
  Komisija je ovlaštena usvojiti delegirane akte kako bi uspostavila popis zemalja iz stavka 2.

4.
     
  Komisija redovito nadgleda razvoj stanja u zemljama iz stavka 2. ovog članka na temelju kriterija postavljenih u točki 3. Priloga III. te, po potrebi, revidira popis iz stavka 3. ovog članka. [Am. 71]

POGLAVLJE II.

TEMELJITA IDENTIFIKACIJA STRANAKA

ODJELJAK 1.

OPĆE ODREDBE

Članak 9.

Države članice zabranjuju svojim kreditnim i financijskim institucijama

  ustanovama
  držanje anonimnih računa i anonimnih štednih knjižica
  ili izdavanja anonimnih elektroničkih platnih kartica koje ne ispunjavaju uvjete iz članka 10
  .
  a.
  Države članice u svim slučajevima zahtijevaju da se vlasnici i korisnici postojećih anonimnih računa ili anonimnih štednih knjižica
  ili anonimnih platnih kartica
  podvrgnu mjerama temeljite identifikacije stranaka što je prije moguće, a u svakom slučaju prije korištenja bilo koje vrste takvih računa ili štednih knjižica. [Am. 72]

Članak 10.

Države članice osiguravaju da institucije primjenjuju mjere temeljite identifikacije stranaka u sljedećim slučajevima:

| (a) | prilikom uspostave poslovnog odnosa; |
| --- | --- |

(a)

prilikom uspostave poslovnog odnosa;

| (b) | prilikom obavljanja povremenih transakcija u iznosu od 15 000 EUR ili više, bez obzira obavlja li se transakcija u obliku jedne operacije ili više operacija koje se čine povezanima; |
| --- | --- |

(b)

prilikom obavljanja povremenih transakcija u iznosu od 15 000 EUR ili više, bez obzira obavlja li se transakcija u obliku jedne operacije ili više operacija koje se čine povezanima;

| (c) | za fizičke ili pravne osobe koje trguju dobrima, prilikom obavljanja povremenih gotovinskih transakcija u iznosu od 7 500 EUR ili više, bez obzira obavlja li se transakcija u obliku jedne operacije ili više operacija koje se čine povezanima; |
| --- | --- |

(c)

za fizičke ili pravne osobe koje trguju dobrima, prilikom obavljanja povremenih gotovinskih transakcija u iznosu od 7 500 EUR ili više, bez obzira obavlja li se transakcija u obliku jedne operacije ili više operacija koje se čine povezanima;

| (d) | za pružatelje usluga kasina, prilikom obavljanja povremenih transakcija u iznosu od 2 000 EUR ili više, bez obzira obavlja li se transakcija u obliku jedne operacije ili više

  nekoliko
  operacija koje se čine povezanima; |
| --- | --- |

(d)

za pružatelje usluga kasina, prilikom obavljanja povremenih transakcija u iznosu od 2 000 EUR ili više, bez obzira obavlja li se transakcija u obliku jedne operacije ili više

  nekoliko
  operacija koje se čine povezanima;

| (da) | za internetske pružatelje usluga igara na sreću pri uspostavi poslovnog odnosa; |
| --- | --- |

(da)

za internetske pružatelje usluga igara na sreću pri uspostavi poslovnog odnosa;

| (db) | za druge organizatore igara na sreću, kod isplate dobitaka od 2 000 EUR ili više; [Am. 73] |
| --- | --- |

(db)

za druge organizatore igara na sreću, kod isplate dobitaka od 2 000 EUR ili više; [Am. 73]

| (e) | kada postoji sumnja na pranje novca ili financiranje terorizma, bez obzira na sva moguća odstupanja, izuzeća ili pragove; |
| --- | --- |

(e)

kada postoji sumnja na pranje novca ili financiranje terorizma, bez obzira na sva moguća odstupanja, izuzeća ili pragove;

| (f) | kada postoje sumnje u istinitost ili primjerenost prethodno dobivenih identifikacijskih podataka o stranci. |
| --- | --- |

(f)

kada postoje sumnje u istinitost ili primjerenost prethodno dobivenih identifikacijskih podataka o stranci.

| (fa) | pri osnivanju trgovačkog društva. [Am. 74] |
| --- | --- |

(fa)

pri osnivanju trgovačkog društva. [Am. 74]

Članak 10.a

1.
     
  Države članice mogu na temelju dokazanih niskih rizika primijeniti izuzetke na obvezane subjekte za temeljitu identifikaciju stranke u vezi s elektroničkim novcem u skladu s člankom 2. točkom 2. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (31)

  , ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | platni instrument se ne može ponovno puniti; |
| --- | --- |

(a)

platni instrument se ne može ponovno puniti;

| (b) | najviši iznos pohranjen elektronički ne smije biti viši od 250 EUR; države članice mogu povisiti prag do 500 EUR za platne instrumente koji mogu biti upotrijebljeni isključivo u toj državi članici; |
| --- | --- |

(b)

najviši iznos pohranjen elektronički ne smije biti viši od 250 EUR; države članice mogu povisiti prag do 500 EUR za platne instrumente koji mogu biti upotrijebljeni isključivo u toj državi članici;

| (c) | platni instrument se upotrebljava isključivo za kupovinu robe ili usluga; |
| --- | --- |

(c)

platni instrument se upotrebljava isključivo za kupovinu robe ili usluga;

| (d) | platni instrument ne može se financirati elektroničkim novcem; |
| --- | --- |

(d)

platni instrument ne može se financirati elektroničkim novcem;

| (e) | otkup u gotovini i podizanje gotovine zabranjeni su osim ako se provodi identifikacija i provjera identiteta imatelja, odgovarajuće i prikladne politike i postupci u vezi s otkupom u gotovini i podizanjem gotovine te obveza vođenja evidencije. |
| --- | --- |

(e)

otkup u gotovini i podizanje gotovine zabranjeni su osim ako se provodi identifikacija i provjera identiteta imatelja, odgovarajuće i prikladne politike i postupci u vezi s otkupom u gotovini i podizanjem gotovine te obveza vođenja evidencije.

2.
     
  Države članice osiguravaju da se mjere temeljite identifikacije stranaka uvijek primjenjuju prije otkupa novčane vrijednosti elektroničkog novca više od 250 EUR.

3.
     
  Ovim se člankom ne sprečava države članice da omoguće obvezanim subjektima da primjene pojednostavljene mjere temeljite identifikacije stranaka u pogledu elektroničkog novca u skladu s člankom 13. ove Direktive ako se ne ispune uvjeti predviđeni ovim člankom. [Am. 75]

Članak 11.

1.   Mjere temeljite identifikacije stranaka obuhvaćaju:

| (a) | identifikaciju stranaka i provjeru identiteta stranaka na temelju dokumenata, podataka ili informacija dobivenih iz pouzdanog i neovisnog izvora; |
| --- | --- |

(a)

identifikaciju stranaka i provjeru identiteta stranaka na temelju dokumenata, podataka ili informacija dobivenih iz pouzdanog i neovisnog izvora;

| (b) | uz
  identifikaciju stvarnog vlasnika i

  navedenog u registru sukladno članku 29.,
  poduzimanje odgovarajućih

  razumnih
  mjera za provjeru

  radi provjere njegova
  identiteta stranke kako bi se institucija ili osoba na koju se primjenjuje ova Direktiva mogla uvjeriti da zna tko je stvarni vlasnik, uključujući, u pogledu pravnih osoba, trustove
  , zaklade, uzajamne fondove, holdinge
  i
  druge
  slične
  postojeće ili buduće
  pravne aranžmane, poduzimajući mjere potrebne

  poduzimanje svih potrebnih mjera
  za razumijevanje vlasničke i kontrolne strukture stranke; |
| --- | --- |

(b)

uz
  identifikaciju stvarnog vlasnika i

  navedenog u registru sukladno članku 29.,
  poduzimanje odgovarajućih

  razumnih
  mjera za provjeru

  radi provjere njegova
  identiteta stranke kako bi se institucija ili osoba na koju se primjenjuje ova Direktiva mogla uvjeriti da zna tko je stvarni vlasnik, uključujući, u pogledu pravnih osoba, trustove
  , zaklade, uzajamne fondove, holdinge
  i
  druge
  slične
  postojeće ili buduće
  pravne aranžmane, poduzimajući mjere potrebne

  poduzimanje svih potrebnih mjera
  za razumijevanje vlasničke i kontrolne strukture stranke;

| (c) | ocjenjivanje i, kada je potrebno, prikupljanje informacija o svrsi i namjeni poslovnog odnosa; |
| --- | --- |

(c)

ocjenjivanje i, kada je potrebno, prikupljanje informacija o svrsi i namjeni poslovnog odnosa;

| (d) | provođenje stalnog praćenja poslovnih odnosa uključujući i kontrolu transakcija tijekom
  tog
  poslovnog odnosa kako bi se osiguralo da su transakcije koje se obavljaju u skladu sa saznanjima dotične institucije ili osobe o stranci, poslovnom profilu i riziku te, po potrebi,

  profilu rizičnosti te
  izvoru sredstava i osiguravanju

  osiguravanje
  ažuriranja dokumentacije, podataka ili informacija koje

  koji
  se vode. [Am. 76] |
| --- | --- |

(d)

provođenje stalnog praćenja poslovnih odnosa uključujući i kontrolu transakcija tijekom
  tog
  poslovnog odnosa kako bi se osiguralo da su transakcije koje se obavljaju u skladu sa saznanjima dotične institucije ili osobe o stranci, poslovnom profilu i riziku te, po potrebi,

  profilu rizičnosti te
  izvoru sredstava i osiguravanju

  osiguravanje
  ažuriranja dokumentacije, podataka ili informacija koje

  koji
  se vode. [Am. 76]

1a.
     
  Pri primjeni mjera navedenih u točkama (a) i (b) stavka 1., od obvezanih subjekata također će se zahtijevati da provode provjere ovlaštenja svake osobe koja tvrdi da djeluje u ime stranke te identifikaciju i provjeru identiteta te osobe. [Am. 77]

2.   Države članice osiguravaju da institucije primjenjuju sve zahtjeve temeljite identifikacije stranaka iz stavka 1., ali mogu odrediti opseg takvih mjera na temelju ocjene rizika.

3.   Kada ocjenjuju rizike pranja novca i financiranja terorizma, države članice zahtijevaju da institucije uzmu u obzir barem varijable iz Priloga I.

4.   Države članice osiguravaju da su institucije sposobne pokazati nadležnim tijelima ili samoregulatornim tijelima primjerenost mjera s obzirom na rizik pranja novca i financiranja terorizma koji je identificiran.

5.   Kada se bave životnim osiguranjem i ostalim uslugama osiguranja povezanima s ulaganjem, države članice, uz temeljitu identifikaciju stranaka potrebnu za stranku i stvarnog vlasnika, provode sljedeće mjere temeljite identifikacije stranaka na stvarnim vlasnicima životnog osiguranja i ostalih polica osiguranja povezanih s ulaganjem, čim su stvarni vlasnici identificirani ili imenovani:

| (a) | za stvarne korisnike koji su identificirani kao posebno imenovane fizičke ili pravne osobe ili pravni aranžmani, koji preuzimaju ime osobe; |
| --- | --- |

(a)

za stvarne korisnike koji su identificirani kao posebno imenovane fizičke ili pravne osobe ili pravni aranžmani, koji preuzimaju ime osobe;

| (b) | za stvarne korisnike koji su određeni karakteristikama ili skupinom, dobivanje dovoljno informacija koje se tiču tih stvarnih vlasnika kako bi osigurale financijskoj instituciji da će moći utvrditi identitet stvarnog korisnika u vrijeme isplate. |
| --- | --- |

(b)

za stvarne korisnike koji su određeni karakteristikama ili skupinom, dobivanje dovoljno informacija koje se tiču tih stvarnih vlasnika kako bi osigurale financijskoj instituciji da će moći utvrditi identitet stvarnog korisnika u vrijeme isplate.

Za oba slučaja iz točaka (a) i (b) prvog podstavka identitet stvarnih vlasnika provjerava se u vrijeme isplate. U slučaju dodjele, u cijelosti ili djelomično, životnog osiguranja i ostalih usluga povezanih s ulaganjem trećoj strani financijske institucije svjesne dodjele identificiraju stvarnog vlasnika u vrijeme dodjele fizičkoj ili pravnoj osobi ili pravnom aranžmanu koji prima u vlastitu korist vrijednost dodijeljene police.

Članak 12.

1.   Države članice zahtijevaju da se provjera identiteta stranaka i stvarnog vlasnika obavlja prije uspostave poslovnog odnosa ili provedbe transakcije.

2.   Odstupajući od stavka 1., države članice mogu dopustiti da se provjera identiteta stranke i stvarnog vlasnika obavi tijekom uspostave poslovnog odnosa
  ili tijekom provedbe transakcije za subjekte koji podliježu obvezama iz članka 2. stavka 1., a u bilo kojem slučaju u trenutku isplate eventualnog dobitka,
  ako je to potrebno, kako ne bi došlo do prekida uobičajenog poslovanja i u slučaju gdje je rizik pranja novca i financiranja terorizma malen. U takvim situacijama spomenute je postupke potrebno provesti što je prije moguće nakon prvog kontakta. [Am. 78]

3.   Odstupajući od stavaka 1. i 2., države članice mogu dopustiti otvaranje bankovnog računa ako postoje odgovarajući zaštitni mehanizmi koji osiguravaju da korisnici ili netko u njihovo ime ne provode transakcije dok se ne dobije potpuna usklađenost sa stavcima 1. i 2.

4.   Države članice zahtijevaju da institucija ili osoba koja nije u mogućnosti ispuniti zahtjeve iz točaka (a), (b) i (c) članka 11. stavka 1. ne obavlja transakcije putem bankovnog računa, ne uspostavlja poslovne odnose ili ne obavlja transakcije i razmatra prekidanje poslovnog odnosa te izradu prijave o sumnjivoj transakciji FIU-u u skladu s člankom 32., a u vezi s dotičnom strankom.

Države članice ne primjenjuju prethodni podstavak u situacijama gdje su javni bilježnici, neovisni pravni stručnjaci, revizori, vanjski računovođe i porezni savjetnici u tijeku utvrđivanja pravnog položaja svojih stranaka ili rade na poslovima obrane ili zastupanja tih stranaka u sudskim postupcima ili u vezi sa sudskim postupcima, uključujući savjete o pokretanju ili izbjegavanju postupaka.

5.   Države članice zahtijevaju da institucije ne primjenjuju postupke temeljite identifikacije stranaka samo na sve nove stranke već i pravodobno na postojeće stranke na temelju ocjene rizika, povremeno i uključujući kada se promijene relevantne okolnosti stranke.

ODJELJAK 2.

POJEDNOSTAVLJENI POSTUPAK TEMELJITE IDENTIFIKACIJE STRANAKA

Članak 13.

1.   Kada država članica ili institucija utvrdi područja nižeg rizika, ta država članica može dozvoliti institucijama primjenu mjera pojednostavljenoga postupka temeljite identifikacije stranaka.

2.   Prije primjene mjera pojednostavljenoga postupka temeljite identifikacije stranaka institucije osiguravaju da odnos stranke ili transakcija predstavlja niži stupanj rizika.

3.   Države članice osiguravaju da institucije provode dostatan nadzor transakcija ili poslovnog

  poslovnih
  odnosa kako bi omogućile otkrivanje neobičnih ili sumnjivih transakcija. [Am. 79]

Članak 14.

Kada procjenjuju rizike

  Pri procjeni rizika
  pranja novca i financiranja

  financiranje
  terorizma koji se odnose na vrste stranaka, zemlje ili zemljopisna

  povezane s vrstama klijenata, zemalja ili geografskih
  područja, određene proizvode, usluge, transakcije ili kanale

  a osobito proizvoda, usluga, transakcija ili kanala
  dostave, države članice i institucije

  obvezani subjekti
  uzimaju u obzir barem čimbenike situacija

  koji se odnose na klijenta i proizvod, uslugu, kanal transakcije ili dostave kao situacije
  potencijalno nižeg

  manjeg
  rizika iz Priloga II. [Am. 80]

Članak 15.

ESA izdaju do (*2) smjernice namijenjene nadležnim tijelima i institucijama iz članka 2. stavka 1. podstavka 1. i 2. u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 o faktorima rizika koje treba uzeti u obzir i/ili mjerama koje treba poduzeti u situacijama gdje je prikladan pojednostavljeni postupak temeljite identifikacije stranaka. Posebno bi trebalo voditi računa o prirodi i veličini posla te gdje je primjereno i razmjerno,

  poslovanja
  ,
  a po potrebi bi se
  trebale bi biti predviđene

  predvidjeti proporcionalne
  posebne mjere. Ove smjernice izdaju se u roku od dvije

  jedne
  godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive. [Am. 81]

ODJELJAK 3.

POSTUPAK PROŠIRENE TEMELJITE IDENTIFIKACIJE STRANAKA

Članak 16.

1.   U slučajevima utvrđenima člancima od 17. do 23. ove Direktive i u drugim slučajevima višeg rizika koje su utvrdile države članice ili institucije, države članice zahtijevaju od institucija primjenu postupka proširene temeljite identifikacije stranaka kako bi odgovarajuće upravljale tim rizikom te ga odgovarajuće smanjile.

2.   Države članice zahtijevaju od institucija

  traže od obvezanih subjekata
  da ispitaju, koliko je razumno moguće, pozadinu i svrhu svih kompleksnih, neobično

  neuobičajeno
  velikih transakcija i svih neobičnih uzoraka

  te sve neobične obrasce
  transakcija, koje
  naizgled
  nemaju nikakvu očitu ekonomsku

  jasnu gospodarsku
  ili zakonitu svrhu
  ili koji čine porezni prekršaj u smislu članka 3
  .
  stavka 4. točke (f). Države članice posebice

  Osobito, one povisuju razinu i prirodu nadzora poslovnog odnosa kako bi odredile jesu li te transakcije ili aktivnosti neobične ili sumnjive.
  Ako obvezano tijelo utvrdi takvu neuobičajenu ili sumnjivu transakciju ili aktivnost, bez odgode obavještava financijsko-obavještajne jedinice država članica na koje se to odnosi. [Am. 82]

3.   Kada procjenjuju rizik

  Pri procjeni rizika
  pranja novca i financiranja terorizma, države članice i institucije

  obvezani subjekti
  uzimaju u obzir barem čimbenike situacija

  koji se odnose na klijenta i proizvod, uslugu, kanal transakcije ili dostave kao situacije s
  potencijalno višeg rizika iz Priloga

  višim rizikom, kao što je utvrđeno Prilogom
  III. [Am. 83]

4.   ESA izdaju do... (*3) smjernice namijenjene nadležnim tijelima i institucijama iz članka 2. stavka 1. te podstavka 1. i 2. u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 o čimbenicima rizika koje treba uzeti u obzir i/ili mjerama koje treba poduzeti u situacijama gdje se moraju primijeniti mjere postupka proširene temeljite identifikacije stranaka. [Am. 84]

Članak 17.

Kada je riječ o prekograničnim korespondentnim bankovnim odnosima s korespondentnim institucijama iz trećih zemalja, države članice, uz mjere temeljite identifikacije stranaka utvrđene člankom 11., zahtijevaju od svojih kreditnih institucija da:

| (a) | prikupljaju dovoljno informacija o korespondentnoj instituciji radi potpunog razumijevanja prirode njezina poslovanja i radi utvrđivanja iz javno dostupnih informacija ugleda institucije i kvalitete nadzora njezina poslovanja; |
| --- | --- |

(a)

prikupljaju dovoljno informacija o korespondentnoj instituciji radi potpunog razumijevanja prirode njezina poslovanja i radi utvrđivanja iz javno dostupnih informacija ugleda institucije i kvalitete nadzora njezina poslovanja;

| (b) | ocijene kakav je sustav kontrole korespondentne institucije u pogledu mjera za sprečavanje pranja novca i sprečavanje financiranja terorizma; |
| --- | --- |

(b)

ocijene kakav je sustav kontrole korespondentne institucije u pogledu mjera za sprečavanje pranja novca i sprečavanje financiranja terorizma;

| (c) | prije uspostave svakog novog korespondentnog bankovnog odnosa pribave odobrenje od više uprave; |
| --- | --- |

(c)

prije uspostave svakog novog korespondentnog bankovnog odnosa pribave odobrenje od više uprave;

| (d) | dokumentiraju odgovornosti svake pojedine institucije; |
| --- | --- |

(d)

dokumentiraju odgovornosti svake pojedine institucije;

| (e) | se uvjere, povezano s prolaznim računima, da je korespondentna kreditna institucija obavila provjeru identiteta stranaka te da kontinuirano provodi temeljitu identifikaciju stranaka koje imaju izravan pristup računima korespondenta te da na zahtjev može korespondentnoj instituciji pružiti relevantne podatke u vezi s temeljitom identifikacijom stranaka. |
| --- | --- |

(e)

se uvjere, povezano s prolaznim računima, da je korespondentna kreditna institucija obavila provjeru identiteta stranaka te da kontinuirano provodi temeljitu identifikaciju stranaka koje imaju izravan pristup računima korespondenta te da na zahtjev može korespondentnoj instituciji pružiti relevantne podatke u vezi s temeljitom identifikacijom stranaka.

Članak 18.

Kada je riječ o transakcijama ili poslovnim odnosima sa stranim politički izloženim osobama, države članice, uz mjere temeljite identifikacije stranaka utvrđene člankom 11., zahtijevaju od institucija da:

| (a) | imaju odgovarajuće postupke koji se temelje na praćenju rizika za utvrđivanje je li stranka ili stvarni vlasnik stranke takva osoba; |
| --- | --- |

(a)

imaju odgovarajuće postupke koji se temelje na praćenju rizika za utvrđivanje je li stranka ili stvarni vlasnik stranke takva osoba;

| (b) | imaju odobrenje više uprave za uspostavu ili nastavak poslovnih odnosa s takvim strankama; |
| --- | --- |

(b)

imaju odobrenje više uprave za uspostavu ili nastavak poslovnih odnosa s takvim strankama;

| (c) | poduzmu odgovarajuće mjere za utvrđivanje izvora bogatstva i izvora sredstava koja su uključena u poslovni odnos ili transakciju; |
| --- | --- |

(c)

poduzmu odgovarajuće mjere za utvrđivanje izvora bogatstva i izvora sredstava koja su uključena u poslovni odnos ili transakciju;

| (d) | provode pojačane mjere praćenja poslovnih odnosa. |
| --- | --- |

(d)

provode pojačane mjere praćenja poslovnih odnosa.

Članak 19.

Što se tiče transakcija ili poslovnih odnosa s domaćim politički izloženim osobama ili osobom kojoj su povjerene ili su joj bile povjerene istaknute javne funkcije u međunarodnoj organizaciji, države članice, uz mjere temeljite identifikacije stranaka utvrđene člankom 11., zahtijevaju od institucija da:

| (a) | imaju odgovarajuće postupke koji se temelje na praćenju rizika za utvrđivanje je li stranka ili stvarni vlasnik stranke takva osoba; |
| --- | --- |

(a)

imaju odgovarajuće postupke koji se temelje na praćenju rizika za utvrđivanje je li stranka ili stvarni vlasnik stranke takva osoba;

| (b) | u slučajevima poslovnog odnosa višeg rizika s takvim osobama, primijene mjere iz točaka (b), (c) i (d) članka 18. |
| --- | --- |

(b)

u slučajevima poslovnog odnosa višeg rizika s takvim osobama, primijene mjere iz točaka (b), (c) i (d) članka 18.

Članak 19.a

Komisija u suradnji s državama članicama i međunarodnim organizacijama sastavlja popis domaćih politički izloženih osoba i osoba s boravištem u državama članicama kojima međunarodna organizacija povjerava ili im je povjerila istaknutu funkciju. Pristup popisu imaju nadležna tijela i obvezani subjekti.

Komisija obavještava dotične osobe da su stavljene na popis ili uklonjene s njega.

Uvjeti utvrđeni ovim člankom ne oslobađaju obvezane subjekte od obveza temeljite identifikacije stranke, a obvezani subjekti se ne oslanjaju isključivo i jedino na te informacije za ispunjavanje tih obveza.

Države članice poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi spriječile trgovanje informacijama u komercijalne svrhe o stranim politički izloženim osobama, domaćim politički izloženim osobama ili osobama kojima je povjerena ili kojima je bila povjerena istaknuta funkcija u međunarodnoj organizaciji. [Am. 85]

Članak 20.

Institucije poduzimaju razumne mjere
  , u skladu s pristupom utemeljenom na riziku,
  da utvrde jesu li stvarni vlasnici životnog osiguranja ili ostalih usluga osiguranja povezanih s ulaganjem i/ili, gdje je potrebno, stvarni vlasnici polica politički izložene osobe. Te mjere poduzimaju se najkasnije u vrijeme isplate ili u vrijeme potpune ili djelomične dodjele police. Kada se utvrde viši rizici, uz normalne mjere temeljite identifikacije stranaka, države članice traže od institucija da: [Am. 86]

| (a) | obavijeste više poslovodstvo prije isplate prihoda police; |
| --- | --- |

(a)

obavijeste više poslovodstvo prije isplate prihoda police;

| (b) | temeljito prouče cijeli poslovni odnos s vlasnikom police. |
| --- | --- |

(b)

temeljito prouče cijeli poslovni odnos s vlasnikom police.

Članak 21.

Mjere iz članaka 18., 19. i
  20.

  također se primjenjuju

  uz iznimku članka 19.a primjenjuju se i
  na članove obitelji ili na osobe za koje se zna

  postoje dokazi
  da su bliski partneri takvih

  suradnici tih
  stranih ili domaćih politički izloženih osoba. [Am. 87]

Članak 22.

Kada osoba iz članaka 18., 19. i 20. Prestala biti strana politički izložena osoba, domaća politički izložena osoba ili osoba kojoj je povjerena ili joj je bila povjerena istaknuta javna funkcija u državi članici ili trećoj zemlji ili istaknuta funkcija u međunarodnoj organizaciji, institucije moraju razmotriti kontinuirani rizik koji stvara ta osoba i primijeniti takve prikladne mjere i mjere na temelju ocjene rizika dok ta osoba ne prestane predstavljati daljnji rizik. To vremensko razdoblje nije manje od 18

  12
  mjeseci. [Am. 88]

Članak 23.

1.   Države članice zabranjuju kreditnim institucijama uspostavu ili održavanje korespondentnih bankovnih odnosa s fiktivnim bankama te zahtijevaju da kreditne institucije poduzmu odgovarajuće mjere kako bi osigurale da ne ulaze u ili ne održavaju korespondentne bankovne odnose s bankom za koju se zna da dopušta da se njezinim računima koristi fiktivna banka.

2.   U svrhe stavka 1. „fiktivna banka” znači kreditna institucija ili institucija koja se bavi ekvivalentnim aktivnostima, osnovana na području nadležnosti u kojoj ona nije fizički prisutna te nema stvarnog vodstva i uprave i koja nije povezana s uređenom financijskom grupom.

ODJELJAK 4.

IZVEDBA TREĆE STRANE

Članak 24.

Države članice mogu dopustiti institucijama oslanjanje na treće strane u ispunjivanju zahtjeva utvrđenih u članku 11. stavku 1. točkama (a), (b) i (c). Međutim krajnja odgovornost za ispunjivanje tih zahtjeva i nadalje leži na instituciji koja se oslanja na treću stranu.
  Osim toga, države članice osiguravaju da se obvezani subjekti mogu smatrati odgovornima za kršenje nacionalnih odredbi usvojenih u skladu s ovom Direktivom. [Am. 89]

Članak 25.

1.   Za potrebe ovog odjeljka „treće strane” su institucije navedene:

| (a) | obvezani subjekti navedeni
  u članku 2. ili

  i

  : |
| --- | --- |

(a)

obvezani subjekti navedeni
  u članku 2. ili

  i

  :

| (b) | druge institucije i osobe u državama članicama ili trećoj zemlji, koje ispunjuju

  ispunjavaju
  zahtjeve temeljite identifikacije stranaka i zahtjeve vođenja evidencije ekvivalentnima onim utvrđenim u ovoj Direktivi i njihova usklađenost sa zahtjevima ove Direktive nadgleda se u skladu s odjeljkom 2. poglavlja VI. |
| --- | --- |

(b)

druge institucije i osobe u državama članicama ili trećoj zemlji, koje ispunjuju

  ispunjavaju
  zahtjeve temeljite identifikacije stranaka i zahtjeve vođenja evidencije ekvivalentnima onim utvrđenim u ovoj Direktivi i njihova usklađenost sa zahtjevima ove Direktive nadgleda se u skladu s odjeljkom 2. poglavlja VI.

2.   Države članice razmatraju

  Komisija razmatra
  informacije dostupne na razini zemljopisnog rizika kada odlučuju ispunjuje

  odlučuje o tome ispunjava
  li treća zemlja uvjete utvrđene u stavku 1. i obaviještavaju jedna drugu, Komisiju

  obavještava države članice, obvezane subjekte
  i ESA u mjeri relevantnoj u svrhe ove Direktive i u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 o slučajevima kada smatraju

  smatra
  da treća zemlja ispunjuje

  ispunjava
  takve uvjete.

2a.
     
  Komisija dostavlja popis područja nadležnosti koja imaju mjere protiv pranja novca ekvivalentne odredbama ove Direktive i drugim povezanim pravilima i propisima Unije.

2b.
     
  Popis iz stavka 2.a redovito se preispituje i ažurira u skladu s informacijama dobivenim od država članica u skladu sa stavkom 2. [Am. 90]

Članak 26.

1.   Države članice osiguravaju da institucije od treće strane na koju se oslanjaju, dobiju potrebne informacije koje se tiču zahtjeva utvrđenih u članku 11. stavku 1. točkama (a), (b) i (c).

2.   Države članice osiguravaju da institucije kojima se stranka usmjeruje, poduzmu odgovarajuće korake kako bi osigurale da treća stranka, na zahtjev, odmah proslijedi relevantne kopije podataka o identifikaciji i provjeri te ostalu relevantnu dokumentaciju o identitetu stranke ili stvarnog vlasnika.

Članak 27.

1.   Države članice osiguravaju da nadležno tijelo sjedišta (za politike i kontrole u grupi) i nadležno tijelo podružnice (za podružnice i tvrtke kćeri) mogu smatrati da institucija primjenjuje mjere sadržane u članku 25. stavku 1. i članku 26. putem njezina grupnog programa, kada su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | da se institucija oslanja na informacije koje pruža treća strana koja je dio iste grupe; |
| --- | --- |

(a)

da se institucija oslanja na informacije koje pruža treća strana koja je dio iste grupe;

| (b) | da grupa primjenjuje mjere temeljite identifikacije stranaka, pravila o vođenju evidencije i programa protiv pranja novca i financiranja terorizma u skladu s ovom Direktivom ili ekvivalentnim pravilima; |
| --- | --- |

(b)

da grupa primjenjuje mjere temeljite identifikacije stranaka, pravila o vođenju evidencije i programa protiv pranja novca i financiranja terorizma u skladu s ovom Direktivom ili ekvivalentnim pravilima;

| (c) | da djelotvornu provedbu zahtjeva iz točke (b) nadzire
  matično
  nadležno tijelo
  suradnju nadležnih tijela domaćina
  na razini grupe. [Am. 91] |
| --- | --- |

(c)

da djelotvornu provedbu zahtjeva iz točke (b) nadzire
  matično
  nadležno tijelo
  suradnju nadležnih tijela domaćina
  na razini grupe. [Am. 91]

1a.
     
  ESA izdaju do ...



   (*4)



  smjernice o provedbi nadzornog postupka nadležnih tijela u relevantnim državama članicama za grupne subjekte kako bi se osigurao sveobuhvatan i djelotvoran nadzor na razini grupe. [Am. 92]

Članak 28.

Ovaj odjeljak ne primjenjuje se na vanjske izvođače ili zastupničke odnose ako se, na temelju ugovornog aranžmana, pružatelj usluga vanjskog izvođenja radova ili zastupnik treba smatrati dijelom institucije.

POGLAVLJE III.

INFORMACIJE O STVARNOM VLASNIŠTVU

Članak 29.

1.   Države članice osiguravaju da poslovni ili pravni

  trgovačka društva ili ostali
  subjekti osnovani

  koji imaju pravnu osobnost, uključujući trustove ili subjekte koji imaju strukturu ili funkciju sličnu onoj od trustova, zaklada, holding-društva i svih ostalih sličnih, po strukturi ili funkciji, postojećih ili budućih pravnih aranžmana osnovanih ili registriranih
  unutar njihovih teritorija
  , ili uređenih po njihovom pravu
  dobiju
  , zadrže
  i
  prenesu javnom središnjem registru, komercijalnom registru ili registru poduzeća unutar njihovih teritorija

  i zadrže odgovarajuće, točne i aktualne

  točne
  ,
  aktualne i ažurirane
  informacije o svome

  njima i njihovom
  stvarnom vlasništvu
  , u trenutku osnivanja te bilo koje naknadne promjene
  .

1a.
     
  Registar sadrži osnovne informacije kojima se omogućuje jasno utvrđivanje društva i njegova stvarnog vlasnika, odnosno imena, broja, pravnog oblika i statusa subjekta, dokaza o osnivanju, adrese sjedišta (i glavnog mjesta poslovanja ako se razlikuje od adrese sjedišta), osnovnih regulatornih ovlasti (kao što su one iz ugovora o osnivanju društva i statuta poduzeća), listu direktora (uključujući njihovo državljanstvo i datum rođenja) te informacije o stvarnom vlasniku/dioničaru kao što su imena, datumi rođenja, državljanstvo, sudski registar u koje je upisano društvo, podaci za kontakt, broj dionica, kategorije dionica (uključujući prirodu pripadajućih glasačkih prava) te udjele dionica ili kontrole, ako je primjenjivo.

Uvjeti utvrđeni ovim člankom ne oslobađaju obvezane subjekte od obveza temeljite identifikacije stranke i obvezani subjekti ne oslanjaju se isključivo na te informacije u mjeri koja je dostatna za ispunjavanje tih obveza.

1b.
     
  U vezi sa trustovima ili ostalim vrstama pravnih subjekata i aranžmana, sadašnjih ili budućih, sa sličnom strukturom ili funkcijom, informacije također uključuju identitet ostavitelja, skrbnika, zaštitnika (ako je relevantno), stvarnih vlasnika ili skupine stvarnih vlasnika te svih ostalih fizičkih osoba koje imaju djelotvornu kontrolu nad trustom. Države članice osiguravaju da skrbnici objave svoj status obvezanim subjektima kada, kao skrbnici, stvore poslovni odnos ili provedu povremenu transakciju iznad praga utvrđenog u točkama (b), (c) i (d) članka 10. Informacije trebaju sadržavati datume rođenja i državljanstva svih pojedinaca. Države članice postupaju po pristupu zasnovanom na riziku prilikom objavljivanja isprave o stvaranju trusta i dokumenta želje za upravljanje imovinom koja se ostavlja ili prenosi te također osiguravaju gdje je to primjenjivo i poštujući pritom zaštitu osobnih informacija, da su informacije objavljene nadležnim tijelima, posebno FIU-ima, i obvezanim subjektima.

2.   Države članice osiguravaju da Nadležna tijela
  , posebno FIU-ovi,
  i
  obvezane
  institucije
  svih država članica
  mogu pravodobno pristupiti informacijama iz stavka

  stavaka
  1.
  , 1.a i 1.b

  ovoga .
  Države članice registre iz 1. stavka čine javno dostupnima nakon što je putem osnovne internetske registracije identificirana osoba koja želi pristupiti informacijama. Informacije su svim osobama dostupne na internetu u otvorenom i sigurnom obliku podataka, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, posebno u pogledu djelotvorne zaštite prava subjekta podataka na pristup osobnim podacima i ispravak ili brisanje netočnih podataka. Naknade naplaćene za dobivanje informacija ne premašuju administrativni trošak. Sve promjene prikazanih podataka jasno su i bez odgode naznačene u registru i to u svakom slučaju unutar 30 dana.

Registri društva iz stavka 1. međusobno su povezani europskom platformom, portalom i fakultativnim pristupnim točkama koje su utemeljile države članice na temelju Direktive 2012/17/EU. Države članice, uz potporu Komisije, osiguravaju interoperabilnost unutar umreženog sustava registara preko europske platforme.

2a.
     
  Komisija, u suradnji s državama članicama, brzo, po zakonu i djelotvorno traži suradnju s trećim zemljama kako bi potakla utemeljenje ekvivalentnih središnjih registara, a podaci o dobiti od vlasništva iz stavaka 1. i 1.a ovog članka postali javno dostupni u njihovim zemljama.

Prednost se daje trećim zemljama koje ugošćuju značajan broj društava ili pravnih subjekata, uključujući trustove, zaklade, holding-društva i svih ostalih tijela tijela koja su slična po strukturi ili funkcijama ili imaju dionice koje naznačuju na izravno vlasništvo na temelju članka 3. stavka 5. u poslovnim ili pravnim subjektima utemeljenima u Uniji.

2b.
     
  Države članice utvrđuju pravila o djelotvornim, razmjernim i odvraćajućim kaznama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredbi, donesenih na temelju ovog članka i poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje primjene tih kazni.. Za svrhe ovog članka države članice utemeljuju djelotvorne mjere protiv zlouporabe s ciljem sprečavanja nepravilnog korištenja temeljenog na dionicama na donositelja i dokumentima o vlasništvu dionica na donositelja.

2c.
     
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do ...



   (*5)



  , podnosi izvješće o primjeni i načinu funkcioniranja zahtjeva na temelju ovog članka, te ako i gdje je prikladno prilaže zakonski prijedlog. [Am. 93]

Članak 30.

1.   Države članice osiguravaju da upravitelji bilo kojeg ekspresnog trusta kojim se upravlja sukladno njihovu zakonodavstvu dobiju i zadrže odgovarajuće, točne i aktualne informacije o stvarnom vlasništvu koje se tiču trusta. Ova informacija uključuje identitet dužnika, upravitelja, zaštitnika (ako je relevantno), stvarnih vlasnika ili skupine stvarnih vlasnika i svih ostalih fizičkih osoba koje imaju djelotvornu kontrolu nad trustom.

2.   Države članice osiguravaju da upravitelji objave svoj status institucijama kada, kao upravitelji, stvore poslovni odnos ili provedu povremenu transakciju iznad praga utvrđenog u točkama (b), (c) i (d) članka 10.

3.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela i institucije mogu pravodobno pristupiti informacijama iz stavka 1. ovoga članka.

4.   Države članice osiguravaju da se mjere koje odgovaraju onima u stavcima 1., 2. i 3. primjenjuju na druge vrste pravnih subjekata i aranžmana sa strukturom i funkcijom sličnom trustovima.
  [Am. 94]

POGLAVLJE IV.

OBVEZE PRIJAVLJIVANJA

ODJELJAK 1.

OPĆE ODREDBE

Članak 31.

1.   Sve države članice osnivaju FIU radi prevencije, otkrivanja i istrage pranja novca i financiranja terorizma.

1a.
     
  Osobe iz članka 2. stavka 1. podstavka 3. točaka (a), (b) i (d) informiraju FIU i/ili nadležno samoregulatorno tijelo dotičnog zanimanja, kao što je navedeno u članku 33. stavku 1., ukoliko sumnjaju da se njihove usluge nepravilno koriste u svrhu kriminalne aktivnosti. [Am. 95]

2.   Države članice pismeno obavješćuju Komisiju o imenu i adresi određenih FIU-a.

3.   FIU se utemeljuje kao
  operativno neovisna i samostalna
  središnja nacionalna jedinica. Ona je odgovorna za primanje (i u mjeri u kojoj je to dopušteno, za zahtijevanje), analizu i distribuciju

  i analiziranje izvještaja sumnjivih transakcija i ostalih informacija relevantnih za potencijalno pranje novca, s njim povezana kaznena djela ili potencijalno financiranje terorizma. FIU je odgovoran za dostavljanje rezultata svoje analize svim
  nadležnim tijelima, objavljivanje informacija koje se tiču potencijalnog pranja novca ili udruženih predikatnih kaznenih djela, potencijalnog financiranja terorizma ili koje su propisane nacionalnim zakonodavstvom ili propisima. Ona mora imati na raspolaganju odgovarajuća sredstva za ispunjivanje

  gdje postoji opravdana sumnja na pranje novca
  ,
  povezana kaznena djela ili financiranje terorizma. On može dobiti relevantne dodatne informacije od obvezanih subjekata u te svrhe. FIU dobiva odgovarajuće financijske, tehničke i ljudske resurse za obavljanje
  svojih zadaća.
  Države članice osiguravaju da ne postoji nepotrebno miješanje u poslove FIU-a. [Am. 96]

4.   Države članice osiguravaju FIU-u izravni ili neizravni te pravodobni pristup podacima o
  informacijama
  financijama, upravi i provedbi prava koji

  koje
  su joj potrebni

  potrebne
  za uspješno obavljanje svojih zadaća. Uz to FIU-ovi odgovaraju na zahtjeve za informacijama tijela za provedbu prava u njihovim državama članicama osim ako postoje činjenični razlozi za pretpostavku da bi pružanje takvih informacija imalo negativan učinak na istrage ili analize u tijeku, ili, u iznimnim slučajevima, gdje razotkrivanje informacija ne bi bilo proporcionalno

  razmjerno
  legitimnim interesima fizičke ili pravne osobe ili
  bi bilo
  nebitno s obzirom na svrhe u koje je bilo zatraženo.
  Kada FIU zaprimi takav zahtjev, odluka o provedbi analize ili širenju informacija nadležnom tijelu za provedbu zakona treba biti prepuštena FIU-u. Države članice zahtijevaju od tijela za provedbu zakona da FIU-u osiguraju povratne informacije o upotrebi informacija koje su stavljene na raspolaganje. [Am. 97]

5.   Države članice osiguravaju da FIU ima ovlast poduzeti hitnu akciju, izravno ili neizravno, kada postoji sumnja da je transakcija povezana s pranjem novca ili financiranjem terorizma, suspendirati ili uskratiti pristanak na transakciju koja se obavlja kako bi se analizirala transakcija i potvrdila sumnja.

6.   Funkcija analize FIU-a sastoji se od operacijske analize koje se usredotočuje na individualne slučajeve i posebne ciljeve te stratešku analizu koja se odnosi na trendove i uzorke pranja novca i financiranja terorizma.

Članak 32.

1.   Države članice zahtijevaju od institucija, a po potrebi i od njihovih direktora i zaposlenika, punu suradnju brzim:

| (a) | informiranjem FIU-a, na vlastitu inicijativu, kada institucija ili osoba obuhvaćena ovom Direktivom zna, sumnja ili ima opravdane razloge sumnjati da su fondovi primitci od kriminalnih aktivnosti ili su povezani s financiranjem terorizma te brzim odgovorom FIU-a na zahtjeve za dodatnim informacijama u takvim slučajevima; |
| --- | --- |

(a)

informiranjem FIU-a, na vlastitu inicijativu, kada institucija ili osoba obuhvaćena ovom Direktivom zna, sumnja ili ima opravdane razloge sumnjati da su fondovi primitci od kriminalnih aktivnosti ili su povezani s financiranjem terorizma te brzim odgovorom FIU-a na zahtjeve za dodatnim informacijama u takvim slučajevima;

| (b) | dostavom svih potrebnih informacija FIU-u na njegov zahtjev u skladu s postupcima koje utvrđuje važeće zakonodavstvo. |
| --- | --- |

(b)

dostavom svih potrebnih informacija FIU-u na njegov zahtjev u skladu s postupcima koje utvrđuje važeće zakonodavstvo.

2.   Informacija iz stavka 1. ovoga članka prosljeđuje se FIU-u države članice na čijem je teritoriju smještena institucija ili osoba koja prosljeđuje informaciju
  i FIU-u države članice u kojoj obvezani subjekt ima poslovni nastan
  . Osoba ili osobe imenovane u skladu s člankom 8. stavkom 4. prosljeđuju informaciju. [Am. 98]

Članak 33.

1.   Odstupajući od članka 32. stavka 1., države članice mogu, u slučaju osoba iz članka 2. stavka 1. trećeg podstavka točaka (a), (b), i (d)
  i (e) te onih zanimanja i kategorija poduzeća iz članka 4.
  , imenovati primjereno samoregulatorno tijelo dotične profesije

  dotičnog zanimanja
  kao tijelo za primanje informacije iz članka 32. stavka 1.

U svim okolnostima države članice osiguravaju sredstva i način za ostvarivanje zaštite poslovne tajne, povjerljivosti i privatnosti. [Am. 99]

Ne dovodeći u pitanje stavak 2., imenovano samoregulatorno tijelo u takvim slučajevima odmah prosljeđuje nepročišćene informacije FIU-u.

2.   Države članice nisu dužne primjenjivati obvezu utvrđenu u članku 32. stavku 1. na javne bilježnike, neovisne pravne stručnjake, revizore, vanjske računovođe i porezne savjetnike, u vezi s informacijama koje primaju od stranaka ili informacijama koje dobivaju o strankama, u tijeku utvrđivanja pravnog položaja svojih stranaka ili prilikom obavljanja svojih zadaća povezanih s obranom ili zastupanjem tih stranaka u sudskim postupcima ili povezano sa sudskim postupcima, uključujući davanje savjeta o pokretanju ili izbjegavanju postupaka, neovisno o tome jesu li predmetne informacije primljene ili dobivene prije, tijekom ili nakon navedenih postupaka.

Članak 34.

1.   Države članice zahtijevaju od institucija suzdržanost od provedbe transakcija za koje znaju ili sumnjaju da su povezane s pranjem novca ili financiranjem terorizma sve dok ne obave potrebne radnje u skladu s člankom 32. stavkom 1. točkom (a).

U skladu s nacionalnim pravom mogu se izdati upute o neprovođenju transakcija.

2.   U slučaju kada postoji sumnja da transakcija upućuje na pranje novca i financiranje terorizma i kada je na naveden način nemoguće ne provesti tu transakciju ili bi njezino neprovođenje moglo omesti napore u gonjenju korisnika operacije za koju se sumnja da je riječ o operaciji pranja novca ili financiranja terorizma, dotične institucije i osobe odmah po provedbi transakcije obavješćuju FIU.

Članak 35.

1.   Države članice osiguravaju da ako, tijekom kontrola koje u institucijama obavljaju nadležna tijela iz članka 45. ili koje se obavljaju na neki drugi način, navedena nadležna tijela otkriju činjenice koje se mogu povezati s pranjem novca ili financiranjem terorizma, ona odmah o tome obavješćuju FIU.

2.   Države članice osiguravaju da nadzorna tijela, koja su na temelju zakona ili propisa ovlaštena za nadzor tržišta dionica, deviznog tržišta i tržišta financijskih derivata, obavješćuju FIU ako otkriju činjenice koje bi mogle biti povezane s pranjem novca ili financiranjem terorizma.

Članak 36.

Ako institucija, zaposlenik ili direktor razotkriju informacije u dobroj vjeri iu skladu s člancima 32. i 33., to ne čini kršenje bilo kakvih ograničenja o objavljivanju informacija nametnutih ugovorom ili zakonodavnom, regulatornom ili administrativnom odredbom i ne izlaže instituciju ili osobu ili njezine direktore ili zaposlenike odgovornosti bilo koje vrste.

Članak 37.

Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za zaštitu zaposlenika institucija,

  osiguravaju da se pojedince
  ,
  uključujući zaposlenike i predstavnike obvezanih subjekata
  koji prijave sumnje

  izvijeste
  o
  sumnjivom
  pranju novca ili financiranju terorizma bilo interno bilo

  ili
  FIU-u, od izlaganja

  propisno zaštiti od izloženosti
  prijetnjama ili neprijateljskim radnjama.

  zastrašivanju, nepovoljnog postupanja ili nepovoljnih posljedica te posebno od nepovoljnih ili diskriminatornih postupaka zapošljavanja
  .
  Države članice takvim osobama jamče besplatnu pravnu pomoć i pružaju sigurne komunikacijske kanale osobama koje izvijeste o sumnjivom pranju novca ili financiranju terorizma. Takvi kanali osiguravaju da identitet osoba koje daju informacije ostane poznat samo europskim nadzornim tijelima ili FIU-u. Države članice osiguravaju da postoje primjereni programi zaštite svjedoka. [Am. 100]

ODJELJAK 2.

ZABRANA OBJAVLJIVANJA

Članak 38.

1.   Institucije i njihovi direktori te zaposlenici ne smiju otkriti dotičnoj stranci ili ostalim trećim osobama činjenicu da je došlo do obavješćivanja u skladu s člancima 32. i 33. ili da je u tijeku ili je moguća istraga o pranju novca i financiranju terorizma.

2.   Zabrana iz stavka

  utvrđena u stavku
  1. ne uključuje objavljivanje nadležnim tijelima država članica, uključujući samoregulatorna tijela
  , tijelima za zaštitu podataka
  ili objavljivanje u svrhu

  svrhe
  provedbe prava. [Am. 101]

3.   Zabrana iz stavka 1. ne sprečava objavljivanje između institucija iz država članica ili iz trećih zemalja koje propisuju zahtjeve istovjetne onima koji se utvrđuju ovom Direktivom pod uvjetom da oni pripadaju istoj grupi.

4.   Zabrana iz stavka 1. ne sprečava objavljivanje između osoba iz članka 2. stavka 1. trećeg podstavka točaka (a) i (b) iz država članica ili iz trećih zemalja koje propisuju zahtjeve istovjetne onima koji se utvrđuju ovom Direktivom, a koje obavljaju svoju profesionalnu djelatnost, kao zaposlenici ili nezaposlenici, u okviru iste pravne osobe ili mreže.

U svrhe prvog podstavka „mreža” znači veća struktura kojoj osoba pripada i koja dijeli zajedničko vlasništvo, upravljanje
  , standarde, metode
  ili nadzor usklađenosti. [Am. 102]

5.   Za institucije ili osobe iz članka 2. stavka 1. prvog, drugog i trećeg podstavka točaka (a) i (b) u slučajevima koji se odnose na istu stranku i istu transakciju koja uključuje dvije ili više institucija ili osoba, zabrana iz stavka 1. ovoga članka ne sprečava objavljivanje između relevantnih institucija ili osoba pod uvjetom da se one nalaze u državi članici ili u trećoj zemlji koja propisuje zahtjeve jednake onima utvrđenima ovom Direktivom, da pripadaju istoj profesionalnoj kategoriji i da podliježu jednakim obvezama u pogledu čuvanja službene tajne i zaštite osobnih podataka.

5a.
     
  Za svrhe ovog članka, zahtjevi trećih zemalja ekvivalentni onima utvrđenima u ovoj Direktivi uključuju pravila o zaštiti podataka. [Am. 103]

6.   Pokušaj osoba iz članka 2. stavka 1. trećeg podstavka točaka (a) i (b) da odvrate stranku od upuštanja u nezakonitu aktivnost, ne predstavlja objavljivanje u smislu stavka 1.

POGLAVLJE V.

ZAŠTITA PODATAKA,
  VOĐENJE EVIDENCIJE I STATISTIČKI PODACI [Am. 104]

Članak 39.

1.   Države članice zahtijevaju od institucija

  obvezanih subjekata
  da čuvaju niže navedenu dokumentaciju i informacije u skladu s nacionalnim zakonodavstvom u svrhu prevencije, otkrivanja i istrage mogućih slučajeva pranja novca ili financiranja terorizma koje provodi

  provode
  FIU ili druga nadležna tijela:

| (a) | u slučaju temeljite identifikacije stranke, preslike

  primjerak
  ili upućivanja na potrebnu dokumentaciju

  potrebne dokaze
  za razdoblje od pet godina nakon prestanka poslovnog odnosa sa strankom
  ili nakon datuma povremene transakcije
  . Nakon isteka tog razdoblja zadržavanja osobni podaci brišu se osim ako nacionalno zakonodavstvo naloži

  ne nalaže
  drukčije, što onda

  i
  utvrđuje pod kojim okolnostima institucije

  obvezani subjekti
  mogu čuvati ili će čuvati podatke. Države članice mogu dopustiti ili zahtijevati daljnje čuvanje samo ako je potrebno za prevenciju,

  to nužno za sprečavanje
  , otkrivanje i istragu pranja novca ili financiranja

  ili istragu o pranju novca
  i
  financiranju
  terorizma
  i te ako je produljenje razdoblja čuvanja podataka opravdano na temelju pojedinačnog slučaja
  . Maksimalno razdoblje

  produljenje razdoblja
  čuvanja nakon prestanka poslovnog odnosa ne premašuje deset

  iznosi dodatnih pet
  godina; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju temeljite identifikacije stranke, preslike

  primjerak
  ili upućivanja na potrebnu dokumentaciju

  potrebne dokaze
  za razdoblje od pet godina nakon prestanka poslovnog odnosa sa strankom
  ili nakon datuma povremene transakcije
  . Nakon isteka tog razdoblja zadržavanja osobni podaci brišu se osim ako nacionalno zakonodavstvo naloži

  ne nalaže
  drukčije, što onda

  i
  utvrđuje pod kojim okolnostima institucije

  obvezani subjekti
  mogu čuvati ili će čuvati podatke. Države članice mogu dopustiti ili zahtijevati daljnje čuvanje samo ako je potrebno za prevenciju,

  to nužno za sprečavanje
  , otkrivanje i istragu pranja novca ili financiranja

  ili istragu o pranju novca
  i
  financiranju
  terorizma
  i te ako je produljenje razdoblja čuvanja podataka opravdano na temelju pojedinačnog slučaja
  . Maksimalno razdoblje

  produljenje razdoblja
  čuvanja nakon prestanka poslovnog odnosa ne premašuje deset

  iznosi dodatnih pet
  godina;

| (b) | u slučaju poslovnih odnosa i transakcija, dokazne isprave i evidencije, što obuhvaća originalne dokumente ili preslike dokumenata koji su prihvatljivi u sudskim postupcima u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom za razdoblje od pet godina nakon provedbe transakcija ili okončanja poslovnog odnosa, ovisno o tome koje je razdoblje kraće. Nakon isteka tog razdoblja zadržavanja osobni podaci brišu se osim ako nacionalni propisi
  ne
  nalažu drukčije, što onda utvrđuje

  i utvrđuju
  pod kojim okolnostima institucije mogu čuvati ili će čuvati podatke. Države članice mogu dopustiti ili zahtijevati daljnje čuvanje samo ako je potrebno za prevenciju,

  to nužno za sprečavanje
  , otkrivanje
  ili istragu o pranju novca
  i istragu pranja novca ili financiranja

  financiranju
  terorizma Maksimalno razdoblje čuvanja nakon obavljanja transakcija ili nakon prestanka poslovnog odnosa, ovisno o tome koje razdoblje prije završi, ne premašuje deset

  i te ako je produljenje razdoblja čuvanja podataka opravdano na temelju pojedinačnog slučaja
  .
  Najdulje produženje trajanja razdoblja zadržavanja iznosi pet dodatnih
  godina. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju poslovnih odnosa i transakcija, dokazne isprave i evidencije, što obuhvaća originalne dokumente ili preslike dokumenata koji su prihvatljivi u sudskim postupcima u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom za razdoblje od pet godina nakon provedbe transakcija ili okončanja poslovnog odnosa, ovisno o tome koje je razdoblje kraće. Nakon isteka tog razdoblja zadržavanja osobni podaci brišu se osim ako nacionalni propisi
  ne
  nalažu drukčije, što onda utvrđuje

  i utvrđuju
  pod kojim okolnostima institucije mogu čuvati ili će čuvati podatke. Države članice mogu dopustiti ili zahtijevati daljnje čuvanje samo ako je potrebno za prevenciju,

  to nužno za sprečavanje
  , otkrivanje
  ili istragu o pranju novca
  i istragu pranja novca ili financiranja

  financiranju
  terorizma Maksimalno razdoblje čuvanja nakon obavljanja transakcija ili nakon prestanka poslovnog odnosa, ovisno o tome koje razdoblje prije završi, ne premašuje deset

  i te ako je produljenje razdoblja čuvanja podataka opravdano na temelju pojedinačnog slučaja
  .
  Najdulje produženje trajanja razdoblja zadržavanja iznosi pet dodatnih
  godina.

2.
     
  Svi čuvani osobni podaci ne koriste se ni u jednu drugu svrhu osim u svrhu radi koje se čuvaju i ni pod kojim uvjetima se ne koriste u komercijalne svrhe. [Am. 105]

Članak 39.a

1.
     
  Na obradu osobnih podataka koju obavljaju države članice u okviru ove Direktive primjenjuju se odredbe Direktive 95/46/EZ. Na obradu osobnih podataka koju obavljaju ESA primjenjuju se odredbe Uredbe (EZ) br. 45/2001. Prikupljanje, obrada i prijenos informacija u svrhu provedbe postupaka protiv pranja novca smatra se javnim interesom po tim pravnim aktima.

2.
     
  Osobni podaci obrađuju se na temelju ove Direktive s isključivom svrhom sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma. Obvezani subjekti obavještavaju nove klijente o mogućoj upotrebi osobnih podataka prije uspostave poslovnog odnosa radi sprečavanja pranja novca. Osjetljive kategorije podataka obrađuju se u skladu s Direktivom 95/46/EZ.

3.
     
  Zabranjena je obrada podataka prikupljenih na temelju ove Direktive u komercijalne svrhe.

4.
     
  Pogođena osoba kojoj je obvezani subjekt ili nadležno tijelo odbilo objavu informacija o obradi njenih podataka ima pravo zatražiti putem svojeg tijela za zaštitu podataka sve provjere pristupa i ispravke ili brisanja njenih osobnih podataka, kao i pravo da pokrene sudski postupak.

5.
     
  Pristup zainteresirane osobe informacijama iz izvješća o sumnjivim transakcijama zabranjen je. Zabrana utvrđena u ovom stavku ne uključuje objavu tijelima za zaštitu podataka.

6.
     
  Države članice zahtijevaju da obvezani subjekti i nadležna tijela priznaju stvarne ovlasti tijela za zaštitu podataka u skladu s Direktivom 95/46/EZ što se tiče sigurnosti obrade i točnosti osobnih podataka, po službenoj dužnosti ili na temelju žalbe dotične osobe. [Am. 106]

Članak 40.

-1.
     
  Države članice imaju središnje nacionalne mehanizme koji im omogućuju da identificiraju, pravovremeno, da li fizičke ili pravne osobe imaju ili kontroliraju bankovne račune koje drže financijske institucije na njihovom teritoriju.

-1a.
     
  Države članice također imaju mehanizme koji nadležnim tijelima pružaju sredstva za identificiranje imovine bez prethodnog obavješćivanja vlasnika.

1.
     Države članice zahtijevaju da njihove institucije

  njihova obvezana tijela
  imaju uspostavljene sustave koji im omogućuju da u potpunosti i brzo odgovaraju na upite FIU-a ili drugih tijela vlasti, u skladu s nacionalnim propisima

  zakonodavstvom
  , održavaju li, odnosno jesu li održavale u proteklih pet godina
  održavala
  poslovni odnos s određenim fizičkim ili pravnim osobama te o prirodi takvog

  tog
  odnosa
  , što se obavlja sigurnim kanalima i na način kojim se osigurava potpuna povjerljivost upita
  . [Am. 107]

Article 40a

Prikupljanje, obrada i prijenos informacija u svrhu provedbe postupaka protiv pranja novca smatra se predmetom javnog interesa u okviru Direktive 95/46/EZ. [Am. 108]

Članak 41.

1.   Države članice, u svrhu pripreme procjena nacionalnog rizika iz članka 7., osiguravaju svoju sposobnost provjere djelotvornosti svojih sustava za suzbijanje pranja novca ili financiranja terorizma vođenjem opsežnih statističkih podataka o pitanjima koja su važna za djelotvornost takvih sustava.

2.   Statistike iz stavka 1. uključuju:

| (a) | podatke koji mjere veličinu i važnost različitih sektora koji su pod ovlašću ove Direktive, uključujući i broj subjekata i osoba te ekonomsku važnost svakoga sektora; |
| --- | --- |

(a)

podatke koji mjere veličinu i važnost različitih sektora koji su pod ovlašću ove Direktive, uključujući i broj subjekata i osoba te ekonomsku važnost svakoga sektora;

| (b) | podatke koji mjere prijavljivanje, istragu i sudske faze nacionalnog režima protiv pranja novca i financiranja terorizma, uključujući broj prijava o sumnjivim transakcijama koje su podnesene FIU-u, daljnje aktivnosti u vezi s tim prijavama te, na godišnjoj osnovi, broj slučajeva koji su bili predmetom istražnih radnji, broj osoba koje su gonjene, broj osoba koje su osuđene za kazneno djelo pranje novca ili financiranja terorizma te vrijednost imovine u eurima koja je zamrznuta, zaplijenjena ili konfiscirana. |
| --- | --- |

(b)

podatke koji mjere prijavljivanje, istragu i sudske faze nacionalnog režima protiv pranja novca i financiranja terorizma, uključujući broj prijava o sumnjivim transakcijama koje su podnesene FIU-u, daljnje aktivnosti u vezi s tim prijavama te, na godišnjoj osnovi, broj slučajeva koji su bili predmetom istražnih radnji, broj osoba koje su gonjene, broj osoba koje su osuđene za kazneno djelo pranje novca ili financiranja terorizma te vrijednost imovine u eurima koja je zamrznuta, zaplijenjena ili konfiscirana.

| (ba) | podatke o broju i postotku prijava koje su dovele do daljnje istrage, kao i godišnje izvješće obvezanim institucijama u kojem se opisuje korisnost i daljnje aktivnosti u vezi s izvješćima koja su podnijeli; [Am. 109] |
| --- | --- |

(ba)

podatke o broju i postotku prijava koje su dovele do daljnje istrage, kao i godišnje izvješće obvezanim institucijama u kojem se opisuje korisnost i daljnje aktivnosti u vezi s izvješćima koja su podnijeli; [Am. 109]

| (bb) | podatke o broju prekograničnih zahtjeva za informacije koje je FIU podnio, primio, odbio te na koje je u potpunosti ili djelomično odgovorio. [Am. 110] |
| --- | --- |

(bb)

podatke o broju prekograničnih zahtjeva za informacije koje je FIU podnio, primio, odbio te na koje je u potpunosti ili djelomično odgovorio. [Am. 110]

3.   Države članice osiguravaju objavljivanje konsolidiranog pregleda takvih statističkih izvješća te prenose Komisiji statistike iz stavka 2.

POGLAVLJE VI.

POLITIKE, POSTUPCI I NADZOR

ODJELJAK 1.

INTERNI POSTUPCI, OBUKA I POVRATNE INFORMACIJE

Članak 42.

1.   Države članice zahtijevaju da institucije koje su dio grupe provode grupnu politiku i postupke, uključujući politiku zaštite podataka te politike i postupke za razmjenu informacija unutar grupe u svrhu borbe protiv pranja novaca ili financiranja terorizma. Te politike i procedure djelotvorno se provode na razini podružnica i tvrtki kćeri u većinskom vlasništvu u državama članicama i trećim državama.

2.   Države članice osiguravaju da ondje gdje institucije imaju podružnice ili tvrtke kćeri u većinskom vlasništvu u trećim zemljama, gdje su minimalni zahtjevi za sprečavanje pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma manje strogi nego oni u državama članicama, njihove podružnice i tvrtke kćeri u većinskom vlasništvu u trećim zemljama provode mjere države članice, uključujući zaštitu podataka, u opsegu u kojem to dozvoljavaju zakoni i uredbe treće zemlje.

3.   Države članice, ESA informiraju jedna drugu o slučajevima kada pravo treće zemlje ne dozvoljava primjenu potrebnih mjera iz stavka 1. te bi trebalo poduzeti koordiniranu akciju kako bi se došlo do rješenja.

4.   Države članice zahtijevaju da, kada pravo treće zemlje ne dozvoljava primjenu potrebnih mjera iz prvog podstavka stavka 1., institucije poduzimaju dodatne mjere kako bi se djelotvorno nosile s rizikom pranja novca ili financiranja terorizma, te informiraju svoja domaća nadzorna tijela. Ako dodatne mjere nisu dostatne, nadležna tijela u zemlji u kojoj je sjedište razmatraju dodatne nadzorne radnje, zahtijevajući, kada je prikladno, od financijske grupe zatvaranje operacija u zemlji u kojoj je podružnica.

5.   ESA razvijaju nacrt regulatornih tehničkih kriterija koji određuju vrstu dodatnih mjera iz stavka 4. ovoga članka i minimalnu akciju koju trebaju poduzeti institucije

  obvezani subjekti
  iz članka 2. stavka 1. prvog i drugog podstavka

  podstavaka 1. i 2.
  , kada pravo treće zemlje ne dozvoljava primjenu mjera iz stavaka 1. i 2. ovog članka.

ESA predaju Komisiji te nacrte regulatornih tehničkih kriterija

  standarda
  do ... (*6). [Am. 111]

6.   Komisija je delegirana za usvajanje regulatornih tehničkih standarda iz stavka 5. u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 te Uredbe (EU) br. 1095/2010.

7.   Države članice osiguravaju da je razmjena informacija unutar grupe dozvoljena ako ne dovodi u pitanje istragu ili analizu mogućeg pranja novca ili financiranja terorizma FIU-a ili drugih nadležnih tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

8.   Države članice mogu zahtijevati od institucija za izdavanje elektroničkog novca, kako su definirane člankom 2. stavkom 3. Direktive 2009/110/EZ i od institucija za isplatu, kako su definirane člankom 4. stavkom 9. Direktive 2007/64/EZ utemeljenima na njihovu teritoriju, čiji je glavni ured smješten u drugoj državi članici ili izvan Unije, imenovanje središnje kontaktne točke na njihovu teritoriju kako bi nadgledale usklađenost s pravilima sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma.

9.   ESA razvijaju nacrt regulatornih tehničkih kriterija prema kriterijima za utvrđivanje okolnosti kada je imenovanje središnje kontaktne točke iz stavka 8. prikladno te funkcije onoga što bi središnje kontaktne točke trebale biti.

ESA predaju Komisiji te nacrte regulatornih tehničkih kriterija do ... (*7).

10.   Komisija je delegirana za usvajanje regulatornih tehničkih standarda iz stavka 9. u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 te Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 43.

1.   Države članice zahtijevaju da institucije poduzmu mjere proporcionalne njihovu riziku, prirodi i veličini kako bi upoznale svoje relevantne zaposlenike s važećim odredbama koje se temelje na ovoj Direktivi, uključujući relevantne zahtjeve zaštite podataka.

Te mjere obuhvaćaju sudjelovanje relevantnih zaposlenika u posebnim kontinuiranim programima obuke kako bi im se pomoglo u prepoznavanju operacija koje bi mogle biti povezane s pranjem novca ili financiranjem terorizma i kako bi ih se moglo podučiti što činiti u takvim situacijama.

Kada fizička osoba koja je obuhvaćena bilo kojom od kategorija navedenih u članku 2. stavku 1. trećem podstavku obavlja profesionalnu djelatnost u svojstvu zaposlenika pravne osobe, obveze iz ovog odjeljka primjenjuju se na tu pravnu osobu, a ne na fizičku osobu.

2.   Države članice osiguravaju institucijama i osobama na koje se primjenjuje ova Direktiva pristup najnovijim informacijama o postupcima perača novca i osoba koje financiraju terorizam te indikacijama koje vode prepoznavanju sumnjivih transakcija.

3.   Države članice osiguravaju
  da se
  , kad je to moguće,
  obvezanim subjektima pružaju
  pravodobne povratne informacije o djelotvornosti prijava o pranju novca i

  ili
  financiranju terorizma te daljnjim aktivnostima poduzetim u vezi s tim prijavama. [Am. 112]

3a.
     
  Države članice traže da obvezani subjekti imenuju članove upravljačkog odbora koji će biti odgovorni za provedbu zakona i drugih propisa nužnih za usklađivanje s ovom Direktivom. [Am. 113]

ODJELJAK 2.

NADZOR

Članak 44.

1.   Države članice propisuju da mjenjačnice, pružatelji usluga trusta i trgovačkih društava moraju imati dozvole za rad ili biti registrirani te da rad kasina mora biti odobren.

2.   Kada je riječ o subjektima iz stavka 1., države članice nalažu nadležnim tijelima da utvrde jesu li osobe koje u stvarnosti vode ili će voditi poslovanje tih tijela ili stvarni vlasnici tih tijela primjerene osobe.

3.   Kada je riječ o institucijama

  U pogledu obvezanih subjekata
  iz članka 2. stavka 1. trećeg podstavka stavka 1. točaka (a), (b), (d), ii (e) države članice osiguravaju da nadležna tijela
  i samoregulatorna tijela
  poduzmu potrebne mjere za sprečavanje kriminalaca ili njihovih partnera da

  da osuđeni kriminalci u tim područjima ili njihovi partneri
  imaju stvarno vlasništvo ili da su stvarni vlasnici znatnog ili kontrolnog interesa ili da imaju upravljačku funkciju u tim institucijama

  obvezanim subjektima
  . [Am. 114]

Članak 45.

1.   Države članice zahtijevaju da nadležna tijela djelotvorno nadziru i poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale usklađenost sa zahtjevima ove Direktive.

2.   Države članice osiguravaju odgovarajuće ovlasti nadležnim tijelima, uključujući ovlast za prinudno dobivanje svih informacija koje su relevantne za praćenje usklađenosti zahtjeva i provođenje kontrola, te odgovarajuća sredstva za obavljanje njihovih zadaća. Države članice osiguravaju da osoblje tih tijela održava visoke profesionalne standarde, uključujući standarde povjerljivosti i zaštite podataka, oni će biti visokog integriteta i imati odgovarajuće vještine.

3.   U slučaju kreditnih i financijskih situacija

  institucija
  i pružatelja usluga kasina

  kockanja
  nadležna tijela imaju povećane nadzorne ovlasti, što se posebno odnosi na mogućnost provođenja izravne kontrole.
  Nadležna tijela zadužena za nadzor kreditnih i financijskih institucija nadzirat će prikladnost zaprimljenog pravnog savjeta imajući u vidu smanjenje pravnih i regulatornih arbitraža u slučaju agresivnog poreznog planiranja i izbjegavanja. [Am. 115]

4.   Države članice osiguravaju

  zahtijevaju
  da institucije koje upravljaju podružnicama ili tvrtkama kćerima u drugim državama članicama poštuju nacionalne odredbe te druge države članice koja pripada ovoj Direktivi. [Am. 116]

5.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela države članice u kojoj postoje podružnica ili tvrtka kći surađuju s nadležnim tijelima države članice u kojoj institucija ima svoj glavni ured kako bi osigurale djelotvorni nadzor zahtjeva ove Direktive.

6.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela primijene pristup koji se temelji na ocjeni rizika u nadzoru:

  pri primjeni pristupa zasnovanog na riziku na nadzor
  : [Am. 117]

| (a) | jasno shvaćaju rizik pranja novca i financiranja terorizma prisutan u njihovoj zemlji; |
| --- | --- |

(a)

jasno shvaćaju rizik pranja novca i financiranja terorizma prisutan u njihovoj zemlji;

| (b) | imaju izravan i neizravan pristup svim relevantnim informacijama o specifičnim domaćim i međunarodnim rizicima povezanima sa strankama, proizvodima i uslugama institucija; te |
| --- | --- |

(b)

imaju izravan i neizravan pristup svim relevantnim informacijama o specifičnim domaćim i međunarodnim rizicima povezanima sa strankama, proizvodima i uslugama institucija; te

| (c) | temelje učestalost i intenzitet izravnog i neizravnog nadzora na profilu rizika institucije te na rizicima pranja novca i financiranja terorizma prisutnima u zemlji. |
| --- | --- |

(c)

temelje učestalost i intenzitet izravnog i neizravnog nadzora na profilu rizika institucije te na rizicima pranja novca i financiranja terorizma prisutnima u zemlji.

7.   Ocjena profila rizika pranja novca i financiranja terorizma institucija, uključujući rizike neusklađenosti zahtjeva, periodički se revidira i kada dođe do velikih događaja ili razvoja u upravljanju i radu institucije.

8.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela uzimaju u obzir stupanj diskrecije dozvoljen instituciji te prikladno revidiraju ocjene rizika koji je u podlozi ove diskrecije i prikladnost te provedbu njezine politike, unutarnje kontrole i postupaka.

9.   U slučaju institucije iz članka 2. stavka 1. trećeg podstavka točaka (a), (b) i (d) države članice mogu dozvoliti da samoregulatorna tijela provedu funkcije iz stavka 1., ako se slažu sa stavkom 2. ovoga članka.

10.   ESA nadležnim vlastima izdaju smjernice do ... (*8) u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 te Uredbe (EU) br. 1095/2010 o čimbenicima koji se primjenjuju kada se provodi nadzor koji se temelji na ocjeni rizika. Posebno bi trebalo voditi računa o prirodi i veličini posla te gdje je primjereno i razmjerno, trebale bi biti predviđene posebne mjere.

ODJELJAK 3.

SURADNJA

Odsjek I.

Nacionalna suradnja

Članak 46.

Države članice osiguravaju da tvorci politike, FIU, tijela odgovorna za provedbu prava, nadzornici
  , tijela za zaštitu podataka
  i ostala nadležna tijela uključena u sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma imaju djelotvorne mehanizme koji im omogućuju domaću suradnju i koordinaciju koja se tiče razvoja i provedbe politika i aktivnosti za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. [Am. 118]

Odsjek II.

Suradnja s ESA-om

Članak 47.

Ne dovodeći u pitanje pravila o zaštiti podataka,
  nadležna tijela pružaju ESA-i sve
  relevantne informacije
  potrebne informacije za provedbu

  za obnašanje
  njihovih dužnosti pod

  u skladu s
  ovom Direktivom. [Am. 119]

Odsjek III.

Suradnja između FIU-ova i Komisije

Članak 48.

Komisija može pružati

  pruža
  svaku vrstu pomoći koja može biti potrebna za olakšavanje koordinacije, uključujući razmjenu informacija između FIU-ova država članica unutar Unije. Može Redovito sazivati

  saziva
  sastanke s predstavnicima

  platforme
  FIU-a
  EU-a koju čine predstavnici FIU-a
  država članica radi olakšavanja

  i, kada je prikladno, sastanke platforme FIU-a EU-a s EBA-om, EIOPA-om ili ESMA-om. Platforma FIU-a EU-a uspostavljena je za utvrđivanje smjernica o pitanjima provedbe relevantnim za FIU-e i tijela koja podnose izvješće, za olakšavanje aktivnosti FIU-a, posebno onih koji se tiču međunarodne
  suradnje i razmjene stajališta o pitanjima u vezi sa suradnjom

  zajedničke analize, za razmjenu informacija o trendovima i faktorima rizika na unutarnjem tržištu, osiguravanje sudjelovanja FIU-a u upravljanju sustavom FIU
  .
  net. [Am. 120]

Članak 49.

Države članice osiguravaju da FIU-ovi surađuju jedni s drugim

  drugima i s FIU-ovima iz trećih zemalja
  u najvećoj mogućoj mjeri bez obzira jesu li u pitanju administrativne, policijske ili hibridne vlasti

  administrativna, sudska ili hibridna tijela ili tijela za provedbu prava, bez dovođenja u pitanje pravila Unije o zaštiti podataka
  . [Am. 121]

Članak 50.

1.   Države članice osiguravaju da FIU-ovi razmjenjuju, spontano

  i s FIU-ovima država članica i s FIU-ovima iz trećih zemalja
  ili na zahtjev, sve informacije koje mogu biti relevantne za FIU-ovu obradu ili analizu informacija ili istragu koja se tiče financijskih transakcija povezanih s pranjem novca ili financiranjem terorizma i uključenim fizičkim ili pravnim osobama. Zahtjev sadržava sve relevantne činjenice, pozadinske informacije, razloge zahtjeva te način na koji će se koristiti tražene informacije. [Am. 122]

2.   Države članice osiguravaju da FIU kojem je podnesen zahtjev obvezno koristi čitav niz svojih domaćih dostupnih ovlasti za primitak i analizu informacija kada odgovara na zahtjev za informacijama iz stavka 1.
  od
  drugog FIU-a u Zajednici. FIU kojem je podnesen zahtjev pravodobno odgovara, a FIU koji traži i od kojeg se traže informacije koristi sigurna digitalna sredstva za razmjenu informacija, kad god je to moguće. [Am. 123]

Posebno kad FIU države članice traži dodatne informacije od obvezanog subjekta druge države članice koji djeluje na njezinom teritoriju, zahtjev se upućuje FIU-u države članice na čijem teritoriju je smješten obvezani subjekt. Taj FIU zahtjeve i odgovore prosljeđuje odmah i bez filtriranja. [Am. 124]

3.   FIU može odbiti razotkriti informacije koje bi mogle dovesti do štete kriminalnoj istrazi koja se provodi u zatraženoj državi članici ili, u iznimnim okolnostima, gdje razotkrivanje informacije očito ne bi bilo razmjerno legitimnim interesima fizičke ili pravne osobe ili države članice ili nevažno u svrhe u koje je prikupljena. Svako takvo odbijanje prikladno se opravdava FIU-u koji potražuje informaciju.

Članak 51.

Primljene informacije i dokumenti u skladu s člankom 49. i 50. koriste se za ispunjenje zadataka FIU-a utvrđenih u ovoj Direktivi. Pri prijenosu informacija i dokumenata u skladu s člankom 49. i 50. FIU koji prenosi informacije može nametnuti ograničenja i uvjete za uporabu tih informacija. FIU koji prima informacije usklađuje se s tim ograničenjima i uvjetima. Ovo ne utječe na uporabu u kriminalnim istragama i optužbama povezanima sa zadacima FIU-a da spriječe, otkriju i istraže pranje novca i financiranje terorizma.

Članak 52.

Države članice osiguravaju da FIU-ovi poduzmu sve potrebne mjere, uključujući sigurnosne mjere, kako bi osigurali da informacije predane u skladu s člancima 49. i 50. nisu dostupne nijednom drugom tijelu, agenciji ili odjelu, osim ako je FIU ranije odobrio pružanje informacije.

Članak 53.

1.   Države članice ohrabruju svoje FIU-ove u korištenju zaštićenih komunikacijskih kanala

  zahtijevaju od svojih FIU-ova da
  između FIU-ova te korištenju decentralizirane računalne mreže FIU.net

  sebe koriste zaštićene komunikacijske kanale. [Am. 125]

2.   Kako bi ispunile svoje zadatke utvrđene u ovoj Direktivi, države članice osiguravaju da njihovi FIU-ovi surađuju
  između sebe i, unutar svog mandata, s Europolom,
  u primjeni sofisticiranih tehnologija. Te tehnologije dozvoljavaju FIU-ovima usporedbu vlastitih podataka s podacima drugih FIU-ova na anoniman način osiguravajući potpunu zaštitu osobnih podataka radi otkrivanja FIU-ova predmeta interesa u drugim državama članicama i identifikacije njihove dobiti i sredstava. [Am. 126]

Članak 54.

Države članice osiguravaju da njihovi FIU-ovi

  potiču svoje FIU-ove da
  osiguravaju da njihovi FIU-ovi surađuju s Europolom glede provedenih

  izvršenih
  analiza
  slučajeva koji su u tijeku
  koje imaju prekograničnu dimenziju te koje se tiču barem dvije države članice. [Am. 127]

Članak 54.a

Komisija bi trebala pojačati pritisak kojeg vrši na porezne oaze kako bi poboljšala njihovu suradnju i razmjenu informacija s ciljem borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma.

  [AM. 128]

ODJELJAK 4.

KAZNE

Članak 55.

1.   Države članice osiguravaju odgovornost institucija za kršenje odredbi nacionalnog zakonodavstva u skladu s ovom Direktivom.
  Kazne su djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće. [Am. 129].

2.   Ne dovodeći u pitanje pravo država članica da propisuju kaznene mjere, države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju mogućnost poduzeti odgovarajuće upravne mjere ili propisati upravne sankcije protiv institucija u slučaju kršenja odredbi nacionalnog zakonodavstva, usvojenih provedbom ove Direktive, te osigurati da se primjenjuju. Te mjere i sankcije su djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće.

3.   Države članice osiguravaju da gdje se obveze odnose na pravne osobe, sankcije se mogu primijeniti na članove upravnog odbora ili na bilo kojeg drugog pojedinca koji su prema nacionalnom zakonodavstvu odgovorni za kršenje ugovora.

4.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju sve istražne ovlasti potrebne za obavljanje njihove funkcije. U obavljanju svojih kaznenih ovlasti nadležna tijela blisko surađuju kako bi osigurala da upravne mjere ili sankcije proizvode željene rezultate te koordiniraju njihovu akciju kada se bave prekograničnim slučajevima.

Članak 56.

1.   Ovaj se članak barem primjenjuje na situacije kada institucije pokažu sustavne neuspjehe u vezi sa zahtjevima iz:

| (a) | članaka od 9. do 23. (temeljita identifikacija stranaka); |
| --- | --- |

(a)

članaka od 9. do 23. (temeljita identifikacija stranaka);

| (b) | članaka 32., 33. i 34. (prijave sumnjivih transakcija); |
| --- | --- |

(b)

članaka 32., 33. i 34. (prijave sumnjivih transakcija);

| (c) | članka 39. (vođenje evidencije); i |
| --- | --- |

(c)

članka 39. (vođenje evidencije); i

| (d) | članaka 42. i 43. (unutarnje kontrole). |
| --- | --- |

(d)

članaka 42. i 43. (unutarnje kontrole).

2.   Države članice osiguravaju da u slučajevima iz stavka 1. upravne mjere i sankcije koje se mogu primijeniti uključuju barem sljedeće:

| (a) | javnu izjavu koja pokazuje fizičku ili pravnu osobu i prirodu kršenja

  u kojoj je navedena fizička ili pravna osoba i vrsta prekršaja ako je to potrebno i razmjerno na temelju procjene svakog pojedinačnog slučaja
  ; [Am. 130] |
| --- | --- |

(a)

javnu izjavu koja pokazuje fizičku ili pravnu osobu i prirodu kršenja

  u kojoj je navedena fizička ili pravna osoba i vrsta prekršaja ako je to potrebno i razmjerno na temelju procjene svakog pojedinačnog slučaja
  ; [Am. 130]

| (b) | naredbu koja nalaže fizičkoj ili pravnoj osobi prestanak takvog ponašanja i odustajanje od ponavljanja takvog ponašanja; |
| --- | --- |

(b)

naredbu koja nalaže fizičkoj ili pravnoj osobi prestanak takvog ponašanja i odustajanje od ponavljanja takvog ponašanja;

| (c) | u slučaju institucije koja podliježe autorizaciji, povlačenje autorizacije; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju institucije koja podliježe autorizaciji, povlačenje autorizacije;

| (d) | privremenu zabranu protiv bilo kojeg člana upravnog tijela institucije, koje je odgovorno, u obavljanju funkcija u institucijama; |
| --- | --- |

(d)

privremenu zabranu protiv bilo kojeg člana upravnog tijela institucije, koje je odgovorno, u obavljanju funkcija u institucijama;

| (e) | u slučaju pravne osobe, novčane upravne sankcije u iznosu do 10 % ukupne zarade te pravne osobe u prethodnoj poslovnoj godini; |
| --- | --- |

(e)

u slučaju pravne osobe, novčane upravne sankcije u iznosu do 10 % ukupne zarade te pravne osobe u prethodnoj poslovnoj godini;

| (f) | u slučaju fizičke osobe, novčane upravne sankcije do 5 000 000 EUR ili u državama članicama gdje euro nije službena valuta, odgovarajuću vrijednost u nacionalnoj valuti na ... (*9); |
| --- | --- |

(f)

u slučaju fizičke osobe, novčane upravne sankcije do 5 000 000 EUR ili u državama članicama gdje euro nije službena valuta, odgovarajuću vrijednost u nacionalnoj valuti na ... (*9);

| (g) | novčane upravne sankcije do dva puta veće od iznosa ostvarenoga profita ili gubitaka izbjegnutih zbog prekršaja gdje oni mogu biti utvrđeni. |
| --- | --- |

(g)

novčane upravne sankcije do dva puta veće od iznosa ostvarenoga profita ili gubitaka izbjegnutih zbog prekršaja gdje oni mogu biti utvrđeni.

U svrhu točke (e) prvog podstavka, gdje je pravna osoba tvrtka kći roditeljskog poduzeća, relevantna ukupna godišnja zarada

  društvo kći matičnog društva, relevantni ukupni godišnji promet
  jest ukupna godišnja zarada koja

  ukupni godišnji promet koji
  proizlazi iz konsolidiranoga računa osnovnog roditeljskog poduzeća u protekloj poslovnoj godini.

  financijskog izvještaja društva kći
  . [Am. 131]

Članak 57.

1.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela objave bilo koju sankciju ili mjeru nametnutu za kršenje nacionalnih odredbi usvojenih u provedbi ove Direktive
  , ako je to potrebno i razmjerno nakon ispitivanja slučaj po slučaj,
  bez neprikladne odgode uključujući informacije o vrsti i prirodi kršenja i identitetu osoba odgovornih za to, osim ako bi takva objava ozbiljno ugrozila stabilnost financijskih tržišta. Gdje bi objava mogla uzrokovati nerazmjernu štetu uključenim strankama, nadležna tijela objavljuju

  mogu objaviti
  sankcije na anonimnoj bazi

  anonimnim temeljima
  . [Am. 132]

2.   Države članice osiguravaju da pri utvrđivanju vrste upravnih sankcija ili mjera i razine novčanih upravnih sankcija nadležna tijela uzmu u obzir sve relevantne okolnosti, uključujući:

| (a) | ozbiljnost i trajanje kršenja; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljnost i trajanje kršenja;

| (b) | stupanj odgovornosti odgovorne fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

(b)

stupanj odgovornosti odgovorne fizičke ili pravne osobe;

| (c) | financijsku snagu odgovorne fizičke ili pravne osobe, kao što je naznačena ukupnom zaradom te osobe ili godišnjim prihodom te osobe; |
| --- | --- |

(c)

financijsku snagu odgovorne fizičke ili pravne osobe, kao što je naznačena ukupnom zaradom te osobe ili godišnjim prihodom te osobe;

| (d) | važnost ostvarenih profita ili izbjegnutih gubitaka odgovorne fizičke ili pravne osobe, ako mogu biti utvrđeni; |
| --- | --- |

(d)

važnost ostvarenih profita ili izbjegnutih gubitaka odgovorne fizičke ili pravne osobe, ako mogu biti utvrđeni;

| (e) | gubitke trećih strana prouzročene kršenjem, ako mogu biti utvrđeni; |
| --- | --- |

(e)

gubitke trećih strana prouzročene kršenjem, ako mogu biti utvrđeni;

| (f) | razinu suradnje odgovorne fizičke ili pravne osobe s nadležnim tijelom; |
| --- | --- |

(f)

razinu suradnje odgovorne fizičke ili pravne osobe s nadležnim tijelom;

| (g) | prethodna kršenja odgovorne fizičke ili pravne osobe. |
| --- | --- |

(g)

prethodna kršenja odgovorne fizičke ili pravne osobe.

3.   
  Kako bi osigurali dosljednu primjenu i odvraćajući učinak u Uniji,
  ESA izdaju do...

   (*10)

  smjernice nadležnim tijelima u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 o vrstama upravnih mjera i sankcija te razinama novčanih upravnih kazni primjenjivih na institucije

  obvezane subjekte
  iz članka 2. stavka 1. prvog i drugog podstavka.

  podstavaka 1
  .
  i 2.

  dvije
  [Am. 133]

4.   U slučaju pravnih osoba države članice osiguravaju njihovu odgovornost za prekršaje iz stavka 1. članka 56. koje u njihovu korist počini bilo koja osoba, bilo da djeluje kao pojedinac bilo kao dio tijela pravne osobe koji ima vodeću poziciju u pravnoj osobi, na temelju bilo čega od sljedećega:

| (a) | ovlaštenja za zastupanje pravne osobe; |
| --- | --- |

(a)

ovlaštenja za zastupanje pravne osobe;

| (b) | ovlaštenja da donosi odluke u ime pravne osobe, ili |
| --- | --- |

(b)

ovlaštenja da donosi odluke u ime pravne osobe, ili

| (c) | ovlaštenja za obavljanje kontrole u pravnoj osobi. |
| --- | --- |

(c)

ovlaštenja za obavljanje kontrole u pravnoj osobi.

5.   Uz slučajeve predviđene stavkom 4. ovog članka države članice osiguravaju odgovornost pravnih osoba u slučaju kada nedostatak nadzora ili kontrole, koju provodi osoba iz tog stavka, omogućuje počinjenje prekršaja iz stavka 1. članka 56. u korist pravne osobe, a koji je počinila osoba koja je njoj podređena.

Članak 58.

1.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela utemelje djelotvorne mehanizme kako bi poticale prijave kršenja nacionalnih odredaba koje provode ovu Direktivu nadležnim tijelima.

2.   Mehanizmi iz stavka 1. barem uključuju:

| (a) | specifične postupke za primanje prijava o kršenju te daljnje aktivnosti u vezi s tim prijavama; |
| --- | --- |

(a)

specifične postupke za primanje prijava o kršenju te daljnje aktivnosti u vezi s tim prijavama;

| (b) | prikladnu zaštitu zaposlenika institucija koji prijavljuju kršenja počinjena unutar institucije; |
| --- | --- |

(b)

prikladnu zaštitu zaposlenika institucija koji prijavljuju kršenja počinjena unutar institucije;

| (ba) | prikladnu zaštitu optužene osobe; [Am. 134] |
| --- | --- |

(ba)

prikladnu zaštitu optužene osobe; [Am. 134]

| (c) | zaštitu osobnih podataka koji se tiču osobe koja prijavljuje kršenje i fizičke osobe koja je navodno odgovorna za kršenje u skladu s načelima utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ. |
| --- | --- |

(c)

zaštitu osobnih podataka koji se tiču osobe koja prijavljuje kršenje i fizičke osobe koja je navodno odgovorna za kršenje u skladu s načelima utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ.

3.   Države članice zahtijevaju da institucije imaju prikladne postupke za svoje zaposlenike koji prijavljuju unutarnja kršenja putem specifičnog, neovisnog i anonimnog kanala.

POGLAVLJE VII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 59.

U roku od ... (*11) Komisija sastavlja izvješće o provedbi ove Direktive te ga podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.

Komisija će unutar ...



   (*12)



  , Europskom parlamentu i Vijeću dostaviti izvješće o odredbama koje se tiču ozbiljnih poreznih prijestupa i kazni u državama članicama, te koje se odnose na međudržavne važnosti poreznih prijestupa i moguću potrebu za koordiniranim pristupom u EU-u, popraćenim ako je to prikladno zakonodavnim prijedlogom. [Am. 135]

Članak 60.

Direktive 2005/60/EZ i 2006/70/EZ stavljaju se izvan snage od ... (*13) [SL molimo umetnite datum: dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive].

Upućivanja na direktive stavljene izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu te se tumače u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga IV.

Članak 61.

1.   Države članice donose zakone, uredbe i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do ... (*13). One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih mjera.

Kada države članice donesu ove mjere, one sadrže uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja predviđaju države članice.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 62.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 63.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 166, 12.6.2013., str. 2.

1

(2)  SL C 271, 19.9.2013., str. 31.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014.

3

(4)  Direktiva Vijeća 91/308/EEZ od 10. lipnja 1991. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (SL L 166, 28.6.1991., str. 77.).

4

(5)  Direktiva 2001/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. prosinca 2001. o izmjeni Direktive Vijeća 91/308/EEZ o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca (SL L 344, 28.12.2001., str. 76.).

5

(6)  Direktiva 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (SL L 309, 25.11.2005., str. 15.).

6

(7)  Direktiva Komisije 2006/70/EZ od 1. kolovoza 2006. o utvrđivanju provedbenih mjera za Direktivu 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s definicijom „politički izložene osobe” i tehničkim kriterijima za postupke pojednostavljene temeljite identifikacije stranaka i za oslobođenje na temelju financijske djelatnosti koja se provodila povremeno ili u vrlo ograničenom opsegu (SL L 214, 4.8.2006., str. 29.).

7

(8)  
  Izvori: „Porezne oaze i razvoj. Status, analize i mjere”, NOU, Službena norveška izvješća, 2009.

8

Izvori: „Porezne oaze i razvoj. Status, analize i mjere”, NOU, Službena norveška izvješća, 2009.

(9)  
  Direktiva 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 89/666/EEZ te Direktiva 2005/56/EZ i 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s povezivanjem središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava (SL L 156, 16.6.2012., str. 1.).

9

Direktiva 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 89/666/EEZ te Direktiva 2005/56/EZ i 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s povezivanjem središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava (SL L 156, 16.6.2012., str. 1.).

(10)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

12

(13)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

13

(14)  
  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

14

Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

(15)  
  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (SL L 248, 16.9.2002., str. 1.).

15

Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (SL L 248, 16.9.2002., str. 1.).

(16)  Odluka Vijeća 2000/642/PUP od 17. listopada 2000. o uređenju suradnje između financijsko-obavještajnih jedinica država članica vezano uz razmjenu informacija (SL L 271, 24.10.2000., str. 4.).

16

(17)  
  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

17

Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

(18)  

  SL C 32, 4.2.2014., str. 9.

18

SL C 32, 4.2.2014., str. 9.

(19)  Okvirna odluka Vijeća 2002/475/PUP od 13. lipnja 2002. o suzbijanju terorizma (SL L 164, 22.6.2002., str. 3.).

19

(20)  Okvirna odluka Vijeća 2008/919/PUP od 28. studenoga 2008. o izmjeni Okvirne odluke 2002/475/PUP o borbi protiv terorizma (SL L 330, 9.12.2008., str. 21.).

20

(21)  Direktiva 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenog 2007. o uslugama isplate na unutarnjem tržištu koji izmjenjuje Direktive 97/7/EZ, 2002/65/EZ, 2005/60/EZ i 2006/48/EZ te opoziva Direktivu 97/5/EZ (SL L 319, 5.12.2007., str. 1.).

21

(22)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zahtjevima nadzora za kreditne institucije i investicijska društva i kojom se izmjenjuje Uredba (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

22

(23)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupu aktivnostima kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru kreditnih institucija i investicijskih društava, kojom se izmjenjuje Direktiva 2002/87/EZ i stavljaju izvan snage Direktive 2006/48/EZ i 2006/49/EZ, (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

23

(24)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

24

(25)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EUZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.)

25

(26)  Direktiva 2002/92/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. prosinca 2002. o posredovanju u osiguranju (SL L 9, 15.1.2003., str. 3.).

26

(27)  Zajedničke akcije Vijeća 98/733/PUP od 21. prosinca 1998. o kažnjivosti sudjelovanja u kriminalnoj organizaciji u državama članicama Europske unije (SL L 351, 29.12.1998., str. 1.).

27

(28)  SL C 316, 27.11.1995., str. 49.

28

(29)  
  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima određenih vrsta poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

29

Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima određenih vrsta poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

(30)  Direktiva 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o dodatnom nadzoru kreditnih institucija, društava za osiguranje i investicijskih društava u financijskom konglomeratu i o izmjeni direktiva Vijeća 73/239/EEZ, 79/267/EEZ, 92/49/EEZ, 92/96/EEZ, 93/6/EEZ i 93/22/EEZ i direktiva 98/78/EZ i 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 35, 11.2.2003., str. 1.)

30

(*1)  
  12 mjeseci
  od datuma stupanja na snagu ove Direktive

*1

12 mjeseci

(31)  
  Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac te o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7)

31

Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac te o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7)

(*2)  
  12 mjeseci
  nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive

*2

12 mjeseci

(*3)  12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive.

*3

(*4)  
  12 mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Direktive

*4

12 mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Direktive

(*5)  
  Tri godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive

*5

Tri godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive

(*6)  
  18 mjeseci
  od datuma stupanja na snagu ove Direktive

*6

18 mjeseci

(*7)  Dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive

*7

(*8)  Dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive

*8

(*9)  Datum stupanja na snagu ove Direktive.

*9

(*10)  
  12 mjeseci
  od datuma stupanja na snagu ove Direktive

*10

12 mjeseci

(*11)  Četiri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive

*11

(*12)  
  Jedne godine od stupanja ove Direktive na snagu

*12

Jedne godine od stupanja ove Direktive na snagu

(*13)  Dvije godine nakon stupanja na nsgau ove Direktive

*13

PRILOG I.

Slijedi neiscrpan popis varijabla rizika koje institucije razmatraju kada utvrđuju do koje mjere primijeniti temeljitu identifikaciju stranaka u skladu s člankom 11. stavkom 3.:

| i. | Svrha računa ili odnosa; |
| --- | --- |

i.

Svrha računa ili odnosa;

| ii. | Količina imovine koju polaže korisnik ili veličina poduzetih transakcija; |
| --- | --- |

ii.

Količina imovine koju polaže korisnik ili veličina poduzetih transakcija;

| iii. | Pravilnost ili trajanje poslovnog odnosa. |
| --- | --- |

iii.

Pravilnost ili trajanje poslovnog odnosa.

PRILOG II.

Slijedi neiscrpan popis čimbenika i vrsta dokaza mogućeg nižeg rizika iz članka 14.:

| (1) | Čimbenici rizika korisnika:






  (a) | javna poduzeća koja su uvrštena na tržištima i podložna objavljivanju zahtjeva (ili pravilima burze ili zakonom ili zakonski nametnutim sredstvima), koji propisuju zahtjeve za osiguranje odgovarajuće transparentnosti stvarnog vlasništva; |
| --- | --- | --- |

(1)

Čimbenici rizika korisnika:

(a)

javna poduzeća koja su uvrštena na tržištima i podložna objavljivanju zahtjeva (ili pravilima burze ili zakonom ili zakonski nametnutim sredstvima), koji propisuju zahtjeve za osiguranje odgovarajuće transparentnosti stvarnog vlasništva;

| (b) | javna uprava ili poduzeća; |
| --- | --- |

(b)

javna uprava ili poduzeća;

| (c) | korisnici koji prebivaju u zemljopisnim područjima manjeg rizika kao što je navedeno u točki 3.; |
| --- | --- |

(c)

korisnici koji prebivaju u zemljopisnim područjima manjeg rizika kao što je navedeno u točki 3.;

| (ca) | stvarni vlasnici skupnih računa koje vode javni bilježnici i ostali nezavisni pravni stručnjaci iz država članica ili iz trećih zemalja pod uvjetom da podliježu zahtjevima suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma dosljednima međunarodnim standardima i da ih se nadzire u ispunjavanja tih obveza te pod uvjetom da institucije koje djeluju kao depozitarne institucije za skupne račune mogu na zahtjev dobiti informacije o identitetu stvarnog vlasnika: [Am. 136] |
| --- | --- |

(ca)

stvarni vlasnici skupnih računa koje vode javni bilježnici i ostali nezavisni pravni stručnjaci iz država članica ili iz trećih zemalja pod uvjetom da podliježu zahtjevima suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma dosljednima međunarodnim standardima i da ih se nadzire u ispunjavanja tih obveza te pod uvjetom da institucije koje djeluju kao depozitarne institucije za skupne račune mogu na zahtjev dobiti informacije o identitetu stvarnog vlasnika: [Am. 136]

| (cb) | obvezani subjekti ako podliježu zahtjevima za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma iz ove Direktive i ako su te zahtjeve učinkovito proveli; [Am. 137] |
| --- | --- |

(cb)

obvezani subjekti ako podliježu zahtjevima za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma iz ove Direktive i ako su te zahtjeve učinkovito proveli; [Am. 137]

| (2) | Proizvod, usluga, transakcija ili rizik kanala dostave:






  (a) | police životnog osiguranja kada je premija niska; |
| --- | --- | --- |

(2)

Proizvod, usluga, transakcija ili rizik kanala dostave:

(a)

police životnog osiguranja kada je premija niska;

| (b) | police mirovinskog osiguranja ako ne postoji mogućnost ranijeg otkupa police, a polica ne može biti upotrijebljena kao osiguranje; |
| --- | --- |

(b)

police mirovinskog osiguranja ako ne postoji mogućnost ranijeg otkupa police, a polica ne može biti upotrijebljena kao osiguranje;

| (c) | mirovina, umirovljenje zbog starosti ili slične sheme koje pružaju mirovine zaposlenicima, gdje se doprinosi oduzimaju od plaća, a pravila sheme ne dozvoljavaju dodjelu kamate člana u shemi; |
| --- | --- |

(c)

mirovina, umirovljenje zbog starosti ili slične sheme koje pružaju mirovine zaposlenicima, gdje se doprinosi oduzimaju od plaća, a pravila sheme ne dozvoljavaju dodjelu kamate člana u shemi;

| (d) | financijski proizvodi ili usluge koje pružaju prikladno definirane i ograničene usluge određenim tipovima stranaka kako bi povećali pristup u svrhu financijskog uključivanja; |
| --- | --- |

(d)

financijski proizvodi ili usluge koje pružaju prikladno definirane i ograničene usluge određenim tipovima stranaka kako bi povećali pristup u svrhu financijskog uključivanja;

| (e) | proizvodi gdje rizicima pranja novca/financiranja terorizma upravljaju drugi čimbenici kao što su ograničenja izdataka ili transparentnost vlasništva (npr. određene vrste elektroničkog novca kao što je definiran u članku 2. stavku 2. Direktive 2009/110/EZ). |
| --- | --- |

(e)

proizvodi gdje rizicima pranja novca/financiranja terorizma upravljaju drugi čimbenici kao što su ograničenja izdataka ili transparentnost vlasništva (npr. određene vrste elektroničkog novca kao što je definiran u članku 2. stavku 2. Direktive 2009/110/EZ).

| (ea) | Dugoročni sporazumi o namjenskoj štednji koji služe, na primjer, kao zaštita za mirovinsko osiguranje ili za kupovinu nekretnine za vlastitu upotrebu i kad ulazna plaćanja pristižu s računa utvrđenog u skladu s člancima 11. i 12. Direktive. [Am. 138] |
| --- | --- |

(ea)

Dugoročni sporazumi o namjenskoj štednji koji služe, na primjer, kao zaštita za mirovinsko osiguranje ili za kupovinu nekretnine za vlastitu upotrebu i kad ulazna plaćanja pristižu s računa utvrđenog u skladu s člancima 11. i 12. Direktive. [Am. 138]

| (eb) | financijski proizvodi niske vrijednosti ako se otplata obavlja preko bankovnog računa u ime stranke; [Am. 139] |
| --- | --- |

(eb)

financijski proizvodi niske vrijednosti ako se otplata obavlja preko bankovnog računa u ime stranke; [Am. 139]

| (ec) | financijski proizvodi koji su povezani s financijskom materijalnom imovinom u obliku sporazuma o lizingu ili potrošačkog kredita niske vrijednosti, pod uvjetom da se transakcije obavljaju preko bankovnih računa. [Am. 140] |
| --- | --- |

(ec)

financijski proizvodi koji su povezani s financijskom materijalnom imovinom u obliku sporazuma o lizingu ili potrošačkog kredita niske vrijednosti, pod uvjetom da se transakcije obavljaju preko bankovnih računa. [Am. 140]

| (ed) | neizravni poslovni odnosi ili transakcije kad se identitet može utvrditi elektroničkim putem; [Am. 141] |
| --- | --- |

(ed)

neizravni poslovni odnosi ili transakcije kad se identitet može utvrditi elektroničkim putem; [Am. 141]

| (ee) | takvi proizvodi, usluge i transakcije za koje su nadležna tijela države članice domaćina obvezanih subjekata utvrdila da su niskog rizika; [Am. 142] |
| --- | --- |

(ee)

takvi proizvodi, usluge i transakcije za koje su nadležna tijela države članice domaćina obvezanih subjekata utvrdila da su niskog rizika; [Am. 142]

| (3) | Čimbenici zemljopisnog rizika:






  (a) | ostale države članice; [Am. 143] |
| --- | --- | --- |

(3)

Čimbenici zemljopisnog rizika:

(a)

ostale države članice; [Am. 143]

| (b) | treće zemlje koje
  , prema vjerodostojnim izvorima, kao što su javne objave FATF-a, izvješća o uzajamnoj evaluaciji ili detaljna ocjenjivačka izvješća ili objavljena izvješća o daljnjim aktivnostima,
  imaju djelotvorne sustave sprečavanja pranja novca/borbe

  novca/borbe
  protiv financiranja terorizma; [Am. 144] |
| --- | --- |

(b)

treće zemlje koje
  , prema vjerodostojnim izvorima, kao što su javne objave FATF-a, izvješća o uzajamnoj evaluaciji ili detaljna ocjenjivačka izvješća ili objavljena izvješća o daljnjim aktivnostima,
  imaju djelotvorne sustave sprečavanja pranja novca/borbe

  novca/borbe
  protiv financiranja terorizma; [Am. 144]

| (c) | treće zemlje za koje su vjerodostojni izvori ustanovili da imaju nisku razinu korupcije ili drugih kriminalnih aktivnosti; |
| --- | --- |

(c)

treće zemlje za koje su vjerodostojni izvori ustanovili da imaju nisku razinu korupcije ili drugih kriminalnih aktivnosti;

| (d) | treće zemlje koje podliježu zahtjevima borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma usklađenima s preporukama Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF) djelotvorno su provele te zahtjeve i djelotvorno se nadgledaju ili nadziru u skladu s preporukama kako bi osigurale usklađenost tih zahtjeva. |
| --- | --- |

(d)

treće zemlje koje podliježu zahtjevima borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma usklađenima s preporukama Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF) djelotvorno su provele te zahtjeve i djelotvorno se nadgledaju ili nadziru u skladu s preporukama kako bi osigurale usklađenost tih zahtjeva.

| (da) | pravosudni sustavi za koje je Komisija utvrdila da imaju mjere protiv pranja novca ekvivalentne onima iz ove Direktive i druga relevantna pravila i propise Unije; [Am. 145] |
| --- | --- |

(da)

pravosudni sustavi za koje je Komisija utvrdila da imaju mjere protiv pranja novca ekvivalentne onima iz ove Direktive i druga relevantna pravila i propise Unije; [Am. 145]

PRILOG III.

Slijedi neiscrpan popis čimbenika i vrsta dokaza mogućeg višeg rizika iz članka 16. stavka 3.:

| (1) | Čimbenici rizika korisnika:






  (a) | poslovni odnos provodi se u neobičnim okolnostima; |
| --- | --- | --- |

(1)

Čimbenici rizika korisnika:

(a)

poslovni odnos provodi se u neobičnim okolnostima;

| (b) | korisnici koji prebivaju u državama iz točke 3.; |
| --- | --- |

(b)

korisnici koji prebivaju u državama iz točke 3.;

| (c) | pravne osobe ili aranžmani koji su osobna sredstva koja drže imovinu; |
| --- | --- |

(c)

pravne osobe ili aranžmani koji su osobna sredstva koja drže imovinu;

| (d) | tvrtke koje imaju nominalnog dioničara ili dionice u obliku donositelja; |
| --- | --- |

(d)

tvrtke koje imaju nominalnog dioničara ili dionice u obliku donositelja;

| (e) | poslovi koji su novčano intenzivni; |
| --- | --- |

(e)

poslovi koji su novčano intenzivni;

| (f) | struktura vlasništva tvrtke čini se neobično ili previše kompleksnom s obzirom na prirodu posla tvrtke. |
| --- | --- |

(f)

struktura vlasništva tvrtke čini se neobično ili previše kompleksnom s obzirom na prirodu posla tvrtke.

| (2) | Proizvod, usluga, transakcija ili rizik kanala dostave:






  (a) | privatno bankarstvo; |
| --- | --- | --- |

(2)

Proizvod, usluga, transakcija ili rizik kanala dostave:

(a)

privatno bankarstvo;

| (b) | proizvodi ili transakcije koji
  omogućavaju
  ili mogu biti naklonjeni anonimnosti; [Am. 146] |
| --- | --- |

(b)

proizvodi ili transakcije koji
  omogućavaju
  ili mogu biti naklonjeni anonimnosti; [Am. 146]

| (c) | Neizravni
  poslovni odnosi ili transakcije koji se ne obavljaju licem u lice

  , bez određenih oblika zaštite, npr. elektroničkih potpisa
  ; [Am. 147] |
| --- | --- |

(c)

Neizravni
  poslovni odnosi ili transakcije koji se ne obavljaju licem u lice

  , bez određenih oblika zaštite, npr. elektroničkih potpisa
  ; [Am. 147]

| (d) | isplate primljene od nepoznatih ili neudruženih trećih strana; |
| --- | --- |

(d)

isplate primljene od nepoznatih ili neudruženih trećih strana;

| (e) | novi proizvodi i nove poslovne prakse, uključujući nove mehanizme dostave te uporabu novih tehnologija u razvoju za nove i već postojeće proizvode.
  [Am. 148] |
| --- | --- |

(e)

novi proizvodi i nove poslovne prakse, uključujući nove mehanizme dostave te uporabu novih tehnologija u razvoju za nove i već postojeće proizvode.
  [Am. 148]

| (3) | Čimbenici zemljopisnog rizika:






  (a) | države za koje su vjerodostojni izvori, poput javnih izjava Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF), zajedničke evaluacije ili detaljnih izvješća s ocjenama ili objavljenih izvješća o daljnjim aktivnostima ustanovili da nemaju djelotvorne sustave sprečavanja pranja novca/borbe protiv financiranja terorizma; |
| --- | --- | --- |

(3)

Čimbenici zemljopisnog rizika:

(a)

države za koje su vjerodostojni izvori, poput javnih izjava Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF), zajedničke evaluacije ili detaljnih izvješća s ocjenama ili objavljenih izvješća o daljnjim aktivnostima ustanovili da nemaju djelotvorne sustave sprečavanja pranja novca/borbe protiv financiranja terorizma;

| (b) | države za koje su vjerodostojni izvori ustanovili da imaju znatnu razinu korupcije ili drugih kriminalnih aktivnosti; |
| --- | --- |

(b)

države za koje su vjerodostojni izvori ustanovili da imaju znatnu razinu korupcije ili drugih kriminalnih aktivnosti;

| (c) | države koje podliježu sankcijama, zabranama trgovine ili sličnim mjerama koje donose, na primjer,
  Unija
  ili Ujedinjeni narodi; [Am. 149] |
| --- | --- |

(c)

države koje podliježu sankcijama, zabranama trgovine ili sličnim mjerama koje donose, na primjer,
  Unija
  ili Ujedinjeni narodi; [Am. 149]

| (d) | države koje financiraju ili podržavaju terorističke aktivnosti ili koje su imenovale terorističke organizacije koje rade unutar njihove države. |
| --- | --- |

(d)

države koje financiraju ili podržavaju terorističke aktivnosti ili koje su imenovale terorističke organizacije koje rade unutar njihove države.

PRILOG III.A

Slijede vrste mjera pojačane temeljite identifikacije koje bi države članice trebale provesti kao minimum radi primjene članka 16.:

| — | dobivanje dodatnih informacija o stranci (npr. zanimanje, opseg imovine, informacije dostupne preko javnih baza podataka, interneta itd.) i redovitije ažuriranje identifikacijskih podataka stranke i stvarnog vlasnika. |
| --- | --- |

—

dobivanje dodatnih informacija o stranci (npr. zanimanje, opseg imovine, informacije dostupne preko javnih baza podataka, interneta itd.) i redovitije ažuriranje identifikacijskih podataka stranke i stvarnog vlasnika.

| — | dobivanje dodatnih informacija o namjeravanoj prirodi poslovnog odnosa; |
| --- | --- |

—

dobivanje dodatnih informacija o namjeravanoj prirodi poslovnog odnosa;

| — | dobivanje informacija o izvoru prihoda ili izvoru bogatstva stranke; |
| --- | --- |

—

dobivanje informacija o izvoru prihoda ili izvoru bogatstva stranke;

| — | dobivanje informacija o razlozima namjeravanih ili obavljenih transakcija; |
| --- | --- |

—

dobivanje informacija o razlozima namjeravanih ili obavljenih transakcija;

| — | dobivanje odobrenja višeg rukovodstva za započinjanje ili nastavak poslovnog odnosa; |
| --- | --- |

—

dobivanje odobrenja višeg rukovodstva za započinjanje ili nastavak poslovnog odnosa;

| — | provođenje pojačanog nadzora poslovnog odnosa, povećavanjem broja i učestalost primijenjenih kontrola, te odabiranje uzoraka transakcija za koje je potrebna daljnje istraživanje; |
| --- | --- |

—

provođenje pojačanog nadzora poslovnog odnosa, povećavanjem broja i učestalost primijenjenih kontrola, te odabiranje uzoraka transakcija za koje je potrebna daljnje istraživanje;

| — | traženje da prva isplata ide preko računa otvorenog na ime stranke u bankovnom subjektu sličnih standarda temeljite identifikacije stranke. |
| --- | --- |

—

traženje da prva isplata ide preko računa otvorenog na ime stranke u bankovnom subjektu sličnih standarda temeljite identifikacije stranke.

PRILOG IV.

Korelacijska tablica iz članka 60.

| Direktiva 2005/60/EZ | Ova Direktiva |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Članak 5. | Članak 5. |
| | Članci od 6. do 8. |
| Članak 6. | Članak 9. |
| Članak 7. | Članak 10. |
| Članak 8. | Članak 11. |
| Članak 9. | Članak 12. |
| Članak 10. stavak 1. | Članak 10. točka (d) |
| Članak 10. stavak 2. | — |
| Članak 11. | Članci 13., 14. i 15. |
| Članak 12. | — |
| Članak 13. | Članci od 16. do 23. |
| Članak 14. | Članak 24. |
| Članak 15. | — |
| Članak 16. | Članak 25. |
| Članak 17. | — |
| Članak 18. | Članak 26. |
| | Članak 27. |
| Članak 19. | Članak 28. |
| | Članak 29. |
| | Članak 30. |
| Članak 20. | — |
| Članak 21. | Članak 31. |
| Članak 22. | Članak 32. |
| Članak 23. | Članak 33. |
| Članak 24. | Članak 34. |
| Članak 25. | Članak 35. |
| Članak 26. | Članak 36. |
| Članak 27. | Članak 37. |
| Članak 28. | Članak 38. |
| Članak 29. | — |
| Članak 30. | Članak 39. |
| Članak 31. | Članak 42. |
| Članak 32. | Članak 40. |
| Članak 33. | Članak 41. |
| Članak 34. | Članak 42. |
| Članak 35. | Članak 43. |
| Članak 36. | Članak 44. |
| Članak 37. | Članak 45. |
| | Članak 46. |
| Članak 37.a | Članak 47. |
| Članak 38. | Članak 48. |
| | Članci od 49. do 54. |
| Članak 39. | Članci od 55. do 58. |
| Članak 40. | — |
| Članak 41. | — |
| Članak 41.a | — |
| Članak 41.b | — |
| Članak 42. | Članak 59. |
| Članak 43. | — |
| Članak 44. | Članak 60. |
| Članak 45. | Članak 61. |
| Članak 46. | Članak 62. |
| Članak 47. | Članak 63. |

Direktiva 2005/60/EZ

Ova Direktiva

Članak 1.

Članak 1.

Članak 2.

Članak 2.

Članak 3.

Članak 3.

Članak 4.

Članak 4.

Članak 5.

Članak 5.

Članci od 6. do 8.

Članak 6.

Članak 9.

Članak 7.

Članak 10.

Članak 8.

Članak 11.

Članak 9.

Članak 12.

Članak 10. stavak 1.

Članak 10. točka (d)

Članak 10. stavak 2.

—

Članak 11.

Članci 13., 14. i 15.

Članak 12.

—

Članak 13.

Članci od 16. do 23.

Članak 14.

Članak 24.

Članak 15.

—

Članak 16.

Članak 25.

Članak 17.

—

Članak 18.

Članak 26.

Članak 27.

Članak 19.

Članak 28.

Članak 29.

Članak 30.

Članak 20.

—

Članak 21.

Članak 31.

Članak 22.

Članak 32.

Članak 23.

Članak 33.

Članak 24.

Članak 34.

Članak 25.

Članak 35.

Članak 26.

Članak 36.

Članak 27.

Članak 37.

Članak 28.

Članak 38.

Članak 29.

—

Članak 30.

Članak 39.

Članak 31.

Članak 42.

Članak 32.

Članak 40.

Članak 33.

Članak 41.

Članak 34.

Članak 42.

Članak 35.

Članak 43.

Članak 36.

Članak 44.

Članak 37.

Članak 45.

Članak 46.

Članak 37.a

Članak 47.

Članak 38.

Članak 48.

Članci od 49. do 54.

Članak 39.

Članci od 55. do 58.

Članak 40.

—

Članak 41.

—

Članak 41.a

—

Članak 41.b

—

Članak 42.

Članak 59.

Članak 43.

—

Članak 44.

Članak 60.

Članak 45.

Članak 61.

Članak 46.

Članak 62.

Članak 47.

Članak 63.

| Direktiva 2006/70/EZ | Ova Direktiva |
| --- | --- |
| Članak 1. | — |
| Članak 2. stavak 1., 2. i 3. | Članak 3. stavak 7. točke (d), (e) i (f) |
| Članak 2. stavak 4. | — |
| Članak 3. | — |
| Članak 4. | Članak 2. stavci od 2. do 8. |
| Članak 5. | — |
| Članak 6. | — |
| Članak 7. | — |

Direktiva 2006/70/EZ

Ova Direktiva

Članak 1.

—

Članak 2. stavak 1., 2. i 3.

Članak 3. stavak 7. točke (d), (e) i (f)

Članak 2. stavak 4.

—

Članak 3.

—

Članak 4.

Članak 2. stavci od 2. do 8.

Članak 5.

—

Članak 6.

—

Članak 7.

—

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/380 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/380

---

P7_TA(2014)0192

Jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju investicijski projekti izvan Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju investicijski projekti izvan Unije (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0293), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0293),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 209. i 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0145/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 209. i 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0145/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, i s njim povezanu izjavu u privitku zapisniku Corepera, koja je Parlamentu dostavljena pismom od istog dana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, i s njim povezanu izjavu u privitku zapisniku Corepera, koja je Parlamentu dostavljena pismom od istog dana,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune, i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0392/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune, i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0392/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2013)0152

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Odluke (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci br. 466/2014/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/381 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/381

---

P7_TA(2014)0193

Genetski resursi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0576), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0576),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0322/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0322/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje koje su francuski i talijanski Senati i švedski Parlament podnijeli u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kojim potvrđuju da nacrt zakonodavnog akta ne poštuje načelo supsidijarnosti. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje koje su francuski i talijanski Senati i švedski Parlament podnijeli u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kojim potvrđuju da nacrt zakonodavnog akta ne poštuje načelo supsidijarnosti.

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. (1)

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Pravilnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Pravilnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za ribarstvo (A7-0263/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za ribarstvo (A7-0263/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2);

| 2. | poziva Komisiju da taj predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava u znatnoj mjeri mijenjati njegov prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da taj predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava u znatnoj mjeri mijenjati njegov prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 161, 6.6.2013., str. 73.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 12. rujna 2013. (Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0373)

---

P7_TC1-COD(2012)0278

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama usklađivanja za korisnike Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 511/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/382 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/382

---

P7_TA(2014)0194

Tehnički pregledi motornih vozila i njihovih prikolica ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2009/40/EZ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0380),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0186/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0186/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata, nizozemskog Zastupničkog doma, nizozemskog Senata, Švedskog parlamenta i ciparskog Zastupničkog doma podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata, nizozemskog Zastupničkog doma, nizozemskog Senata, Švedskog parlamenta i ciparskog Zastupničkog doma podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0210/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2);

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 44, 15.2.2013., str. 128.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandman usvojen 2. srpnja 2013. (Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0297).

---

P7_TC1-COD(2012)0184

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih priključnih vozila te stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/45/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/383 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/383

---

P7_TA(2014)0195

Dokumenti za registraciju vozila ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0381),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0187/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0187/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja ciparskog Zastupničkog doma te nizozemskog Zastupničkog doma i nizozemskog Senata podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja ciparskog Zastupničkog doma te nizozemskog Zastupničkog doma i nizozemskog Senata podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0199/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2);

| 2. | poziva Komisiju da ponovno uputi predmet Parlamentu ako namjerava znatno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da ponovno uputi predmet Parlamentu ako namjerava znatno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stav Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stav Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 44, 15.2.2013., str. 128.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje izmjenu usvojenu 2. srpnja 2013. (Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0295).

---

P7_TC1-COD(2012)0185

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/46/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/384 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/384

---

P7_TA(2014)0196

Tehnička ispravnost gospodarskih vozila ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pregledima na cesti tehničke ispravnosti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/50)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0382), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0382),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0188/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0188/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja ciparskog Zastupničkog doma, nizozemskog Senata i nizozemskog Zastupničkog doma podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja ciparskog Zastupničkog doma, nizozemskog Senata i nizozemskog Zastupničkog doma podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0207/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2) |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2)

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 44, 15.2.2012., str. 128.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 2. srpnja 2013. (Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0296)

---

P7_TC1-COD(2012)0186

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o o pregledima tehničke ispravnosti na cesti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/47/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/385 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/385

---

P7_TA(2014)0197

Statistika željezničkog prijevoza ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici željezničkog prijevoza u vezi s prikupljanjem podataka o robi, putnicima i nesrećama (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/51)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0611), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0611),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0249/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0249/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0002/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2013)0297

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 o statistici željezničkog prijevoza u vezi s prikupljanjem podataka o robi, putnicima i nesrećama

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuje se zajednički okvir za izradu, prijenos, ocjenu i širenje usporedive statistike željezničkog prijevoza u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuje se zajednički okvir za izradu, prijenos, ocjenu i širenje usporedive statistike željezničkog prijevoza u Uniji.

| (2) | Statistika o željezničkom prijevozu robe i putnika potrebna je kako bi se omogućilo Komisiji da nadzire i razvija zajedničku prometnu politiku, kao i dijelove prometa u politikama regija i transeuropskih mreža. |
| --- | --- |

(2)

Statistika o željezničkom prijevozu robe i putnika potrebna je kako bi se omogućilo Komisiji da nadzire i razvija zajedničku prometnu politiku, kao i dijelove prometa u politikama regija i transeuropskih mreža.

| (3) | Statistika o sigurnosti željeznice potrebna je Komisiji kako bi pripremala i pratila radnje Unije u području sigurnosti prometa. . Europska agencija za željeznice prikuplja podatke o nesrećama prema Statističkom prilogu Direktivi 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama za izračunavanje troškova nesreća. |
| --- | --- |

(3)

Statistika o sigurnosti željeznice potrebna je Komisiji kako bi pripremala i pratila radnje Unije u području sigurnosti prometa. . Europska agencija za željeznice prikuplja podatke o nesrećama prema Statističkom prilogu Direktivi 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama za izračunavanje troškova nesreća.

| (3a) | Eurostat treba usko surađivati s Europskom agencijom za željeznice pri prikupljanju podataka o željezničkim nesrećama kako bi se osigurala dosljednost i potpuna usporedivost prikupljenih podataka. Uloga Europske agencije za željeznice u području sigurnosti željezničkog prometa treba se stalno poboljšavati. [Am. 1] |
| --- | --- |

(3a)

Eurostat treba usko surađivati s Europskom agencijom za željeznice pri prikupljanju podataka o željezničkim nesrećama kako bi se osigurala dosljednost i potpuna usporedivost prikupljenih podataka. Uloga Europske agencije za željeznice u području sigurnosti željezničkog prometa treba se stalno poboljšavati. [Am. 1]

| (4) | Većina država članica koje dostavljaju podatke o putnicima Komisiji (Eurostat) prema Uredbi (EZ) br. 91/2003 redovno su dostavljale jednake podatke za privremene i konačne skupove podataka. |
| --- | --- |

(4)

Većina država članica koje dostavljaju podatke o putnicima Komisiji (Eurostat) prema Uredbi (EZ) br. 91/2003 redovno su dostavljale jednake podatke za privremene i konačne skupove podataka.

| (5) | Treba postojati ravnoteža između potreba korisnika i opterećenja predstavnika pri izradi europske statistike. |
| --- | --- |

(5)

Treba postojati ravnoteža između potreba korisnika i opterećenja predstavnika pri izradi europske statistike.

| (6) | Eurostat je proveo tehničku analizu postojećih podataka o statistici željezničkog prijevoza koju je prema zakonodavstvu Unije i politici širenja prikupila radna skupina o statistici željezničkog prijevoza kako bi se što je više moguće pojednostavile različite aktivnosti koje su potrebne za izradu statistike pri čemu konačni rezultat treba ostati u skladu s potrebama postojećih i potencijalnih korisnika. |
| --- | --- |

(6)

Eurostat je proveo tehničku analizu postojećih podataka o statistici željezničkog prijevoza koju je prema zakonodavstvu Unije i politici širenja prikupila radna skupina o statistici željezničkog prijevoza kako bi se što je više moguće pojednostavile različite aktivnosti koje su potrebne za izradu statistike pri čemu konačni rezultat treba ostati u skladu s potrebama postojećih i potencijalnih korisnika.

| (7) | U svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću o iskustvu stečenom pri primjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 Komisija napominje da će dugoročan razvoj vjerojatno dovesti do smanjenja ili pojednostavljenja podataka već prikupljenih u skladu s tom Uredbom te da je namjera smanjiti razdoblje prijenosa podataka za godišnje podatke o željezničkim prijevozu putnika.
  Komisija treba nastaviti redovno izrađivati izvješća o načinima provede ove Uredbe. [Am. 2] |
| --- | --- |

(7)

U svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću o iskustvu stečenom pri primjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 Komisija napominje da će dugoročan razvoj vjerojatno dovesti do smanjenja ili pojednostavljenja podataka već prikupljenih u skladu s tom Uredbom te da je namjera smanjiti razdoblje prijenosa podataka za godišnje podatke o željezničkim prijevozu putnika.
  Komisija treba nastaviti redovno izrađivati izvješća o načinima provede ove Uredbe. [Am. 2]

| (8) | Uredbom (EZ) br. 91/2003 Komisiji se dodjeljuju ovlasti za provedbu nekih odredaba ove Uredbe. Zbog stupanja na snagu Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) potrebno je s člancima 290. i 291. Ugovora uskladiti ovlasti dodijeljene Komisiji prema ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom (EZ) br. 91/2003 Komisiji se dodjeljuju ovlasti za provedbu nekih odredaba ove Uredbe. Zbog stupanja na snagu Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) potrebno je s člancima 290. i 291. Ugovora uskladiti ovlasti dodijeljene Komisiji prema ovoj Uredbi.

| (9) | Radi odražavanja novih promjena u državama članicama, ali i održavanja usklađenog prikupljanja podataka o željezničkom prijevozu u čitavoj Uniji te radi održavanja visoke kvalitete podataka koje dostavljaju države članice, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora treba se dodijeliti Komisiji radi prilagodbe definicija i graničnih vrijednosti za izvještavanje i sadržaja priloga te navođenja podataka koji će se dostaviti. |
| --- | --- |

(9)

Radi odražavanja novih promjena u državama članicama, ali i održavanja usklađenog prikupljanja podataka o željezničkom prijevozu u čitavoj Uniji te radi održavanja visoke kvalitete podataka koje dostavljaju države članice, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora treba se dodijeliti Komisiji radi prilagodbe definicija i graničnih vrijednosti za izvještavanje i sadržaja priloga te navođenja podataka koji će se dostaviti.

| (10) | Od osobite je važnosti da Komisija u svom pripremnom radu provede odgovarajuća savjetovanja uključujući savjetovanja na razini stručnjaka
  te da vodi računa o stajalištu željezničkog sektora
  . Komisija tijekom pripremanja i sastavljanja delegiranih akata treba osigurati istovremenu, pravovremenu i prikladnu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 3] |
| --- | --- |

(10)

Od osobite je važnosti da Komisija u svom pripremnom radu provede odgovarajuća savjetovanja uključujući savjetovanja na razini stručnjaka
  te da vodi računa o stajalištu željezničkog sektora
  . Komisija tijekom pripremanja i sastavljanja delegiranih akata treba osigurati istovremenu, pravovremenu i prikladnu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 3]

| (11) | Komisija treba osigurati da se tim delegiranim aktima državama članicama i predstavnicima ne nameće znatno dodatno administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija treba osigurati da se tim delegiranim aktima državama članicama i predstavnicima ne nameće znatno dodatno administrativno opterećenje.

| (12) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 91/2003, potrebno je dodijeliti Komisiji provedbene ovlasti u vezi sa određenjem podataka koje će se dostaviti za izvješće o kvaliteti te usporedivosti rezultata
  te o sporazumima o širenju rezultata, što obavlja Komisija (Eurostat)
  .Navedene se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4).
  Postupak ispitivanja treba se koristiti za usvajanje tih akata s obzirom na njihovo opće područje primjene. [Am. 4] |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 91/2003, potrebno je dodijeliti Komisiji provedbene ovlasti u vezi sa određenjem podataka koje će se dostaviti za izvješće o kvaliteti te usporedivosti rezultata
  te o sporazumima o širenju rezultata, što obavlja Komisija (Eurostat)
  .Navedene se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4).
  Postupak ispitivanja treba se koristiti za usvajanje tih akata s obzirom na njihovo opće područje primjene. [Am. 4]

| (13) | Provedeno je savjetovanje s Odborom za europski statistički sustav. |
| --- | --- |

(13)

Provedeno je savjetovanje s Odborom za europski statistički sustav.

| (14) | Uredbu (EZ) br. 91/2003 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(14)

Uredbu (EZ) br. 91/2003 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 91/2003 izmjenjuje se kako slijedi:

| (1) | Članak 3. izmjenjuje se kako slijedi:







  (a) | u stavku 1. brišu su točke 24. – 30.
  [Am. 5] |
| --- | --- | --- |

(1)

Članak 3. izmjenjuje se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. brišu su točke 24. – 30.
  [Am. 5]

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Komisija ima ovlasti, u skladu s člankom 10., donijeti delegirane akte radi prilagodbe tehničkih definicija iz stavka 1. te radi stvaranja, kada je to potrebno, dodatnih definicije kako bi se u obzir uzele nove promjene koje zahtijevaju definiranje određene razine tehničkih podataka kako bi se osiguralo usklađivanje statistike.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Komisija ima ovlasti, u skladu s člankom 10., donijeti delegirane akte radi prilagodbe tehničkih definicija iz stavka 1. te radi stvaranja, kada je to potrebno, dodatnih definicije kako bi se u obzir uzele nove promjene koje zahtijevaju definiranje određene razine tehničkih podataka kako bi se osiguralo usklađivanje statistike.”

| (2) | Članak 4. izmjenjuje se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. brišu se točke b) i d). [Am. 6] |
| --- | --- | --- |

(2)

Članak 4. izmjenjuje se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. brišu se točke b) i d). [Am. 6]

| (aa) | U stavku 1. dodaje se sljedeća točka:










  „(ga) | statistike o željezničkoj infrastrukturi (Prilog Ga);” [Am. 7] |
| --- | --- | --- |

(aa)

U stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(ga)

statistike o željezničkoj infrastrukturi (Prilog Ga);” [Am. 7]

| (ab) | Dodaje se sljedeći stavak:




  „1a.
     


  Eurostat usko surađuje s Europskom agencijom za željeznice pri prikupljanju i obradi podataka o željezničkim nesrećama, kako bi se osiguralo da su podatci o željezničkim nesrećama koje je prikupila Europska agencija za željeznice u skladu s Prilogom Direktivi 2009/149/EZ

   (*1)

  o sigurnosti željeznica u potpunosti usporedivi s podatcima koje je prikupio Eurostat o drugim načinima prijevoza.”





  (*1)  
  Direktiva Komisije 2009/149/EZ od 27. studenoga 2009. o izmjeni Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama izračunavanja troškova nesreće (SL L 313, 28.11.2009., str. 65.).[Am. 8]" |
| --- | --- |

(ab)

Dodaje se sljedeći stavak:

„1a.
     


  Eurostat usko surađuje s Europskom agencijom za željeznice pri prikupljanju i obradi podataka o željezničkim nesrećama, kako bi se osiguralo da su podatci o željezničkim nesrećama koje je prikupila Europska agencija za željeznice u skladu s Prilogom Direktivi 2009/149/EZ

   (*1)

  o sigurnosti željeznica u potpunosti usporedivi s podatcima koje je prikupio Eurostat o drugim načinima prijevoza.”

(*1)  
  Direktiva Komisije 2009/149/EZ od 27. studenoga 2009. o izmjeni Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama izračunavanja troškova nesreće (SL L 313, 28.11.2009., str. 65.).[Am. 8]"

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Prema prilozima A i C države članice u izvještaju navode podatke za prijevoznike:






  (a) | kod kojih ukupan opseg prijevoza robe iznosi najmanje 200 milijuna tonskih kilometara ili najmanje 500 000 tona; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Prema prilozima A i C države članice u izvještaju navode podatke za prijevoznike:

(a)

kod kojih ukupan opseg prijevoza robe iznosi najmanje 200 milijuna tonskih kilometara ili najmanje 500 000 tona;

| (b) | kod kojih ukupan opseg prijevoza putnika iznosi najmanje 100 milijuna putničkih kilometara. |
| --- | --- |

(b)

kod kojih ukupan opseg prijevoza putnika iznosi najmanje 100 milijuna putničkih kilometara.

| (c) | Izvješća u prilogu A i Prilogu C neobvezatna su za iznose ispod navedenih graničnih vrijednosti.” |
| --- | --- |

(c)

Izvješća u prilogu A i Prilogu C neobvezatna su za iznose ispod navedenih graničnih vrijednosti.”

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Prema Prilogu L države članice dostavljaju ukupne podatke za prijevoznike ispod granične vrijednosti iz stavka 2. ako se ti podatci ne dostave u izvješću prema Prilozima A i C kako je navedeno u Prilogu L.” |
| --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Prema Prilogu L države članice dostavljaju ukupne podatke za prijevoznike ispod granične vrijednosti iz stavka 2. ako se ti podatci ne dostave u izvješću prema Prilozima A i C kako je navedeno u Prilogu L.”

| (d) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Komisija ima ovlasti donijeti delegirane akte
  , po potrebi,
  u skladu s člankom 10. u vezi s prilagođavanjem sadržaja priloga i graničnih vrijednosti za izvještavanje kako je navedeno u stavcima 1. i 3. kako bi se u obzir uzele tehničke i gospodarske promjene.”[Am. 9] |
| --- | --- |

(d)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Komisija ima ovlasti donijeti delegirane akte
  , po potrebi,
  u skladu s člankom 10. u vezi s prilagođavanjem sadržaja priloga i graničnih vrijednosti za izvještavanje kako je navedeno u stavcima 1. i 3. kako bi se u obzir uzele tehničke i gospodarske promjene.”[Am. 9]

| (e) | dodaje se sljedeći stavak:
  „6.   Pri izvršavanju ovlasti iz ovog stavka Komisija osigurava da se donesenim delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno administrativno opterećenje državama članicama i njihovim predstavnicima.” |
| --- | --- |

(e)

dodaje se sljedeći stavak:

„6.   Pri izvršavanju ovlasti iz ovog stavka Komisija osigurava da se donesenim delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno administrativno opterećenje državama članicama i njihovim predstavnicima.”

| (3) | U članku 5. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećom:






  „(b) | administrativni podatci, uključujući podatke koje su prikupila regulatorna tijela, osobito željeznički teretni list ako je dostupan;”. |
| --- | --- | --- |

(3)

U članku 5. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećom:

„(b)

administrativni podatci, uključujući podatke koje su prikupila regulatorna tijela, osobito željeznički teretni list ako je dostupan;”.

| (4) | Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 7.
  Širenje podataka
  Statistiku koja se temelji na podacima iz Priloga A, C, E, F, G,
  Ga, H
  i L objavljuje Komisija (Eurostat)
  najkasnije 12 mjeseci nakon isteka razdoblja na koje se rezultati odnose.




  Komisija usvaja sporazume o širenju rezultata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.” [Am. 10] |
| --- | --- |

(4)

Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

Širenje podataka

Statistiku koja se temelji na podacima iz Priloga A, C, E, F, G,
  Ga, H
  i L objavljuje Komisija (Eurostat)
  najkasnije 12 mjeseci nakon isteka razdoblja na koje se rezultati odnose.

Komisija usvaja sporazume o širenju rezultata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.” [Am. 10]

| (4a) | U članku 8. umeće se sljedeći stavak:




  „1a.
     
  Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale kvalitetu dostavljenih podataka.” [Am. 11] |
| --- | --- |

(4a)

U članku 8. umeće se sljedeći stavak:

„1a.
     
  Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale kvalitetu dostavljenih podataka.” [Am. 11]

| (5) | U članku 8. dodaju se stavci 3. i 4.:
  „3.   Za potrebe ove Uredbe, kriteriji kvalitete koji se moraju primijeniti na podatke koji se prenose su oni navedeni u članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).
  4.   Komisija provedbenim aktima određuje modalitet, strukturu, periodičnost i usporedivost elemenata za standardne izvještaje o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11.

  (*2)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).”" |
| --- | --- |

(5)

U članku 8. dodaju se stavci 3. i 4.:

„3.   Za potrebe ove Uredbe, kriteriji kvalitete koji se moraju primijeniti na podatke koji se prenose su oni navedeni u članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

4.   Komisija provedbenim aktima određuje modalitet, strukturu, periodičnost i usporedivost elemenata za standardne izvještaje o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11.

(*2)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).”"

| (6) | Članak 9
  zamjenjuje se sljedećim
  :


  „Članak 9.




  Izvještaj




  Do ...

   (*3)

  i poslije toga svake tri godine Komisija, nakon savjetovanja s Odborom za statistički program, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvještaj o provedbi ove Uredbe. U tom se izvještaju osobito:










  (a) | ocjenjuju pogodnosti za Uniju, države članice te pružatelje i korisnike statističkim podatcima iz dobivene statistike, u odnosu na njihove troškove; |
| --- | --- | --- |

(6)

Članak 9
  zamjenjuje se sljedećim
  :

„Članak 9.

Izvještaj

Do ...

   (*3)

  i poslije toga svake tri godine Komisija, nakon savjetovanja s Odborom za statistički program, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvještaj o provedbi ove Uredbe. U tom se izvještaju osobito:

(a)

ocjenjuju pogodnosti za Uniju, države članice te pružatelje i korisnike statističkim podatcima iz dobivene statistike, u odnosu na njihove troškove;

| (b) | ocjenjuje kvaliteta dobivenih statističkih podataka, osobito u odnosu na gubitke podataka koji su posljedica ukidanja pojednostavljenog izvještavanja; |
| --- | --- |

(b)

ocjenjuje kvaliteta dobivenih statističkih podataka, osobito u odnosu na gubitke podataka koji su posljedica ukidanja pojednostavljenog izvještavanja;

| (c) | utvrđuju područja za moguća poboljšanja te bilo kakve izmjene koje se smatraju potrebnima s obzirom na dobivene rezultate.” [Am. 12] |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju područja za moguća poboljšanja te bilo kakve izmjene koje se smatraju potrebnima s obzirom na dobivene rezultate.” [Am. 12]

(*3)  
  Tri godine od dana stupanja na snagu ove uredbe.
  "

| (7) | Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 10.
  Izvršavanje delegiranja
  1.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
  2.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. i članka 4. stavka 5. dodjeljuju se Komisiji za razdoblje
  od pet godina
  od ... (*4).
  Komisija sastavlja izvještaj o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće takvom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 13]

  3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2. i članka 4. stavka 5. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Njome se ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
  4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
  5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 5. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od obavještavanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su, prije isteka tog roka, i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

  (*4)  Datum stupanja na snagu Uredbe o izmjenama." |
| --- | --- |

(7)

Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 10.

Izvršavanje delegiranja

1.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. i članka 4. stavka 5. dodjeljuju se Komisiji za razdoblje
  od pet godina
  od ... (*4).
  Komisija sastavlja izvještaj o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće takvom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 13]

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2. i članka 4. stavka 5. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Njome se ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 5. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od obavještavanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su, prije isteka tog roka, i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

(*4)  Datum stupanja na snagu Uredbe o izmjenama."

| (8) | Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 11.
  Odbor
  1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*5).
  2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

  (*5)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice kontroliraju izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”" |
| --- | --- |

(8)

Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

Odbor

1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*5).

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

(*5)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice kontroliraju izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”"

| (9) | Članak 12. se briše. |
| --- | --- |

(9)

Članak 12. se briše.

| (10) | Prilozi B, D, i I brišu se. [Am. 15] |
| --- | --- |

(10)

Prilozi B, D, i I brišu se. [Am. 15]

| (11) | Prilog I. mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(11)

Prilog I. mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi.

| (11a) | Prilog F mijenja se kako slijedi:










  (a) | U stupcu 2. redu 1. stavku 1. dodaje se sljedeća alineja:




  „tonskim kilometrima”; |
| --- | --- | --- |

(11a)

Prilog F mijenja se kako slijedi:

(a)

U stupcu 2. redu 1. stavku 1. dodaje se sljedeća alineja:

„tonskim kilometrima”;

| (b) | U stupcu 2. redu 1. stavku 2. dodaje se sljedeća alineja:




  „putničkim kilometrima”. [Am. 16] |
| --- | --- |

(b)

U stupcu 2. redu 1. stavku 2. dodaje se sljedeća alineja:

„putničkim kilometrima”. [Am. 16]

| (c) | U stupcu 2. redu 1. dodaje se sljedeći stavak:










  „— | udjele željezničkog prijevoza tereta koji se temelje na udaljenosti u tonama po kilometru prema sljedećem modelu raščlambe: |
| --- | --- | --- |

(c)

U stupcu 2. redu 1. dodaje se sljedeći stavak:

„—

udjele željezničkog prijevoza tereta koji se temelje na udaljenosti u tonama po kilometru prema sljedećem modelu raščlambe:

| — | d ≤ 50 km |
| --- | --- |

—

d ≤ 50 km

| — | 50 km < d ≤ 150 km |
| --- | --- |

—

50 km < d ≤ 150 km

| — | 150 km < d ≤ 300 km |
| --- | --- |

—

150 km < d ≤ 300 km

| — | 300 km < d ≤ 500 km |
| --- | --- |

—

300 km < d ≤ 500 km

| — | 500 km < d ≤ 750 km |
| --- | --- |

—

500 km < d ≤ 750 km

| — | 750 km < d ≤ 1000 km |
| --- | --- |

—

750 km < d ≤ 1000 km

| — | d > 1000 km;” [Am. 17] |
| --- | --- |

—

d > 1000 km;” [Am. 17]

| (d) | Stupac 2. red 3. zamjenjuje se sljedećim:










  „— | Za „tone” i „tone po kilometru”: svake godine”; |
| --- | --- | --- |

(d)

Stupac 2. red 3. zamjenjuje se sljedećim:

„—

Za „tone” i „tone po kilometru”: svake godine”;

| — | Za „broj putnika” i „putnika po kilometru”: svakih pet godina”. [Am. 18] |
| --- | --- |

—

Za „broj putnika” i „putnika po kilometru”: svakih pet godina”. [Am. 18]

| (11b) | Umeće se sljedeći Prilog:




  „Prilog Ga




  Podatci o željezničkoj infrastrukturi










  1. | Broj kilometara željezničke infrastrukture opremljene sustavom ERTMS; |
| --- | --- | --- |

(11b)

Umeće se sljedeći Prilog:

„Prilog Ga

Podatci o željezničkoj infrastrukturi

1.

Broj kilometara željezničke infrastrukture opremljene sustavom ERTMS;

| 2. | Duljina željezničke mreže neprekidno opremljene sustavom ERTMS (u državi članici) izražena u kilometrima; |
| --- | --- |

2.

Duljina željezničke mreže neprekidno opremljene sustavom ERTMS (u državi članici) izražena u kilometrima;

| 3. | Broj prekograničnih točaka željezničke infrastrukture korištenih za prijevoz putnika češće od svakog sata, svaka dva sata i rijeđe od svaka dva sata; |
| --- | --- |

3.

Broj prekograničnih točaka željezničke infrastrukture korištenih za prijevoz putnika češće od svakog sata, svaka dva sata i rijeđe od svaka dva sata;

| 4. | Broj prekograničnih željezničkih točaka koje se više ne koriste za putnika ili prijevoza tereta ili demontirane željezničke infrastrukture; |
| --- | --- |

4.

Broj prekograničnih željezničkih točaka koje se više ne koriste za putnika ili prijevoza tereta ili demontirane željezničke infrastrukture;

| 5. | Broj stanica bez prepreka dostupnih osobama sa smanjenom pokretljivošću i osobama s invaliditetom.”. [Am. 23] |
| --- | --- |

5.

Broj stanica bez prepreka dostupnih osobama sa smanjenom pokretljivošću i osobama s invaliditetom.”. [Am. 23]

| (11c) | Prilog H mijenja se kako slijedi:










  (a) | U stupcu 2. redu 1. dodaje se sljedeća alineja:










  „— | broj nezgoda (tablica H2)”; |
| --- | --- | --- | --- |

(11c)

Prilog H mijenja se kako slijedi:

(a)

U stupcu 2. redu 1. dodaje se sljedeća alineja:

„—

broj nezgoda (tablica H2)”;

| (b) | U stupcu 2. redu 4., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:


  „Tablica H2: broj nesreća i nezgoda koje uključuju prijevoz opasnih tvari”; |
| --- | --- |

(b)

U stupcu 2. redu 4., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

| (c) | U stupcu 2. redu 7. stavku 1. treća alineja zamjenjuje se sljedećim:










  „— | nesreće na željezničko-cestovnim prijelazima i one koje nisu prouzručili vlakovi”; |
| --- | --- | --- |

(c)

U stupcu 2. redu 7. stavku 1. treća alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

nesreće na željezničko-cestovnim prijelazima i one koje nisu prouzručili vlakovi”;

| (d) | U stupcu 2. redu 7. stavku 2. prva alineja zamjenjuje se sljedećim:










  „— | ukupan broj nesreća i nezgoda u kojima sudjeluje najmanje jedno željezničko vozilo koje prevozi opasne tvari kako su određene u popisu tvari u Prilogu K”; |
| --- | --- | --- |

(d)

U stupcu 2. redu 7. stavku 2. prva alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

ukupan broj nesreća i nezgoda u kojima sudjeluje najmanje jedno željezničko vozilo koje prevozi opasne tvari kako su određene u popisu tvari u Prilogu K”;

| (e) | U stupcu 2. redu 7. stavku 2. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:










  „— | broj takvih nesreća i nezgoda s oslobađanjem opasnih tvari”. [Am. 19] |
| --- | --- | --- |

(e)

U stupcu 2. redu 7. stavku 2. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

broj takvih nesreća i nezgoda s oslobađanjem opasnih tvari”. [Am. 19]

| (12) | Dodaje se
  Prilog L
  kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi. [Am. 20] |
| --- | --- |

(12)

Dodaje se
  Prilog L
  kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi. [Am. 20]

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadeset dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.
  U roku od tri mjeseca od objave sastavlja se u pročišćenom obliku s Uredbom (EZ) br. 91/2003. [Am. 21]

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Stajalište Europskog Parlamenta od 11. ožujka 2014.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o statistici željezničkog prijevoza (SL L 14, 21.1.2003., str. 1.).

2

(3)  Direktiva 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (Direktiva o sigurnosti željeznice) (SL L 164, 30.4.2004., str. 44).

3

(4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice kontroliraju izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

4

PRILOG

„Prilog C

| GODIŠNJA STATISTIKA O PRIJEVOZU PUTNIKA – DETALJNO IZVJEŠĆE |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezeni putnici izraženi u:






  — | broju putnika. |

GODIŠNJA STATISTIKA O PRIJEVOZU PUTNIKA – DETALJNO IZVJEŠĆE

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezeni putnici izraženi u:

—

broju putnika.

| — | putničkim kilometrima. |
| --- | --- |

—

putničkim kilometrima.

Željeznički prijevoz putnika izražen u:

| — | vlak-kilometrima. |
| --- | --- |

—

vlak-kilometrima.

Lokomotive opremljene sustavom ERTMS:

| — | broj [Am. 22] |
| --- | --- |

—

broj [Am. 22]

Referentno razdoblje

Godina

Učestalost

Svake godine

Popis tablica s razvrstavanjem podataka u njima

Tablica C3: prevezeni putnici, prema vrsti prijevoza

Tablica C4: prekogranični prijevoz putnika, prema državi ukrcaja i državi iskrcaja

Tablica C5: željeznički prijevoz putnika

Rok za dostavu podataka

Osam mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja.

Prvo referentno razdoblje

2012.

Napomene

| 1. | Vrste prijevoza mogu se podijeliti na:






  — | domaći |
| --- | --- | --- |

1.

Vrste prijevoza mogu se podijeliti na:

—

domaći

| — | prekogranični |
| --- | --- |

—

prekogranični

| 2. | Za tablice C3 i C4, države članice moraju u izvješću dati podatke koji uključuju i informacije o prodaji karata izvan države izvjestiteljice. Te se informacije mogu dobiti izravno od državnih tijela drugih zemalja ili međunarodnim dogovorom o kompenzaciji karata.” |
| --- | --- |

2.

Za tablice C3 i C4, države članice moraju u izvješću dati podatke koji uključuju i informacije o prodaji karata izvan države izvjestiteljice. Te se informacije mogu dobiti izravno od državnih tijela drugih zemalja ili međunarodnim dogovorom o kompenzaciji karata.”

„Prilog L”

Tablica L.1

| RAZINA PRIJEVOZNE DJELATNOSTI U PRIJEVOZU ROBE |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezena roba izražena u:






  — | ukupno tonama |

RAZINA PRIJEVOZNE DJELATNOSTI U PRIJEVOZU ROBE

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezena roba izražena u:

—

ukupno tonama

| — | ukupno tonskim kilometrima
  Željeznički prijevoz robe izražen u: |
| --- | --- |

—

ukupno tonskim kilometrima

Željeznički prijevoz robe izražen u:

| — | ukupno vlak-kilometrima |
| --- | --- |

—

ukupno vlak-kilometrima

Referentno razdoblje

Jedna godina

Učestalost

Svake godine

Rok za dostavu podataka

Pet mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje

201X.

Napomene

Samo za prijevoznike kod kojih je ukupan opseg prijevoza robe manji od 200 milijuna tonskih kilometara i manji od 500 000 tona te koji ne dostavljaju izvješće prema Prilogu A (detaljno izvješće)

Tablica L.2

| RAZINA PRIJEVOZNE DJELATNOSTI U PRIJEVOZU PUTNIKA |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezeni putnici izraženi u:






  — | ukupno broju putnika |

RAZINA PRIJEVOZNE DJELATNOSTI U PRIJEVOZU PUTNIKA

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezeni putnici izraženi u:

—

ukupno broju putnika

| — | ukupno putničkim kilometrima
  Željeznički prijevoz putnika izražen u: |
| --- | --- |

—

ukupno putničkim kilometrima

Željeznički prijevoz putnika izražen u:

| — | ukupno vlak-kilometrima |
| --- | --- |

—

ukupno vlak-kilometrima

Referentno razdoblje

Jedna godina

Učestalost

Svake godine

Rok za dostavu podataka

Osam mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje

201X.

Napomene

Samo za prijevoznike kod kojih je ukupan opseg prijevoza putnika manji od 100 milijuna putničkih kilometara i koji ne dostavljaju izvješće prema Prilogu C (detaljno izvješće)”

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/395 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/395

---

P7_TA(2014)0198

Elektroničko izdavanje računa u javnoj nabavi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0449), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0449),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0208/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0208/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenog 2013. (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenog 2013. (2)

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 24. siječnja 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 24. siječnja 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvještaj Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0004/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvještaj Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0004/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima

---

(1)  SL C 79, 6.3.2014., str. 67..

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0213

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/55/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/396 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/396

---

P7_TA(2014)0199

Struktura poljoprivrednih gospodarstava i istraživanje o metodama poljoprivredne proizvodnje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1166/2008 o istraživanjima o strukturi poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o metodama poljoprivredne proizvodnje u pogledu financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2018. godine (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0757), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0757),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0390/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. i članak 46. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. i članak 46. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0111/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0111/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2013)0367

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1166/2008 u pogledu financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2018.

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 378/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/397 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/397

---

P7_TA(2014)0200

Roba dobivena preradom poljoprivrednih proizvoda ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o trgovinskim dogovorima primjenjivima na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/54)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0106), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0106),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0048/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0048/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2013. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2013. (1)

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0260/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 327, 12.11.2013., str. 90.

---

P7_TC1-COD(2013)0063

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju trgovinskih aranžmana primjenjivih na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 1216/2009 i (EZ) br. 614/2009

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 510/2014.)

---

Prilog zakonodavnoj rezoluciji

Izjava Komisije o delegiranim aktima

U kontekstu ove Uredbe Komisija podsjeća na svoju obvezu iz stavka 15. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, tj. obvezu pružanja Parlamentu potpunih informacija i dokumentacije o svojim sastancima s nacionalnim stručnjacima u okviru svojeg rada na podnošenju delegiranih akata.

---

Srijeda, 12. ožujka 2014.

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/399 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/399

---

P7_TA(2014)0212

Zaštita pojedinaca pri obradi osobnih podataka ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/55)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 16. Stavak 2. i 114. Stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0025/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 16. Stavak 2. i 114. Stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0025/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja belgijskog Zastupničkog doma, njemačkog Saveznog vijeća – Bundesrata, francuskog Senata, talijanskog Zastupničkog doma i Švedskog parlamenta, podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja belgijskog Zastupničkog doma, njemačkog Saveznog vijeća – Bundesrata, francuskog Senata, talijanskog Zastupničkog doma i Švedskog parlamenta, podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2012. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 7. ožujka 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 7. ožujka 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za temeljna prava od 1. listopada 2012.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za temeljna prava od 1. listopada 2012.;

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0402/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0402/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 229, 31.7.2012., str. 90.

(2)  SL C 192, 30.6.2012., str. 7.

---

P7_TC1-COD(2012)0011

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 16. stavak 2. i članak 114. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon što se nacrt zakonodavnog akta proslijedio nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (2)

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Zaštita fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka temeljno je pravo. Člankom 8. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”) i člankom 16. stavkom 1. Ugovora utvrđuje se da svaka osoba ima pravo na zaštitu osobnih podataka koji se odnose na nju. |
| --- | --- |

(1)

Zaštita fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka temeljno je pravo. Člankom 8. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”) i člankom 16. stavkom 1. Ugovora utvrđuje se da svaka osoba ima pravo na zaštitu osobnih podataka koji se odnose na nju.

| (2) | Obrada osobnih podataka namijenjena je tome da služi čovjeku; načela i pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi njihovih osobnih podataka trebala bi poštovati njihova temeljna prava i slobode, a posebno pravo na zaštitu osobnih podataka, bez obzira na njihovu nacionalnost ili boravište. Obrada osobnih podataka trebala bi doprinijeti stvaranju područja slobode, sigurnosti i pravde te gospodarske unije, gospodarskom i socijalnom napretku, jačanju i približavanju ekonomija na unutarnjem tržištu te dobrobiti ljudi. |
| --- | --- |

(2)

Obrada osobnih podataka namijenjena je tome da služi čovjeku; načela i pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi njihovih osobnih podataka trebala bi poštovati njihova temeljna prava i slobode, a posebno pravo na zaštitu osobnih podataka, bez obzira na njihovu nacionalnost ili boravište. Obrada osobnih podataka trebala bi doprinijeti stvaranju područja slobode, sigurnosti i pravde te gospodarske unije, gospodarskom i socijalnom napretku, jačanju i približavanju ekonomija na unutarnjem tržištu te dobrobiti ljudi.

| (3) | Cilj Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) jest usklađivanje zaštite temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba pri obradi podataka kao i jamčenje slobodnog protoka osobnih podataka između država članica. |
| --- | --- |

(3)

Cilj Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) jest usklađivanje zaštite temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba pri obradi podataka kao i jamčenje slobodnog protoka osobnih podataka između država članica.

| (4) | Gospodarska i socijalna integracija koja proizlazi iz funkcioniranja unutarnjeg tržišta dovela je do znatnog povećanja u prekograničnom prijenosu podataka. Razmjena podataka između gospodarskih i socijalnih, javnih i privatnih subjekata u Uniji povećala se. U skladu sa zakonodavstvom Unije državna tijela u državama članicama pozivaju se na suradnju i razmjenu osobnih podataka kako bi mogla izvršavati svoje zadaće ili izvršavati zadatke u ime nekog tijela u drugoj državi članici. |
| --- | --- |

(4)

Gospodarska i socijalna integracija koja proizlazi iz funkcioniranja unutarnjeg tržišta dovela je do znatnog povećanja u prekograničnom prijenosu podataka. Razmjena podataka između gospodarskih i socijalnih, javnih i privatnih subjekata u Uniji povećala se. U skladu sa zakonodavstvom Unije državna tijela u državama članicama pozivaju se na suradnju i razmjenu osobnih podataka kako bi mogla izvršavati svoje zadaće ili izvršavati zadatke u ime nekog tijela u drugoj državi članici.

| (5) | Brz tehnološki napredak i globalizacija donijeli su nove izazove za zaštitu osobnih podataka. Opseg razmjene i prikupljanja podataka bitno se povećao. Zahvaljujući tehnologiji privatna poduzeća i državna tijela mogu za obavljanje svojih aktivnosti u nezapamćenom opsegu koristiti osobne podatke. Pojedinci sve više javno i globalno objavljuju svoje osobne informacije. Tehnologija je promijenila gospodarstvo i društveni život te je potrebno daljnje olakšanje slobodnog protoka podataka u Uniji i njihova prijenosa u treće zemlje i međunarodne organizacije, pri čemu se treba osigurati visoka razina zaštite osobnih podataka. |
| --- | --- |

(5)

Brz tehnološki napredak i globalizacija donijeli su nove izazove za zaštitu osobnih podataka. Opseg razmjene i prikupljanja podataka bitno se povećao. Zahvaljujući tehnologiji privatna poduzeća i državna tijela mogu za obavljanje svojih aktivnosti u nezapamćenom opsegu koristiti osobne podatke. Pojedinci sve više javno i globalno objavljuju svoje osobne informacije. Tehnologija je promijenila gospodarstvo i društveni život te je potrebno daljnje olakšanje slobodnog protoka podataka u Uniji i njihova prijenosa u treće zemlje i međunarodne organizacije, pri čemu se treba osigurati visoka razina zaštite osobnih podataka.

| (6) | S obzirom na važnost stvaranja povjerenja koje će omogućiti razvoj digitalne ekonomije na unutarnjem tržištu potrebno je izgraditi snažan i usklađeniji okvir za zaštitu podataka u Uniji koji će se dosljedno provoditi. Svaki bi pojedinac trebao imati nadzor nad svojim osobnim podacima, a za privatne korisnike, gospodarske subjekte i javna tijela treba se ojačati pravna i praktična sigurnost. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na važnost stvaranja povjerenja koje će omogućiti razvoj digitalne ekonomije na unutarnjem tržištu potrebno je izgraditi snažan i usklađeniji okvir za zaštitu podataka u Uniji koji će se dosljedno provoditi. Svaki bi pojedinac trebao imati nadzor nad svojim osobnim podacima, a za privatne korisnike, gospodarske subjekte i javna tijela treba se ojačati pravna i praktična sigurnost.

| (7) | Ciljevi i načela Direktive 95/46/EZ i dalje su utemeljeni, no njome nije spriječena nepotpuna provedba zaštite podataka u Uniji, pravna nesigurnost i rasprostranjeno javno mišljenje da posebno kod mrežnih aktivnosti postoje znatni rizici povezani sa sigurnošću osoba. Razlike u razini zaštite prava i sloboda pojedinaca, a posebno prava na zaštitu osobnih podataka pri obradi osobnih podataka u državama članicama, mogle bi spriječiti slobodni protok osobnih podataka u Uniji. Te razlike mogu predstavljati prepreku pri obavljanju gospodarskih aktivnosti na razini Unije, narušiti tržišno natjecanje te spriječiti nadležna tijela u ispunjenju njihovih obaveza na temelju zakonodavstva Unije. Do razlika u razinama zaštite došlo je zbog razlika u provedbi i primjeni Direktive 95/46/EZ. |
| --- | --- |

(7)

Ciljevi i načela Direktive 95/46/EZ i dalje su utemeljeni, no njome nije spriječena nepotpuna provedba zaštite podataka u Uniji, pravna nesigurnost i rasprostranjeno javno mišljenje da posebno kod mrežnih aktivnosti postoje znatni rizici povezani sa sigurnošću osoba. Razlike u razini zaštite prava i sloboda pojedinaca, a posebno prava na zaštitu osobnih podataka pri obradi osobnih podataka u državama članicama, mogle bi spriječiti slobodni protok osobnih podataka u Uniji. Te razlike mogu predstavljati prepreku pri obavljanju gospodarskih aktivnosti na razini Unije, narušiti tržišno natjecanje te spriječiti nadležna tijela u ispunjenju njihovih obaveza na temelju zakonodavstva Unije. Do razlika u razinama zaštite došlo je zbog razlika u provedbi i primjeni Direktive 95/46/EZ.

| (8) | Kako bi se osigurala visoka razina dosljedne zaštite pojedinaca i uklonile zapreke prijenosu osobnih podataka, razina zaštite prava i sloboda pojedinaca pri obradi takvih podataka trebala bi biti jednaka u svim državama članicama. U cijeloj Uniji trebalo bi osigurati dosljednu i ujednačenu primjenu pravila za zaštitu temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurala visoka razina dosljedne zaštite pojedinaca i uklonile zapreke prijenosu osobnih podataka, razina zaštite prava i sloboda pojedinaca pri obradi takvih podataka trebala bi biti jednaka u svim državama članicama. U cijeloj Uniji trebalo bi osigurati dosljednu i ujednačenu primjenu pravila za zaštitu temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka.

| (9) | Učinkovita zaštita osobnih podataka u cijeloj Uniji zahtijeva jačanje i pomno određivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju te obveza onih koji osobne podatke obrađuju i određuju način njihove obrade, ali i jednake ovlasti za nadzor i osiguravanje pridržavanja pravila za zaštitu osobnih podataka te jednake sankcije za prijestupnike u državama članicama. |
| --- | --- |

(9)

Učinkovita zaštita osobnih podataka u cijeloj Uniji zahtijeva jačanje i pomno određivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju te obveza onih koji osobne podatke obrađuju i određuju način njihove obrade, ali i jednake ovlasti za nadzor i osiguravanje pridržavanja pravila za zaštitu osobnih podataka te jednake sankcije za prijestupnike u državama članicama.

| (10) | Člankom 16. stavkom 2. Ugovora nalaže se Europskom parlamentu i Vijeću da utvrde pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i pravila o slobodnom kretanju takvih podataka. |
| --- | --- |

(10)

Člankom 16. stavkom 2. Ugovora nalaže se Europskom parlamentu i Vijeću da utvrde pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i pravila o slobodnom kretanju takvih podataka.

| (11) | Kako bi se osigurala dosljedna razina zaštite pojedinaca u cijeloj Uniji i spriječila odstupanja koja onemogućavaju slobodno kretanje podataka na unutarnjem tržištu, potrebna je Uredba kojom će se gospodarskim subjektima, uključujući mikro, malim i srednjim poduzećima, pružiti pravna sigurnost i transparentnost, a pojedincima u svim državama članicama jednaka razina zakonski izvršivih prava i obveza te odgovornosti za nadzornike i obrađivače kako bi se osigurao dosljedan nadzor obrade osobnih podataka i jednake sankcije u svim državama članicama te učinkovita suradnja nadzornih tijela različitih država članica. Kako bi se uzela u obzir posebna situacija mikro, malih i srednjih poduzeća, ova Uredba sadrži niz odstupanja. Osim toga, institucije i tijela Unije, države članice i njihova nadzorna tijela pozivaju se da u primjeni ove Uredbe uvaže posebne potrebe mikro, malih i srednjih poduzeća. Za pojam mikro, malih i srednjih poduzeća mjerodavna je definicija iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ (5). |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala dosljedna razina zaštite pojedinaca u cijeloj Uniji i spriječila odstupanja koja onemogućavaju slobodno kretanje podataka na unutarnjem tržištu, potrebna je Uredba kojom će se gospodarskim subjektima, uključujući mikro, malim i srednjim poduzećima, pružiti pravna sigurnost i transparentnost, a pojedincima u svim državama članicama jednaka razina zakonski izvršivih prava i obveza te odgovornosti za nadzornike i obrađivače kako bi se osigurao dosljedan nadzor obrade osobnih podataka i jednake sankcije u svim državama članicama te učinkovita suradnja nadzornih tijela različitih država članica. Kako bi se uzela u obzir posebna situacija mikro, malih i srednjih poduzeća, ova Uredba sadrži niz odstupanja. Osim toga, institucije i tijela Unije, države članice i njihova nadzorna tijela pozivaju se da u primjeni ove Uredbe uvaže posebne potrebe mikro, malih i srednjih poduzeća. Za pojam mikro, malih i srednjih poduzeća mjerodavna je definicija iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ (5).

| (12) | Zaštita koju ova Uredba pruža odnosi se na fizičke osobe pri obradi osobnih podataka, bez obzira na njihovu nacionalnost ili boravište. Pravne osobe i posebno društva osnovana kao pravne osobe čiji se podaci, uključujući naziv i oblik pravne osobe te njezini kontaktni podaci, obrađuju, ne bi se trebali pozivati na zaštitu iz ove Uredbe. To bi trebalo vrijediti i u slučajevima gdje naziv pravne osobe sadrži imena jedne ili više fizičkih osoba. |
| --- | --- |

(12)

Zaštita koju ova Uredba pruža odnosi se na fizičke osobe pri obradi osobnih podataka, bez obzira na njihovu nacionalnost ili boravište. Pravne osobe i posebno društva osnovana kao pravne osobe čiji se podaci, uključujući naziv i oblik pravne osobe te njezini kontaktni podaci, obrađuju, ne bi se trebali pozivati na zaštitu iz ove Uredbe. To bi trebalo vrijediti i u slučajevima gdje naziv pravne osobe sadrži imena jedne ili više fizičkih osoba.

| (13) | Zaštita pojedinaca trebala bi biti tehnološki neutralna i ne ovisiti o tehnikama koje se koriste jer bi to u suprotnom izazvalo ozbiljan rizik od zaobilaženja propisa. Zaštita pojedinaca trebala bi se odnositi na obradu osobnih podataka automatiziranim sredstvima, ali i na ručnu obradu ako su podaci pohranjeni ili će biti pohranjeni u sustavu podataka. Dokumenti ili skupovi dokumenata kao i njihove naslovne stranice koje nisu strukturirane u skladu s posebnim mjerilima ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Zaštita pojedinaca trebala bi biti tehnološki neutralna i ne ovisiti o tehnikama koje se koriste jer bi to u suprotnom izazvalo ozbiljan rizik od zaobilaženja propisa. Zaštita pojedinaca trebala bi se odnositi na obradu osobnih podataka automatiziranim sredstvima, ali i na ručnu obradu ako su podaci pohranjeni ili će biti pohranjeni u sustavu podataka. Dokumenti ili skupovi dokumenata kao i njihove naslovne stranice koje nisu strukturirane u skladu s posebnim mjerilima ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe.

| (14) | U ovoj Uredbi ne obrađuju se pitanja zaštite temeljnih prava i sloboda ili slobodnog protoka podataka vezana uz aktivnosti koje nisu u području primjene zakonodavstva Unije. , niti osobni podaci koje obrađuju institucije, tijela, uredi i agencije Unije, a za koje je mjerodavna Uredbu (EZ) br. 45/2001
  Europskog parlamenta i Vijeća



   (6)


  , niti osobni podaci koje obrađuju države članice pri obavljanju aktivnosti povezanih sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom Unije

  trebalo bi uskladiti s ovom Uredbom i primijeniti u skladu s ovom Uredbom.
  . [Am. 1] |
| --- | --- |

(14)

U ovoj Uredbi ne obrađuju se pitanja zaštite temeljnih prava i sloboda ili slobodnog protoka podataka vezana uz aktivnosti koje nisu u području primjene zakonodavstva Unije. , niti osobni podaci koje obrađuju institucije, tijela, uredi i agencije Unije, a za koje je mjerodavna Uredbu (EZ) br. 45/2001
  Europskog parlamenta i Vijeća



   (6)


  , niti osobni podaci koje obrađuju države članice pri obavljanju aktivnosti povezanih sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom Unije

  trebalo bi uskladiti s ovom Uredbom i primijeniti u skladu s ovom Uredbom.
  . [Am. 1]

| (15) | Ova se Uredba ne bi trebala odnositi na obradu osobnih podataka koju provodi fizička osoba, koja je isključivo osobne,
  porodične
  ili obiteljske naravi, kao što je dopisivanje i vođenje evidencije adresata ili
  privatna prodaja
  i koja stoga nije povezana s profesionalnom ili gospodarskom djelatnošću. Izuzeće se ne bi trebalo primjenjivati i na nadzornike ili obrađivače koji osiguravaju sredstva za obradu osobnih podataka za takve osobne ili obiteljske aktivnosti.

  Međutim, ova Uredba trebala bi se primjenjivati na nadzornike i obrađivače koji osiguravaju sredstva za obradu osobnih podataka za takve osobne ili obiteljske aktivnosti. [Am. 2] |
| --- | --- |

(15)

Ova se Uredba ne bi trebala odnositi na obradu osobnih podataka koju provodi fizička osoba, koja je isključivo osobne,
  porodične
  ili obiteljske naravi, kao što je dopisivanje i vođenje evidencije adresata ili
  privatna prodaja
  i koja stoga nije povezana s profesionalnom ili gospodarskom djelatnošću. Izuzeće se ne bi trebalo primjenjivati i na nadzornike ili obrađivače koji osiguravaju sredstva za obradu osobnih podataka za takve osobne ili obiteljske aktivnosti.

  Međutim, ova Uredba trebala bi se primjenjivati na nadzornike i obrađivače koji osiguravaju sredstva za obradu osobnih podataka za takve osobne ili obiteljske aktivnosti. [Am. 2]

| (16) | Zaštita pojedinaca pri obradi osobnih podataka koju provode nadležna tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodno kretanje takvih podataka uređeni su posebnim pravnim instrumentom na razini Unije. Stoga se ova Uredba ne bi trebala primjenjivati na aktivnosti obrade u te svrhe. No podaci koje su obradila javna tijela u skladu s ovom Uredbom trebali bi, kada se koriste u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, biti uređeni posebnim pravnim instrumentom na razini Unije (Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka). |
| --- | --- |

(16)

Zaštita pojedinaca pri obradi osobnih podataka koju provode nadležna tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodno kretanje takvih podataka uređeni su posebnim pravnim instrumentom na razini Unije. Stoga se ova Uredba ne bi trebala primjenjivati na aktivnosti obrade u te svrhe. No podaci koje su obradila javna tijela u skladu s ovom Uredbom trebali bi, kada se koriste u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, biti uređeni posebnim pravnim instrumentom na razini Unije (Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka).

| (17) | Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), posebno pravila o odgovornosti posrednika pri pružanju usluga u skladu s člancima 12. do 15. Direktive. |
| --- | --- |

(17)

Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), posebno pravila o odgovornosti posrednika pri pružanju usluga u skladu s člancima 12. do 15. Direktive.

| (18) | Ovom Uredbom omogućuje se poštovanje načela javnog pristupa službenim dokumentima kod primjene odredbi utvrđenih ovom Uredbom.
  Osobne podatke u dokumentima koje posjeduje javna ustanova ili javno tijelo ta ustanova ili to tijelo mogu otkriti u skladu sa zakonodavstvom Unije ili države članice o javnom pristupu službenim dokumentima koje usklađuje pravo na zaštitu podataka s pravom javnog pristupa službenim dokumentima i predstavlja poštenu ravnotežu različitih uključenih interesa. [Am. 3] |
| --- | --- |

(18)

Ovom Uredbom omogućuje se poštovanje načela javnog pristupa službenim dokumentima kod primjene odredbi utvrđenih ovom Uredbom.
  Osobne podatke u dokumentima koje posjeduje javna ustanova ili javno tijelo ta ustanova ili to tijelo mogu otkriti u skladu sa zakonodavstvom Unije ili države članice o javnom pristupu službenim dokumentima koje usklađuje pravo na zaštitu podataka s pravom javnog pristupa službenim dokumentima i predstavlja poštenu ravnotežu različitih uključenih interesa. [Am. 3]

| (19) | Bilo koja obrada osobnih podataka u okviru aktivnosti poslovnog nastana nadzornika ili obrađivača u Uniji trebala bi se provoditi u skladu s ovom Uredbom, bez obzira na to provodi li se obrada u Uniji ili izvan nje. Poslovni nastan podrazumijeva učinkovito i stvarno provođenje aktivnosti kroz stabilni sustav. Pravni oblik takvog poslovnog nastana, bilo da je to podružnica ili društvo-kći s pravnom osobnošću, nije odlučujući faktor u tome smislu. |
| --- | --- |

(19)

Bilo koja obrada osobnih podataka u okviru aktivnosti poslovnog nastana nadzornika ili obrađivača u Uniji trebala bi se provoditi u skladu s ovom Uredbom, bez obzira na to provodi li se obrada u Uniji ili izvan nje. Poslovni nastan podrazumijeva učinkovito i stvarno provođenje aktivnosti kroz stabilni sustav. Pravni oblik takvog poslovnog nastana, bilo da je to podružnica ili društvo-kći s pravnom osobnošću, nije odlučujući faktor u tome smislu.

| (20) | Kako bi se osiguralo da pojedinci nisu uskraćeni za zaštitu na koju imaju pravo u skladu s ovom Uredbom, obrada osobnih podataka osoba s boravištem u Uniji koju provodi nadzornik koji nema poslovni nastan u Uniji trebala bi biti utvrđena ovom Uredbom, ako su aktivnosti obrade povezane s ponudom proizvoda ili usluga,
  neovisno o tome jesu li povezane uz plaćanje ili ne
  , dotičnim osobama ili s praćenjem njihova ponašanja.
  Kako bi se utvrdilo nudi li takav nadzornik robu ili usluge takvim osobama čiji se podaci obrađuju u Uniji, potrebno je provjeriti može li se zaključiti da nadzornik namjerava ponuditi usluge osobama čiji se podaci obrađuju koje imaju boravište u jednoj od država članica Unije ili u više njih. [Am. 4] |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se osiguralo da pojedinci nisu uskraćeni za zaštitu na koju imaju pravo u skladu s ovom Uredbom, obrada osobnih podataka osoba s boravištem u Uniji koju provodi nadzornik koji nema poslovni nastan u Uniji trebala bi biti utvrđena ovom Uredbom, ako su aktivnosti obrade povezane s ponudom proizvoda ili usluga,
  neovisno o tome jesu li povezane uz plaćanje ili ne
  , dotičnim osobama ili s praćenjem njihova ponašanja.
  Kako bi se utvrdilo nudi li takav nadzornik robu ili usluge takvim osobama čiji se podaci obrađuju u Uniji, potrebno je provjeriti može li se zaključiti da nadzornik namjerava ponuditi usluge osobama čiji se podaci obrađuju koje imaju boravište u jednoj od država članica Unije ili u više njih. [Am. 4]

| (21) | Kako bi se ustanovilo može li se smatrati da se aktivnošću obrade „prati ponašanje osoba čiji se podaci obrađuju”, trebalo bi se provjeriti može li se pojedince pratiti na
  bez obzira na porijeklo podataka, ili jesu li o njima prikupljeni drugi podaci, uključujući one iz javnih evidencija i objava u Uniji kojima se može pristupiti i izvan Unije, uključujući one s namjerom upotrebe ili mogućnosti naknadne upotrebe
  tehnika obrade podataka koje se sastoje od „profiliranja” pojedinca, pogotovo s ciljem donošenja odluka koje se tiču njega ili analize ili predviđanja njegovih sklonosti, ponašanja i stavova. [Am. 5] |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se ustanovilo može li se smatrati da se aktivnošću obrade „prati ponašanje osoba čiji se podaci obrađuju”, trebalo bi se provjeriti može li se pojedince pratiti na
  bez obzira na porijeklo podataka, ili jesu li o njima prikupljeni drugi podaci, uključujući one iz javnih evidencija i objava u Uniji kojima se može pristupiti i izvan Unije, uključujući one s namjerom upotrebe ili mogućnosti naknadne upotrebe
  tehnika obrade podataka koje se sastoje od „profiliranja” pojedinca, pogotovo s ciljem donošenja odluka koje se tiču njega ili analize ili predviđanja njegovih sklonosti, ponašanja i stavova. [Am. 5]

| (22) | Ako se na temelju javnog međunarodnog prava primjenjuje nacionalno zakonodavstvo države članice, ova bi se Uredba trebala primjenjivati i na nadzornika koji nema poslovni nastan u Uniji, kao što je diplomatska misija ili konzularni ured države članice. |
| --- | --- |

(22)

Ako se na temelju javnog međunarodnog prava primjenjuje nacionalno zakonodavstvo države članice, ova bi se Uredba trebala primjenjivati i na nadzornika koji nema poslovni nastan u Uniji, kao što je diplomatska misija ili konzularni ured države članice.

| (23) | Načela zaštite
  podataka
  trebalo bi primjenjivati na bilo koju informaciju koja se odnosi na identificiranu osobu ili
  fizičku
  osobu koju se može identificirati. Kako bi se utvrdilo može li se osobu identificirati, trebalo bi uzeti u obzir sva sredstva koja nadzornik ili bilo koja druga osoba može opravdano koristiti da
  izravno ili neizravno
  utvrdi
  ili izdvoji
  identitet navedene osobe.
  Kako bi se provjerilo mogu li se sredstva opravdano koristiti da se utvrdi identitet navedene osobe, treba uzeti u obzir sve objektivne činitelje kao što su troškovi i vrijeme potrebni za utvrđivanje identiteta, uzimajući u obzir tehnologiju raspoloživu u trenutku obrade i tehnološki razvoj.
  Načela zaštite podataka
  stoga
  ne bi trebalo primjenjivati na
  anonimne
  podatke
  koji su informacija koja se ne odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati
  .
  Ova Uredba stoga se ne odnosi na obradu takvih anonimnih podataka, uključujući obradu u statističke i istraživačke svrhe
  . [Am. 6] |
| --- | --- |

(23)

Načela zaštite
  podataka
  trebalo bi primjenjivati na bilo koju informaciju koja se odnosi na identificiranu osobu ili
  fizičku
  osobu koju se može identificirati. Kako bi se utvrdilo može li se osobu identificirati, trebalo bi uzeti u obzir sva sredstva koja nadzornik ili bilo koja druga osoba može opravdano koristiti da
  izravno ili neizravno
  utvrdi
  ili izdvoji
  identitet navedene osobe.
  Kako bi se provjerilo mogu li se sredstva opravdano koristiti da se utvrdi identitet navedene osobe, treba uzeti u obzir sve objektivne činitelje kao što su troškovi i vrijeme potrebni za utvrđivanje identiteta, uzimajući u obzir tehnologiju raspoloživu u trenutku obrade i tehnološki razvoj.
  Načela zaštite podataka
  stoga
  ne bi trebalo primjenjivati na
  anonimne
  podatke
  koji su informacija koja se ne odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati
  .
  Ova Uredba stoga se ne odnosi na obradu takvih anonimnih podataka, uključujući obradu u statističke i istraživačke svrhe
  . [Am. 6]

| (24) | Pri korištenju mrežnim uslugama pojedince se može povezati s mrežnim identifikatorima

  Ova Uredba trebala bi biti primjenjiva na obradu koja uključuje identifikatore
  kao što su adrese internetskog protokola ili identifikatori kolačića,
  i tagovi za radiofrekventnu identifikaciju
  , a koje sadrže njihovi uređaji, aplikacije, alati i protokoli
  , osim ako se ti identifikatori ne odnose na neku identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati
  . To može ostaviti tragove koji se, zajedno s jedinstvenim identifikatorima i drugim informacijama koje dostavljaju poslužitelji, mogu upotrijebiti za identificiranje i profiliranje pojedinaca. Iz stoga slijedi da identifikacijske brojeve, podatke o lokaciji, mrežne identifikatore ili druge posebne elemente kao takve ne treba nužno u svim okolnostima smatrati osobnim podacima.
  [Am. 7] |
| --- | --- |

(24)

Pri korištenju mrežnim uslugama pojedince se može povezati s mrežnim identifikatorima

  Ova Uredba trebala bi biti primjenjiva na obradu koja uključuje identifikatore
  kao što su adrese internetskog protokola ili identifikatori kolačića,
  i tagovi za radiofrekventnu identifikaciju
  , a koje sadrže njihovi uređaji, aplikacije, alati i protokoli
  , osim ako se ti identifikatori ne odnose na neku identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati
  . To može ostaviti tragove koji se, zajedno s jedinstvenim identifikatorima i drugim informacijama koje dostavljaju poslužitelji, mogu upotrijebiti za identificiranje i profiliranje pojedinaca. Iz stoga slijedi da identifikacijske brojeve, podatke o lokaciji, mrežne identifikatore ili druge posebne elemente kao takve ne treba nužno u svim okolnostima smatrati osobnim podacima.
  [Am. 7]

| (25) | Suglasnost bi izričito trebalo dati bilo kojom odgovarajućom metodom kojom se omogućava da osoba čiji se podaci obrađuju dobrovoljno i na temelju informacija da posebnu izjavu svoje volje, tj. kojom se osigurava da je pojedinac svjestan da svojom izjavom ili jasnim postupkom potvrde daje svoju suglasnost za obradu osobnih podataka. uključujući označavanjem

  Jasan postupak potvrde može uključivati označavanje
  polja na internetskoj stranici ili bilo kojom drugom izjavom ili ponašanjem kojim se jasno pokazuje da osoba čiji se podaci obrađuju prihvaća predloženu obradu svojih osobnih podataka. Šutnja
  , puko korištenje usluge
  ili neaktivnost stoga ne bi trebali značiti suglasnost. Suglasnost bi trebala obuhvaćati sve aktivnosti obrade koje se provode u istu svrhu ili svrhe. Ako osoba čiji se podaci obrađuju daje suglasnost na temelju elektroničkog zahtjeva, taj zahtjev mora biti jasan i sažet, tako da se njime ne ometa korištenje usluge za koju se on upotrebljava. [Am. 8] |
| --- | --- |

(25)

Suglasnost bi izričito trebalo dati bilo kojom odgovarajućom metodom kojom se omogućava da osoba čiji se podaci obrađuju dobrovoljno i na temelju informacija da posebnu izjavu svoje volje, tj. kojom se osigurava da je pojedinac svjestan da svojom izjavom ili jasnim postupkom potvrde daje svoju suglasnost za obradu osobnih podataka. uključujući označavanjem

  Jasan postupak potvrde može uključivati označavanje
  polja na internetskoj stranici ili bilo kojom drugom izjavom ili ponašanjem kojim se jasno pokazuje da osoba čiji se podaci obrađuju prihvaća predloženu obradu svojih osobnih podataka. Šutnja
  , puko korištenje usluge
  ili neaktivnost stoga ne bi trebali značiti suglasnost. Suglasnost bi trebala obuhvaćati sve aktivnosti obrade koje se provode u istu svrhu ili svrhe. Ako osoba čiji se podaci obrađuju daje suglasnost na temelju elektroničkog zahtjeva, taj zahtjev mora biti jasan i sažet, tako da se njime ne ometa korištenje usluge za koju se on upotrebljava. [Am. 8]

| (26) | Osobni podaci o zdravstvenom stanju trebali bi obuhvaćati sve podatke vezane uz zdravstveno stanje osobe čiji se podaci obrađuju; informacije o registraciji pojedinca za ostvarenje zdravstvenih usluga; informacije o plaćanjima ili ostvarenom pravu pojedinca na zdravstvenu zaštitu; broj, simbol ili posebnu oznaku koji su dodijeljeni pojedincu radi njegove jedinstvene identifikacije u zdravstvene svrhe, bilo koje informacije o pojedincu prikupljene tijekom pružanja zdravstvenih usluga pojedincu; informacije dobivene ispitivanjem ili pregledavanjem dijela tijela ili tjelesnog sadržaja, uključujući i biološke uzorke; identifikacija osobe koja pojedincu pruža zdravstvenu zaštitu ili bilo koje informacije, na primjer, o bolesti, invalidnosti, riziku od razvoja bolesti, povijesti bolesti, kliničkom liječenju ili trenutačnom fiziološkom ili biomedicinskom stanju osobe čiji se podaci obrađuju, neovisno o izvoru podataka, npr. liječniku ili drugom zdravstvenom djelatniku, bolnici, medicinskom uređaju ili dijagnostičkoj pretrazi „in vitro”. |
| --- | --- |

(26)

Osobni podaci o zdravstvenom stanju trebali bi obuhvaćati sve podatke vezane uz zdravstveno stanje osobe čiji se podaci obrađuju; informacije o registraciji pojedinca za ostvarenje zdravstvenih usluga; informacije o plaćanjima ili ostvarenom pravu pojedinca na zdravstvenu zaštitu; broj, simbol ili posebnu oznaku koji su dodijeljeni pojedincu radi njegove jedinstvene identifikacije u zdravstvene svrhe, bilo koje informacije o pojedincu prikupljene tijekom pružanja zdravstvenih usluga pojedincu; informacije dobivene ispitivanjem ili pregledavanjem dijela tijela ili tjelesnog sadržaja, uključujući i biološke uzorke; identifikacija osobe koja pojedincu pruža zdravstvenu zaštitu ili bilo koje informacije, na primjer, o bolesti, invalidnosti, riziku od razvoja bolesti, povijesti bolesti, kliničkom liječenju ili trenutačnom fiziološkom ili biomedicinskom stanju osobe čiji se podaci obrađuju, neovisno o izvoru podataka, npr. liječniku ili drugom zdravstvenom djelatniku, bolnici, medicinskom uređaju ili dijagnostičkoj pretrazi „in vitro”.

| (27) | Glavni poslovni nastan nadzornika u Uniji trebao bi se odrediti u skladu s objektivnim kriterijima te bi trebao podrazumijevati stvarno i učinkovito obavljanje upravljačkih aktivnosti u okviru kojih se kroz stabilni sustav donose glavne odluke o svrsi, i sredstvima obrade. Taj kriterij ne bi trebao ovisiti o tome provodi li se obrada osobnih podataka zaista na toj lokaciji; prisutnost i upotreba tehničkih sredstava za obradu osobnih podataka ili aktivnosti obrade ne čine sami po sebi takav glavni poslovni nastan te stoga nisu kriteriji za njegovo određivanje. Za obrađivača bi glavni poslovni nastan trebalo biti mjesto njegove središnje uprave u Uniji. |
| --- | --- |

(27)

Glavni poslovni nastan nadzornika u Uniji trebao bi se odrediti u skladu s objektivnim kriterijima te bi trebao podrazumijevati stvarno i učinkovito obavljanje upravljačkih aktivnosti u okviru kojih se kroz stabilni sustav donose glavne odluke o svrsi, i sredstvima obrade. Taj kriterij ne bi trebao ovisiti o tome provodi li se obrada osobnih podataka zaista na toj lokaciji; prisutnost i upotreba tehničkih sredstava za obradu osobnih podataka ili aktivnosti obrade ne čine sami po sebi takav glavni poslovni nastan te stoga nisu kriteriji za njegovo određivanje. Za obrađivača bi glavni poslovni nastan trebalo biti mjesto njegove središnje uprave u Uniji.

| (28) | Grupa poduzetnika trebala bi obuhvaćati poduzetnika u vladajućem položaju i o njemu ovisne poduzetnike, pri čemu bi poduzetnik u vladajućem položaju trebao biti onaj koji može ostvariti dominantni utjecaj na druge poduzetnike, na primjer, na temelju vlasništva, financijskog udjela ili propisa kojima se uređuju njegove aktivnosti ili ovlasti za provedbu propisa o zaštiti osobnih podataka. |
| --- | --- |

(28)

Grupa poduzetnika trebala bi obuhvaćati poduzetnika u vladajućem položaju i o njemu ovisne poduzetnike, pri čemu bi poduzetnik u vladajućem položaju trebao biti onaj koji može ostvariti dominantni utjecaj na druge poduzetnike, na primjer, na temelju vlasništva, financijskog udjela ili propisa kojima se uređuju njegove aktivnosti ili ovlasti za provedbu propisa o zaštiti osobnih podataka.

| (29) | Djeci je potrebna posebna zaštita njihovih osobnih podataka, s obzirom na to da mogu biti manje svjesna rizika i posljedica te manje upoznata s mjerama zaštite i svojim pravima pri obradi osobnih podataka. Kako bi se utvrdilo kad se pojedinac smatra djetetom, u ovoj bi se Uredbi trebala preuzeti definicija utvrđena Konvencijom UN-a o pravima djeteta.

  Ako se obrada podataka temelji na suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju u odnosu na ponudu robe ili usluga izravno djetetu
  ,
  suglasnost daje ili odobrava djetetov roditelj ili zakonski skrbnik ako dijete ima manje od 13 godina. Ako su ciljana publika djeca, koristi se jezik primjeren toj dobi. Drugi razlozi za zakonitu obradu kao što su razlozi od javnog interesa ostaju primjenjivi, primjerice za obradu
  u
  kontekstu preventivnih usluga ili usluga savjetovanja koje su ponuđene izravno djetetu
  . [Am. 9] |
| --- | --- |

(29)

Djeci je potrebna posebna zaštita njihovih osobnih podataka, s obzirom na to da mogu biti manje svjesna rizika i posljedica te manje upoznata s mjerama zaštite i svojim pravima pri obradi osobnih podataka. Kako bi se utvrdilo kad se pojedinac smatra djetetom, u ovoj bi se Uredbi trebala preuzeti definicija utvrđena Konvencijom UN-a o pravima djeteta.

  Ako se obrada podataka temelji na suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju u odnosu na ponudu robe ili usluga izravno djetetu
  ,
  suglasnost daje ili odobrava djetetov roditelj ili zakonski skrbnik ako dijete ima manje od 13 godina. Ako su ciljana publika djeca, koristi se jezik primjeren toj dobi. Drugi razlozi za zakonitu obradu kao što su razlozi od javnog interesa ostaju primjenjivi, primjerice za obradu
  u
  kontekstu preventivnih usluga ili usluga savjetovanja koje su ponuđene izravno djetetu
  . [Am. 9]

| (30) | Bilo koja obrada osobnih podataka mora biti zakonita, poštena i transparentna prema pojedincima o kojima je riječ. Posebne svrhe obrade podataka osobito bi trebale biti izričite i legitimne te utvrđene u trenutku prikupljanja podataka. Osobni podaci trebali bi biti prikladni, relevantni i ograničeni na nužno potrebne za svrhe radi kojih se obrađuju; zbog toga posebno valja osigurati da prikupljeni podaci nisu pretjerani te da je razdoblje pohranjivanja podataka svedeno na najmanju moguću mjeru. Osobni podaci trebali bi se obrađivati samo ako se svrha obrade ne može postići drugim sredstvima. Trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće mjere da se podaci koji su netočni isprave ili izbrišu. Kako bi se osiguralo da se podaci ne pohranjuju duže od potrebnog, nadzornik bi trebao odrediti rokove za njihovo brisanje ili redovitu reviziju. |
| --- | --- |

(30)

Bilo koja obrada osobnih podataka mora biti zakonita, poštena i transparentna prema pojedincima o kojima je riječ. Posebne svrhe obrade podataka osobito bi trebale biti izričite i legitimne te utvrđene u trenutku prikupljanja podataka. Osobni podaci trebali bi biti prikladni, relevantni i ograničeni na nužno potrebne za svrhe radi kojih se obrađuju; zbog toga posebno valja osigurati da prikupljeni podaci nisu pretjerani te da je razdoblje pohranjivanja podataka svedeno na najmanju moguću mjeru. Osobni podaci trebali bi se obrađivati samo ako se svrha obrade ne može postići drugim sredstvima. Trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće mjere da se podaci koji su netočni isprave ili izbrišu. Kako bi se osiguralo da se podaci ne pohranjuju duže od potrebnog, nadzornik bi trebao odrediti rokove za njihovo brisanje ili redovitu reviziju.

| (31) | Kako bi obrada bila zakonita, osobni podaci trebali bi se obrađivati na temelju suglasnosti dotične osobe ili na nekoj drugoj legitimnoj osnovi, zakonski utvrđenoj bilo ovom Uredbom ili drugim zakonodavstvom Unije ili države članice, kako je navedeno u ovoj Uredbi.
  U slučaju djeteta ili osobe koja nema pravnu sposobnost, relevantno zakonodavstvo Unije ili države članice određuje uvjete pod kojima ta osoba daje ili odobrava pristanak. [Am. 10] |
| --- | --- |

(31)

Kako bi obrada bila zakonita, osobni podaci trebali bi se obrađivati na temelju suglasnosti dotične osobe ili na nekoj drugoj legitimnoj osnovi, zakonski utvrđenoj bilo ovom Uredbom ili drugim zakonodavstvom Unije ili države članice, kako je navedeno u ovoj Uredbi.
  U slučaju djeteta ili osobe koja nema pravnu sposobnost, relevantno zakonodavstvo Unije ili države članice određuje uvjete pod kojima ta osoba daje ili odobrava pristanak. [Am. 10]

| (32) | Kada se obrada temelji na suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik bi trebao snositi odgovornost dokazivanja da je dotična osoba dala svoju suglasnost za postupak obrade. Osobito u slučaju pisane izjave o drugom pitanju, mjerama zaštite trebalo bi se osigurati da je osoba čiji se podaci obrađuju svjesna toga da daje svoju suglasnost i u kojoj mjeri to čini.
  U skladu s načelom smanjenja količine podataka teret dokaza ne treba shvatiti kao zahtjev za pozitivnu identifikaciju osoba čiji se podaci obrađuju, osim ako to nije potrebno. Istovjetno odredbama građanskog prava (npr. Direktiva Vijeća 93/13/EEZ



   (8)



  ), politike zaštite podataka trebaju biti što je moguće jasnije i transparentnije. Ne bi trebale sadržavati skrivene ili nepogodne klauzule. Suglasnost se ne može dati za obradu osobnih podataka trećih osoba. [Am. 11] |
| --- | --- |

(32)

Kada se obrada temelji na suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik bi trebao snositi odgovornost dokazivanja da je dotična osoba dala svoju suglasnost za postupak obrade. Osobito u slučaju pisane izjave o drugom pitanju, mjerama zaštite trebalo bi se osigurati da je osoba čiji se podaci obrađuju svjesna toga da daje svoju suglasnost i u kojoj mjeri to čini.
  U skladu s načelom smanjenja količine podataka teret dokaza ne treba shvatiti kao zahtjev za pozitivnu identifikaciju osoba čiji se podaci obrađuju, osim ako to nije potrebno. Istovjetno odredbama građanskog prava (npr. Direktiva Vijeća 93/13/EEZ



   (8)



  ), politike zaštite podataka trebaju biti što je moguće jasnije i transparentnije. Ne bi trebale sadržavati skrivene ili nepogodne klauzule. Suglasnost se ne može dati za obradu osobnih podataka trećih osoba. [Am. 11]

| (33) | Kako bi se osiguralo da je suglasnost dobrovoljna, trebalo bi pojasniti da suglasnost nije važeća pravna osnova za obradu ako pojedinac nema istinsku slobodu izbora te ako ne može odbiti ili povući suglasnost bez posljedica.
  To je naročito slučaj ako je nadzornik javno tijelo koje na temelju svojih relevantnih javnih ovlasti može nametnuti obvezu i suglasnost se ne može smatrati dobrovoljno danom. Upotreba zadanih opcija koje osoba čiji se podaci obrađuju mora izmijeniti kako bi se usprotivila toj obradi, kao što su već označena polja, ne izražava suglasnost. Suglasnost za obradu dodatnih osobnih podataka koji nisu potrebni za pružanje usluge ne zahtijeva se za korištenje usluge. Ako je suglasnost povučena, to može omogućiti obustavu ili neizvršenje usluge koja ovisi o podacima. Ako je dovršenje predviđene svrhe nejasno, nadzornik u pravilnim razmacima osigurava osobi čiji se podaci obrađuju informacije o obradi te traži ponovnu potvrdu njezine suglasnosti. [Am. 12] |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se osiguralo da je suglasnost dobrovoljna, trebalo bi pojasniti da suglasnost nije važeća pravna osnova za obradu ako pojedinac nema istinsku slobodu izbora te ako ne može odbiti ili povući suglasnost bez posljedica.
  To je naročito slučaj ako je nadzornik javno tijelo koje na temelju svojih relevantnih javnih ovlasti može nametnuti obvezu i suglasnost se ne može smatrati dobrovoljno danom. Upotreba zadanih opcija koje osoba čiji se podaci obrađuju mora izmijeniti kako bi se usprotivila toj obradi, kao što su već označena polja, ne izražava suglasnost. Suglasnost za obradu dodatnih osobnih podataka koji nisu potrebni za pružanje usluge ne zahtijeva se za korištenje usluge. Ako je suglasnost povučena, to može omogućiti obustavu ili neizvršenje usluge koja ovisi o podacima. Ako je dovršenje predviđene svrhe nejasno, nadzornik u pravilnim razmacima osigurava osobi čiji se podaci obrađuju informacije o obradi te traži ponovnu potvrdu njezine suglasnosti. [Am. 12]

| (34) | Suglasnost ne bi trebala biti važeća pravna osnova za obradu osobnih podataka ako postoji jasna neravnoteža između osobe čiji se podaci obrađuju i nadzornika. To je posebno slučaj kad osoba čiji se podaci obrađuju ovisi o nadzorniku, između ostalog kad poslodavac pri zapošljavanju obrađuje osobne podatke zaposlenika. Ako je nadzornik javno tijelo, neravnoteža bi postojala samo u posebnim postupcima obrade podataka kad javno tijelo na temelju svojih relevantnih javnih ovlasti može nametnuti obvezu i suglasnost se, s obzirom na interes osobe čiji se podaci obrađuju, ne može smatrati dobrovoljno danom.
  [Am. 13] |
| --- | --- |

(34)

Suglasnost ne bi trebala biti važeća pravna osnova za obradu osobnih podataka ako postoji jasna neravnoteža između osobe čiji se podaci obrađuju i nadzornika. To je posebno slučaj kad osoba čiji se podaci obrađuju ovisi o nadzorniku, između ostalog kad poslodavac pri zapošljavanju obrađuje osobne podatke zaposlenika. Ako je nadzornik javno tijelo, neravnoteža bi postojala samo u posebnim postupcima obrade podataka kad javno tijelo na temelju svojih relevantnih javnih ovlasti može nametnuti obvezu i suglasnost se, s obzirom na interes osobe čiji se podaci obrađuju, ne može smatrati dobrovoljno danom.
  [Am. 13]

| (35) | Obrada bi trebala biti zakonita ako je potrebna u okviru ugovora ili predviđenog sklapanja ugovora. |
| --- | --- |

(35)

Obrada bi trebala biti zakonita ako je potrebna u okviru ugovora ili predviđenog sklapanja ugovora.

| (36) | Ako se obrada provodi radi izvršavanja pravne obveze kojoj podliježe nadzornik ili ako je obrada potrebna za izvršavanje zadatka koji se provodi zbog javnog interesa ili pri izvršavanju javne ovlasti, obrada bi trebala imati pravnu osnovu u zakonodavstvu Unije ili države članice, koje u pogledu bilo kakvog ograničenja prava i sloboda zadovoljava zahtjeve Povelje.
  To bi također trebalo uključivati kolektivne ugovore koji bi
  u
  skladu sa nacionalnim zakonodavstvom mogli biti priznati kao opće valjani. U
  zakonodavstvu Unije ili nacionalnom zakonodavstvu također mora biti utvrđeno treba li nadzornik koji izvršava zadatak koji se provodi zbog javnog interesa ili pri izvršavanju javne ovlasti biti tijelo javne uprave ili druga pravna ili fizička osoba koja podliježe javnom pravu ili privatnom pravu, kao što je na primjer strukovno udruženje..[Am. 14] |
| --- | --- |

(36)

Ako se obrada provodi radi izvršavanja pravne obveze kojoj podliježe nadzornik ili ako je obrada potrebna za izvršavanje zadatka koji se provodi zbog javnog interesa ili pri izvršavanju javne ovlasti, obrada bi trebala imati pravnu osnovu u zakonodavstvu Unije ili države članice, koje u pogledu bilo kakvog ograničenja prava i sloboda zadovoljava zahtjeve Povelje.
  To bi također trebalo uključivati kolektivne ugovore koji bi
  u
  skladu sa nacionalnim zakonodavstvom mogli biti priznati kao opće valjani. U
  zakonodavstvu Unije ili nacionalnom zakonodavstvu također mora biti utvrđeno treba li nadzornik koji izvršava zadatak koji se provodi zbog javnog interesa ili pri izvršavanju javne ovlasti biti tijelo javne uprave ili druga pravna ili fizička osoba koja podliježe javnom pravu ili privatnom pravu, kao što je na primjer strukovno udruženje..[Am. 14]

| (37) | Obrada osobnih podataka također bi se trebala smatrati zakonitom ako je potrebna radi zaštite interesa od životne važnosti za osobu čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(37)

Obrada osobnih podataka također bi se trebala smatrati zakonitom ako je potrebna radi zaštite interesa od životne važnosti za osobu čiji se podaci obrađuju.

| (38) | Legitimni interesi nadzornika

  kontrolora ili, u slučaju otkrivanja, treće strane kojoj se podaci otkrivaju,
  mogu biti pravna osnova za obradu, pod uvjetom da
  ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom te da
  interesi ili temeljna prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju nemaju prednost. To je posebno potrebno pažljivo ocijeniti ako je osoba čiji se podaci obrađuju dijete, s obzirom na to da je djeci potreba posebna zaštita.
  Pod uvjetom da interesi ili temeljna prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju nemaju prednost, pretpostavlja se da obrada ograničena na pseudonimne podatke ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom.
  Osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi imati

  ima
  pravo da na osnovi svoje posebne situacije

  na
  besplatno uloži prigovor

  ulaganje prigovora
  na obradu. Kako bi se osigurala transparentnost, nadzornik bi trebao biti dužan izričito obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju o postojanju legitimnih interesa te ih i dokumentirati, kao i obavijestiti dotičnu osobu o njezinu pravu na prigovor.
  Interesi i temeljna prava osobe čiji se podaci obrađuju mogu naročito nadvladati interes nadzornika podataka ako se osobni podaci obrađuju u okolnostima u kojima osobe čiji se podaci obrađuju ne očekuju daljnju obradu.
  Budući da je zakonodavac dužan zakonski odrediti pravnu osnovu za obradu podataka koju provode javna tijela, ova pravna osnova ne bi se trebala primjenjivati na obradu podataka koju provode javna tijela pri izvršavanju svojih zadataka. [Am. 15] |
| --- | --- |

(38)

Legitimni interesi nadzornika

  kontrolora ili, u slučaju otkrivanja, treće strane kojoj se podaci otkrivaju,
  mogu biti pravna osnova za obradu, pod uvjetom da
  ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom te da
  interesi ili temeljna prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju nemaju prednost. To je posebno potrebno pažljivo ocijeniti ako je osoba čiji se podaci obrađuju dijete, s obzirom na to da je djeci potreba posebna zaštita.
  Pod uvjetom da interesi ili temeljna prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju nemaju prednost, pretpostavlja se da obrada ograničena na pseudonimne podatke ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom.
  Osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi imati

  ima
  pravo da na osnovi svoje posebne situacije

  na
  besplatno uloži prigovor

  ulaganje prigovora
  na obradu. Kako bi se osigurala transparentnost, nadzornik bi trebao biti dužan izričito obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju o postojanju legitimnih interesa te ih i dokumentirati, kao i obavijestiti dotičnu osobu o njezinu pravu na prigovor.
  Interesi i temeljna prava osobe čiji se podaci obrađuju mogu naročito nadvladati interes nadzornika podataka ako se osobni podaci obrađuju u okolnostima u kojima osobe čiji se podaci obrađuju ne očekuju daljnju obradu.
  Budući da je zakonodavac dužan zakonski odrediti pravnu osnovu za obradu podataka koju provode javna tijela, ova pravna osnova ne bi se trebala primjenjivati na obradu podataka koju provode javna tijela pri izvršavanju svojih zadataka. [Am. 15]

| (39) | Obrada podataka u opsegu nužno potrebnom
  i razmjernom
  kako bi se osigurala sigurnost mreže i informacija, tj. sposobnost mreže ili informacijskog sustava da se, uz određeni stupanj pouzdanosti, obrani od neočekivanih događaja ili nezakonitih ili zlonamjernih radnji koje ugrožavaju dostupnost, autentičnost, cjelovitost i povjerljivost pohranjenih ili prenesenih podataka te sigurnost povezanih usluga koje pružaju
  te mreže i sustavi,

  ili koje su dostupne putem tih mreža i sustava, javnih

  javna
  tijela, središta za računalnu sigurnost (CERT), grupa

  grupe
  za rješavanje računalnih sigurnosnih incidenata (CSIRT), operatera

  operateri
  elektroničkih komunikacijskih mreža i pružatelja

  pružatelji
  elektroničkih komunikacijskih usluga te pružatelja

  pružatelji
  sigurnosnih tehnologija i usluga, legitiman je interes dotičnog nadzornika obrade. To bi, na primjer, moglo uključivati sprečavanje neovlaštenog pristupa elektroničkim komunikacijskim mrežama, širenja zlonamjernih kodova, zaustavljanje napada na temelju uskraćivanja usluge te sprečavanje štete na računalnim i elektroničkim komunikacijskim sustavima.
  To se načelo također primjenjuje na obradu osobnih podataka kako bi se ograničio nasilan pristup javno dostupnim mrežama ili informacijskim sustavima te njihova upotreba, kao što je crna lista elektroničkih identifikatora. [Am. 16] |
| --- | --- |

(39)

Obrada podataka u opsegu nužno potrebnom
  i razmjernom
  kako bi se osigurala sigurnost mreže i informacija, tj. sposobnost mreže ili informacijskog sustava da se, uz određeni stupanj pouzdanosti, obrani od neočekivanih događaja ili nezakonitih ili zlonamjernih radnji koje ugrožavaju dostupnost, autentičnost, cjelovitost i povjerljivost pohranjenih ili prenesenih podataka te sigurnost povezanih usluga koje pružaju
  te mreže i sustavi,

  ili koje su dostupne putem tih mreža i sustava, javnih

  javna
  tijela, središta za računalnu sigurnost (CERT), grupa

  grupe
  za rješavanje računalnih sigurnosnih incidenata (CSIRT), operatera

  operateri
  elektroničkih komunikacijskih mreža i pružatelja

  pružatelji
  elektroničkih komunikacijskih usluga te pružatelja

  pružatelji
  sigurnosnih tehnologija i usluga, legitiman je interes dotičnog nadzornika obrade. To bi, na primjer, moglo uključivati sprečavanje neovlaštenog pristupa elektroničkim komunikacijskim mrežama, širenja zlonamjernih kodova, zaustavljanje napada na temelju uskraćivanja usluge te sprečavanje štete na računalnim i elektroničkim komunikacijskim sustavima.
  To se načelo također primjenjuje na obradu osobnih podataka kako bi se ograničio nasilan pristup javno dostupnim mrežama ili informacijskim sustavima te njihova upotreba, kao što je crna lista elektroničkih identifikatora. [Am. 16]

| (39.a) | Pod uvjetom da interesi ili temeljna prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju nemaju prednost, smatra se da je sprečavanje ili ograničavanje štete na strani nadzornika podataka provedeno radi legitimnog interesa nadzornika podataka ili, u slučaju otkrivanja, treće osobe kojoj se podaci otkrivaju, te da ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom. Jednako načelo primjenjuje se i na provedbu zakonskih potraživanja protiv osobe čiji se podaci obrađuju, kao što su naplata duga ili građanske odštete i pravni lijekovi. [Am. 17] |
| --- | --- |

(39.a)

Pod uvjetom da interesi ili temeljna prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju nemaju prednost, smatra se da je sprečavanje ili ograničavanje štete na strani nadzornika podataka provedeno radi legitimnog interesa nadzornika podataka ili, u slučaju otkrivanja, treće osobe kojoj se podaci otkrivaju, te da ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom. Jednako načelo primjenjuje se i na provedbu zakonskih potraživanja protiv osobe čiji se podaci obrađuju, kao što su naplata duga ili građanske odštete i pravni lijekovi. [Am. 17]

| (39.b) | Pod uvjetom da interesi ili temeljna prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju nemaju prednost, smatra se da je obrada osobnih podataka u izravne marketinške svrhe za vlastite ili slične proizvode i usluge ili u izravne poštanske marketinške svrhe provedena radi legitimnog interesa nadzornika ili, u slučaju otkrivanja, treće osobe kojoj se podaci otkrivaju, te da ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom ako postoji veoma vidljiva informacija o pravu prigovora i o izvoru osobnih podataka. Općenito se smatra da se obrada poslovnih kontaktnih podataka provodi radi legitimnog interesa nadzornika ili, u slučaju otkrivanja, treće osobe kojoj se podaci otkrivaju, te da zadovoljava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom. To se primjenjuje i na obradu osobnih podataka koje je objavila osoba čiji se podaci obrađuju. [Am. 18] |
| --- | --- |

(39.b)

Pod uvjetom da interesi ili temeljna prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju nemaju prednost, smatra se da je obrada osobnih podataka u izravne marketinške svrhe za vlastite ili slične proizvode i usluge ili u izravne poštanske marketinške svrhe provedena radi legitimnog interesa nadzornika ili, u slučaju otkrivanja, treće osobe kojoj se podaci otkrivaju, te da ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom ako postoji veoma vidljiva informacija o pravu prigovora i o izvoru osobnih podataka. Općenito se smatra da se obrada poslovnih kontaktnih podataka provodi radi legitimnog interesa nadzornika ili, u slučaju otkrivanja, treće osobe kojoj se podaci otkrivaju, te da zadovoljava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njezine veze s nadzornikom. To se primjenjuje i na obradu osobnih podataka koje je objavila osoba čiji se podaci obrađuju. [Am. 18]

| (40) | Obrada osobnih podataka u druge svrhe trebala bi se dopustiti samo ako je obrada u skladu sa svrhom radi koje su podaci prethodno prikupljeni, a posebno ako je obrada potrebna u svrhe povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja. Ako je druga svrha nespojiva s prvotnom svrhom radi koje su podaci prikupljeni, nadzornik bi za tu drugu svrhu trebao dobiti suglasnost osobe čiji se podaci obrađuju ili bi obradu trebao temeljiti na drugoj legitimnoj osnovi za zakonitu obradu, pogotovo ako je ona utvrđena zakonodavstvom Unije ili države članice kojemu podliježe nadzornik. U svakom slučaju trebalo bi se osigurati da se primjenjuju načela utvrđena ovom Uredbom i posebno da je osoba čiji se podaci obrađuju obaviještena o tim drugim svrhama.
  [Am. 19] |
| --- | --- |

(40)

Obrada osobnih podataka u druge svrhe trebala bi se dopustiti samo ako je obrada u skladu sa svrhom radi koje su podaci prethodno prikupljeni, a posebno ako je obrada potrebna u svrhe povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja. Ako je druga svrha nespojiva s prvotnom svrhom radi koje su podaci prikupljeni, nadzornik bi za tu drugu svrhu trebao dobiti suglasnost osobe čiji se podaci obrađuju ili bi obradu trebao temeljiti na drugoj legitimnoj osnovi za zakonitu obradu, pogotovo ako je ona utvrđena zakonodavstvom Unije ili države članice kojemu podliježe nadzornik. U svakom slučaju trebalo bi se osigurati da se primjenjuju načela utvrđena ovom Uredbom i posebno da je osoba čiji se podaci obrađuju obaviještena o tim drugim svrhama.
  [Am. 19]

| (41) | Osobni podaci koji su po svojoj prirodi osobito osjetljivi i ranjivi u pogledu temeljnih prava ili privatnosti zaslužuju posebnu zaštitu. Takve podatke ne bi trebalo obrađivati, osim ako osoba čiji se podaci obrađuju za to ne da svoju izričitu suglasnost. Međutim, kad je riječ o posebnim potrebama, trebalo bi izričito predvidjeti odstupanja od ove zabrane, pogotovo ako se obrada provodi u sklopu zakonitih aktivnosti određenih udruga ili zaklada čiji je cilj ostvarenje temeljnih sloboda.
  [Am. 20] |
| --- | --- |

(41)

Osobni podaci koji su po svojoj prirodi osobito osjetljivi i ranjivi u pogledu temeljnih prava ili privatnosti zaslužuju posebnu zaštitu. Takve podatke ne bi trebalo obrađivati, osim ako osoba čiji se podaci obrađuju za to ne da svoju izričitu suglasnost. Međutim, kad je riječ o posebnim potrebama, trebalo bi izričito predvidjeti odstupanja od ove zabrane, pogotovo ako se obrada provodi u sklopu zakonitih aktivnosti određenih udruga ili zaklada čiji je cilj ostvarenje temeljnih sloboda.
  [Am. 20]

| (42) | Odstupanja od zabrane obrade osjetljivih kategorija podataka također bi se trebala dopustiti kad za to postoji zakonska osnova i – pod uvjetom da postoje odgovarajuće mjere za zaštitu osobnih podataka i drugih temeljnih prava – kad je to opravdano zbog javnog interesa, te posebno u zdravstvene svrhe, na područjima kao što je javno zdravlje i socijalna zaštita, upravljanje zdravstvenim službama, posebno kako bi se osigurala kvaliteta i isplativost postupaka koji se koriste za rješavanje zahtjeva za ostvarenje pogodnosti i usluga iz sustava zdravstvenog osiguranja ili u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja
  ili za usluge arhiviranja
  . [Am. 21] |
| --- | --- |

(42)

Odstupanja od zabrane obrade osjetljivih kategorija podataka također bi se trebala dopustiti kad za to postoji zakonska osnova i – pod uvjetom da postoje odgovarajuće mjere za zaštitu osobnih podataka i drugih temeljnih prava – kad je to opravdano zbog javnog interesa, te posebno u zdravstvene svrhe, na područjima kao što je javno zdravlje i socijalna zaštita, upravljanje zdravstvenim službama, posebno kako bi se osigurala kvaliteta i isplativost postupaka koji se koriste za rješavanje zahtjeva za ostvarenje pogodnosti i usluga iz sustava zdravstvenog osiguranja ili u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja
  ili za usluge arhiviranja
  . [Am. 21]

| (43) | Osim toga, obrada osobnih podataka službeno priznatih vjerskih udruga koju provode državna tijela u svrhe postizanja ciljeva predviđenih ustavnim pravom ili međunarodnim javnim pravom, provodi se zbog javnog interesa. |
| --- | --- |

(43)

Osim toga, obrada osobnih podataka službeno priznatih vjerskih udruga koju provode državna tijela u svrhe postizanja ciljeva predviđenih ustavnim pravom ili međunarodnim javnim pravom, provodi se zbog javnog interesa.

| (44) | Ako je tijekom izbornih aktivnosti za djelovanje demokratskog sustava u određenim državama članicama potrebno da političke stranke prikupe podatke o političkim stavovima ljudi, obrada takvih podataka može se dopustiti zbog javnog interesa, pod uvjetom da se uspostave odgovarajuće mjere zaštite. |
| --- | --- |

(44)

Ako je tijekom izbornih aktivnosti za djelovanje demokratskog sustava u određenim državama članicama potrebno da političke stranke prikupe podatke o političkim stavovima ljudi, obrada takvih podataka može se dopustiti zbog javnog interesa, pod uvjetom da se uspostave odgovarajuće mjere zaštite.

| (45) | Ako nadzornik ne može utvrditi identitet fizičke osobe čije podatke obrađuje, on ne bi trebao biti obvezan prikupiti dodatne informacije kako bi utvrdio identitet osobe čiji se podaci obrađuju samo radi pridržavanja neke odredbe ove Uredbe. U slučaju zahtjeva za pristup podacima, nadzornik bi trebao imati pravo da od osobe čiji se podaci obrađuju zatraži daljnje informacije koje bi mu omogućile da nađe osobne podatke koje ta osoba traži.
  Ako osoba čiji se podaci obrađuju može pružiti takve podatke, nadzornici ne bi smjeli biti u mogućnosti da se pozovu na nedostatak informacija kako bi odbili zahtjev za pristup. [Am. 22] |
| --- | --- |

(45)

Ako nadzornik ne može utvrditi identitet fizičke osobe čije podatke obrađuje, on ne bi trebao biti obvezan prikupiti dodatne informacije kako bi utvrdio identitet osobe čiji se podaci obrađuju samo radi pridržavanja neke odredbe ove Uredbe. U slučaju zahtjeva za pristup podacima, nadzornik bi trebao imati pravo da od osobe čiji se podaci obrađuju zatraži daljnje informacije koje bi mu omogućile da nađe osobne podatke koje ta osoba traži.
  Ako osoba čiji se podaci obrađuju može pružiti takve podatke, nadzornici ne bi smjeli biti u mogućnosti da se pozovu na nedostatak informacija kako bi odbili zahtjev za pristup. [Am. 22]

| (46) | U skladu s načelom transparentnosti sve informacije koje su namijenjene javnosti ili osobi čiji se podaci obrađuju trebale bi biti lako dostupne i razumljive te formulirane jasnim i jednostavnim jezikom. To je posebno važno u situacijama kao što je mrežno oglašavanje, ako osobi čiji se podaci obrađuju zbog velikog broja sudionika i tehnološke složenosti nije lako prepoznati i razumjeti prikupljaju li se ili ne osobni podaci koji se odnose na nju, tko to radi i u koju svrhu. Budući da je djeci potrebna posebna zaštita, ako se obrada odnosi posebno na dijete sve informacije i komunikacija trebale bi biti na jasnom i jednostavnom jeziku koje dijete može razumjeti. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s načelom transparentnosti sve informacije koje su namijenjene javnosti ili osobi čiji se podaci obrađuju trebale bi biti lako dostupne i razumljive te formulirane jasnim i jednostavnim jezikom. To je posebno važno u situacijama kao što je mrežno oglašavanje, ako osobi čiji se podaci obrađuju zbog velikog broja sudionika i tehnološke složenosti nije lako prepoznati i razumjeti prikupljaju li se ili ne osobni podaci koji se odnose na nju, tko to radi i u koju svrhu. Budući da je djeci potrebna posebna zaštita, ako se obrada odnosi posebno na dijete sve informacije i komunikacija trebale bi biti na jasnom i jednostavnom jeziku koje dijete može razumjeti.

| (47) | Trebalo bi osigurati načine kojima se osobi čiji se podaci obrađuju olakšava ostvarivanje njezinih prava u okviru ove Uredbe, uključujući mehanizme za besplatan zahtjev posebno za pristup

  dobivanje, i to besplatno, naročito pristupa
  podacima, njihov ispravak i brisanje

  njihovom ispravku i brisanju
  te za ostvarivanje prava na prigovor. Nadzornik bi trebao biti dužan da na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju odgovori u određenom

  razumnom
  roku ili da u slučaju odbijenog zahtjeva navede razloge za to. [Am. 23] |
| --- | --- |

(47)

Trebalo bi osigurati načine kojima se osobi čiji se podaci obrađuju olakšava ostvarivanje njezinih prava u okviru ove Uredbe, uključujući mehanizme za besplatan zahtjev posebno za pristup

  dobivanje, i to besplatno, naročito pristupa
  podacima, njihov ispravak i brisanje

  njihovom ispravku i brisanju
  te za ostvarivanje prava na prigovor. Nadzornik bi trebao biti dužan da na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju odgovori u određenom

  razumnom
  roku ili da u slučaju odbijenog zahtjeva navede razloge za to. [Am. 23]

| (48) | Načelo poštene i transparentne obrade podataka zahtijeva da su osobe čiji se podaci obrađuju obaviještene osobito o postupku obrade i njezinoj svrsi,
  vjerojatnoj
  duljini pohrane podataka
  u svaku svrhu
  ,
  o tome hoće li se podaci prenijeti trećim stranama ili u treće zemlje, o
  postojanju
  mjera prigovora i
  prava pristupa, ispravka ili brisanja podataka te o pravu na podnošenje žalbe. Ako se podaci prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi biti obaviještena o tome je li ona dužna dostaviti takve podatke te o mogućim posljedicama u slučaju da ih ne dostavi.
  Ta se obavijest osigurava, što može značiti i da je lako dostupna, osobi čiji se podaci obrađuju nakon davanja pojednostavljene obavijesti u obliku standardiziranih ikona. To također znači da se osobni podaci obrađuju na način koji učinkovito omogućuje da osoba čiji se podaci obrađuju ostvari svoja prava. [Am. 24] |
| --- | --- |

(48)

Načelo poštene i transparentne obrade podataka zahtijeva da su osobe čiji se podaci obrađuju obaviještene osobito o postupku obrade i njezinoj svrsi,
  vjerojatnoj
  duljini pohrane podataka
  u svaku svrhu
  ,
  o tome hoće li se podaci prenijeti trećim stranama ili u treće zemlje, o
  postojanju
  mjera prigovora i
  prava pristupa, ispravka ili brisanja podataka te o pravu na podnošenje žalbe. Ako se podaci prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi biti obaviještena o tome je li ona dužna dostaviti takve podatke te o mogućim posljedicama u slučaju da ih ne dostavi.
  Ta se obavijest osigurava, što može značiti i da je lako dostupna, osobi čiji se podaci obrađuju nakon davanja pojednostavljene obavijesti u obliku standardiziranih ikona. To također znači da se osobni podaci obrađuju na način koji učinkovito omogućuje da osoba čiji se podaci obrađuju ostvari svoja prava. [Am. 24]

| (49) | Osobi čiji se podaci obrađuju trebalo bi tijekom prikupljanja podataka dati informacije o obradi osobnih podataka koji se odnose na nju ili, ako se podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, u primjerenom roku ovisno o okolnostima slučaja. Ako se podaci mogu zakonito otkriti drugom primatelju, osobu čiji se podaci objavljuju trebalo bi obavijestiti o tome kada su oni prvi put otkriveni primatelju. |
| --- | --- |

(49)

Osobi čiji se podaci obrađuju trebalo bi tijekom prikupljanja podataka dati informacije o obradi osobnih podataka koji se odnose na nju ili, ako se podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, u primjerenom roku ovisno o okolnostima slučaja. Ako se podaci mogu zakonito otkriti drugom primatelju, osobu čiji se podaci objavljuju trebalo bi obavijestiti o tome kada su oni prvi put otkriveni primatelju.

| (50) | Međutim, nije potrebno nametnuti tu obvezu ako osoba čiji se podaci obrađuju već ima tu informaciju ili ako je bilježenje ili otkrivanje izričito propisano zakonom ili ako se davanje informacija osobi čiji se podaci obrađuju pokaže nemogućim ili bi uključivalo nerazmjerni napor. To bi mogao biti slučaj posebno ako se obrada provodi u svrhe povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja; u tome se smislu može uzeti u obzir broj osoba čiji se podaci obrađuju, starost podataka i sve donesene zamjenske mjere.
  [Am. 25] |
| --- | --- |

(50)

Međutim, nije potrebno nametnuti tu obvezu ako osoba čiji se podaci obrađuju već ima tu informaciju ili ako je bilježenje ili otkrivanje izričito propisano zakonom ili ako se davanje informacija osobi čiji se podaci obrađuju pokaže nemogućim ili bi uključivalo nerazmjerni napor. To bi mogao biti slučaj posebno ako se obrada provodi u svrhe povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja; u tome se smislu može uzeti u obzir broj osoba čiji se podaci obrađuju, starost podataka i sve donesene zamjenske mjere.
  [Am. 25]

| (51) | Svaka bi osoba trebala imati pravo na pristup podacima koji se o njoj prikupljaju i ostvarivanje toga prava na jednostavan način kako bi znala da je obrada zakonita i to mogla potvrditi. Svaka osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi stoga imati pravo znati i primiti obavijest, osobito o svrhama u koje se podaci obrađuju, na koje
  predviđeno
  razdoblje, o tome tko su primatelji podataka, o
  općoj
  logici podataka koji se obrađuju te o posljedicama takve obrade, posebno u slučaju kad se obrada temelji na profiliranju. To pravo ne bi smjelo štetno utjecati na prava i slobode drugih, uključujući poslovne tajne ili intelektualno vlasništvo, te posebno na autorska prava

  kao ono što su ona kojima
  kojima se štiti programska oprema. Ta pitanja međutim ne bi smjela dovesti do toga da se osobi čiji se podaci obrađuju uskrate bilo kakve informacije. [Am. 26] |
| --- | --- |

(51)

Svaka bi osoba trebala imati pravo na pristup podacima koji se o njoj prikupljaju i ostvarivanje toga prava na jednostavan način kako bi znala da je obrada zakonita i to mogla potvrditi. Svaka osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi stoga imati pravo znati i primiti obavijest, osobito o svrhama u koje se podaci obrađuju, na koje
  predviđeno
  razdoblje, o tome tko su primatelji podataka, o
  općoj
  logici podataka koji se obrađuju te o posljedicama takve obrade, posebno u slučaju kad se obrada temelji na profiliranju. To pravo ne bi smjelo štetno utjecati na prava i slobode drugih, uključujući poslovne tajne ili intelektualno vlasništvo, te posebno na autorska prava

  kao ono što su ona kojima
  kojima se štiti programska oprema. Ta pitanja međutim ne bi smjela dovesti do toga da se osobi čiji se podaci obrađuju uskrate bilo kakve informacije. [Am. 26]

| (52) | Nadzornik bi trebao poduzeti sve opravdane mjere kako bi utvrdio identitet osobe čiji se podaci obrađuju i koja zahtijeva pristup podacima, a posebno u okviru mrežnih usluga i mrežnih identifikatora. Nadzornik ne bi smio pohraniti osobne podatke samo zato da može odgovoriti na možebitne zahtjeve. |
| --- | --- |

(52)

Nadzornik bi trebao poduzeti sve opravdane mjere kako bi utvrdio identitet osobe čiji se podaci obrađuju i koja zahtijeva pristup podacima, a posebno u okviru mrežnih usluga i mrežnih identifikatora. Nadzornik ne bi smio pohraniti osobne podatke samo zato da može odgovoriti na možebitne zahtjeve.

| (53) | Svaka osoba bi trebala imati pravo na ispravak osobnih podataka o sebi i „pravo na zaborav

  brisanje podataka
  ” ako pohrana takvih podataka nije u skladu s ovom Uredbom. Štoviše, osobe čiji se podaci obrađuju trebale bi imati pravo na to da se njihovi osobni podaci obrišu i više ne obrađuju, ako podaci više nisu potrebni za svrhe radi kojih su prikupljeni ili na drugi način obrađivani, ako su osobe čiji se podaci obrađuju povukle svoju suglasnost za obradu ili ako se protive obradi osobnih podataka koji se odnose na njih ili ako obrada njihovih osobnih podataka iz drugih razloga nije u skladu s ovom Uredbom. To je pravo posebno relevantno u slučajevima kad je osoba čiji se podaci obrađuju dala svoju suglasnost kao dijete, kad nije bila u potpunosti svjesna rizika vezanih uz obradu, i kasnije želi ukloniti takve osobne podatke, pogotovo one na internetu. No daljnja pohrana podataka trebala bi se dopustiti ako je potrebna u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja, zbog javnog interesa na području javnog zdravlja, radi ostvarivanja prava na slobodu izražavanja, ako to zahtijeva zakon i ako postoji razlog za ograničenje obrade podataka umjesto njihova brisanja.
  Osim toga pravo na brisanje podataka ne bi se trebalo primjenjivati ako je pohrana osobnih podataka potrebna za izvršenje ugovora s osobom čiji se podaci obrađuju ili ako postoji zakonska obveza pohrane tih podataka. [Am. 27] |
| --- | --- |

(53)

Svaka osoba bi trebala imati pravo na ispravak osobnih podataka o sebi i „pravo na zaborav

  brisanje podataka
  ” ako pohrana takvih podataka nije u skladu s ovom Uredbom. Štoviše, osobe čiji se podaci obrađuju trebale bi imati pravo na to da se njihovi osobni podaci obrišu i više ne obrađuju, ako podaci više nisu potrebni za svrhe radi kojih su prikupljeni ili na drugi način obrađivani, ako su osobe čiji se podaci obrađuju povukle svoju suglasnost za obradu ili ako se protive obradi osobnih podataka koji se odnose na njih ili ako obrada njihovih osobnih podataka iz drugih razloga nije u skladu s ovom Uredbom. To je pravo posebno relevantno u slučajevima kad je osoba čiji se podaci obrađuju dala svoju suglasnost kao dijete, kad nije bila u potpunosti svjesna rizika vezanih uz obradu, i kasnije želi ukloniti takve osobne podatke, pogotovo one na internetu. No daljnja pohrana podataka trebala bi se dopustiti ako je potrebna u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja, zbog javnog interesa na području javnog zdravlja, radi ostvarivanja prava na slobodu izražavanja, ako to zahtijeva zakon i ako postoji razlog za ograničenje obrade podataka umjesto njihova brisanja.
  Osim toga pravo na brisanje podataka ne bi se trebalo primjenjivati ako je pohrana osobnih podataka potrebna za izvršenje ugovora s osobom čiji se podaci obrađuju ili ako postoji zakonska obveza pohrane tih podataka. [Am. 27]

| (54) | Kako bi se „pravo na zaborav

  brisanje podataka
  ” ojačalo u mrežnom okruženju, pravo brisanja trebalo bi proširiti tako da bi nadzornik koji je objavio osobne podatke
  bez pravnog obrazloženja
  trebao biti dužan obavijestiti

  poduzeti sve potrebne korake kako bi se podaci izbrisali, uključujući i brisanje koje provode
  treće strane koje obrađuju takve podatke da osoba

  , ne dovodeći u pitanje pravo osobe
  čiji se podaci obrađuju
  da traži naknadu štete.

  zahtijeva da obrišu sve poveznice, kopije i replike tih osobnih podataka. Kako bi osigurao obavješćivanje trećih strana, nadzornik bi trebao poduzeti sve opravdane korake, uključujući tehničke mjere, u odnosu na podatke za čije je objavljivanje odgovoran. U pogledu objave osobnih podataka koju je izvršila treća strana, nadzornik bi se trebao smatrati odgovornim za tu objavu ako je on ovlastio treću stranu da objavi osobne podatke.
  [Am. 28] |
| --- | --- |

(54)

Kako bi se „pravo na zaborav

  brisanje podataka
  ” ojačalo u mrežnom okruženju, pravo brisanja trebalo bi proširiti tako da bi nadzornik koji je objavio osobne podatke
  bez pravnog obrazloženja
  trebao biti dužan obavijestiti

  poduzeti sve potrebne korake kako bi se podaci izbrisali, uključujući i brisanje koje provode
  treće strane koje obrađuju takve podatke da osoba

  , ne dovodeći u pitanje pravo osobe
  čiji se podaci obrađuju
  da traži naknadu štete.

  zahtijeva da obrišu sve poveznice, kopije i replike tih osobnih podataka. Kako bi osigurao obavješćivanje trećih strana, nadzornik bi trebao poduzeti sve opravdane korake, uključujući tehničke mjere, u odnosu na podatke za čije je objavljivanje odgovoran. U pogledu objave osobnih podataka koju je izvršila treća strana, nadzornik bi se trebao smatrati odgovornim za tu objavu ako je on ovlastio treću stranu da objavi osobne podatke.
  [Am. 28]

| (54.a) | Podatke koje usporava osoba čiji se podaci obrađuju i čija se točnost ili netočnost ne može utvrditi treba blokirati dok se pitanje ne razjasni. [Am. 29] |
| --- | --- |

(54.a)

Podatke koje usporava osoba čiji se podaci obrađuju i čija se točnost ili netočnost ne može utvrditi treba blokirati dok se pitanje ne razjasni. [Am. 29]

| (55) | Osobe čiji se podaci obrađuju trebale bi radi jačanja nadzora nad vlastitim podacima i svog prava na pristup podacima imati pravo, ako se osobni podaci obrađuju elektroničkim putem te uz pomoć strukturiranog i uobičajenog formata, dobiti kopiju podataka koji se odnose na njih u uobičajenom elektroničkom formatu. Osoba čiji se podaci obrađuju također bi trebala imati pravo prenijeti osobne podatke koje je ustupila iz jedne automatizirane aplikacije, na primjer društvene mreže, u drugu.
  Nadzornike podataka treba poticati na razvijanje interoperabilnih oblika koji omogućavaju prijenos podataka.
  To bi se trebalo primjenjivati u slučajevima kad je osoba čiji se podaci obrađuju na temelju svoje suglasnosti ili pri izvršenju ugovora ustupila podatke automatiziranom sustavu obrade.
  Pružatelji usluga informacijskog društva ne bi trebali prenositi podatke koji su obvezni za pružanje njihovih usluga. [Am. 30] |
| --- | --- |

(55)

Osobe čiji se podaci obrađuju trebale bi radi jačanja nadzora nad vlastitim podacima i svog prava na pristup podacima imati pravo, ako se osobni podaci obrađuju elektroničkim putem te uz pomoć strukturiranog i uobičajenog formata, dobiti kopiju podataka koji se odnose na njih u uobičajenom elektroničkom formatu. Osoba čiji se podaci obrađuju također bi trebala imati pravo prenijeti osobne podatke koje je ustupila iz jedne automatizirane aplikacije, na primjer društvene mreže, u drugu.
  Nadzornike podataka treba poticati na razvijanje interoperabilnih oblika koji omogućavaju prijenos podataka.
  To bi se trebalo primjenjivati u slučajevima kad je osoba čiji se podaci obrađuju na temelju svoje suglasnosti ili pri izvršenju ugovora ustupila podatke automatiziranom sustavu obrade.
  Pružatelji usluga informacijskog društva ne bi trebali prenositi podatke koji su obvezni za pružanje njihovih usluga. [Am. 30]

| (56) | U slučajevima gdje se osobni podaci zakonito obrađuju radi zaštite vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili zbog javnog interesa, pri izvršavanju javne ovlasti ili zbog legitimnih interesa nadzornika, svaka osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi unatoč tome imati pravo protivljenja obradi podataka koji se odnose na nju
  , besplatno i na jednostavan i djelotvoran način
  Nadzornik bi trebao snositi odgovornost dokazivanja da njegovi legitimni interesi mogu imati prednost nad interesima ili temeljnim pravima i slobodama osobe čiji se podaci obrađuju. [Am. 31] |
| --- | --- |

(56)

U slučajevima gdje se osobni podaci zakonito obrađuju radi zaštite vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili zbog javnog interesa, pri izvršavanju javne ovlasti ili zbog legitimnih interesa nadzornika, svaka osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi unatoč tome imati pravo protivljenja obradi podataka koji se odnose na nju
  , besplatno i na jednostavan i djelotvoran način
  Nadzornik bi trebao snositi odgovornost dokazivanja da njegovi legitimni interesi mogu imati prednost nad interesima ili temeljnim pravima i slobodama osobe čiji se podaci obrađuju. [Am. 31]

| (57) | Ako se osobni podaci obrađuju u izravne marketinške svrhe, osoba čiji se podaci obrađuju
  ima

  trebala bi imati pravo besplatno, na jednostavan i djelotvoran način protiviti se obradi
  , nadzornik bi to pravo trebao izričito ponuditi osobi čiji se podaci obrađuju na razumljiv način i u razumljivom obliku, koristeći jasan i jednostavan jezik, te bi ga trebao jasno razlikovati od drugih informacija
  .svojih osobnih podataka za takav marketing. [Am. 32] |
| --- | --- |

(57)

Ako se osobni podaci obrađuju u izravne marketinške svrhe, osoba čiji se podaci obrađuju
  ima

  trebala bi imati pravo besplatno, na jednostavan i djelotvoran način protiviti se obradi
  , nadzornik bi to pravo trebao izričito ponuditi osobi čiji se podaci obrađuju na razumljiv način i u razumljivom obliku, koristeći jasan i jednostavan jezik, te bi ga trebao jasno razlikovati od drugih informacija
  .svojih osobnih podataka za takav marketing. [Am. 32]

| (58) | Ne dovodeći u pitanje zakonitost obrade podataka,
  svaka fizička osoba trebala bi imati pravo da je se ne podvrgne mjeri koja se temelji na profiliranju automatiziranom obradom. No takva

  prigovora na profiliranje. Profiliranje koje rezultira mjerama s pravnim učinkom na osobu čiji se podaci obrađuju ili slično tomu uvelike utječu na interese, prava ili slobode predmetne osobe čiji se podaci obrađuju trebalo
  bi se mjera trebala dopustiti
  samo
  ako je izričito dopuštena

  dopušteno
  zakonom, ako se provodi pri sklapanju ili izvršenju ugovora ili ako je osoba čiji se podaci obrađuju dala svoju suglasnost. U svakom slučaju za takve bi se obrade trebale primjenjivati odgovarajuće mjere zaštite kao što su posebno obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju, pravo na
  izravnu ljudsku procjenu

  đizravno ljudsko posredovanje te jamstvo da se takva obrada ne bi smjela odnositi na dijete.
  Takve mjere ne bi trebale dovesti do diskriminacije pojedinaca na temelju rasnog ili etničkog porijekla, političkih mišljenja, vjere ili uvjerenja, članstva u sindikatu, spolne opredijeljenosti ili spolnog identiteta. [Am. 33] |
| --- | --- |

(58)

Ne dovodeći u pitanje zakonitost obrade podataka,
  svaka fizička osoba trebala bi imati pravo da je se ne podvrgne mjeri koja se temelji na profiliranju automatiziranom obradom. No takva

  prigovora na profiliranje. Profiliranje koje rezultira mjerama s pravnim učinkom na osobu čiji se podaci obrađuju ili slično tomu uvelike utječu na interese, prava ili slobode predmetne osobe čiji se podaci obrađuju trebalo
  bi se mjera trebala dopustiti
  samo
  ako je izričito dopuštena

  dopušteno
  zakonom, ako se provodi pri sklapanju ili izvršenju ugovora ili ako je osoba čiji se podaci obrađuju dala svoju suglasnost. U svakom slučaju za takve bi se obrade trebale primjenjivati odgovarajuće mjere zaštite kao što su posebno obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju, pravo na
  izravnu ljudsku procjenu

  đizravno ljudsko posredovanje te jamstvo da se takva obrada ne bi smjela odnositi na dijete.
  Takve mjere ne bi trebale dovesti do diskriminacije pojedinaca na temelju rasnog ili etničkog porijekla, političkih mišljenja, vjere ili uvjerenja, članstva u sindikatu, spolne opredijeljenosti ili spolnog identiteta. [Am. 33]

| (58.a) | Pretpostavlja se da profiliranje koje se temelji isključivo na obradi pseudonimnih podataka ne utječe uvelike na interese, prava ili slobode osobe čiji se podaci obrađuju. Ako profiliranje, bilo da se temelji na jednom izvoru pseudonimnih podataka ili na grupi pseudonimnih podataka iz različitih izvora, omogućuje nadzorniku da poveže pseudonimne podatke s određenom osobom čiji se podaci obrađuju, smatra se da obrađeni podaci više nisu pseudonimni. [Am. 34] |
| --- | --- |

(58.a)

Pretpostavlja se da profiliranje koje se temelji isključivo na obradi pseudonimnih podataka ne utječe uvelike na interese, prava ili slobode osobe čiji se podaci obrađuju. Ako profiliranje, bilo da se temelji na jednom izvoru pseudonimnih podataka ili na grupi pseudonimnih podataka iz različitih izvora, omogućuje nadzorniku da poveže pseudonimne podatke s određenom osobom čiji se podaci obrađuju, smatra se da obrađeni podaci više nisu pseudonimni. [Am. 34]

| (59) | Ograničenja određenih načela i prava na informacije, pristup, ispravljanje, brisanje ili prava na prijenos

  pristup i dobivanje
  podataka, prava prigovora, mjera koje se temelje na profiliranju, obavješćivanja osobe čiji se podaci obrađuju o povredi njezinih osobnih podataka te određenih povezanih obveza nadzornika, mogu biti nametnuta zakonodavstvom Unije ili države članice ako je to u demokratskom društvu potrebno i razmjerno radi zaštite javne sigurnosti, što uključuje zaštitu ljudskih života osobito uslijed prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem, sprečavanje, istragu i progon kaznenih djela ili kršenja etike u zakonski uređenim djelatnostima, druge
  specifične i jasno određene
  javne interese Unije ili države članice, posebno važan gospodarski ili financijski interes Unije ili države članice ili zaštitu osobe čiji se podaci obrađuju ili prava i sloboda drugih. Ta bi ograničenja trebala biti u skladu sa zahtjevima iz Povelje i Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda. [Am. 35] |
| --- | --- |

(59)

Ograničenja određenih načela i prava na informacije, pristup, ispravljanje, brisanje ili prava na prijenos

  pristup i dobivanje
  podataka, prava prigovora, mjera koje se temelje na profiliranju, obavješćivanja osobe čiji se podaci obrađuju o povredi njezinih osobnih podataka te određenih povezanih obveza nadzornika, mogu biti nametnuta zakonodavstvom Unije ili države članice ako je to u demokratskom društvu potrebno i razmjerno radi zaštite javne sigurnosti, što uključuje zaštitu ljudskih života osobito uslijed prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem, sprečavanje, istragu i progon kaznenih djela ili kršenja etike u zakonski uređenim djelatnostima, druge
  specifične i jasno određene
  javne interese Unije ili države članice, posebno važan gospodarski ili financijski interes Unije ili države članice ili zaštitu osobe čiji se podaci obrađuju ili prava i sloboda drugih. Ta bi ograničenja trebala biti u skladu sa zahtjevima iz Povelje i Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda. [Am. 35]

| (60) | Za bilo koju obradu osobnih podataka koju provodi nadzornik ili koja se provodi u njegovo ime nadzornik bi trebao snositi potpunu odgovornost
  , naročito s obzirom na dokumentaciju, sigurnost podataka, procjene učinka, službenika za zaštitu podataka i nadzor tijela za zaštitu podataka
  . Nadzornik bi posebno trebao osigurati i biti
  u mogućnosti
  dokazati da je svaki postupak obrade u skladu s ovom Uredbom.
  To bi trebali provjeriti nezavisni unutarnji ili vanjski revizori. [Am. 36] |
| --- | --- |

(60)

Za bilo koju obradu osobnih podataka koju provodi nadzornik ili koja se provodi u njegovo ime nadzornik bi trebao snositi potpunu odgovornost
  , naročito s obzirom na dokumentaciju, sigurnost podataka, procjene učinka, službenika za zaštitu podataka i nadzor tijela za zaštitu podataka
  . Nadzornik bi posebno trebao osigurati i biti
  u mogućnosti
  dokazati da je svaki postupak obrade u skladu s ovom Uredbom.
  To bi trebali provjeriti nezavisni unutarnji ili vanjski revizori. [Am. 36]

| (61) | Zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju pri obradi osobnih podataka zahtijeva poduzimanje odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera pri planiranju obrade i pri samoj obradi kako bi se osiguralo ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe. Kako bi se osigurala i dokazala usklađenost s ovom Uredbom, nadzornik bi trebao usvojiti interne strategije i provoditi odgovarajuće mjere koje posebno zadovoljavaju načela zaštite podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite.
  Načelo tehničke zaštite podataka zahtijeva da se zaštita podataka ugradi u čitav životni ciklus tehnologije, od same rane faze dizajniranja do njezina krajnjeg razvijanja, korištenja i konačnog uklanjanja. To bi također trebalo uključiti odgovornost za proizvode i usluge koje koristi nadzornik ili obrađivač. Načelo integrirane zaštite podataka zahtijeva postavke privatnosti na uslugama i proizvodima koje bi automatski trebale biti u skladu s općim načelima zaštite podataka kao što su smanjenje količine podataka i ograničenje namjene. [Am. 37] |
| --- | --- |

(61)

Zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju pri obradi osobnih podataka zahtijeva poduzimanje odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera pri planiranju obrade i pri samoj obradi kako bi se osiguralo ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe. Kako bi se osigurala i dokazala usklađenost s ovom Uredbom, nadzornik bi trebao usvojiti interne strategije i provoditi odgovarajuće mjere koje posebno zadovoljavaju načela zaštite podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite.
  Načelo tehničke zaštite podataka zahtijeva da se zaštita podataka ugradi u čitav životni ciklus tehnologije, od same rane faze dizajniranja do njezina krajnjeg razvijanja, korištenja i konačnog uklanjanja. To bi također trebalo uključiti odgovornost za proizvode i usluge koje koristi nadzornik ili obrađivač. Načelo integrirane zaštite podataka zahtijeva postavke privatnosti na uslugama i proizvodima koje bi automatski trebale biti u skladu s općim načelima zaštite podataka kao što su smanjenje količine podataka i ograničenje namjene. [Am. 37]

| (62) | Zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju te odgovornost nadzornika i obrađivača, također vezano uz nadzor i mjere nadzornih tijela, zahtijevaju jasnu raspodjelu odgovornosti u skladu s ovom Uredbom, uključujući i slučaj kada nadzornik zajedno s ostalim nadzornicima utvrđuje svrhe i sredstva obrade ili kada se postupak obrade provodi u ime nadzornika.
  U međusobnom dogovoru zajedničkih nadzornika trebaju se ogledati stvarne uloge zajedničkih nadzornika i njihovi odnosi. Obrada osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom treba uključivati dopuštenje za nadzornika da prenese podatke zajedničkom nadzorniku ili obrađivaču za obradu podataka u njihovo ime. [Am. 38] |
| --- | --- |

(62)

Zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju te odgovornost nadzornika i obrađivača, također vezano uz nadzor i mjere nadzornih tijela, zahtijevaju jasnu raspodjelu odgovornosti u skladu s ovom Uredbom, uključujući i slučaj kada nadzornik zajedno s ostalim nadzornicima utvrđuje svrhe i sredstva obrade ili kada se postupak obrade provodi u ime nadzornika.
  U međusobnom dogovoru zajedničkih nadzornika trebaju se ogledati stvarne uloge zajedničkih nadzornika i njihovi odnosi. Obrada osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom treba uključivati dopuštenje za nadzornika da prenese podatke zajedničkom nadzorniku ili obrađivaču za obradu podataka u njihovo ime. [Am. 38]

| (63) | Kada nadzornik koji nema poslovni nastan u Uniji obrađuje osobne podatke osoba koje imaju boravište u Uniji, te ako su njegove aktivnosti obrade povezane s ponudom proizvoda ili usluga osobama čiji se podaci obrađuju ili s praćenjem njihova ponašanja, nadzornik bi trebao imenovati predstavnika, osim ako nadzornik nema poslovni nastan u trećoj zemlji koja osigurava odgovarajuću razinu zaštite ili
  se obrada odnosi na manje od 5 000 osoba čiji se podaci obrađuju u bilo kojem uzastopnom razdoblju od 12 mjeseci i ne provodi se na posebnim kategorijama osobnih podataka ili
  je nadzornik malo ili srednje poduzeće ili javno tijelo ili ako nadzornik samo povremeno nudi proizvode i usluge takvim osobama čiji se podaci obrađuju. Predstavnik bi trebao djelovati u ime nadzornika i biti osoba za kontakt s nadzornim tijelima. [Am. 39] |
| --- | --- |

(63)

Kada nadzornik koji nema poslovni nastan u Uniji obrađuje osobne podatke osoba koje imaju boravište u Uniji, te ako su njegove aktivnosti obrade povezane s ponudom proizvoda ili usluga osobama čiji se podaci obrađuju ili s praćenjem njihova ponašanja, nadzornik bi trebao imenovati predstavnika, osim ako nadzornik nema poslovni nastan u trećoj zemlji koja osigurava odgovarajuću razinu zaštite ili
  se obrada odnosi na manje od 5 000 osoba čiji se podaci obrađuju u bilo kojem uzastopnom razdoblju od 12 mjeseci i ne provodi se na posebnim kategorijama osobnih podataka ili
  je nadzornik malo ili srednje poduzeće ili javno tijelo ili ako nadzornik samo povremeno nudi proizvode i usluge takvim osobama čiji se podaci obrađuju. Predstavnik bi trebao djelovati u ime nadzornika i biti osoba za kontakt s nadzornim tijelima. [Am. 39]

| (64) | Kako bi se utvrdilo nudi li nadzornik osobama čiji se podaci obrađuju i koje imaju boravište u Uniji proizvode i usluge samo povremeno, trebalo bi se provjeriti može li se iz cjelokupnih aktivnosti nadzornika zaključiti predstavlja li ponuda proizvoda i usluga takvim osobama samo sporednu aktivnost uz njegove glavne aktivnosti. [Am.40] |
| --- | --- |

(64)

Kako bi se utvrdilo nudi li nadzornik osobama čiji se podaci obrađuju i koje imaju boravište u Uniji proizvode i usluge samo povremeno, trebalo bi se provjeriti može li se iz cjelokupnih aktivnosti nadzornika zaključiti predstavlja li ponuda proizvoda i usluga takvim osobama samo sporednu aktivnost uz njegove glavne aktivnosti. [Am.40]

| (65) | Kako bi se dokazala

  mogla dokazati
  usklađenost s ovom Uredbom, nadzornik ili obrađivač
  trebao bi voditi dokumentaciju potrebnu za ispunjavanje uvjeta utvrđenih ovom Uredbom

  trebali bi dokumentirati svaki postupak obrade. Svaki nadzornik i obrađivač trebao bi biti obvezan surađivati s nadzornim tijelima te im na zahtjev omogućiti pristup toj dokumentaciji kako bi se
  mogla ocijeniti usklađenost s ovom Uredbom
  .
  Međutim jednak naglasak i važnost treba staviti na dobru praksu i usklađenost, a ne samo na nadopunu dokumentacije.

  ti postupci obrade mogli pratiti. [Am. 41] |
| --- | --- |

(65)

Kako bi se dokazala

  mogla dokazati
  usklađenost s ovom Uredbom, nadzornik ili obrađivač
  trebao bi voditi dokumentaciju potrebnu za ispunjavanje uvjeta utvrđenih ovom Uredbom

  trebali bi dokumentirati svaki postupak obrade. Svaki nadzornik i obrađivač trebao bi biti obvezan surađivati s nadzornim tijelima te im na zahtjev omogućiti pristup toj dokumentaciji kako bi se
  mogla ocijeniti usklađenost s ovom Uredbom
  .
  Međutim jednak naglasak i važnost treba staviti na dobru praksu i usklađenost, a ne samo na nadopunu dokumentacije.

  ti postupci obrade mogli pratiti. [Am. 41]

| (66) | Kako bi se očuvala sigurnost i spriječila obrada kojom se krši ova Uredba, nadzornik ili obrađivač trebali bi procijeniti rizike vezane uz obradu i provesti mjere za njihovo ublažavanje. Tim bi se mjerama, koje uzimaju u obzir razvoj tehnologije i trošak provedbe, trebala osigurati odgovarajuća razina zaštite u odnosu na rizike i vrstu osobnih podataka koji se trebaju zaštititi. Kod utvrđivanja tehničkih standarda i organizacijskih mjera za osiguranje sigurnosti obrade Komisija bi trebala poticati

  trebalo bi promicati
  tehnološku neutralnost, interoperabilnost i inovacije te, ako je potrebno, surađivati

  poticati suradnju
  s trećim zemljama. [Am. 42] |
| --- | --- |

(66)

Kako bi se očuvala sigurnost i spriječila obrada kojom se krši ova Uredba, nadzornik ili obrađivač trebali bi procijeniti rizike vezane uz obradu i provesti mjere za njihovo ublažavanje. Tim bi se mjerama, koje uzimaju u obzir razvoj tehnologije i trošak provedbe, trebala osigurati odgovarajuća razina zaštite u odnosu na rizike i vrstu osobnih podataka koji se trebaju zaštititi. Kod utvrđivanja tehničkih standarda i organizacijskih mjera za osiguranje sigurnosti obrade Komisija bi trebala poticati

  trebalo bi promicati
  tehnološku neutralnost, interoperabilnost i inovacije te, ako je potrebno, surađivati

  poticati suradnju
  s trećim zemljama. [Am. 42]

| (67) | Povreda osobnih podataka može, ako se ne rješava pravovremeno i na odgovarajući način, dotičnom pojedincu prouzročiti znatan gospodarski gubitak i društvenu štetu, uključujući i zlouporabu identiteta. Stoga, čim

  bi
  nadzornik uoči da je došlo do takve povrede, trebao bi je bez nepotrebnog odgađanja
  prijaviti povredu nadzornom tijelu, pretpostavlja se u roku ne dužem od 72 sata.

  i Ako je
  potrebno

  moguće u roku od 24 sata prijaviti nadzornom tijelu. Ako to nije moguće učiniti u roku od 24 sata, uz obavijest bi trebalo priložiti obrazloženje razloga za kašnjenje. Pojedince na čije osobne podatke takva povreda može štetno utjecati trebalo bi bez nepotrebnog odgađanja o tome obavijestiti kako bi im se omogućilo poduzimanje potrebnih mjera opreza. Trebalo bi se smatrati da povreda ima štetan učinak na osobne podatke ili privatnost pojedinca u slučajevima kada bi na primjer mogla dovesti do krađe identiteta ili prijevare, fizičke povrede, velikog poniženja ili povrede ugleda. Obavijest bi trebala sadržavati opis prirode povrede osobnih podataka i oblikovati preporuke za dotičnog pojedinca za ublažavanje možebitnih štetnih učinaka. Osobe čiji se podaci obrađuju trebalo bi obavijestiti što je prije razumno moguće, u tijesnoj suradnji s nadzornim tijelom i pridržavajući se smjernica koje je izdalo ono ili neko drugo nadležno tijelo (npr. tijela za prisilno provođenje zakona). Na primjer, kako bi osobe čiji se podaci obrađuju mogle umanjiti rizik od nastanka neposredne štete, potrebno je brzo ih obavijestiti, a duži rok obavješćivanja mogao bi se opravdati potrebom da se poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje daljnjih i sličnih povreda podataka. [Am. 43] |
| --- | --- |

(67)

Povreda osobnih podataka može, ako se ne rješava pravovremeno i na odgovarajući način, dotičnom pojedincu prouzročiti znatan gospodarski gubitak i društvenu štetu, uključujući i zlouporabu identiteta. Stoga, čim

  bi
  nadzornik uoči da je došlo do takve povrede, trebao bi je bez nepotrebnog odgađanja
  prijaviti povredu nadzornom tijelu, pretpostavlja se u roku ne dužem od 72 sata.

  i Ako je
  potrebno

  moguće u roku od 24 sata prijaviti nadzornom tijelu. Ako to nije moguće učiniti u roku od 24 sata, uz obavijest bi trebalo priložiti obrazloženje razloga za kašnjenje. Pojedince na čije osobne podatke takva povreda može štetno utjecati trebalo bi bez nepotrebnog odgađanja o tome obavijestiti kako bi im se omogućilo poduzimanje potrebnih mjera opreza. Trebalo bi se smatrati da povreda ima štetan učinak na osobne podatke ili privatnost pojedinca u slučajevima kada bi na primjer mogla dovesti do krađe identiteta ili prijevare, fizičke povrede, velikog poniženja ili povrede ugleda. Obavijest bi trebala sadržavati opis prirode povrede osobnih podataka i oblikovati preporuke za dotičnog pojedinca za ublažavanje možebitnih štetnih učinaka. Osobe čiji se podaci obrađuju trebalo bi obavijestiti što je prije razumno moguće, u tijesnoj suradnji s nadzornim tijelom i pridržavajući se smjernica koje je izdalo ono ili neko drugo nadležno tijelo (npr. tijela za prisilno provođenje zakona). Na primjer, kako bi osobe čiji se podaci obrađuju mogle umanjiti rizik od nastanka neposredne štete, potrebno je brzo ih obavijestiti, a duži rok obavješćivanja mogao bi se opravdati potrebom da se poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje daljnjih i sličnih povreda podataka. [Am. 43]

| (68) | Kako bi se utvrdilo jesu li nadzorno tijelo i osoba čiji se podaci obrađuju bez nepotrebnog odgađanja obaviješteni o povredi osobnih podataka, trebalo bi provjeriti je li nadzornik proveo i primijenio odgovarajuću tehnološku zaštitu i organizacijske mjere kako bi odmah ustanovio je li došlo do povrede osobnih podataka i brzo, prije nego što je nanesena šteta osobnim i gospodarskim interesima, o tome obavijestio nadzorno tijelo i osobu čiji se podaci obrađuju, uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost povrede osobnih podataka te njezine posljedice za osobu čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(68)

Kako bi se utvrdilo jesu li nadzorno tijelo i osoba čiji se podaci obrađuju bez nepotrebnog odgađanja obaviješteni o povredi osobnih podataka, trebalo bi provjeriti je li nadzornik proveo i primijenio odgovarajuću tehnološku zaštitu i organizacijske mjere kako bi odmah ustanovio je li došlo do povrede osobnih podataka i brzo, prije nego što je nanesena šteta osobnim i gospodarskim interesima, o tome obavijestio nadzorno tijelo i osobu čiji se podaci obrađuju, uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost povrede osobnih podataka te njezine posljedice za osobu čiji se podaci obrađuju.

| (69) | Pri utvrđivanju detaljnih pravila u vezi s formatom i postupcima za obavješćivanje o povredama osobnih podataka, trebalo bi voditi računa o okolnostima povrede, kao na primjer jesu li osobni podaci bili zaštićeni odgovarajućim tehničkim zaštitnim mjerama, čime se učinkovito ograničava vjerojatnost zlouporabe identiteta ili drugi oblici zlouporabe. Povrh toga, takvim pravilima i postupcima trebalo bi uzeti u obzir legitimne interese tijela za prisilno provođenje zakona u slučajevima kada bi rano otkrivanje moglo nepotrebno ometati istragu o okolnostima povrede. |
| --- | --- |

(69)

Pri utvrđivanju detaljnih pravila u vezi s formatom i postupcima za obavješćivanje o povredama osobnih podataka, trebalo bi voditi računa o okolnostima povrede, kao na primjer jesu li osobni podaci bili zaštićeni odgovarajućim tehničkim zaštitnim mjerama, čime se učinkovito ograničava vjerojatnost zlouporabe identiteta ili drugi oblici zlouporabe. Povrh toga, takvim pravilima i postupcima trebalo bi uzeti u obzir legitimne interese tijela za prisilno provođenje zakona u slučajevima kada bi rano otkrivanje moglo nepotrebno ometati istragu o okolnostima povrede.

| (70) | Direktivom 95/46/EZ predviđena je opća obveza obavješćivanja nadzornih tijela o obradi osobnih podataka. Nametanjem te obveze stvorio se administrativni i financijski teret, a ona nije u svim slučajevima dovela do poboljšanja zaštite osobnih podataka. Stoga bi trebalo ukinuti tu obvezu općeg obavješćivanja i zamijeniti je djelotvornim postupcima i mehanizmima koji se umjesto toga usredotočuju na one postupke obrade koji bi zbog svoje prirode, opsega i svoje svrhe vjerojatno mogli predstavljati specifičan rizik za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju. U takvim slučajevima nadzornik ili obrađivač trebao bi prije obrade izvršiti procjenu učinka zaštite podataka, koja bi posebno trebala uključivati predviđene mjere, mjere zaštite i mehanizme za osiguranje zaštite osobnih podataka i za dokazivanje usklađenosti s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(70)

Direktivom 95/46/EZ predviđena je opća obveza obavješćivanja nadzornih tijela o obradi osobnih podataka. Nametanjem te obveze stvorio se administrativni i financijski teret, a ona nije u svim slučajevima dovela do poboljšanja zaštite osobnih podataka. Stoga bi trebalo ukinuti tu obvezu općeg obavješćivanja i zamijeniti je djelotvornim postupcima i mehanizmima koji se umjesto toga usredotočuju na one postupke obrade koji bi zbog svoje prirode, opsega i svoje svrhe vjerojatno mogli predstavljati specifičan rizik za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju. U takvim slučajevima nadzornik ili obrađivač trebao bi prije obrade izvršiti procjenu učinka zaštite podataka, koja bi posebno trebala uključivati predviđene mjere, mjere zaštite i mehanizme za osiguranje zaštite osobnih podataka i za dokazivanje usklađenosti s ovom Uredbom.

| (71) | To bi se posebno trebalo odnositi na novouspostavljene opsežne sustave podataka namijenjene obradi znatne količine osobnih podataka na regionalnoj, nacionalnoj ili nadnacionalnoj razini koji bi mogli utjecati na veliki broj osoba čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(71)

To bi se posebno trebalo odnositi na novouspostavljene opsežne sustave podataka namijenjene obradi znatne količine osobnih podataka na regionalnoj, nacionalnoj ili nadnacionalnoj razini koji bi mogli utjecati na veliki broj osoba čiji se podaci obrađuju.

| (71.a) | Procjene učinka ključni su dio svakog održivog okvira za zaštitu podataka jer osiguravaju da je poduzetništvo od početka svjesno svih mogućih posljedica postupaka obrade njegovih podataka. Ako su procjene učinka temeljite, moguće je bitno ograničiti vjerojatnost bilo kakve povrede osobnih podataka ili postupka koji narušava privatnost. Procjene učinka zaštite podataka trebale bi stoga uzeti u obzir upravljanje cjelokupnim životnim ciklusom osobnih podataka, od prikupljanja preko obrade do brisanja, detaljno opisujući predviđene postupke obrade, rizike za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, predviđene mjere za rizike, jamstva, sigurnosne mjere i mehanizme kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom. [Am. 44] |
| --- | --- |

(71.a)

Procjene učinka ključni su dio svakog održivog okvira za zaštitu podataka jer osiguravaju da je poduzetništvo od početka svjesno svih mogućih posljedica postupaka obrade njegovih podataka. Ako su procjene učinka temeljite, moguće je bitno ograničiti vjerojatnost bilo kakve povrede osobnih podataka ili postupka koji narušava privatnost. Procjene učinka zaštite podataka trebale bi stoga uzeti u obzir upravljanje cjelokupnim životnim ciklusom osobnih podataka, od prikupljanja preko obrade do brisanja, detaljno opisujući predviđene postupke obrade, rizike za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, predviđene mjere za rizike, jamstva, sigurnosne mjere i mehanizme kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom. [Am. 44]

| (71.b) | Nadzornici bi se trebali usredotočiti na zaštitu osobnih podataka, od prikupljanja preko obrade do brisanja, od početka ulažući u održivi okvir za upravljanje podacima i nastavljajući ga sveobuhvatnim mehanizmom za usklađenost. [Am. 45] |
| --- | --- |

(71.b)

Nadzornici bi se trebali usredotočiti na zaštitu osobnih podataka, od prikupljanja preko obrade do brisanja, od početka ulažući u održivi okvir za upravljanje podacima i nastavljajući ga sveobuhvatnim mehanizmom za usklađenost. [Am. 45]

| (72) | U nekim okolnostima može biti smisleno i ekonomično da procjena učinka zaštite podataka obuhvaća više od jednog projekta i tematski šire područje, na primjer ako javna tijela namjeravaju uspostaviti zajedničku aplikaciju ili platformu za obradu ili ako nekoliko nadzornika namjerava uvesti zajedničku aplikaciju ili okruženje za obradu u cijeli jedan industrijski sektor ili segment ili za horizontalnu djelatnost široke uporabe. |
| --- | --- |

(72)

U nekim okolnostima može biti smisleno i ekonomično da procjena učinka zaštite podataka obuhvaća više od jednog projekta i tematski šire područje, na primjer ako javna tijela namjeravaju uspostaviti zajedničku aplikaciju ili platformu za obradu ili ako nekoliko nadzornika namjerava uvesti zajedničku aplikaciju ili okruženje za obradu u cijeli jedan industrijski sektor ili segment ili za horizontalnu djelatnost široke uporabe.

| (73) | Procjene učinka zaštite podataka trebala bi provoditi javna ustanova ili javno tijelo, ako takva procjena već nije provedena u sklopu donošenja nacionalnog zakonodavstva na kojem se temelji izvršavanje zadaća tog javnog tijela i kojim se uređuje dotični postupak ili skup postupaka obrade.
  [Am. 46] |
| --- | --- |

(73)

Procjene učinka zaštite podataka trebala bi provoditi javna ustanova ili javno tijelo, ako takva procjena već nije provedena u sklopu donošenja nacionalnog zakonodavstva na kojem se temelji izvršavanje zadaća tog javnog tijela i kojim se uređuje dotični postupak ili skup postupaka obrade.
  [Am. 46]

| (74) | U slučajevima kad procjena učinka zaštite podataka pokazuje da postupci obrade sadrže visoki stupanj određenih rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, na primjer onemogućavanje pojedinca u ostvarivanju njegovih prava ili na temelju određenih novih tehnologija, prije početka postupka obrade trebalo bi se savjetovati
  sa službenikom za zaštitu podataka ili
  s nadzornim tijelom o riskantnom postupku obrade koji možda nije u skladu s ovom Uredbom te sastaviti prijedloge za rješavanje takve situacije. Takvo Savjetovanje
  s nadzornim tijelom
  trebalo bi se provesti tijekom pripreme zakonodavne mjere nacionalnog parlamenta ili mjere koja se temelji na takvoj zakonodavnoj mjeri i kojom se utvrđuje priroda obrade te predviđaju odgovarajuće mjere zaštite. [Am. 47] |
| --- | --- |

(74)

U slučajevima kad procjena učinka zaštite podataka pokazuje da postupci obrade sadrže visoki stupanj određenih rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, na primjer onemogućavanje pojedinca u ostvarivanju njegovih prava ili na temelju određenih novih tehnologija, prije početka postupka obrade trebalo bi se savjetovati
  sa službenikom za zaštitu podataka ili
  s nadzornim tijelom o riskantnom postupku obrade koji možda nije u skladu s ovom Uredbom te sastaviti prijedloge za rješavanje takve situacije. Takvo Savjetovanje
  s nadzornim tijelom
  trebalo bi se provesti tijekom pripreme zakonodavne mjere nacionalnog parlamenta ili mjere koja se temelji na takvoj zakonodavnoj mjeri i kojom se utvrđuje priroda obrade te predviđaju odgovarajuće mjere zaštite. [Am. 47]

| (74.a) | Procjene učinka mogu biti od pomoći samo ako nadzornici osiguraju njihovu usklađenost s jamstvima koja su u njima izvorno utvrđena. Nadzornici podataka stoga bi trebali provoditi periodične provjere sukladnosti sa zaštitom podataka pokazujući da su mehanizmi za obradu podataka koji se koriste u skladu jamstvima danim u procjeni učinka zaštite podataka. Nadalje bi trebalo dokazati sposobnost usklađenosti nadzornika podataka sa samostalnim izborom osoba čiji se podaci obrađuju. Osim toga ako provjera pokaže nedosljednost sukladnosti, potrebno ih je istaknuti i dati preporuke za postizanje potpune sukladnosti. [Am. 48] |
| --- | --- |

(74.a)

Procjene učinka mogu biti od pomoći samo ako nadzornici osiguraju njihovu usklađenost s jamstvima koja su u njima izvorno utvrđena. Nadzornici podataka stoga bi trebali provoditi periodične provjere sukladnosti sa zaštitom podataka pokazujući da su mehanizmi za obradu podataka koji se koriste u skladu jamstvima danim u procjeni učinka zaštite podataka. Nadalje bi trebalo dokazati sposobnost usklađenosti nadzornika podataka sa samostalnim izborom osoba čiji se podaci obrađuju. Osim toga ako provjera pokaže nedosljednost sukladnosti, potrebno ih je istaknuti i dati preporuke za postizanje potpune sukladnosti. [Am. 48]

| (75) | Ako se obrada provodi u javnom sektoru ili ako obradu u privatnom sektoru provodi veliko poduzeće

  obrada odnosi na više od 5000 osoba čiji se podaci obrađuju tijekom 12 mjeseci
  ili ako osnovne djelatnosti poduzeća bez obzira na njegovu veličinu obuhvaćaju postupke obrade
  osjetljivih podataka ili postupke obrade
  koji zahtijevaju redovito i sustavno praćenje, službenik bi trebao pomagati nadzorniku ili obrađivaču pri nadzoru unutarnje usklađenosti s ovom Uredbom.
  Kada se utvrđuje jesu li obrađeni podaci o velikom broju osoba čiji se podaci obrađuju, ne treba uzeti u obzir arhivirane podatke koji su ograničeni na takav način da nisu podložni normalnom pristupu podacima i postupcima obrade nadzornika te se više ne mogu mijenjati.
  Takvi službenici za zaštitu podataka trebali bi biti u stanju obavljati svoje dužnosti i zadatke samostalne, bez obzira na to jesu li zaposleni kod nadzornika ili ne
  i bez obzira na to ispunjavaju li tu zadaću u punom radnom vremenu ili ne, trebali bi biti u stanju obavljati svoje dužnosti i zadatke samostalno i biti posebno zaštićeni od otpuštanja s posla
  .
  Konačnu odgovornost trebala bi imati uprava organizacije. Sa službenikom za zaštitu podataka trebalo bi se posebno savjetovati prije dizajniranja, nabave, razvoja i uspostavljanja sustava za automatsku obradu osobnih podataka kako bi se osigurala načela tehničkih rješenja zaštite privatnosti i integrirane zaštite privatnosti. [Am. 49] |
| --- | --- |

(75)

Ako se obrada provodi u javnom sektoru ili ako obradu u privatnom sektoru provodi veliko poduzeće

  obrada odnosi na više od 5000 osoba čiji se podaci obrađuju tijekom 12 mjeseci
  ili ako osnovne djelatnosti poduzeća bez obzira na njegovu veličinu obuhvaćaju postupke obrade
  osjetljivih podataka ili postupke obrade
  koji zahtijevaju redovito i sustavno praćenje, službenik bi trebao pomagati nadzorniku ili obrađivaču pri nadzoru unutarnje usklađenosti s ovom Uredbom.
  Kada se utvrđuje jesu li obrađeni podaci o velikom broju osoba čiji se podaci obrađuju, ne treba uzeti u obzir arhivirane podatke koji su ograničeni na takav način da nisu podložni normalnom pristupu podacima i postupcima obrade nadzornika te se više ne mogu mijenjati.
  Takvi službenici za zaštitu podataka trebali bi biti u stanju obavljati svoje dužnosti i zadatke samostalne, bez obzira na to jesu li zaposleni kod nadzornika ili ne
  i bez obzira na to ispunjavaju li tu zadaću u punom radnom vremenu ili ne, trebali bi biti u stanju obavljati svoje dužnosti i zadatke samostalno i biti posebno zaštićeni od otpuštanja s posla
  .
  Konačnu odgovornost trebala bi imati uprava organizacije. Sa službenikom za zaštitu podataka trebalo bi se posebno savjetovati prije dizajniranja, nabave, razvoja i uspostavljanja sustava za automatsku obradu osobnih podataka kako bi se osigurala načela tehničkih rješenja zaštite privatnosti i integrirane zaštite privatnosti. [Am. 49]

| (75.a) | Službenik za zaštitu podataka trebao bi imati barem sljedeće kvalifikacije: opsežno znanje o sadržaju i primjeni zakona o zaštiti podataka, uključujući tehničke i organizacijske mjere i postupke; vladanje tehničkim zahtjevima za tehnička rješenja zaštite privatnosti, integrirane zaštite privatnosti i sigurnosti podataka; znanje specifično za granu industrije u skladu s veličinom nadzornika ili obrađivača i osjetljivosti podataka koje treba obraditi; sposobnost provođenja pregleda, savjetovanja, dokumentacije i analiza log podataka; i sposobnost rada s predstavnicima zaposlenih. Nadzornik bi trebao omogućiti službeniku za zaštitu podataka da sudjeluje u naprednim mjerama obuke za održavanje specijaliziranog znanja koje mu je potrebno za obavljanje njegovih dužnosti. Imenovanje za službenika za zaštitu podataka ne zahtijeva nužno puno radno vrijeme dotičnog zaposlenika. [Am. 50] |
| --- | --- |

(75.a)

Službenik za zaštitu podataka trebao bi imati barem sljedeće kvalifikacije: opsežno znanje o sadržaju i primjeni zakona o zaštiti podataka, uključujući tehničke i organizacijske mjere i postupke; vladanje tehničkim zahtjevima za tehnička rješenja zaštite privatnosti, integrirane zaštite privatnosti i sigurnosti podataka; znanje specifično za granu industrije u skladu s veličinom nadzornika ili obrađivača i osjetljivosti podataka koje treba obraditi; sposobnost provođenja pregleda, savjetovanja, dokumentacije i analiza log podataka; i sposobnost rada s predstavnicima zaposlenih. Nadzornik bi trebao omogućiti službeniku za zaštitu podataka da sudjeluje u naprednim mjerama obuke za održavanje specijaliziranog znanja koje mu je potrebno za obavljanje njegovih dužnosti. Imenovanje za službenika za zaštitu podataka ne zahtijeva nužno puno radno vrijeme dotičnog zaposlenika. [Am. 50]

| (76) | Udruge ili druga tijela koja predstavljaju kategorije nadzornika trebalo bi poticati
  , nakon savjetovanja s predstavnicima zaposlenih,
  da u skladu s ovom Uredbom i uzimajući u obzir posebne značajke obrade koja se provodi u određenim sektorima izrade kodekse ponašanja kako bi se pospješila djelotvorna primjena ove Uredbe.
  Takvi kodeksi trebali bi industriji olakšati usklađenost s ovom Uredbom. [Am. 51] |
| --- | --- |

(76)

Udruge ili druga tijela koja predstavljaju kategorije nadzornika trebalo bi poticati
  , nakon savjetovanja s predstavnicima zaposlenih,
  da u skladu s ovom Uredbom i uzimajući u obzir posebne značajke obrade koja se provodi u određenim sektorima izrade kodekse ponašanja kako bi se pospješila djelotvorna primjena ove Uredbe.
  Takvi kodeksi trebali bi industriji olakšati usklađenost s ovom Uredbom. [Am. 51]

| (77) | Kako bi se povećala transparentnost i usklađenost s ovom Uredbom, trebalo bi se poticati uvođenje mehanizama certificiranja, pečata i
  standardiziranih
  oznaka za zaštitu podataka, što bi osobama čiji se podaci obrađuju omogućilo brzu
  , pouzdanu i provjerljivu
  procjenu razine zaštite podataka za relevantne proizvode i usluge.
  „Europski pečat za zaštitu podataka” trebao bi biti uspostavljen na europskoj razini kako bi stvorio povjerenje među osobama čiji se podaci obrađuju i pravnu sigurnost za nadzornike te kako bi se istovremeno izvozili europski standardi zaštite podataka koji bi neeuropskim poduzećima omogućili da s pomoću certifikata lakše uđu na europska tržišta. [Am. 52] |
| --- | --- |

(77)

Kako bi se povećala transparentnost i usklađenost s ovom Uredbom, trebalo bi se poticati uvođenje mehanizama certificiranja, pečata i
  standardiziranih
  oznaka za zaštitu podataka, što bi osobama čiji se podaci obrađuju omogućilo brzu
  , pouzdanu i provjerljivu
  procjenu razine zaštite podataka za relevantne proizvode i usluge.
  „Europski pečat za zaštitu podataka” trebao bi biti uspostavljen na europskoj razini kako bi stvorio povjerenje među osobama čiji se podaci obrađuju i pravnu sigurnost za nadzornike te kako bi se istovremeno izvozili europski standardi zaštite podataka koji bi neeuropskim poduzećima omogućili da s pomoću certifikata lakše uđu na europska tržišta. [Am. 52]

| (78) | Prekogranični prijenosi osobnih podataka potrebni su za širenje međunarodne trgovine i međunarodne suradnje. Povećanje tih prijenosa dovelo je do novih izazova i briga u vezi sa zaštitom osobnih podataka. No u slučaju kad se osobni podaci prenose iz Unije u treće zemlje ili u međunarodne organizacije, razina zaštite pojedinaca u Uniji zajamčena ovom Uredbom ne bi smjela biti ugrožena. U svakom slučaju prijenosi u treće zemlje mogu se obavljati samo u potpunoj sukladnosti s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(78)

Prekogranični prijenosi osobnih podataka potrebni su za širenje međunarodne trgovine i međunarodne suradnje. Povećanje tih prijenosa dovelo je do novih izazova i briga u vezi sa zaštitom osobnih podataka. No u slučaju kad se osobni podaci prenose iz Unije u treće zemlje ili u međunarodne organizacije, razina zaštite pojedinaca u Uniji zajamčena ovom Uredbom ne bi smjela biti ugrožena. U svakom slučaju prijenosi u treće zemlje mogu se obavljati samo u potpunoj sukladnosti s ovom Uredbom.

| (79) | Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje međunarodni sporazumi sklopljeni između Unije i trećih zemalja kojima se uređuje prijenos osobnih podataka, uključujući i
  odgovarajuća jamstva za osobe
  čiji se podaci obrađuju
  , osiguravajući primjerenu razinu zaštite temeljnih prava državljana
  . [Am. 53] |
| --- | --- |

(79)

Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje međunarodni sporazumi sklopljeni između Unije i trećih zemalja kojima se uređuje prijenos osobnih podataka, uključujući i
  odgovarajuća jamstva za osobe
  čiji se podaci obrađuju
  , osiguravajući primjerenu razinu zaštite temeljnih prava državljana
  . [Am. 53]

| (80) | Komisija može odlučiti s učinkom na cijelu Uniju da određene treće zemlje, ili teritorij ili sektor u kojem se vrši obrada u trećoj zemlji ili međunarodna organizacija pružaju odgovarajuću razinu zaštite podataka te na taj način pružaju pravnu sigurnost i ujednačenost u cijeloj Uniji kad je riječ o trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama za koje se smatra da pružaju takvu razinu zaštite. U takvim slučajevima prijenosi osobnih podataka u ove zemlje mogu se obaviti bez bilo kakvog dodatnog odobrenja.
  Komisija također može odlučiti da će povući takvu odluku, uz obavijest i potpuno obrazloženje trećoj zemlji
  . [Am. 84] |
| --- | --- |

(80)

Komisija može odlučiti s učinkom na cijelu Uniju da određene treće zemlje, ili teritorij ili sektor u kojem se vrši obrada u trećoj zemlji ili međunarodna organizacija pružaju odgovarajuću razinu zaštite podataka te na taj način pružaju pravnu sigurnost i ujednačenost u cijeloj Uniji kad je riječ o trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama za koje se smatra da pružaju takvu razinu zaštite. U takvim slučajevima prijenosi osobnih podataka u ove zemlje mogu se obaviti bez bilo kakvog dodatnog odobrenja.
  Komisija također može odlučiti da će povući takvu odluku, uz obavijest i potpuno obrazloženje trećoj zemlji
  . [Am. 84]

| (81) | U skladu s temeljnim vrijednostima na kojima počiva Unija, osobito zaštitom ljudskih prava, Komisija bi u svojoj ocjeni treće zemlje trebala uzeti u obzir koliko se u toj trećoj zemlji poštuju vladavina prava, pristup pravosuđu te međunarodne norme i standardi o ljudskim pravima. |
| --- | --- |

(81)

U skladu s temeljnim vrijednostima na kojima počiva Unija, osobito zaštitom ljudskih prava, Komisija bi u svojoj ocjeni treće zemlje trebala uzeti u obzir koliko se u toj trećoj zemlji poštuju vladavina prava, pristup pravosuđu te međunarodne norme i standardi o ljudskim pravima.

| (82) | Komisija isto tako može prepoznati da treća zemlja, ili teritorij ili sektor u kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija ne pružaju odgovarajuću razinu zaštite podataka.
  Svako zakonodavstvo kojim je predviđen izvanteritorijalni pristup osobnim podacima obrađenim u Uniji bez odobrenja u skladu sa zakonom Unije ili države članice treba smatrati pokazateljem nedostatka odgovarajuće razine zaštite.
  Prijenos osobnih podataka u tu treću zemlju trebalo bi stoga zabraniti. U tom bi slučaju trebalo predvidjeti postupke za savjetovanja između Komisije i takvih trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. [Am. 55] |
| --- | --- |

(82)

Komisija isto tako može prepoznati da treća zemlja, ili teritorij ili sektor u kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija ne pružaju odgovarajuću razinu zaštite podataka.
  Svako zakonodavstvo kojim je predviđen izvanteritorijalni pristup osobnim podacima obrađenim u Uniji bez odobrenja u skladu sa zakonom Unije ili države članice treba smatrati pokazateljem nedostatka odgovarajuće razine zaštite.
  Prijenos osobnih podataka u tu treću zemlju trebalo bi stoga zabraniti. U tom bi slučaju trebalo predvidjeti postupke za savjetovanja između Komisije i takvih trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. [Am. 55]

| (83) | Ako se ne donese odluka o odgovarajućoj razini zaštite, nadzornik ili obrađivač trebali bi, kako bi se nadoknadilo pomanjkanje zaštite podataka u trećoj zemlji, poduzeti odgovarajuće mjere zaštite za osobu čiji se podaci obrađuju. Takve odgovarajuće mjere zaštite mogu obuhvaćati uporabu obvezujućih pravila poduzeća, standardne klauzule o zaštiti podataka koje je usvojila Komisija, standardne klauzule o zaštiti podataka koje je usvojilo nadzorno tijelo ili ugovorne klauzule koje je odobrilo nadzorno tijelo.
  Te odgovarajuće
  mjere
  zaštite trebale bi podupirati poštovanje prava osobe čiji se podaci obrađuju primjereno obradi unutar EU-a, a posebno u odnosu na ograničenje namjene, pravo pristupa, ispravljanje, brisanje i traženje naknade. Te mjere zaštite naročito bi trebale jamčiti poštovanje načela obrade osobnih
  podataka
  , štititi prava osobe čiji se podaci obrađuju i predvidjeti učinkovite mehanizme pravne zaštite, osigurati poštovanje načela tehničke i integrirane zaštite
  podataka
  , jamčiti postojanje službenika za zaštitu podataka
  . ili druge primjerene i razmjerne mjere koje su opravdane na temelju okolnosti postupka prijenosa podataka ili skupa postupaka prijenosa podataka i koje je odobrilo nadzorno tijelo. [Am.56] |
| --- | --- |

(83)

Ako se ne donese odluka o odgovarajućoj razini zaštite, nadzornik ili obrađivač trebali bi, kako bi se nadoknadilo pomanjkanje zaštite podataka u trećoj zemlji, poduzeti odgovarajuće mjere zaštite za osobu čiji se podaci obrađuju. Takve odgovarajuće mjere zaštite mogu obuhvaćati uporabu obvezujućih pravila poduzeća, standardne klauzule o zaštiti podataka koje je usvojila Komisija, standardne klauzule o zaštiti podataka koje je usvojilo nadzorno tijelo ili ugovorne klauzule koje je odobrilo nadzorno tijelo.
  Te odgovarajuće
  mjere
  zaštite trebale bi podupirati poštovanje prava osobe čiji se podaci obrađuju primjereno obradi unutar EU-a, a posebno u odnosu na ograničenje namjene, pravo pristupa, ispravljanje, brisanje i traženje naknade. Te mjere zaštite naročito bi trebale jamčiti poštovanje načela obrade osobnih
  podataka
  , štititi prava osobe čiji se podaci obrađuju i predvidjeti učinkovite mehanizme pravne zaštite, osigurati poštovanje načela tehničke i integrirane zaštite
  podataka
  , jamčiti postojanje službenika za zaštitu podataka
  . ili druge primjerene i razmjerne mjere koje su opravdane na temelju okolnosti postupka prijenosa podataka ili skupa postupaka prijenosa podataka i koje je odobrilo nadzorno tijelo. [Am.56]

| (84) | Mogućnost koju ima nadzornik ili obrađivač da koristi standardne klauzule o zaštiti podataka koje je usvojila Komisija ili nadzorno tijelo ne bi ga trebala sprečavati u tome da standardne klauzule o zaštiti podataka uključi i u opsežnije ugovore ili da dodaje druge klauzule
  ili dodatne mjere zaštite
  , dokle god one izravno ili neizravno ne proturječe standardnim ugovornim klauzulama koje je usvojila Komisija ili nadzorno tijelo ili ne dovode u pitanje temeljna prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju.
  Standardne klauzule o zaštiti podataka koje je usvojila Komisija mogle bi obuhvatiti različite situacije odnosno prijenose od nadzornika s poslovnim nastanom u Uniji do nadzornika s poslovnim nastanom izvan Unije i od nadzornika s poslovnim nastanom u Uniji do obrađivača, uključujući podobrađivače, s poslovnim nastanom izvan Unije. Nadzornike i obrađivače treba poticati da osiguraju još snažnije mjere zaštite preko dodatnih ugovornih obveza koje nadopunjuju standardne klauzule o zaštiti. [Am. 57] |
| --- | --- |

(84)

Mogućnost koju ima nadzornik ili obrađivač da koristi standardne klauzule o zaštiti podataka koje je usvojila Komisija ili nadzorno tijelo ne bi ga trebala sprečavati u tome da standardne klauzule o zaštiti podataka uključi i u opsežnije ugovore ili da dodaje druge klauzule
  ili dodatne mjere zaštite
  , dokle god one izravno ili neizravno ne proturječe standardnim ugovornim klauzulama koje je usvojila Komisija ili nadzorno tijelo ili ne dovode u pitanje temeljna prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju.
  Standardne klauzule o zaštiti podataka koje je usvojila Komisija mogle bi obuhvatiti različite situacije odnosno prijenose od nadzornika s poslovnim nastanom u Uniji do nadzornika s poslovnim nastanom izvan Unije i od nadzornika s poslovnim nastanom u Uniji do obrađivača, uključujući podobrađivače, s poslovnim nastanom izvan Unije. Nadzornike i obrađivače treba poticati da osiguraju još snažnije mjere zaštite preko dodatnih ugovornih obveza koje nadopunjuju standardne klauzule o zaštiti. [Am. 57]

| (85) | Grupa poduzetnika bi za svoje međunarodne prijenose iz Unije u organizacije unutar iste grupe poduzetnika trebala moći primijeniti odobrena obvezujuća pravila poduzeća dokle god takva pravila poduzeća obuhvaćaju temeljna načela i ostvariva prava kojima se osiguravaju odgovarajuće mjere zaštite

  odgovarajuća jamstva
  za prijenose ili skup prijenosa osobnih podataka. [Am. 58] |
| --- | --- |

(85)

Grupa poduzetnika bi za svoje međunarodne prijenose iz Unije u organizacije unutar iste grupe poduzetnika trebala moći primijeniti odobrena obvezujuća pravila poduzeća dokle god takva pravila poduzeća obuhvaćaju temeljna načela i ostvariva prava kojima se osiguravaju odgovarajuće mjere zaštite

  odgovarajuća jamstva
  za prijenose ili skup prijenosa osobnih podataka. [Am. 58]

| (86) | Trebalo bi predvidjeti mogućnost prijenosa u određenim okolnostima ako je osoba čiji se podaci obrađuju dala svoju suglasnost, ako je prijenos potreban na temelju ugovora ili pravnog zahtjeva, ako je potreban radi važnog javnog interesa utvrđenog zakonodavstvom Unije države članice ili ako se obavlja iz evidencije koja je u skladu sa zakonom namijenjena uvidu javnosti ili osoba koje imaju legitimni interes. U potonjem slučaju takav prijenos ne bi smio uključivati cjelokupne podatke ili cjelokupne skupove podataka koje sadrži evidencija i, ako je evidencija namijenjena uvidu osoba koje imaju legitimni interes, prijenos bi se trebao obaviti samo na zahtjev tih osoba ili ako su te osobe primatelji
  , u potpunosti uzimajući u obzir interese i temeljna prava osobe čiji se podaci obrađuju
  . [Am. 59] |
| --- | --- |

(86)

Trebalo bi predvidjeti mogućnost prijenosa u određenim okolnostima ako je osoba čiji se podaci obrađuju dala svoju suglasnost, ako je prijenos potreban na temelju ugovora ili pravnog zahtjeva, ako je potreban radi važnog javnog interesa utvrđenog zakonodavstvom Unije države članice ili ako se obavlja iz evidencije koja je u skladu sa zakonom namijenjena uvidu javnosti ili osoba koje imaju legitimni interes. U potonjem slučaju takav prijenos ne bi smio uključivati cjelokupne podatke ili cjelokupne skupove podataka koje sadrži evidencija i, ako je evidencija namijenjena uvidu osoba koje imaju legitimni interes, prijenos bi se trebao obaviti samo na zahtjev tih osoba ili ako su te osobe primatelji
  , u potpunosti uzimajući u obzir interese i temeljna prava osobe čiji se podaci obrađuju
  . [Am. 59]

| (87) | Ta bi odstupanja posebno trebala važiti za prijenose podataka koji su potrebni radi zaštite nekog važnog javnog interesa, na primjer u slučajevima međunarodnog prijenosa podataka između tijela za zaštitu tržišnog natjecanja, poreznih i carinskih tijela, tijela za financijski nadzor, između službi nadležnih za pitanja socijalnog osiguranja
  ili javnog zdravlja
  , ili prijenosa u nadležna
  javna
  tijela za sprečavanje, istragu, otkrivanje i progon kaznenih djela
  , uključujući za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorista
  .
  Prijenos osobnih podataka jednako tako treba smatrati zakonitim ako je potrebno zaštititi interes koji je ključan za život osobe čiji se podaci obrađuju ili neke druge osobe ako osoba čiji se podaci obrađuju nije sposobna dati svoju suglasnost. Prijenos osobnih podataka radi tako važnog javnog interesa treba upotrebljavati samo za povremene prijenose. U svakom slučaju treba provesti pažljivu procjenu svih okolnosti prijenosa. [Am. 60] |
| --- | --- |

(87)

Ta bi odstupanja posebno trebala važiti za prijenose podataka koji su potrebni radi zaštite nekog važnog javnog interesa, na primjer u slučajevima međunarodnog prijenosa podataka između tijela za zaštitu tržišnog natjecanja, poreznih i carinskih tijela, tijela za financijski nadzor, između službi nadležnih za pitanja socijalnog osiguranja
  ili javnog zdravlja
  , ili prijenosa u nadležna
  javna
  tijela za sprečavanje, istragu, otkrivanje i progon kaznenih djela
  , uključujući za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorista
  .
  Prijenos osobnih podataka jednako tako treba smatrati zakonitim ako je potrebno zaštititi interes koji je ključan za život osobe čiji se podaci obrađuju ili neke druge osobe ako osoba čiji se podaci obrađuju nije sposobna dati svoju suglasnost. Prijenos osobnih podataka radi tako važnog javnog interesa treba upotrebljavati samo za povremene prijenose. U svakom slučaju treba provesti pažljivu procjenu svih okolnosti prijenosa. [Am. 60]

| (88) | Prijenosi koji se ne mogu opisati kao česti ili masivni mogli bi se također obavljati zbog legitimnih interesa nadzornika ili obrađivača ako su oni ocijenili sve okolnosti oko prijenosa podataka. Za obrade u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja, trebala bi se uzeti u obzir opravdana očekivanja društva u pogledu povećanja znanja. [Am. 61] |
| --- | --- |

(88)

Prijenosi koji se ne mogu opisati kao česti ili masivni mogli bi se također obavljati zbog legitimnih interesa nadzornika ili obrađivača ako su oni ocijenili sve okolnosti oko prijenosa podataka. Za obrade u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja, trebala bi se uzeti u obzir opravdana očekivanja društva u pogledu povećanja znanja. [Am. 61]

| (89) | U svakom slučaju, ako Komisija nije donijela odluku o odgovarajućoj razini zaštite podataka u trećoj zemlji, nadzornik ili obrađivač trebali bi iskoristiti rješenja kojima se osobama čiji se podaci obrađuju
  pravno obvezujuće
  jamči da će i nakon prijenosa tih podataka moći ostvariti temeljna prava i mjere zaštite pri obradi svojih podataka u Uniji
  , u toj mjeri da obrada nije masivna, da se ne ponavlja i da nije strukturalna
  .
  To jamstvo treba uključivati financijsku naknadu štete u slučajevima gubitka ili neovlaštenog pristupa ili obrade podataka te obvezu, neovisno o nacionalnom zakonodavstvu, osiguravanja potpunih pojedinosti o svim pristupima podacima javnih tijela u trećim zemljama. [Am. 62] |
| --- | --- |

(89)

U svakom slučaju, ako Komisija nije donijela odluku o odgovarajućoj razini zaštite podataka u trećoj zemlji, nadzornik ili obrađivač trebali bi iskoristiti rješenja kojima se osobama čiji se podaci obrađuju
  pravno obvezujuće
  jamči da će i nakon prijenosa tih podataka moći ostvariti temeljna prava i mjere zaštite pri obradi svojih podataka u Uniji
  , u toj mjeri da obrada nije masivna, da se ne ponavlja i da nije strukturalna
  .
  To jamstvo treba uključivati financijsku naknadu štete u slučajevima gubitka ili neovlaštenog pristupa ili obrade podataka te obvezu, neovisno o nacionalnom zakonodavstvu, osiguravanja potpunih pojedinosti o svim pristupima podacima javnih tijela u trećim zemljama. [Am. 62]

| (90) | Neke treće zemlje donose zakone, uredbe i druge zakonodavne instrumente kojima se izravno uređuju aktivnosti obrade podataka koje provode fizičke i pravne osobe u nadležnosti država članica. Primjenom tih zakona, uredbi i drugih zakonodavnih instrumenata izvan državnog teritorija moglo bi se kršiti međunarodno pravo i otežati postizanje zaštite pojedinaca koja se ovom Uredbom jamči u Uniji. Prijenosi bi se trebali dopustiti samo onda kad su zadovoljeni uvjeti ove Uredbe za prijenos u treće zemlje. To može na primjer biti slučaj kad je otkrivanje podataka potrebno zbog važnog javnog interesa utvrđenog zakonodavstvom Unije ili države članice kojemu podliježe nadzornik. Uvjete postojanja važnog javnog interesa trebala bi detaljnije odrediti Komisija delegiranim aktom.
  U slučajevima u kojima su nadzornici ili obrađivači suočeni s proturječnim zahtjevima usklađenosti između nadležnosti Unije s jedne strane i nadležnosti treće zemlje s druge strane Komisija bi trebala osigurati da primat uvijek ima pravo Unije. Komisija bi trebala osigurati vodstvo i pomoć nadzorniku i obrađivaču te nastojati riješiti pravni sukob s trećom zemljom o kojoj je riječ. [Am. 63] |
| --- | --- |

(90)

Neke treće zemlje donose zakone, uredbe i druge zakonodavne instrumente kojima se izravno uređuju aktivnosti obrade podataka koje provode fizičke i pravne osobe u nadležnosti država članica. Primjenom tih zakona, uredbi i drugih zakonodavnih instrumenata izvan državnog teritorija moglo bi se kršiti međunarodno pravo i otežati postizanje zaštite pojedinaca koja se ovom Uredbom jamči u Uniji. Prijenosi bi se trebali dopustiti samo onda kad su zadovoljeni uvjeti ove Uredbe za prijenos u treće zemlje. To može na primjer biti slučaj kad je otkrivanje podataka potrebno zbog važnog javnog interesa utvrđenog zakonodavstvom Unije ili države članice kojemu podliježe nadzornik. Uvjete postojanja važnog javnog interesa trebala bi detaljnije odrediti Komisija delegiranim aktom.
  U slučajevima u kojima su nadzornici ili obrađivači suočeni s proturječnim zahtjevima usklađenosti između nadležnosti Unije s jedne strane i nadležnosti treće zemlje s druge strane Komisija bi trebala osigurati da primat uvijek ima pravo Unije. Komisija bi trebala osigurati vodstvo i pomoć nadzorniku i obrađivaču te nastojati riješiti pravni sukob s trećom zemljom o kojoj je riječ. [Am. 63]

| (91) | Prekogranično kretanje osobnih podataka može dodatno ugroziti sposobnost pojedinaca da ostvare prava na zaštitu podataka posebno kako bi se zaštitili od njihova nezakonitog korištenja ili otkrivanja. Nadzorna tijela mogu istodobno ustanoviti da nisu u mogućnosti obraditi žalbe ili provesti istrage vezane uz aktivnosti izvan svojih granica. Njihove napore u pogledu prekogranične suradnje također mogu otežati nedovoljne ovlasti za sprečavanje i preinaku, neusklađeni pravni sustavi i praktične prepreke kao što su ograničena sredstva. Stoga je potrebno promicati bližu suradnju između nadzornih tijela za zaštitu podataka kako bi im se pomoglo u razmjeni informacija i provođenju istraga zajedno sa stranim partnerima. |
| --- | --- |

(91)

Prekogranično kretanje osobnih podataka može dodatno ugroziti sposobnost pojedinaca da ostvare prava na zaštitu podataka posebno kako bi se zaštitili od njihova nezakonitog korištenja ili otkrivanja. Nadzorna tijela mogu istodobno ustanoviti da nisu u mogućnosti obraditi žalbe ili provesti istrage vezane uz aktivnosti izvan svojih granica. Njihove napore u pogledu prekogranične suradnje također mogu otežati nedovoljne ovlasti za sprečavanje i preinaku, neusklađeni pravni sustavi i praktične prepreke kao što su ograničena sredstva. Stoga je potrebno promicati bližu suradnju između nadzornih tijela za zaštitu podataka kako bi im se pomoglo u razmjeni informacija i provođenju istraga zajedno sa stranim partnerima.

| (92) | Uspostava nadzornih tijela u državama članicama, koje potpuno samostalno provode svoje funkcije ključna je sastavnica zaštite pojedinaca pri obradi njihovih osobnih podataka. Države članice smiju uspostaviti više od jednoga nadzornog tijela, ako to odražava njihovu ustavnu, organizacijsku i administrativnu strukturu.
  Tijelo mora imati odgovarajuće financijske i osobne resurse kako bi u potpunosti izvršavalo svoju ulogu, uzimajući u obzir broj stanovništva i količinu obrade osobnih podataka. [Am. 64] |
| --- | --- |

(92)

Uspostava nadzornih tijela u državama članicama, koje potpuno samostalno provode svoje funkcije ključna je sastavnica zaštite pojedinaca pri obradi njihovih osobnih podataka. Države članice smiju uspostaviti više od jednoga nadzornog tijela, ako to odražava njihovu ustavnu, organizacijsku i administrativnu strukturu.
  Tijelo mora imati odgovarajuće financijske i osobne resurse kako bi u potpunosti izvršavalo svoju ulogu, uzimajući u obzir broj stanovništva i količinu obrade osobnih podataka. [Am. 64]

| (93) | Ako neka država članica uspostavi nekoliko nadzornih tijela, trebala bi i zakonski utvrditi mehanizme kojima se osigurava učinkovito sudjelovanje tih nadzornih tijela u mehanizmu za usklađivanje. Kako bi se osigurala brza i neometana suradnja s drugim nadzornim tijelima, Europskim odborom za zaštitu podataka i Komisijom, ta bi država članica posebno trebala odrediti nadzorno tijelo koje će biti jedinstvena kontaktna točka za učinkovito sudjelovanje tih tijela u mehanizmu. |
| --- | --- |

(93)

Ako neka država članica uspostavi nekoliko nadzornih tijela, trebala bi i zakonski utvrditi mehanizme kojima se osigurava učinkovito sudjelovanje tih nadzornih tijela u mehanizmu za usklađivanje. Kako bi se osigurala brza i neometana suradnja s drugim nadzornim tijelima, Europskim odborom za zaštitu podataka i Komisijom, ta bi država članica posebno trebala odrediti nadzorno tijelo koje će biti jedinstvena kontaktna točka za učinkovito sudjelovanje tih tijela u mehanizmu.

| (94) | Svako bi nadzorno tijelo trebalo imati odgovarajuće financijske i ljudske resurse,
  pridajući posebnu pozornost osiguravanju odgovarajućih tehničkih i pravnih vještina osoblja,
  prostore i infrastrukturu, koji su neophodni za učinkovitu provedbu njihovih zadataka, uključujući i zadatke vezane uz obostranu pomoć i suradnju s ostalim nadzornim tijelima u cijeloj Uniji. [Am. 65] |
| --- | --- |

(94)

Svako bi nadzorno tijelo trebalo imati odgovarajuće financijske i ljudske resurse,
  pridajući posebnu pozornost osiguravanju odgovarajućih tehničkih i pravnih vještina osoblja,
  prostore i infrastrukturu, koji su neophodni za učinkovitu provedbu njihovih zadataka, uključujući i zadatke vezane uz obostranu pomoć i suradnju s ostalim nadzornim tijelima u cijeloj Uniji. [Am. 65]

| (95) | Opći uvjeti za članove nadzornog tijela trebali bi biti utvrđeni zakonom u svakoj državi članici te bi osobito trebali predvidjeti da te članove imenuje ili parlament ili vlada dotične države članice
  , vodeći brigu o smanjenju mogućnosti političkog uplitanja,
  te bi trebali obuhvaćati pravila o osobnim kvalifikacijama članova
  , izbjegavanju konflikta interesa
  i njihovom položaju. [Am. 66] |
| --- | --- |

(95)

Opći uvjeti za članove nadzornog tijela trebali bi biti utvrđeni zakonom u svakoj državi članici te bi osobito trebali predvidjeti da te članove imenuje ili parlament ili vlada dotične države članice
  , vodeći brigu o smanjenju mogućnosti političkog uplitanja,
  te bi trebali obuhvaćati pravila o osobnim kvalifikacijama članova
  , izbjegavanju konflikta interesa
  i njihovom položaju. [Am. 66]

| (96) | Nadzorna tijela trebala bi nadzirati primjenu odredbi u skladu s ovom Uredbom i pridonositi njezinoj dosljednoj primjeni u cijeloj Uniji kako bi se zaštitile fizičke osobe pri obradi njihovih osobnih podataka i olakšao slobodni protok osobnih podataka na unutarnjem tržištu. U tu svrhu nadzorna tijela trebala bi surađivati jedni s drugima i s Komisijom. |
| --- | --- |

(96)

Nadzorna tijela trebala bi nadzirati primjenu odredbi u skladu s ovom Uredbom i pridonositi njezinoj dosljednoj primjeni u cijeloj Uniji kako bi se zaštitile fizičke osobe pri obradi njihovih osobnih podataka i olakšao slobodni protok osobnih podataka na unutarnjem tržištu. U tu svrhu nadzorna tijela trebala bi surađivati jedni s drugima i s Komisijom.

| (97) | Ako se obrada osobnih podataka u sklopu aktivnosti poslovnog nastana nadzornika ili obrađivača u Uniji provodi u više država članica,
  kao jedinstvena kontaktna točka i vodeće tijelo nadležno
  za nadzor aktivnosti nadzornika ili obrađivača u cijeloj Uniji i
  za
  donošenje odgovarajućih

  relevantnih
  odluka trebalo bi biti nadležno samo jedno nadzorno tijelo, čime bi se povećala dosljednost primjene, pružila pravna sigurnost i smanjio administrativni teret za takve nadzornike ili obrađivače. [Am. 67] |
| --- | --- |

(97)

Ako se obrada osobnih podataka u sklopu aktivnosti poslovnog nastana nadzornika ili obrađivača u Uniji provodi u više država članica,
  kao jedinstvena kontaktna točka i vodeće tijelo nadležno
  za nadzor aktivnosti nadzornika ili obrađivača u cijeloj Uniji i
  za
  donošenje odgovarajućih

  relevantnih
  odluka trebalo bi biti nadležno samo jedno nadzorno tijelo, čime bi se povećala dosljednost primjene, pružila pravna sigurnost i smanjio administrativni teret za takve nadzornike ili obrađivače. [Am. 67]

| (98) | Nadležno

  Vodeće
  tijelo, koje bi pružalo sve usluge na jednom mjestu, trebalo bi biti nadzorno tijelo države članice u kojoj nadzornik ili obrađivač ima svoj glavni poslovni nastan
  ili svojeg predstavnika
  .
  Europski odbor za zaštitu podataka na zahtjev nadležnog tijela u određenim slučajevima može imenovati vodeće tijelo preko mehanizma za usklađivanje. [Am. 68] |
| --- | --- |

(98)

Nadležno

  Vodeće
  tijelo, koje bi pružalo sve usluge na jednom mjestu, trebalo bi biti nadzorno tijelo države članice u kojoj nadzornik ili obrađivač ima svoj glavni poslovni nastan
  ili svojeg predstavnika
  .
  Europski odbor za zaštitu podataka na zahtjev nadležnog tijela u određenim slučajevima može imenovati vodeće tijelo preko mehanizma za usklađivanje. [Am. 68]

| (98.a) | Osobe čiji se podaci obrađuju i čije podatke obrađuje nadzornik ili obrađivač u drugoj državi članici trebale bi imati mogućnost žalbe nadzornom tijelu koje izaberu. Vodeće tijelo za zaštitu podataka trebalo bi uskladiti svoj rad s radom ostalih uključenih tijela. [Am. 69] |
| --- | --- |

(98.a)

Osobe čiji se podaci obrađuju i čije podatke obrađuje nadzornik ili obrađivač u drugoj državi članici trebale bi imati mogućnost žalbe nadzornom tijelu koje izaberu. Vodeće tijelo za zaštitu podataka trebalo bi uskladiti svoj rad s radom ostalih uključenih tijela. [Am. 69]

| (99) | Premda se ova Uredba također primjenjuje na aktivnosti nacionalnih sudova, kako bi se zaštitila neovisnost sudaca u izvršenju njihovih pravosudnih zadaća, nadležnost nadzornih tijela ne bi trebala obuhvaćati obradu osobnih podataka kada sudovi djeluju u okviru svoje sudske nadležnosti. No ovo bi izuzeće trebalo ograničiti isključivo na pravosudne djelatnosti u sudskim postupcima i ne bi ga se trebalo primjenjivati na ostale aktivnosti u kojima bi suci u skladu s nacionalnim zakonodavstvom mogli sudjelovati. |
| --- | --- |

(99)

Premda se ova Uredba također primjenjuje na aktivnosti nacionalnih sudova, kako bi se zaštitila neovisnost sudaca u izvršenju njihovih pravosudnih zadaća, nadležnost nadzornih tijela ne bi trebala obuhvaćati obradu osobnih podataka kada sudovi djeluju u okviru svoje sudske nadležnosti. No ovo bi izuzeće trebalo ograničiti isključivo na pravosudne djelatnosti u sudskim postupcima i ne bi ga se trebalo primjenjivati na ostale aktivnosti u kojima bi suci u skladu s nacionalnim zakonodavstvom mogli sudjelovati.

| (100) | Kako bi se osiguralo dosljedno nadziranje i provođenje ove Uredbe u cijeloj Uniji, nadzorna bi tijela u svakoj državi članici trebala imati iste dužnosti i izvršne ovlasti, uključujući istražne ovlasti, ovlasti pravno obvezujućeg posredovanja, donošenja odluka i sankcija, osobito u slučajevima žalbi pojedinaca, te ovlasti sudjelovanja u sudskim postupcima. Istražne ovlasti nadzornih tijela u pogledu pristupa prostorijama trebale bi se izvršavati u skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom. To se posebno odnosi na obvezu dobivanja prethodnog sudskog odobrenja. |
| --- | --- |

(100)

Kako bi se osiguralo dosljedno nadziranje i provođenje ove Uredbe u cijeloj Uniji, nadzorna bi tijela u svakoj državi članici trebala imati iste dužnosti i izvršne ovlasti, uključujući istražne ovlasti, ovlasti pravno obvezujućeg posredovanja, donošenja odluka i sankcija, osobito u slučajevima žalbi pojedinaca, te ovlasti sudjelovanja u sudskim postupcima. Istražne ovlasti nadzornih tijela u pogledu pristupa prostorijama trebale bi se izvršavati u skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom. To se posebno odnosi na obvezu dobivanja prethodnog sudskog odobrenja.

| (101) | Svako nadzorno tijelo trebalo bi razmotriti žalbe koje uloži bilo koja osoba čiji se podaci obrađuju
  ili udruga koja djeluje u javnom interesu
  i istražiti to pitanje. Istragu pokrenutu na temelju žalbe treba sukladno sudskom preispitivanju provesti u mjeri koja je za određeni slučaj primjerena. Nadzorno tijelo trebalo bi u razumnom roku obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju
  ili udrugu
  o tijeku i ishodu žalbe. Ako slučaj zahtijeva daljnju provjeru ili usklađivanje s drugim nadzornim tijelom, osobu čiji se podaci obrađuju trebalo bi obavijestiti da je provjera u tijeku. [Am. 70] |
| --- | --- |

(101)

Svako nadzorno tijelo trebalo bi razmotriti žalbe koje uloži bilo koja osoba čiji se podaci obrađuju
  ili udruga koja djeluje u javnom interesu
  i istražiti to pitanje. Istragu pokrenutu na temelju žalbe treba sukladno sudskom preispitivanju provesti u mjeri koja je za određeni slučaj primjerena. Nadzorno tijelo trebalo bi u razumnom roku obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju
  ili udrugu
  o tijeku i ishodu žalbe. Ako slučaj zahtijeva daljnju provjeru ili usklađivanje s drugim nadzornim tijelom, osobu čiji se podaci obrađuju trebalo bi obavijestiti da je provjera u tijeku. [Am. 70]

| (102) | Aktivnosti nadzornih tijela s ciljem podizanja svijesti javnosti trebale bi obuhvaćati posebne mjere namijenjene nadzornicima i obrađivačima, uključujući mikro, mala i srednja poduzeća te osobe čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(102)

Aktivnosti nadzornih tijela s ciljem podizanja svijesti javnosti trebale bi obuhvaćati posebne mjere namijenjene nadzornicima i obrađivačima, uključujući mikro, mala i srednja poduzeća te osobe čiji se podaci obrađuju.

| (103) | Nadzorna tijela trebala bi si međusobno pomagati u obavljanju svojih dužnosti i pružati si međusobnu pomoć kako bi se zajamčila dosljedna primjena i provedba ove Uredbe na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(103)

Nadzorna tijela trebala bi si međusobno pomagati u obavljanju svojih dužnosti i pružati si međusobnu pomoć kako bi se zajamčila dosljedna primjena i provedba ove Uredbe na unutarnjem tržištu.

| (104) | Svako nadzorno tijelo trebalo bi imati pravo na sudjelovanje u zajedničkim mjerama nadzornih tijela. Nadzorno tijelo kojemu je upućen zahtjev trebalo bi biti dužno odgovoriti na zahtjev u utvrđenom roku. |
| --- | --- |

(104)

Svako nadzorno tijelo trebalo bi imati pravo na sudjelovanje u zajedničkim mjerama nadzornih tijela. Nadzorno tijelo kojemu je upućen zahtjev trebalo bi biti dužno odgovoriti na zahtjev u utvrđenom roku.

| (105) | Kako bi se osigurala dosljedna primjena ove Uredbe u cijeloj Uniji, za suradnju nadzornih tijela jednih s drugima i Komisije trebao bi se uspostaviti mehanizam za usklađivanje. Taj bi se mehanizam trebao primjenjivati osobito u slučajevima kad nadzorno tijelo namjerava poduzeti mjeru u vezi s postupcima obrade koji su povezani s ponudom proizvoda ili usluga u nekoliko država članica osobama čiji se podaci obrađuju ili s praćenjem takvih osoba ili koji bi mogli znatno utjecati na slobodni protok osobnih podataka. Mehanizam bi se također trebao primjenjivati u slučajevima kad bilo koje nadzorno tijelo ili Komisija zatraži da se predmet razmotri u okviru mehanizma za usklađivanje.
  Nadalje, osobe čiji se podaci obrađuju trebale bi imati pravo ostvarivanja usklađenosti ako smatraju da mjera tijela za zaštitu podataka države članice nije ispunila
  taj
  kriterij. Taj
  mehanizam ne bi smio dovoditi u pitanje druge mjere koje Komisija može poduzeti izvršavajući svoje ovlasti u skladu s Ugovorima. [Am. 71] |
| --- | --- |

(105)

Kako bi se osigurala dosljedna primjena ove Uredbe u cijeloj Uniji, za suradnju nadzornih tijela jednih s drugima i Komisije trebao bi se uspostaviti mehanizam za usklađivanje. Taj bi se mehanizam trebao primjenjivati osobito u slučajevima kad nadzorno tijelo namjerava poduzeti mjeru u vezi s postupcima obrade koji su povezani s ponudom proizvoda ili usluga u nekoliko država članica osobama čiji se podaci obrađuju ili s praćenjem takvih osoba ili koji bi mogli znatno utjecati na slobodni protok osobnih podataka. Mehanizam bi se također trebao primjenjivati u slučajevima kad bilo koje nadzorno tijelo ili Komisija zatraži da se predmet razmotri u okviru mehanizma za usklađivanje.
  Nadalje, osobe čiji se podaci obrađuju trebale bi imati pravo ostvarivanja usklađenosti ako smatraju da mjera tijela za zaštitu podataka države članice nije ispunila
  taj
  kriterij. Taj
  mehanizam ne bi smio dovoditi u pitanje druge mjere koje Komisija može poduzeti izvršavajući svoje ovlasti u skladu s Ugovorima. [Am. 71]

| (106) | Pri primjeni mehanizma za usklađivanje Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi, ako je tako odlučila većina njegovih članova ili ako je to zatražilo nadzorno tijelo ili Komisija, u utvrđenom roku objaviti mišljenje. |
| --- | --- |

(106)

Pri primjeni mehanizma za usklađivanje Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi, ako je tako odlučila većina njegovih članova ili ako je to zatražilo nadzorno tijelo ili Komisija, u utvrđenom roku objaviti mišljenje.

| (106.a) | Kako bi se osigurala dosljedna primjena ove Uredbe, Europski odbor za zaštitu podataka može u pojedinačnim slučajevima donijeti odluku koja je obvezujuća za nadležna nadzorna tijela. [Am. 72] |
| --- | --- |

(106.a)

Kako bi se osigurala dosljedna primjena ove Uredbe, Europski odbor za zaštitu podataka može u pojedinačnim slučajevima donijeti odluku koja je obvezujuća za nadležna nadzorna tijela. [Am. 72]

| (107) | Kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom, Komisija može donijeti mišljenje o tom pitanju ili odluku kojom se od nadzornog tijela zahtijeva da povuče svoj nacrt mjere.
  [Am. 73] |
| --- | --- |

(107)

Kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom, Komisija može donijeti mišljenje o tom pitanju ili odluku kojom se od nadzornog tijela zahtijeva da povuče svoj nacrt mjere.
  [Am. 73]

| (108) | Može doći do potrebe da se hitno djeluje kako bi se zaštitili interesi osoba čiji se podaci obrađuju, posebno ako postoji opasnost da bi ostvarivanje prava osobe čiji se podaci obrađuju moglo biti znatno otežano. Stoga bi nadzorno tijelo trebalo imati mogućnost da pri primjeni mehanizma za usklađivanje usvoji privremene mjere s utvrđenim razdobljem valjanosti. |
| --- | --- |

(108)

Može doći do potrebe da se hitno djeluje kako bi se zaštitili interesi osoba čiji se podaci obrađuju, posebno ako postoji opasnost da bi ostvarivanje prava osobe čiji se podaci obrađuju moglo biti znatno otežano. Stoga bi nadzorno tijelo trebalo imati mogućnost da pri primjeni mehanizma za usklađivanje usvoji privremene mjere s utvrđenim razdobljem valjanosti.

| (109) | Primjena ovog mehanizma trebala bi biti uvjet za pravnu valjanost i izvršenje određene odluke od strane nadzornog tijela. U drugim slučajevima od prekogranične važnosti uzajamna pomoć i zajedničke istrage između dotičnih nadzornih tijela mogu se provoditi na bilateralnoj i multilateralnoj osnovi, a da se pritom ne pokreće mehanizam za usklađivanje. |
| --- | --- |

(109)

Primjena ovog mehanizma trebala bi biti uvjet za pravnu valjanost i izvršenje određene odluke od strane nadzornog tijela. U drugim slučajevima od prekogranične važnosti uzajamna pomoć i zajedničke istrage između dotičnih nadzornih tijela mogu se provoditi na bilateralnoj i multilateralnoj osnovi, a da se pritom ne pokreće mehanizam za usklađivanje.

| (110) | Na razini Unije trebao bi se osnovati Europski odbor za zaštitu podataka. On bi trebao zamijeniti Radnu skupinu za zaštitu pojedinaca pri obradi osobnih podataka koja je uspostavljena Direktivom 95/46/EZ. Trebao bi se sastojati od predsjednika nadzornog tijela svake države članice i europskog nadzornika za zaštitu podataka. Komisija bi trebala sudjelovati u njegovim aktivnostima. Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi pridonijeti dosljednoj primjeni ove Uredbe u cijeloj Uniji, između ostalog savjetovanjem
  institucija Unije

  Komisije i promicanjem suradnje između nadzornih tijela u cijeloj Uniji
  , uključujući koordinaciju zajedničkih mjera
  . Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi biti neovisan u izvršavanju svojih zadaća.
  Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi ojačati dijalog sa zainteresiranim dionicima kao što su udruge osoba čiji se podaci obrađuju, organizacije potrošača, nadzornici podataka i ostali relevantni dionici i stručnjaci. [Am. 74] |
| --- | --- |

(110)

Na razini Unije trebao bi se osnovati Europski odbor za zaštitu podataka. On bi trebao zamijeniti Radnu skupinu za zaštitu pojedinaca pri obradi osobnih podataka koja je uspostavljena Direktivom 95/46/EZ. Trebao bi se sastojati od predsjednika nadzornog tijela svake države članice i europskog nadzornika za zaštitu podataka. Komisija bi trebala sudjelovati u njegovim aktivnostima. Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi pridonijeti dosljednoj primjeni ove Uredbe u cijeloj Uniji, između ostalog savjetovanjem
  institucija Unije

  Komisije i promicanjem suradnje između nadzornih tijela u cijeloj Uniji
  , uključujući koordinaciju zajedničkih mjera
  . Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi biti neovisan u izvršavanju svojih zadaća.
  Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi ojačati dijalog sa zainteresiranim dionicima kao što su udruge osoba čiji se podaci obrađuju, organizacije potrošača, nadzornici podataka i ostali relevantni dionici i stručnjaci. [Am. 74]

| (111) | Svaka osoba

  Osobe
  čiji se podaci obrađuju trebale bi imati pravo uložiti žalbu nadzornome tijelu u bilo kojoj državi članici te pravo na
  učinkovit
  pravni lijek
  u skladu s člankom 47. Povelje
  ako smatra

  smatraju
  da su
  im

  joj prava prema ovoj Uredbi povrijeđena ili u slučaju kad nadzorno tijelo ne reagira na žalbu ili ne poduzima nikakve korake, a kad je takav korak potreban za zaštitu prava osobe čiji se podaci obrađuju. [Am. 75] |
| --- | --- |

(111)

Svaka osoba

  Osobe
  čiji se podaci obrađuju trebale bi imati pravo uložiti žalbu nadzornome tijelu u bilo kojoj državi članici te pravo na
  učinkovit
  pravni lijek
  u skladu s člankom 47. Povelje
  ako smatra

  smatraju
  da su
  im

  joj prava prema ovoj Uredbi povrijeđena ili u slučaju kad nadzorno tijelo ne reagira na žalbu ili ne poduzima nikakve korake, a kad je takav korak potreban za zaštitu prava osobe čiji se podaci obrađuju. [Am. 75]

| (112) | Svako tijelo, organizacija ili udruga
  koja djeluje u javnom interesu

  kojoj je cilj zaštiti prava i interese osoba čiji se podaci obrađuju u vezi sa zaštitom njihovih podataka te je osnovana u skladu sa zakonodavstvom države članice trebala bi imati pravo uložiti žalbu nadzornom tijelu
  u ime osoba čiji se podaci obrađuju i uz njihovu suglasnost
  ili ostvariti pravo na pravni lijek u ime

  ako ju je za to ovlastila
  osoba čiji se podaci obrađuju, ili imati pravo, neovisno o žalbi osobe čiji se podaci obrađuju, uložiti vlastitu žalbu ako smatra da je došlo do povrede
  ove Uredbe

  osobnih podataka. [Am. 76] |
| --- | --- |

(112)

Svako tijelo, organizacija ili udruga
  koja djeluje u javnom interesu

  kojoj je cilj zaštiti prava i interese osoba čiji se podaci obrađuju u vezi sa zaštitom njihovih podataka te je osnovana u skladu sa zakonodavstvom države članice trebala bi imati pravo uložiti žalbu nadzornom tijelu
  u ime osoba čiji se podaci obrađuju i uz njihovu suglasnost
  ili ostvariti pravo na pravni lijek u ime

  ako ju je za to ovlastila
  osoba čiji se podaci obrađuju, ili imati pravo, neovisno o žalbi osobe čiji se podaci obrađuju, uložiti vlastitu žalbu ako smatra da je došlo do povrede
  ove Uredbe

  osobnih podataka. [Am. 76]

| (113) | Svaka fizička ili pravna osoba trebala bi imati pravo na pravni lijek protiv odluka nadzornog tijela koje se odnose na nju. Za postupke protiv nadzornog tijela trebali bi biti nadležni sudovi države članice u kojoj nadzorno tijelo ima poslovni nastan. |
| --- | --- |

(113)

Svaka fizička ili pravna osoba trebala bi imati pravo na pravni lijek protiv odluka nadzornog tijela koje se odnose na nju. Za postupke protiv nadzornog tijela trebali bi biti nadležni sudovi države članice u kojoj nadzorno tijelo ima poslovni nastan.

| (114) | Kako bi se ojačala sudska zaštita osoba čiji se podaci obrađuju u slučajevima kad nadležno nadzorno tijelo ima poslovni nastan u drugoj državi članici od one u kojoj osoba čiji se podaci obrađuju boravi, dotična osoba može zatražiti od

  ovlastiti
  bilo
  koje tijelo, organizaciju ili udrugu koja djeluje u javnom interesu da

  kojeg tijela, organizacije ili udruge kojoj je cilj zaštiti prava i interese osoba čiji se podaci obrađuju u vezi sa zaštitom njihovih podataka da u njezino ime na nadležnom sudu u drugoj državi članici pokrene postupak protiv tog nadzornog tijela. [Am. 77] |
| --- | --- |

(114)

Kako bi se ojačala sudska zaštita osoba čiji se podaci obrađuju u slučajevima kad nadležno nadzorno tijelo ima poslovni nastan u drugoj državi članici od one u kojoj osoba čiji se podaci obrađuju boravi, dotična osoba može zatražiti od

  ovlastiti
  bilo
  koje tijelo, organizaciju ili udrugu koja djeluje u javnom interesu da

  kojeg tijela, organizacije ili udruge kojoj je cilj zaštiti prava i interese osoba čiji se podaci obrađuju u vezi sa zaštitom njihovih podataka da u njezino ime na nadležnom sudu u drugoj državi članici pokrene postupak protiv tog nadzornog tijela. [Am. 77]

| (115) | U slučajevima kad nadležno nadzorno tijelo s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ne reagira ili ne poduzima dostatne mjere u pogledu žalbe, osoba čiji se podaci obrađuju može zatražiti od nadzornog tijela u državi članici njezinog uobičajenog boravišta da na nadležnom sudu u drugoj državi članici pokrene postupak protiv tog nadzornog tijela.
  To se ne primjenjuje na osobe koje nemaju prebivalište u EU-u.
  Nadzorno tijelo kojemu je podnesen zahtjev može na temelju sudskog preispitivanja odlučiti je li primjereno udovoljiti zahtjevu ili ne. [Am. 78] |
| --- | --- |

(115)

U slučajevima kad nadležno nadzorno tijelo s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ne reagira ili ne poduzima dostatne mjere u pogledu žalbe, osoba čiji se podaci obrađuju može zatražiti od nadzornog tijela u državi članici njezinog uobičajenog boravišta da na nadležnom sudu u drugoj državi članici pokrene postupak protiv tog nadzornog tijela.
  To se ne primjenjuje na osobe koje nemaju prebivalište u EU-u.
  Nadzorno tijelo kojemu je podnesen zahtjev može na temelju sudskog preispitivanja odlučiti je li primjereno udovoljiti zahtjevu ili ne. [Am. 78]

| (116) | Tužitelj bi trebao imati pravo pokrenuti postupke protiv nadzornika ili obrađivača na sudu u državi članici u kojoj nadzornik ili obrađivač ima poslovni nastan ili, u
  slučaju boravišta u EU-u, u
  kojoj osoba čiji se podaci obrađuju boravi, osim ako je nadzornik javno tijelo
  Unije ili države članice
  koje izvršava svoje javne ovlasti. [Am. 79] |
| --- | --- |

(116)

Tužitelj bi trebao imati pravo pokrenuti postupke protiv nadzornika ili obrađivača na sudu u državi članici u kojoj nadzornik ili obrađivač ima poslovni nastan ili, u
  slučaju boravišta u EU-u, u
  kojoj osoba čiji se podaci obrađuju boravi, osim ako je nadzornik javno tijelo
  Unije ili države članice
  koje izvršava svoje javne ovlasti. [Am. 79]

| (117) | Ako postoje naznake da se na sudovima u različitim državama članicama vode usporedni postupci, sudovi bi trebali biti dužni stupiti u kontakt jedan s drugim. Sudovi bi trebali imati mogućnost obustaviti postupak ako se u drugoj državi članici vodi usporedni postupak. Države članice trebale bi zajamčiti učinkovite sudske postupke s mogućnošću brzog donošenja mjera za otklanjanje ili sprečavanje povrede ove Uredbe. |
| --- | --- |

(117)

Ako postoje naznake da se na sudovima u različitim državama članicama vode usporedni postupci, sudovi bi trebali biti dužni stupiti u kontakt jedan s drugim. Sudovi bi trebali imati mogućnost obustaviti postupak ako se u drugoj državi članici vodi usporedni postupak. Države članice trebale bi zajamčiti učinkovite sudske postupke s mogućnošću brzog donošenja mjera za otklanjanje ili sprečavanje povrede ove Uredbe.

| (118) | Svaku štetu
  , materijalnu ili nematerijalnu,
  koju osoba može pretrpjeti kao rezultat nezakonite obrade trebao bi nadoknaditi nadzornik ili obrađivač, kojeg se može izuzeti od odgovornosti
  samo
  ako dokaže da
  on
  nije odgovoran za štetu, osobito u slučaju kad utvrdi grešku osobe čiji se podaci obrađuju ili u slučaju više sile. [Am. 80] |
| --- | --- |

(118)

Svaku štetu
  , materijalnu ili nematerijalnu,
  koju osoba može pretrpjeti kao rezultat nezakonite obrade trebao bi nadoknaditi nadzornik ili obrađivač, kojeg se može izuzeti od odgovornosti
  samo
  ako dokaže da
  on
  nije odgovoran za štetu, osobito u slučaju kad utvrdi grešku osobe čiji se podaci obrađuju ili u slučaju više sile. [Am. 80]

| (119) | Sankcije bi trebalo nametnuti svakoj osobi, bilo da je uređena privatnim ili javnim pravom, koja se ne pridržava ove Uredbe. Države članice trebale bi zajamčiti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije te bi morale poduzeti sve mjere za njihovo provođenje.
  Pravila o sankcijama trebala bi biti uvjetovana odgovarajućim postupovnim zaštitnim mjerama u skladu s općim načelima zakonodavstva Unije i Povelje, uključujući ona koja se odnose na pravo na učinkovit pravni lijek, odgovarajući postupak i načelo „ne bis in idem”. [Am. 81] |
| --- | --- |

(119)

Sankcije bi trebalo nametnuti svakoj osobi, bilo da je uređena privatnim ili javnim pravom, koja se ne pridržava ove Uredbe. Države članice trebale bi zajamčiti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije te bi morale poduzeti sve mjere za njihovo provođenje.
  Pravila o sankcijama trebala bi biti uvjetovana odgovarajućim postupovnim zaštitnim mjerama u skladu s općim načelima zakonodavstva Unije i Povelje, uključujući ona koja se odnose na pravo na učinkovit pravni lijek, odgovarajući postupak i načelo „ne bis in idem”. [Am. 81]

| (119.a) | U primjenjivanju sankcija države članice trebale bi u potpunosti poštovati odgovarajuće postupovne zaštitne mjere, uključujući pravo na učinkovit pravni lijek, odgovarajući postupak i načelo „ne bis in idem”. [Am. 82] |
| --- | --- |

(119.a)

U primjenjivanju sankcija države članice trebale bi u potpunosti poštovati odgovarajuće postupovne zaštitne mjere, uključujući pravo na učinkovit pravni lijek, odgovarajući postupak i načelo „ne bis in idem”. [Am. 82]

| (120) | Kako bi se ojačale i uskladile upravne sankcije za povredu ove Uredbe, svako nadzorno tijelo trebalo bi imati ovlast propisati sankcije za upravne prekršaje. U ovoj bi se Uredbi trebali navesti ti prekršaji i gornja granica s njima povezanih upravnih kazni, koja bi se trebala odrediti u svakom pojedinačnom slučaju u odnosu na konkretne okolnosti slučaja, osobito uzimajući u obzir prirodu, ozbiljnost i trajanje povrede. Mehanizam za usklađivanje također se može koristiti za umanjivanje razlika u primjeni upravnih sankcija. |
| --- | --- |

(120)

Kako bi se ojačale i uskladile upravne sankcije za povredu ove Uredbe, svako nadzorno tijelo trebalo bi imati ovlast propisati sankcije za upravne prekršaje. U ovoj bi se Uredbi trebali navesti ti prekršaji i gornja granica s njima povezanih upravnih kazni, koja bi se trebala odrediti u svakom pojedinačnom slučaju u odnosu na konkretne okolnosti slučaja, osobito uzimajući u obzir prirodu, ozbiljnost i trajanje povrede. Mehanizam za usklađivanje također se može koristiti za umanjivanje razlika u primjeni upravnih sankcija.

| (121) | Kad god je potrebno, trebalo bi osigurati izuzeća i odstupanja
  za obradu osobnih podataka koja se provodi isključivo u svrhe novinarstva ili književnog ili umjetničkog izražavanja trebalo bi se primjenjivati izuzeće od zahtjeva određenih odredbi ove Uredbe kako bi se uskladilo pravo na zaštitu osobnih podataka s pravom na slobodu izražavanja i posebno s pravom na primanje i davanje informacije, kako je posebno zajamčeno člankom 11. Povelje. To bi se posebno trebalo primjenjivati na obradu osobnih podataka na audiovizualnom području te u novinskim i medijskim arhivima. Stoga bi države članice trebale donijeti zakonodavne mjere kojima bi se predvidjela izuzeća i odstupanja potrebna radi usklađivanja tih temeljnih prava. Takva bi izuzeća i odstupanja države članice trebale usvojiti o općim načelima, o pravima osoba čiji se podaci obrađuju, o nadzorniku i obrađivaču, o prijenosu podataka u treće zemlje ili međunarodne organizacije, o neovisnim nadzornim tijelima te o suradnji i usklađenosti
  te o posebnim slučajevima obrade podataka
  . To međutim ne bi trebalo navesti države članice na to da predvide izuzeća od drugih odredbi ove uredbe. Kako bi se vodilo računa o važnosti prava na slobodu mišljenja u svakom demokratskom društvu, pojmove vezane uz tu slobodu, kao što je novinarstvo, potrebno je tumačiti u širokom smislu
  kako bi se pokrile sve
  . Stoga bi države članice u svrhu izuzeća i odstupanja predviđenih ovom Uredbom trebale označiti aktivnosti kao „novinarske” ako je predmet tih djelatnosti
  s ciljem otkrivanja

  otkrivanje informacija, mišljenja ili ideja javnosti bez obzira na medij kojim se one prenose
  , uzimajući u obzir i tehnološki razvoj
  . Te aktivnosti ne bi smjele biti ograničene na medijske poduzetnike te se mogu i ne moraju obavljati u cilju stjecanja dobiti. [Am. 83] |
| --- | --- |

(121)

Kad god je potrebno, trebalo bi osigurati izuzeća i odstupanja
  za obradu osobnih podataka koja se provodi isključivo u svrhe novinarstva ili književnog ili umjetničkog izražavanja trebalo bi se primjenjivati izuzeće od zahtjeva određenih odredbi ove Uredbe kako bi se uskladilo pravo na zaštitu osobnih podataka s pravom na slobodu izražavanja i posebno s pravom na primanje i davanje informacije, kako je posebno zajamčeno člankom 11. Povelje. To bi se posebno trebalo primjenjivati na obradu osobnih podataka na audiovizualnom području te u novinskim i medijskim arhivima. Stoga bi države članice trebale donijeti zakonodavne mjere kojima bi se predvidjela izuzeća i odstupanja potrebna radi usklađivanja tih temeljnih prava. Takva bi izuzeća i odstupanja države članice trebale usvojiti o općim načelima, o pravima osoba čiji se podaci obrađuju, o nadzorniku i obrađivaču, o prijenosu podataka u treće zemlje ili međunarodne organizacije, o neovisnim nadzornim tijelima te o suradnji i usklađenosti
  te o posebnim slučajevima obrade podataka
  . To međutim ne bi trebalo navesti države članice na to da predvide izuzeća od drugih odredbi ove uredbe. Kako bi se vodilo računa o važnosti prava na slobodu mišljenja u svakom demokratskom društvu, pojmove vezane uz tu slobodu, kao što je novinarstvo, potrebno je tumačiti u širokom smislu
  kako bi se pokrile sve
  . Stoga bi države članice u svrhu izuzeća i odstupanja predviđenih ovom Uredbom trebale označiti aktivnosti kao „novinarske” ako je predmet tih djelatnosti
  s ciljem otkrivanja

  otkrivanje informacija, mišljenja ili ideja javnosti bez obzira na medij kojim se one prenose
  , uzimajući u obzir i tehnološki razvoj
  . Te aktivnosti ne bi smjele biti ograničene na medijske poduzetnike te se mogu i ne moraju obavljati u cilju stjecanja dobiti. [Am. 83]

| (122) | Za obradu osobnih podataka o zdravstvenom stanju kao posebne kategorije podataka kojima je potreban veći stupanj zaštite često se može naći niz legitimnih razloga vezanih uz dobrobit pojedinaca i cijelog društva, posebno kad je riječ o osiguravanju neprekinute prekogranične zdravstvene zaštite. Stoga bi se ovom Uredbom trebali utvrditi usklađeni uvjeti za obradu osobnih podataka o zdravstvenom stanju uz primjenu određenih i odgovarajućih mjera za zaštitu temeljnih prava i osobnih podataka pojedinaca. To uključuje pravo pojedinaca na pristup svojim osobnim podacima o zdravstvenom stanju, na primjer podacima u zdravstvenim kartonima koji sadrže informacije poput dijagnoze, rezultata pretraga, liječničkih mišljenja, liječenja ili zahvata. |
| --- | --- |

(122)

Za obradu osobnih podataka o zdravstvenom stanju kao posebne kategorije podataka kojima je potreban veći stupanj zaštite često se može naći niz legitimnih razloga vezanih uz dobrobit pojedinaca i cijelog društva, posebno kad je riječ o osiguravanju neprekinute prekogranične zdravstvene zaštite. Stoga bi se ovom Uredbom trebali utvrditi usklađeni uvjeti za obradu osobnih podataka o zdravstvenom stanju uz primjenu određenih i odgovarajućih mjera za zaštitu temeljnih prava i osobnih podataka pojedinaca. To uključuje pravo pojedinaca na pristup svojim osobnim podacima o zdravstvenom stanju, na primjer podacima u zdravstvenim kartonima koji sadrže informacije poput dijagnoze, rezultata pretraga, liječničkih mišljenja, liječenja ili zahvata.

| (122.a) | Stručnjak koji obrađuje osobne podatke o zdravstvenom stanju trebao bi, ako je moguće, primiti anonimizirane ili pseudonimizirane podatke, čime identitet osobe ostaje poznat samo liječniku opće prakse ili specijalistu koji je zatražio takvu obradu podataka. [Am. 84] |
| --- | --- |

(122.a)

Stručnjak koji obrađuje osobne podatke o zdravstvenom stanju trebao bi, ako je moguće, primiti anonimizirane ili pseudonimizirane podatke, čime identitet osobe ostaje poznat samo liječniku opće prakse ili specijalistu koji je zatražio takvu obradu podataka. [Am. 84]

| (123) | Zbog javnog interesa na području javnog zdravlja može biti potrebno provesti obradu osobnih podataka o zdravstvenom stanju bez suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju. U tom kontekstu „javno zdravlje” trebalo bi se tumačiti na način kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9)
  od 16. prosinca 2008. o statistici Zajednice o javnom zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radu, što uključuje sve elemente vezane uz zdravlje kao što su zdravstveno stanje, uključujući pobol i invalidnost, faktore koji utječu na zdravstveno stanje, potrebe zdravstvene zaštite, sredstva dodijeljena zdravstvenim službama, pružanje zdravstvenih usluga i opći pristup njima kao i troškove zdravstvene zaštite i njezino financiranje te uzroke smrtnosti. Takva obrada osobnih podataka o zdravstvenom stanju zbog javnog interesa ne bi smjela dovesti do toga da treće strane kao što su poslodavci, osiguravajuća društva i banke obrađuju osobne podatke u druge svrhe.
  [Am. 85] |
| --- | --- |

(123)

Zbog javnog interesa na području javnog zdravlja može biti potrebno provesti obradu osobnih podataka o zdravstvenom stanju bez suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju. U tom kontekstu „javno zdravlje” trebalo bi se tumačiti na način kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9)
  od 16. prosinca 2008. o statistici Zajednice o javnom zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radu, što uključuje sve elemente vezane uz zdravlje kao što su zdravstveno stanje, uključujući pobol i invalidnost, faktore koji utječu na zdravstveno stanje, potrebe zdravstvene zaštite, sredstva dodijeljena zdravstvenim službama, pružanje zdravstvenih usluga i opći pristup njima kao i troškove zdravstvene zaštite i njezino financiranje te uzroke smrtnosti. Takva obrada osobnih podataka o zdravstvenom stanju zbog javnog interesa ne bi smjela dovesti do toga da treće strane kao što su poslodavci, osiguravajuća društva i banke obrađuju osobne podatke u druge svrhe.
  [Am. 85]

| (123.a) | Obrada osobnih podataka o zdravstvenom stanju kao posebna kategorija podataka može biti potrebna radi povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja. Stoga je ovom Uredbom predviđeno izuzeće od zahtjeva za suglasnost u slučajevima istraživanja od važnog javnog interesa. [Am. 86] |
| --- | --- |

(123.a)

Obrada osobnih podataka o zdravstvenom stanju kao posebna kategorija podataka može biti potrebna radi povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja. Stoga je ovom Uredbom predviđeno izuzeće od zahtjeva za suglasnost u slučajevima istraživanja od važnog javnog interesa. [Am. 86]

| (124) | Opća načela zaštite pojedinaca pri obradi osobnih podataka trebala bi se primjenjivati i pri zapošljavanju
  i u kontekstu socijalne sigurnosti
  .
  Države članice trebale bi imati mogućnost uređivanja obrade
  . Kako bi se uredila obrada osobnih podataka zaposlenika pri zapošljavanju
  i obrade osobnih podataka u kontekstu socijalne sigurnosti
  , države članice trebale bi imati mogućnosti da u skladu s
  pravilima i minimalnim standardima iz ove Uredbe. Ako u državi članici o kojoj je riječ postoji zakonska osnova za uređivanje pitanja u vezi sa zapošljavanjem prema ugovoru između predstavnika zaposlenih i uprave poduzeća ili poduzetnika u vladajućem položaju grupe poduzetnika (kolektivni ugovor) ili u skladu s Direktivom 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća



   (10)



  , obrada

  ovom Uredbom zakonski utvrde posebna pravila za obradu osobnih podataka u sektoru zapošljavanja

  pri zapošljavanju može biti uređena i takvim ugovorom
  . [Am. 87] |
| --- | --- |

(124)

Opća načela zaštite pojedinaca pri obradi osobnih podataka trebala bi se primjenjivati i pri zapošljavanju
  i u kontekstu socijalne sigurnosti
  .
  Države članice trebale bi imati mogućnost uređivanja obrade
  . Kako bi se uredila obrada osobnih podataka zaposlenika pri zapošljavanju
  i obrade osobnih podataka u kontekstu socijalne sigurnosti
  , države članice trebale bi imati mogućnosti da u skladu s
  pravilima i minimalnim standardima iz ove Uredbe. Ako u državi članici o kojoj je riječ postoji zakonska osnova za uređivanje pitanja u vezi sa zapošljavanjem prema ugovoru između predstavnika zaposlenih i uprave poduzeća ili poduzetnika u vladajućem položaju grupe poduzetnika (kolektivni ugovor) ili u skladu s Direktivom 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća



   (10)



  , obrada

  ovom Uredbom zakonski utvrde posebna pravila za obradu osobnih podataka u sektoru zapošljavanja

  pri zapošljavanju može biti uređena i takvim ugovorom
  . [Am. 87]

| (125) | Kako bi obrada osobnih podataka u svrhe povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja bila zakonita, pri njezinom bi se provođenju trebalo poštovati drugo relevantno zakonodavstvo kao što je ono o kliničkim ispitivanjima. |
| --- | --- |

(125)

Kako bi obrada osobnih podataka u svrhe povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja bila zakonita, pri njezinom bi se provođenju trebalo poštovati drugo relevantno zakonodavstvo kao što je ono o kliničkim ispitivanjima.

| (125.a) | Osobni podaci mogu se obrađivati i naknadno u arhivskim službama čija je glavna zadaća ili obveza prikupljanje, pohranjivanje i pružanje informacija, korištenje i širenje arhive u javnom interesu. Zakonodavstvo države članice trebalo bi uskladiti pravo na zaštitu osobnih podataka s pravilima o arhivima i javnom pristupu administrativnim informacijama. Države članice trebale bi poticati sastavljanje pravila, naročito od strane Europske arhivske grupe, kako bi se zajamčila povjerljivost podataka s obzirom na treće strane te autentičnost, cjelovitost i pravilno pohranjivanje podataka. [Am. 88] |
| --- | --- |

(125.a)

Osobni podaci mogu se obrađivati i naknadno u arhivskim službama čija je glavna zadaća ili obveza prikupljanje, pohranjivanje i pružanje informacija, korištenje i širenje arhive u javnom interesu. Zakonodavstvo države članice trebalo bi uskladiti pravo na zaštitu osobnih podataka s pravilima o arhivima i javnom pristupu administrativnim informacijama. Države članice trebale bi poticati sastavljanje pravila, naročito od strane Europske arhivske grupe, kako bi se zajamčila povjerljivost podataka s obzirom na treće strane te autentičnost, cjelovitost i pravilno pohranjivanje podataka. [Am. 88]

| (126) | Znanstvena istraživanja u smislu ove Uredbe trebala bi uključivati temeljna istraživanja, primijenjena istraživanja i privatno financirana istraživanja te bi osim toga trebala uzimati u obzir cilj Unije iz članka 179. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu izgradnje Europskog istraživačkog prostora.
  Obrada osobnih podataka u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja ne bi smjela dovesti do toga da se osobne podatke obrađuje u druge svrhe, osim uz suglasnost osoba čiji se podaci obrađuju ili na temelju zakonodavstva Unije ili države članice. [Am. 89] |
| --- | --- |

(126)

Znanstvena istraživanja u smislu ove Uredbe trebala bi uključivati temeljna istraživanja, primijenjena istraživanja i privatno financirana istraživanja te bi osim toga trebala uzimati u obzir cilj Unije iz članka 179. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu izgradnje Europskog istraživačkog prostora.
  Obrada osobnih podataka u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja ne bi smjela dovesti do toga da se osobne podatke obrađuje u druge svrhe, osim uz suglasnost osoba čiji se podaci obrađuju ili na temelju zakonodavstva Unije ili države članice. [Am. 89]

| (127) | U pogledu ovlasti nadzornih organa da od nadzornika ili obrađivača dobiju pristup osobnim podacima ili njihovim prostorijama, države članice mogu u skladu s ovom Uredbom zakonski propisati posebna pravila kako bi zajamčile obveze čuvanja profesionalnih i drugih vrsta tajni, ako je to potrebno radi usklađivanja prava na zaštitu osobnih podataka s obvezom čuvanja profesionalne tajne. |
| --- | --- |

(127)

U pogledu ovlasti nadzornih organa da od nadzornika ili obrađivača dobiju pristup osobnim podacima ili njihovim prostorijama, države članice mogu u skladu s ovom Uredbom zakonski propisati posebna pravila kako bi zajamčile obveze čuvanja profesionalnih i drugih vrsta tajni, ako je to potrebno radi usklađivanja prava na zaštitu osobnih podataka s obvezom čuvanja profesionalne tajne.

| (128) | Ovom se Uredbom poštuje i ne dovodi u pitanje status crkava i vjerskih udruga ili zajednica u zakonodavstvu država članica, kao što je priznato u članku 17. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ako crkva u državi članici u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe primijeni sveobuhvatna

  odgovarajuća
  pravila u pogledu zaštite pojedinaca pri obradi osobnih podataka, ta bi se pravila trebala i dalje primjenjivati ako su usklađena s ovom Uredbom
  i biti priznata kao sukladna
  . Takve crkve i vjerske udruge trebale bi biti dužne uspostaviti potpuno neovisno nadzorno tijelo.
  [Am. 90] |
| --- | --- |

(128)

Ovom se Uredbom poštuje i ne dovodi u pitanje status crkava i vjerskih udruga ili zajednica u zakonodavstvu država članica, kao što je priznato u članku 17. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ako crkva u državi članici u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe primijeni sveobuhvatna

  odgovarajuća
  pravila u pogledu zaštite pojedinaca pri obradi osobnih podataka, ta bi se pravila trebala i dalje primjenjivati ako su usklađena s ovom Uredbom
  i biti priznata kao sukladna
  . Takve crkve i vjerske udruge trebale bi biti dužne uspostaviti potpuno neovisno nadzorno tijelo.
  [Am. 90]

| (129) | Kako bi se ostvarili ciljevi iz ove Uredbe, odnosno zaštitila temeljna prava i slobode fizičkih osoba, osobito njihovo pravo na zaštitu osobnih podataka, te kako bi se osigurao slobodni protok osobnih podataka u Uniji, na Komisiju bi trebalo prenijeti ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Štoviše, delegirane akte trebalo bi donositi u vezi
  s određivanjem uvjeta za način koji se temelji na ikonama za pružanje informacija

  sa zakonitošću obrade; radi određivanja kriterija i preduvjeta u pogledu suglasnosti djeteta; pri obradi posebnih kategorija podataka; radi određivanja kriterija i preduvjeta za pretjerane zahtjeve i pristojbe za ostvarivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju; kriterija i preduvjeta u pogledu obavješćivanja osoba čiji se podaci obrađuju te u vezi s pravom
  izjavljujući da su kodeksi ponašanja

  pristupa; u vezi s pravom na zaborav i brisanje; u vezi s mjerama koje se temelje na profiliranju;

  u skladu s Uredbom
  radi određivanja kriterija i preduvjeta u vezi s odgovornošću nadzornika i zaštitom podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite; u vezi s obrađivačem; radi određivanja kriterija i preduvjeta za dokumentaciju i sigurnost obrade; kriterija i preduvjeta za utvrđivanje povrede osobnih podataka i za obavješćivanje nadzornog tijela o tome te za okolnosti u kojima bi povreda osobnih podataka vjerojatno imala štetan učinak na osobu čiji se podaci obrađuju; kriterija i preduvjeta za postupke obrade koji zahtijevaju procjenu učinka obrade; kriterija i preduvjeta za utvrđivanje visokog stupnja određenih rizika za koje je potrebno prethodno savjetovanje; u vezi s imenovanjem službenika za zaštitu podataka i njegovim zadaćama; u vezi s kodeksom ponašanja; radi utvrđivanja kriterija i preduvjeta za mehanizme certificiranja;
  odgovarajuće razine zaštite koju pruža treća zemlja ili međunarodna organizacija;
  kriterija i preduvjeta za prijenose na temelju obvezujućih pravila poduzeća; u vezi s odstupanjima za prijenos podataka; u vezi s upravnim sankcijama; u vezi s obradom

  obrade podataka
  u zdravstvene svrhe; u vezi obrade podataka pri zapošljavanju i obrade u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini
  , naročito s Europskim odborom za zaštitu podataka
  .
  Prilikom
  . Kod pripreme i
  izrade

  sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti
  Europskom parlamentu i Vijeću šalju
  istodobno,
  na vrijeme

  pravovremeno i na primjeren način dostave Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 91] |
| --- | --- |

(129)

Kako bi se ostvarili ciljevi iz ove Uredbe, odnosno zaštitila temeljna prava i slobode fizičkih osoba, osobito njihovo pravo na zaštitu osobnih podataka, te kako bi se osigurao slobodni protok osobnih podataka u Uniji, na Komisiju bi trebalo prenijeti ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Štoviše, delegirane akte trebalo bi donositi u vezi
  s određivanjem uvjeta za način koji se temelji na ikonama za pružanje informacija

  sa zakonitošću obrade; radi određivanja kriterija i preduvjeta u pogledu suglasnosti djeteta; pri obradi posebnih kategorija podataka; radi određivanja kriterija i preduvjeta za pretjerane zahtjeve i pristojbe za ostvarivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju; kriterija i preduvjeta u pogledu obavješćivanja osoba čiji se podaci obrađuju te u vezi s pravom
  izjavljujući da su kodeksi ponašanja

  pristupa; u vezi s pravom na zaborav i brisanje; u vezi s mjerama koje se temelje na profiliranju;

  u skladu s Uredbom
  radi određivanja kriterija i preduvjeta u vezi s odgovornošću nadzornika i zaštitom podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite; u vezi s obrađivačem; radi određivanja kriterija i preduvjeta za dokumentaciju i sigurnost obrade; kriterija i preduvjeta za utvrđivanje povrede osobnih podataka i za obavješćivanje nadzornog tijela o tome te za okolnosti u kojima bi povreda osobnih podataka vjerojatno imala štetan učinak na osobu čiji se podaci obrađuju; kriterija i preduvjeta za postupke obrade koji zahtijevaju procjenu učinka obrade; kriterija i preduvjeta za utvrđivanje visokog stupnja određenih rizika za koje je potrebno prethodno savjetovanje; u vezi s imenovanjem službenika za zaštitu podataka i njegovim zadaćama; u vezi s kodeksom ponašanja; radi utvrđivanja kriterija i preduvjeta za mehanizme certificiranja;
  odgovarajuće razine zaštite koju pruža treća zemlja ili međunarodna organizacija;
  kriterija i preduvjeta za prijenose na temelju obvezujućih pravila poduzeća; u vezi s odstupanjima za prijenos podataka; u vezi s upravnim sankcijama; u vezi s obradom

  obrade podataka
  u zdravstvene svrhe; u vezi obrade podataka pri zapošljavanju i obrade u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini
  , naročito s Europskim odborom za zaštitu podataka
  .
  Prilikom
  . Kod pripreme i
  izrade

  sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti
  Europskom parlamentu i Vijeću šalju
  istodobno,
  na vrijeme

  pravovremeno i na primjeren način dostave Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 91]

| (130) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, na Komisiju bi se trebale prenijeti provedbene ovlasti za: utvrđivanje standardnih obrazaca za
  pojedine metode stjecanja provjerljivog pristanka

  suglasnost djeteta; standardne postupke i obrasce za
  obavješćivanje osoba čiji se podaci obrađuju o ostvarivanju njihovih

  ostvarivanje prava,
  standardne obrasce za obavješćivanje
  osoba čiji se podaci obrađuju
  o osobnim podacima
  ; standardne obrasce za obavješćivanje osoba čiji se podaci obrađuju; standardne obrasce i postupke u vezi s pravom pristupa; pravom na prijenos podataka; standardne obrasce u vezi s
  dokumentacijom koju vode nadzornik i obrađivač
  ; odgovornošću nadzornika za zaštitu podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite te za dokumentaciju; posebne uvjete za sigurnost obrade; standardni
  obrazac za obavješćivanje

  format i postupke za obavješćivanje nadzornog tijela u slučaju povrede osobnih podataka te
  za dokumentiranje povrede

  obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o povredi osobnih podataka; standarde i postupke za procjenu učinka zaštite podataka; obrasce i postupke za prethodno
  savjetovanje i obavijest nadzornom tijelu
  . odobrenje i prethodno savjetovanje; tehničke standarde i mehanizme certificiranja; odgovarajuću razinu zaštite koju osigurava treća zemlja ili teritorij ili sektor u kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija; otkrivanje podataka koje nije dopušteno u zakonodavstvu Unije; međusobnu pomoć; zajedničke operacije; odluke u sklopu mehanizma za usklađivanje. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijećaod 16. veljače 2011. o pravilima i općim načelima na temelju kojih države članice nadziru Komisiju u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti
   (11)
  . U skladu s tim Komisija bi trebala razmotriti posebne mjere za mikro, mala i srednja poduzeća. [Am. 92] |
| --- | --- |

(130)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, na Komisiju bi se trebale prenijeti provedbene ovlasti za: utvrđivanje standardnih obrazaca za
  pojedine metode stjecanja provjerljivog pristanka

  suglasnost djeteta; standardne postupke i obrasce za
  obavješćivanje osoba čiji se podaci obrađuju o ostvarivanju njihovih

  ostvarivanje prava,
  standardne obrasce za obavješćivanje
  osoba čiji se podaci obrađuju
  o osobnim podacima
  ; standardne obrasce za obavješćivanje osoba čiji se podaci obrađuju; standardne obrasce i postupke u vezi s pravom pristupa; pravom na prijenos podataka; standardne obrasce u vezi s
  dokumentacijom koju vode nadzornik i obrađivač
  ; odgovornošću nadzornika za zaštitu podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite te za dokumentaciju; posebne uvjete za sigurnost obrade; standardni
  obrazac za obavješćivanje

  format i postupke za obavješćivanje nadzornog tijela u slučaju povrede osobnih podataka te
  za dokumentiranje povrede

  obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o povredi osobnih podataka; standarde i postupke za procjenu učinka zaštite podataka; obrasce i postupke za prethodno
  savjetovanje i obavijest nadzornom tijelu
  . odobrenje i prethodno savjetovanje; tehničke standarde i mehanizme certificiranja; odgovarajuću razinu zaštite koju osigurava treća zemlja ili teritorij ili sektor u kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija; otkrivanje podataka koje nije dopušteno u zakonodavstvu Unije; međusobnu pomoć; zajedničke operacije; odluke u sklopu mehanizma za usklađivanje. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijećaod 16. veljače 2011. o pravilima i općim načelima na temelju kojih države članice nadziru Komisiju u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti
   (11)
  . U skladu s tim Komisija bi trebala razmotriti posebne mjere za mikro, mala i srednja poduzeća. [Am. 92]

| (131) | Tijekom postupka ispitivanja trebalo bi utvrditi pojedinačne standardne obrasce
  pojedinačne standardne obrasce:
  za
  pojedine metode stjecanja provjerljivog pristanka

  suglasnost djeteta;
  za obavješćivanje

  standardne postupke i obrasce za ostvarivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju;
  o ostvarivanju njihovih prava
  ; standardne obrasce za obavješćivanje osoba čiji se podaci obrađuju;
  za pravo pristupa uključujući one za obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o osobnim podacima;

  standardne obrasce i postupke u vezi s
  dokumentacijom koju vode nadzornik i obrađivač
  ; pravom pristupa, pravom na prijenos podataka; standardne obrasce u vezi s odgovornošću nadzornika za zaštitu podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite te za dokumentaciju; posebne uvjete sigurnosti obrade; standardni
  za obavješćivanje

  format i postupke obavješćivanja nadzornog tijela u slučaju povrede osobnih podataka te obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o povredi

  za dokumentiranje povrede
  osobnih podataka; standarde i postupke za procjenu učinka zaštite podataka; obrasce i postupke za prethodno
  savjetovanje i obavijest nadzornom tijelu

  odobrenje i prethodno savjetovanje; tehničke standarde i mehanizme certificiranja; odgovarajuću razinu zaštite koju osigurava treća zemlja ili teritorij ili sektor na kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija; otkrivanje podataka koje nije dopušteno prema zakonodavstvu Unije; međusobnu pomoć; zajedničke operacije; odluke u okviru mehanizma za usklađivanje, pod uvjetom da se radi o općim pravnim aktima. [Am. 93] |
| --- | --- |

(131)

Tijekom postupka ispitivanja trebalo bi utvrditi pojedinačne standardne obrasce
  pojedinačne standardne obrasce:
  za
  pojedine metode stjecanja provjerljivog pristanka

  suglasnost djeteta;
  za obavješćivanje

  standardne postupke i obrasce za ostvarivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju;
  o ostvarivanju njihovih prava
  ; standardne obrasce za obavješćivanje osoba čiji se podaci obrađuju;
  za pravo pristupa uključujući one za obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o osobnim podacima;

  standardne obrasce i postupke u vezi s
  dokumentacijom koju vode nadzornik i obrađivač
  ; pravom pristupa, pravom na prijenos podataka; standardne obrasce u vezi s odgovornošću nadzornika za zaštitu podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite te za dokumentaciju; posebne uvjete sigurnosti obrade; standardni
  za obavješćivanje

  format i postupke obavješćivanja nadzornog tijela u slučaju povrede osobnih podataka te obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o povredi

  za dokumentiranje povrede
  osobnih podataka; standarde i postupke za procjenu učinka zaštite podataka; obrasce i postupke za prethodno
  savjetovanje i obavijest nadzornom tijelu

  odobrenje i prethodno savjetovanje; tehničke standarde i mehanizme certificiranja; odgovarajuću razinu zaštite koju osigurava treća zemlja ili teritorij ili sektor na kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija; otkrivanje podataka koje nije dopušteno prema zakonodavstvu Unije; međusobnu pomoć; zajedničke operacije; odluke u okviru mehanizma za usklađivanje, pod uvjetom da se radi o općim pravnim aktima. [Am. 93]

| (132) | Komisija treba odmah donijeti provedbene akte koji se mogu primijeniti u propisno opravdanim slučajevima u vezi s trećom zemljom, teritorijem ili sektorom na kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodnom organizacijom koja ne jamči odgovarajuću razinu zaštite te u vezi s pitanjima koja su iznijela nadzorna tijela u okviru mehanizma za usklađivanje ako je to nužno zbog izrazite hitnosti slučaja.
  [Am. 94] |
| --- | --- |

(132)

Komisija treba odmah donijeti provedbene akte koji se mogu primijeniti u propisno opravdanim slučajevima u vezi s trećom zemljom, teritorijem ili sektorom na kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodnom organizacijom koja ne jamči odgovarajuću razinu zaštite te u vezi s pitanjima koja su iznijela nadzorna tijela u okviru mehanizma za usklađivanje ako je to nužno zbog izrazite hitnosti slučaja.
  [Am. 94]

| (133) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, osiguranje jednake razine zaštite pojedinca i slobodan protok podataka u cijeloj Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(133)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, osiguranje jednake razine zaštite pojedinca i slobodan protok podataka u cijeloj Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (134) | Direktiva 95/46/EZ ovom se Uredbom stavlja izvan snage. No, usvojene odluke Komisije i odobrenja nadzornih tijela koja se temelje na Direktivi 95/46/EZ trebaju ostati na snazi.
  Odluke Komisije i odobrenja nadzornih tijela koja se odnose na prijenose podataka u treće zemlje u skladu s člankom 41. stavkom 8. trebaju ostati na snazi tijekom prijelaznog razdoblja od pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe, osim ako ih Komisija ne izmijeni, zamijeni ili stavi izvan snage prije kraja tog razdoblja. [Am. 95] |
| --- | --- |

(134)

Direktiva 95/46/EZ ovom se Uredbom stavlja izvan snage. No, usvojene odluke Komisije i odobrenja nadzornih tijela koja se temelje na Direktivi 95/46/EZ trebaju ostati na snazi.
  Odluke Komisije i odobrenja nadzornih tijela koja se odnose na prijenose podataka u treće zemlje u skladu s člankom 41. stavkom 8. trebaju ostati na snazi tijekom prijelaznog razdoblja od pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe, osim ako ih Komisija ne izmijeni, zamijeni ili stavi izvan snage prije kraja tog razdoblja. [Am. 95]

| (135) | Ova bi se Uredba treba odnositi na sva pitanja u vezi sa zaštitom temeljnih prava i sloboda pri obradi osobnih podataka ako ne podliježu posebnim obvezama s istim ciljem koji je određen Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), uključujući sve obveze nadzornika i prava pojedinaca. Kako bi se pojasnio odnos između ove Uredbe i Direktive 2002/58/EZ, Direktiva bi se trebala izmijeniti. |
| --- | --- |

(135)

Ova bi se Uredba treba odnositi na sva pitanja u vezi sa zaštitom temeljnih prava i sloboda pri obradi osobnih podataka ako ne podliježu posebnim obvezama s istim ciljem koji je određen Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), uključujući sve obveze nadzornika i prava pojedinaca. Kako bi se pojasnio odnos između ove Uredbe i Direktive 2002/58/EZ, Direktiva bi se trebala izmijeniti.

| (136) | Za Island i Norvešku ova Uredba znači razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u toj mjeri da se odnosi na obradu osobnih podataka od strane tijela uključenih u provedbu te pravne stečevine u skladu sa Sporazumom koji je sklopljen između Vijeća Europske unije i Republike Islanda te Kraljevine Norveške u vezi s njihovimsudjelovanjem u provođenju, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (13). |
| --- | --- |

(136)

Za Island i Norvešku ova Uredba znači razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u toj mjeri da se odnosi na obradu osobnih podataka od strane tijela uključenih u provedbu te pravne stečevine u skladu sa Sporazumom koji je sklopljen između Vijeća Europske unije i Republike Islanda te Kraljevine Norveške u vezi s njihovimsudjelovanjem u provođenju, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (13).

| (137) | Za Švicarsku ova Uredba znači razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u toj mjeri da se odnosi na obradu osobnih podataka od strane tijela uključenih u provedbu te pravne stečevine u skladu sa Sporazumom koji je sklopljen između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u provođenju, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (14). |
| --- | --- |

(137)

Za Švicarsku ova Uredba znači razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u toj mjeri da se odnosi na obradu osobnih podataka od strane tijela uključenih u provedbu te pravne stečevine u skladu sa Sporazumom koji je sklopljen između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u provođenju, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (14).

| (138) | Za Lihtenštajn ova Uredba znači razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u toj mjeri da se odnosi na obradu osobnih podataka od strane tijela uključenih u provedbu te pravne stečevine u skladu s Protokolom koji je sklopljen između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajn o priključivanju Kneževine Lihtenštajn Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije u vezi sa sudjelovanjem Švicarske Konfederacije u provođenju, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (15). |
| --- | --- |

(138)

Za Lihtenštajn ova Uredba znači razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u toj mjeri da se odnosi na obradu osobnih podataka od strane tijela uključenih u provedbu te pravne stečevine u skladu s Protokolom koji je sklopljen između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajn o priključivanju Kneževine Lihtenštajn Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije u vezi sa sudjelovanjem Švicarske Konfederacije u provođenju, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (15).

| (139) | S obzirom na činjenicu, kao što je naglasio Sud Europske unije, da pravo na zaštitu osobnih podataka nije apsolutno pravo, već se ono mora razmatrati u odnosu na svoju društvenu funkciju i uskladiti s drugim temeljnim pravima u skladu s načelom proporcionalnosti, ovom se Uredbom poštuju sva temeljna prava i uvažavaju načela priznata Poveljom koja su sadržana u Ugovorima, osobito pravo poštovanja osobnog i obiteljskog života, doma i komunikacije, pravo na zaštitu osobnih podataka, sloboda mišljenja, savjesti i vjere, sloboda izražavanja i informiranja, sloboda obavljanja posla, pravo na učinkovit pravni lijek i pošteno suđenje te pravo na kulturnu, vjersku i jezičnu raznolikost. |
| --- | --- |

(139)

S obzirom na činjenicu, kao što je naglasio Sud Europske unije, da pravo na zaštitu osobnih podataka nije apsolutno pravo, već se ono mora razmatrati u odnosu na svoju društvenu funkciju i uskladiti s drugim temeljnim pravima u skladu s načelom proporcionalnosti, ovom se Uredbom poštuju sva temeljna prava i uvažavaju načela priznata Poveljom koja su sadržana u Ugovorima, osobito pravo poštovanja osobnog i obiteljskog života, doma i komunikacije, pravo na zaštitu osobnih podataka, sloboda mišljenja, savjesti i vjere, sloboda izražavanja i informiranja, sloboda obavljanja posla, pravo na učinkovit pravni lijek i pošteno suđenje te pravo na kulturnu, vjersku i jezičnu raznolikost.

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i ciljevi

1.   Ovom se Uredbom određuju pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i pravila o slobodnom kretanju osobnih podataka.

2.   Ovom se Uredbom štite temeljna prava i slobode fizičkih osoba, a posebno njihovo pravo na zaštitu osobnih podataka.

3.   Slobodno kretanje osobnih podataka unutar Unije ne ograničava se ni zabranjuje iz razloga povezanih sa zaštitom osoba pri obradi osobnih podataka.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova Uredba primjenjuje se na obradu osobnih podataka koji se u cijelosti ili djelomično obrađuju automatiziranim putem
  , bez obzira na metodu obrade,
  te na obradu osobnih podataka koji čine dio sustava podataka ili će činiti dio sustava podataka obradom koja nije automatizirana.

2.   Ova Uredba ne primjenjuje se na obradu osobnih podataka:

| (a) | tijekom aktivnosti koja je izvan područja primjene zakonodavstva Unije, a posebno vezano uz nacionalnu sigurnost; |
| --- | --- |

(a)

tijekom aktivnosti koja je izvan područja primjene zakonodavstva Unije, a posebno vezano uz nacionalnu sigurnost;

| (b) | od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije; |
| --- | --- |

(b)

od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije;

| (c) | od strane država članica pri provođenju aktivnosti obuhvaćenih Poglavljem 2.
  Glave V.
  Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

(c)

od strane država članica pri provođenju aktivnosti obuhvaćenih Poglavljem 2.
  Glave V.
  Ugovora o Europskoj uniji;

| (d) | od strane fizičke osobe radi isključivo osobne ili obiteljske aktivnosti
  . Ovo izuzeće primjenjuje se i na objavljivanje osobnih podataka ako se može opravdano očekivati da će im pristupiti samo ograničen broj osoba
  ; |
| --- | --- |

(d)

od strane fizičke osobe radi isključivo osobne ili obiteljske aktivnosti
  . Ovo izuzeće primjenjuje se i na objavljivanje osobnih podataka ako se može opravdano očekivati da će im pristupiti samo ograničen broj osoba
  ;

| (e) | od strane nadležnih tijela radi sprečavanja, istrage, utvrđivanja ili progona kaznenih dijela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija. |
| --- | --- |

(e)

od strane nadležnih tijela radi sprečavanja, istrage, utvrđivanja ili progona kaznenih dijela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija.

3.   Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2000/31/EZ, posebno pravila o odgovornosti posrednika pri pružanju usluga prema člancima 12. do 15. te Direktive. [Am. 96]

Članak 3.

Teritorijalno područje primjene

1.   Ova se Uredba odnosi na obradu osobnih podataka u okviru aktivnosti poslovnog nastana nadzornika ili obrađivača u Uniji
  , bilo da se obrada događa u Uniji ili ne
  .

2.   Ova se Uredba odnosi na obradu osobnih podataka osoba čiji se podaci obrađuju koje borave u Uniji od strane nadzornika
  ili obrađivača
  bez poslovnog nastana u Uniji, ako se aktivnosti obrade odnose na:

| (a) | ponudu roba ili usluga tim osobama čiji se podaci obrađuju u Uniji
  , bez obzira na to je li potrebno plaćanje osobe čiji se podaci obrađuju
  ; ili |
| --- | --- |

(a)

ponudu roba ili usluga tim osobama čiji se podaci obrađuju u Uniji
  , bez obzira na to je li potrebno plaćanje osobe čiji se podaci obrađuju
  ; ili

| (b) | praćenje
  takvih osoba čiji se podaci obrađuju
  . |
| --- | --- |

(b)

praćenje
  takvih osoba čiji se podaci obrađuju
  .

3.   Ova Uredba odnosi se na obradu osobnih podataka od strane obrađivača bez poslovnog nastana u Uniji, no s poslovnim nastanom na području u kojem se primjenjuje nacionalno pravo države članice prema javnom međunarodnom pravu. [Am. 97]

Članak 4.

Definicije

U smislu ove Uredbe:

| (1) | „osoba čiji se podaci obrađuju” znači bilo koja utvrđena fizička osoba ili fizička osoba čiji se identitet može utvrditi, izravno ili neizravno, sredstvima koja bi mogao koristiti nadzornik ili bilo koja druga fizička ili pravna osoba, posebno navođenjem identifikacijskog broja, podataka o lokaciji, mrežnih identifikatora ili jednog ili više faktora vezanih uz fizički, fiziološki, genetski, mentalni, ekonomski, kulturni ili socijalni identitet te osobe; |
| --- | --- |

(1)

„osoba čiji se podaci obrađuju” znači bilo koja utvrđena fizička osoba ili fizička osoba čiji se identitet može utvrditi, izravno ili neizravno, sredstvima koja bi mogao koristiti nadzornik ili bilo koja druga fizička ili pravna osoba, posebno navođenjem identifikacijskog broja, podataka o lokaciji, mrežnih identifikatora ili jednog ili više faktora vezanih uz fizički, fiziološki, genetski, mentalni, ekonomski, kulturni ili socijalni identitet te osobe;

| (2) | „osobni podaci” znači bilo koji podaci koji se odnose na
  fizičku
  osobu
  koja je identificirana ili ju je moguće identificirati („osoba
  čiji se podaci obrađuju”);
  osoba koju je moguće identificirati je osoba koju je moguće izravno ili neizravno identificirati, osobito pozivanjem na identifikator poput imena, identifikacijskog broja, podataka o lokaciji, jedinstvenog identifikatora ili na jedan ili više činitelja specifičnih za fizički, fiziološki, genetski, mentalni, gospodarski, kulturni, društveni ili rodni identitet te osobe; |
| --- | --- |

(2)

„osobni podaci” znači bilo koji podaci koji se odnose na
  fizičku
  osobu
  koja je identificirana ili ju je moguće identificirati („osoba
  čiji se podaci obrađuju”);
  osoba koju je moguće identificirati je osoba koju je moguće izravno ili neizravno identificirati, osobito pozivanjem na identifikator poput imena, identifikacijskog broja, podataka o lokaciji, jedinstvenog identifikatora ili na jedan ili više činitelja specifičnih za fizički, fiziološki, genetski, mentalni, gospodarski, kulturni, društveni ili rodni identitet te osobe;

| (2.a) | „pseudonimni podaci” znači osobni podaci koji se ne mogu povezati s određenom osobom čiji se podaci obrađuju bez korištenja dodatnih informacija dok god se takve dodatne informacije čuvaju odvojeno i dok su podložne tehničkim i organizacijskim mjerama za osiguravanje nepovezivanja; |
| --- | --- |

(2.a)

„pseudonimni podaci” znači osobni podaci koji se ne mogu povezati s određenom osobom čiji se podaci obrađuju bez korištenja dodatnih informacija dok god se takve dodatne informacije čuvaju odvojeno i dok su podložne tehničkim i organizacijskim mjerama za osiguravanje nepovezivanja;

| (2.b) | „kodirani podaci” znači osobni podaci koji su s pomoću tehnoloških mjera zaštite nedostupni bilo kojoj osobi koja nije ovlaštena pristupiti im; |
| --- | --- |

(2.b)

„kodirani podaci” znači osobni podaci koji su s pomoću tehnoloških mjera zaštite nedostupni bilo kojoj osobi koja nije ovlaštena pristupiti im;

| (3) | „obrada” znači bilo koji postupak ili skup postupaka koji se provode nad osobnim podacima ili skupom osobnih podataka, bilo automatiziranim putem ili ne, kao što je prikupljanje, bilježenje, organiziranje, strukturiranje, pohrana, prilagođavanje ili mijenjanje, vraćanje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje prijenosom, širenjem, ili stavljanje na raspolaganje drugim načinom, poravnavanje ili kombiniranje, brisanje ili uništavanje; |
| --- | --- |

(3)

„obrada” znači bilo koji postupak ili skup postupaka koji se provode nad osobnim podacima ili skupom osobnih podataka, bilo automatiziranim putem ili ne, kao što je prikupljanje, bilježenje, organiziranje, strukturiranje, pohrana, prilagođavanje ili mijenjanje, vraćanje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje prijenosom, širenjem, ili stavljanje na raspolaganje drugim načinom, poravnavanje ili kombiniranje, brisanje ili uništavanje;

| (3.a) | „profiliranje” znači bilo koji oblik automatizirane obrade osobnih podataka radi procjene određenih osobnih karakteristika fizičke osobe ili radi analize ili predviđanja posebice u vezi s radnim učinkom te fizičke osobe, financijskom situacijom, lokacijom, zdravljem, osobnim sklonostima, pouzdanošću ili ponašanjem; |
| --- | --- |

(3.a)

„profiliranje” znači bilo koji oblik automatizirane obrade osobnih podataka radi procjene određenih osobnih karakteristika fizičke osobe ili radi analize ili predviđanja posebice u vezi s radnim učinkom te fizičke osobe, financijskom situacijom, lokacijom, zdravljem, osobnim sklonostima, pouzdanošću ili ponašanjem;

| (4) | „sustav podataka” znači bilo koji strukturirani skup osobnih podataka koji je dostupan prema posebnim mjerilima, bilo da su centralizirani, decentralizirani ili raspršeni na funkcionalnoj ili zemljopisnoj osnovi; |
| --- | --- |

(4)

„sustav podataka” znači bilo koji strukturirani skup osobnih podataka koji je dostupan prema posebnim mjerilima, bilo da su centralizirani, decentralizirani ili raspršeni na funkcionalnoj ili zemljopisnoj osnovi;

| (5) | „nadzornik” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo koje samo ili zajedno s drugima utvrđuje svrhu i načine obrade osobnih podataka;
  kada
  su svrha i načini obrade utvrđeni
  pravom
  Unije ili zakonodavstvom države članice,
  nadzornik
  ili posebna mjerila za njegovo imenovanje mogu se utvrditi zakonodavstvom Unije ili države članice; |
| --- | --- |

(5)

„nadzornik” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo koje samo ili zajedno s drugima utvrđuje svrhu i načine obrade osobnih podataka;
  kada
  su svrha i načini obrade utvrđeni
  pravom
  Unije ili zakonodavstvom države članice,
  nadzornik
  ili posebna mjerila za njegovo imenovanje mogu se utvrditi zakonodavstvom Unije ili države članice;

| (6) | „obrađivač” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo koje obrađuje osobne podatke u ime nadzornika; |
| --- | --- |

(6)

„obrađivač” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo koje obrađuje osobne podatke u ime nadzornika;

| (7) | „primatelj” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo kojem se otkrivaju osobni podaci; |
| --- | --- |

(7)

„primatelj” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo kojem se otkrivaju osobni podaci;

| (7.a) | „treća strana” znači bilo koja fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo koje nije osoba čiji se podaci obrađuju, nadzornik, obrađivač i osobe koje su pod izravnim vodstvom nadzornika ili obrađivača ovlaštene za obradu podataka; |
| --- | --- |

(7.a)

„treća strana” znači bilo koja fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo koje nije osoba čiji se podaci obrađuju, nadzornik, obrađivač i osobe koje su pod izravnim vodstvom nadzornika ili obrađivača ovlaštene za obradu podataka;

| (8) | „suglasnost osobe čiji se podaci obrađuju” znači svaka dobrovoljno dana, posebna izjava volje utemeljena na informacijama, kojom osoba čiji se podaci obrađuju, izjavom ili jasnim postupkom potvrde, daje svoju suglasnost da se obrade osobni podaci koji se na nju odnose; |
| --- | --- |

(8)

„suglasnost osobe čiji se podaci obrađuju” znači svaka dobrovoljno dana, posebna izjava volje utemeljena na informacijama, kojom osoba čiji se podaci obrađuju, izjavom ili jasnim postupkom potvrde, daje svoju suglasnost da se obrade osobni podaci koji se na nju odnose;

| (9) | „povreda osobnih podataka” znači povredu sigurnosti uslijed koje dolazi do slučajnog ili nezakonitog uništavanja, gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja podataka ili se dopušta pristup osobnim podacima koji se prenose, pohranjuju ili obrađuju na bilo koji način; |
| --- | --- |

(9)

„povreda osobnih podataka” znači povredu sigurnosti uslijed koje dolazi do slučajnog ili nezakonitog uništavanja, gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja podataka ili se dopušta pristup osobnim podacima koji se prenose, pohranjuju ili obrađuju na bilo koji način;

| (10) | „genetski podaci” znači svi
  osobni
  podaci koji se odnose na
  genetske
  osobine pojedinca koje
  su naslijeđene ili stečene koji proizlaze iz analize biološkog uzorka pojedinca o kojem je riječ, a posebice iz kromosomske analize ili analize deoksiribonukleinske kiseline (DNK) ili ribonukleinske kiseline (RNK) ili analize bilo kojeg drugog elementa koji omogućava dobivanje jednake informacije
  ; |
| --- | --- |

(10)

„genetski podaci” znači svi
  osobni
  podaci koji se odnose na
  genetske
  osobine pojedinca koje
  su naslijeđene ili stečene koji proizlaze iz analize biološkog uzorka pojedinca o kojem je riječ, a posebice iz kromosomske analize ili analize deoksiribonukleinske kiseline (DNK) ili ribonukleinske kiseline (RNK) ili analize bilo kojeg drugog elementa koji omogućava dobivanje jednake informacije
  ;

| (11) | „biometrijski podaci” znači bilo koji
  osobni
  podaci koji se odnose na tjelesne ili fiziološke
  osobine
  pojedinca ili na
  osobine
  vezane uz ponašanje, a koje omogućuju jedinstvenu identifikaciju, poput slika lica ili daktiloskopskih podataka; |
| --- | --- |

(11)

„biometrijski podaci” znači bilo koji
  osobni
  podaci koji se odnose na tjelesne ili fiziološke
  osobine
  pojedinca ili na
  osobine
  vezane uz ponašanje, a koje omogućuju jedinstvenu identifikaciju, poput slika lica ili daktiloskopskih podataka;

| (12) | „podaci o zdravstvenom stanju” znači bilo koji
  osobni
  podatak koji se odnosi na tjelesno ili duševno zdravlje pojedinca ili na pružanje zdravstvenih usluga pojedincu; |
| --- | --- |

(12)

„podaci o zdravstvenom stanju” znači bilo koji
  osobni
  podatak koji se odnosi na tjelesno ili duševno zdravlje pojedinca ili na pružanje zdravstvenih usluga pojedincu;

| (13) | „glavni poslovni nastan”
  poduzetnika ili grupe poduzetnika

  u pogledu nadzornika znači mjesto njegovog poslovnog nastana u Uniji
  , bilo da je riječ o nadzorniku ili obrađivaču,
  gdje se donose najvažnije odluke o svrsi, i sredstvima obrade osobnih podataka; ako

  Između ostalog mogu se uzeti u obzir sljedeći objektivni kriteriji: lokacija sjedišta nadzornika ili obrađivača
  ;
  lokacija subjekta unutar grupe poduzetnika koji je u smislu funkcija upravljanja i administrativnih odgovornosti najbolje smješten za rješavanje i provedbu pravila kako je utvrđeno u ovoj Uredbi; lokacija na kojoj
  se
  ostvaruju učinkovite i stvarne upravljačke aktivnosti
  u
  okviru kojih se kroz stabilni sustav određuje obrada
  podataka. Uniji ne donose odluke o svrsi, uvjetima i sredstvima obrade osobnih podataka, onda je glavni poslovni nastan mjesto na kojem se obavljaju glavne aktivnosti obrade u sklopu aktivnosti nadzornika u Uniji. Za obrađivača „glavni poslovni nastan” znači mjesto njegove središnje uprave u Uniji; |
| --- | --- |

(13)

„glavni poslovni nastan”
  poduzetnika ili grupe poduzetnika

  u pogledu nadzornika znači mjesto njegovog poslovnog nastana u Uniji
  , bilo da je riječ o nadzorniku ili obrađivaču,
  gdje se donose najvažnije odluke o svrsi, i sredstvima obrade osobnih podataka; ako

  Između ostalog mogu se uzeti u obzir sljedeći objektivni kriteriji: lokacija sjedišta nadzornika ili obrađivača
  ;
  lokacija subjekta unutar grupe poduzetnika koji je u smislu funkcija upravljanja i administrativnih odgovornosti najbolje smješten za rješavanje i provedbu pravila kako je utvrđeno u ovoj Uredbi; lokacija na kojoj
  se
  ostvaruju učinkovite i stvarne upravljačke aktivnosti
  u
  okviru kojih se kroz stabilni sustav određuje obrada
  podataka. Uniji ne donose odluke o svrsi, uvjetima i sredstvima obrade osobnih podataka, onda je glavni poslovni nastan mjesto na kojem se obavljaju glavne aktivnosti obrade u sklopu aktivnosti nadzornika u Uniji. Za obrađivača „glavni poslovni nastan” znači mjesto njegove središnje uprave u Uniji;

| (14) | „predstavnik” znači bilo koja fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom u Uniji
  koja
  , izričito imenovana od strane nadzornika, kojoj se mogu obratiti bilo koja nadzorno tijelo i druga tijela Unije i koja djeluje umjesto

  predstavlja
  nadzornika s obzirom na obveze nadzornika prema ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(14)

„predstavnik” znači bilo koja fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom u Uniji
  koja
  , izričito imenovana od strane nadzornika, kojoj se mogu obratiti bilo koja nadzorno tijelo i druga tijela Unije i koja djeluje umjesto

  predstavlja
  nadzornika s obzirom na obveze nadzornika prema ovoj Uredbi;

| (15) | „poduzeće” znači bilo koji subjekt uključen u gospodarsku djelatnost, bez obzira na pravni oblik, uključujući stoga posebno fizičke i pravne osobe, partnerstva ili udruge koji se redovno bave gospodarskom djelatnošću; |
| --- | --- |

(15)

„poduzeće” znači bilo koji subjekt uključen u gospodarsku djelatnost, bez obzira na pravni oblik, uključujući stoga posebno fizičke i pravne osobe, partnerstva ili udruge koji se redovno bave gospodarskom djelatnošću;

| (16) | „grupa poduzetnika” znači poduzetnik u vladajućem položaju i njemu podređeni poduzetnici; |
| --- | --- |

(16)

„grupa poduzetnika” znači poduzetnik u vladajućem položaju i njemu podređeni poduzetnici;

| (17) | „obvezujuća pravila poduzeća” znači politike zaštite osobnih podataka kojih se pridržavaju nadzornik ili obrađivač s glavnim nastanom na području države članice Unije za prijenos ili niz prijenosa osobnih podataka nadzorniku ili obrađivaču u jednoj ili više trećih zemalja unutar grupe poduzetnika; |
| --- | --- |

(17)

„obvezujuća pravila poduzeća” znači politike zaštite osobnih podataka kojih se pridržavaju nadzornik ili obrađivač s glavnim nastanom na području države članice Unije za prijenos ili niz prijenosa osobnih podataka nadzorniku ili obrađivaču u jednoj ili više trećih zemalja unutar grupe poduzetnika;

| (18) | „dijete” znači svaka osoba mlađa od 18 godina; |
| --- | --- |

(18)

„dijete” znači svaka osoba mlađa od 18 godina;

| (19) | „nadzorno tijelo” znači javno tijelo koju je osnovala država članica u skladu s člankom 46. [Am. 98] |
| --- | --- |

(19)

„nadzorno tijelo” znači javno tijelo koju je osnovala država članica u skladu s člankom 46. [Am. 98]

POGLAVLJE II.

NAČELA

Članak 5.

Načela obrade osobnih podataka

Osobni podaci moraju:

| (a) | biti obrađeni

  obrađuju se
  u skladu sa zakonom, pošteno i transparentno u odnosu na osobu čiji se podaci obrađuju
  (zakonitost, pravednost i transparentnost)
  ; |
| --- | --- |

(a)

biti obrađeni

  obrađuju se
  u skladu sa zakonom, pošteno i transparentno u odnosu na osobu čiji se podaci obrađuju
  (zakonitost, pravednost i transparentnost)
  ;

| (b) | prikupljaju se
  u posebne, izričite i zakonite svrhe te ih se
  dalje
  ne
  obrađuju
  na način koji bi bio nespojiv s
  tim svrhama (ograničavanje svrhe)
  ; |
| --- | --- |

(b)

prikupljaju se
  u posebne, izričite i zakonite svrhe te ih se
  dalje
  ne
  obrađuju
  na način koji bi bio nespojiv s
  tim svrhama (ograničavanje svrhe)
  ;

| (c) | prikladni
  su
  , relevantni i ograničeni na nužne podatke u odnosu na svrhu radi koje se obrađuju;
  obrađuju se
  samo i dok god se ta svrha ne može ispuniti obradom informacija
  koja
  ne uključuju osobne podatke
  (smanjenje količine podataka)
  ; |
| --- | --- |

(c)

prikladni
  su
  , relevantni i ograničeni na nužne podatke u odnosu na svrhu radi koje se obrađuju;
  obrađuju se
  samo i dok god se ta svrha ne može ispuniti obradom informacija
  koja
  ne uključuju osobne podatke
  (smanjenje količine podataka)
  ;

| (d) | su
  točni i
  , po potrebi,
  ažurirani; potrebno je poduzeti sve razumne mjere kako bi se osobni podaci koji su netočni bez odlaganja izbrisali ili ispravili, uzimajući u obzir svrhu radi koje se obrađuju
  (točnost). |
| --- | --- |

(d)

su
  točni i
  , po potrebi,
  ažurirani; potrebno je poduzeti sve razumne mjere kako bi se osobni podaci koji su netočni bez odlaganja izbrisali ili ispravili, uzimajući u obzir svrhu radi koje se obrađuju
  (točnost).

| (e) | se čuvati u obliku koji omogućuje
  izravnu ili neizravnu
  identifikaciju osoba čiji se podaci obrađuju, ne duže nego što je nužno u svrhe radi kojih se osobni podaci obrađuju; osobni podaci mogu se duže pohraniti ako će se obrađivati samo u svrhu povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja
  ili
  u
  svrhe arhiviranja u
  skladu s pravilima i uvjetima članka 83.
  i 83.a
  te ako se periodički provodi revizija kako bi se procijenila nužnost daljnjeg pohranjivanja
  i ako su uvedene odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere radi ograničavanja pristupa podacima samo u te svrhe (smanjenje količine podataka)
  ; |
| --- | --- |

(e)

se čuvati u obliku koji omogućuje
  izravnu ili neizravnu
  identifikaciju osoba čiji se podaci obrađuju, ne duže nego što je nužno u svrhe radi kojih se osobni podaci obrađuju; osobni podaci mogu se duže pohraniti ako će se obrađivati samo u svrhu povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja
  ili
  u
  svrhe arhiviranja u
  skladu s pravilima i uvjetima članka 83.
  i 83.a
  te ako se periodički provodi revizija kako bi se procijenila nužnost daljnjeg pohranjivanja
  i ako su uvedene odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere radi ograničavanja pristupa podacima samo u te svrhe (smanjenje količine podataka)
  ;

| (ea) | se obrađivati na način kojim se učinkovito omogućava osobi čiji se podaci obrađuju ostvarivanje njezinih prava (učinkovitost); |
| --- | --- |

(ea)

se obrađivati na način kojim se učinkovito omogućava osobi čiji se podaci obrađuju ostvarivanje njezinih prava (učinkovitost);

| (eb) | se obrađivati na način kojim se štite od neovlaštene i nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništavanja ili oštećivanja primjenom odgovarajućih tehničkih ili organizacijskih mjera (cjelovitost); |
| --- | --- |

(eb)

se obrađivati na način kojim se štite od neovlaštene i nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništavanja ili oštećivanja primjenom odgovarajućih tehničkih ili organizacijskih mjera (cjelovitost);

| (f) | se obrađivati uz odgovornost nadzornika koji za svaki postupak obrade
  osigurava
  i
  sposoban je
  dokazati postupanje u skladu s odredbama
  doneseima
  u skladu s ovom Uredbom
  (pouzdanost)
  . [Am. 99] |
| --- | --- |

(f)

se obrađivati uz odgovornost nadzornika koji za svaki postupak obrade
  osigurava
  i
  sposoban je
  dokazati postupanje u skladu s odredbama
  doneseima
  u skladu s ovom Uredbom
  (pouzdanost)
  . [Am. 99]

Članak 6.

Zakonitost obrade

1.   Obrada osobnih podataka zakonita je samo ako je ispunjen jedan od sljedećih preduvjeta:

| (a) | osoba čiji se podaci obrađuju dala je svoju suglasnost da se njezini osobni podaci obrade u jednu ili više određenih svrha; |
| --- | --- |

(a)

osoba čiji se podaci obrađuju dala je svoju suglasnost da se njezini osobni podaci obrade u jednu ili više određenih svrha;

| (b) | obrada je nužna za izvršavanje ugovora kojem je osoba čiji se podaci obrađuju stranka ili kako bi se poduzele mjere na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju prije sklapanja ugovora; |
| --- | --- |

(b)

obrada je nužna za izvršavanje ugovora kojem je osoba čiji se podaci obrađuju stranka ili kako bi se poduzele mjere na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju prije sklapanja ugovora;

| (c) | obrada je potrebna radi usklađenosti sa zakonskom obvezom kojoj nadzornik podliježe; |
| --- | --- |

(c)

obrada je potrebna radi usklađenosti sa zakonskom obvezom kojoj nadzornik podliježe;

| (d) | obrada je potrebna radi zaštite vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(d)

obrada je potrebna radi zaštite vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju;

| (e) | obrada je potrebna za izvršavanje zadatka koji se provodi zbog javnog interesa ili pri izvršavanju javne ovlasti koju ima nadzornik; |
| --- | --- |

(e)

obrada je potrebna za izvršavanje zadatka koji se provodi zbog javnog interesa ili pri izvršavanju javne ovlasti koju ima nadzornik;

| (f) | obrada je nužna u svrhe legitimnog interesa koji ima
  taj
  nadzornik
  ili koju
  ,
  u slučaju otkrivanja, ima treća strana kojoj se podaci otkrivaju a koja ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njegove ili njezine veze s nadzornikom,
  osim kada su ti interesi podređeni interesima ili temeljnim pravima i slobodama osobe čiji se podaci obrađuju, a koji iziskuju zaštitu osobnih podataka, pogotovo ako je osoba čiji se podaci obrađuju dijete. Ovo se ne odnosi na obrade koje provode javna tijela pri izvršavanju svojih zadataka. |
| --- | --- |

(f)

obrada je nužna u svrhe legitimnog interesa koji ima
  taj
  nadzornik
  ili koju
  ,
  u slučaju otkrivanja, ima treća strana kojoj se podaci otkrivaju a koja ispunjava razumna očekivanja osobe čiji se podaci obrađuju na temelju njegove ili njezine veze s nadzornikom,
  osim kada su ti interesi podređeni interesima ili temeljnim pravima i slobodama osobe čiji se podaci obrađuju, a koji iziskuju zaštitu osobnih podataka, pogotovo ako je osoba čiji se podaci obrađuju dijete. Ovo se ne odnosi na obrade koje provode javna tijela pri izvršavanju svojih zadataka.

2.   Obrada osobnih podataka koja je nužna u svrhu povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja zakonita je prema uvjetima i mjerama zaštite navedenima u članku 83.

3.   Osnova za obradu navedenu u točkama (c) i (e) stavka 1. mora biti sadržana u:

| (a) | zakonodavstvu Unije, ili |
| --- | --- |

(a)

zakonodavstvu Unije, ili

| (b) | zakonodavstvu države članice kojem podliježe nadzornik. |
| --- | --- |

(b)

zakonodavstvu države članice kojem podliježe nadzornik.

Zakon države članice mora ispuniti cilj u javnom interesu ili mora biti nužan radi zaštite prava i sloboda drugih, poštovati bit prava na zaštitu osobnih podataka i biti proporcionalan s legitimnim ciljem koji se želi postići.
  U skladu s ovom Uredbom zakonom države članice mogu se osigurati detaljne informacije o zakonitosti obrade, osobito kad je riječ o nadzornicima podataka, svrsi obrade i ograničenju svrhe, prirodi podataka i osoba čiji se podaci obrađuju, mjerama obrade i postupcima, primateljima i trajanju pohranjivanja podataka.

4.   Ako svrha daljnje obrade nije u skladu sa svrhom zbog koje su prikupljeni osobni podaci, obrada mora imati pravnu osnovu u barem jednom od razloga navedenih u točkama (a) do (e) stavka 1. To se pogotovo odnosi na slučaj bilo kakve promjene općih uvjeta ugovora.

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja uvjeta navedenih u točki (f) stavka 1. za razne sektore i situacije obrade podataka, uključujući obradu podataka vezanih uz dijete.
  [Am. 100]

Članak 7.

Uvjeti za suglasnost

1.   
  Kada se obrada temelji na suglasnosti,
  nadzornik snosi odgovornost dokazivanja suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju na obradu njegovih osobnih podataka u navedene svrhe.

2.   Ako osoba čiji se podaci obrađuju daje suglasnost pisanom izjavom koja se odnosi i na druga pitanja, zahtjev za davanjem suglasnosti mora se
  naočigled
  jasno izdvojiti u odnosu na druga pitanja.
  Odredbe o suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju kojima se djelomično krši ova Uredba u cijelosti su nevaljane.

3.   
  Neovisno o ostalim pravnim osnovama za obradu,
  osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo u bilo kojem trenutku povući svoju suglasnost. Povlačenje suglasnosti ne utječe na zakonitost obrade koja se temelji na suglasnosti danoj prije njezina povlačenja.
  Suglasnost se jednako lako povlači kao što se i daje. Osobu čiji se podaci obrađuju obavješćuje nadzornik podataka ako povlačenje suglasnosti može rezultirati obustavom usluga koje se pruža ili odnosa s nadzornikom.

4.   Suglasnost
  je ograničena na svrhu i gubi valjanost kada ta svrha prestane postojati ili čim obrada osobnih podataka više nije potrebna
  za
  provođenje svrhe radi koje su podaci prvotno prikupljani. Izvršenje ugovora ili pružanje usluge nije uvjetovano suglasnošću za

  ne predstavlja pravnu osnovu za obradu ako postoji znatna neravnoteža između položaja ispitanika i nadzornika

  podataka koja je nije neophodna za izvršenje ugovora ili pružanje usluge u skladu s člankom 6
  .
  stavkom 1. točkom (b). [Am. 101]

Članak 8.

Obrada osobnih podataka djeteta

1.   U smislu ove Uredbe obrada osobnih podataka djeteta mlađeg od 13 godina, kojem se izravno nude
  robe ili
  usluge informacijskog društva, zakonita je samo u slučaju suglasnosti ili ovlaštenja od strane djetetovog roditelja ili
  pravnog
  skrbnika ili u mjeri u kojoj one to dopuštaju. Nadzornik će, uzimajući u obzir dostupnu tehnologiju
  i ne dajući povoda inače neophodnoj obradi osobnih podataka
  , poduzeti ogovarajuće mjere kako bi stekao provjerljivu

  provjerio takvu
  suglasnost.

1a.
     
  Podaci dani djeci, roditeljima i pravnim skrbnicima radi izražavanja suglasnosti, također i podaci o prikupljanju osobnih podataka i korištenju njima od strane nadzornika, trebali bi biti sastavljeni jasnim jezikom i primjereni ciljanoj publici.

2.   Stavak 1. ne utječe na opće ugovorno pravo država članica poput propisa o valjanosti, obliku i učinku ugovora u vezi s djetetom.

3.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta

  Europskom odboru
  za
  zaštitu podataka povjeren je zadatak donošenja smjernica, preporuka i najboljih praksi za
  metode stjecanja provjerljive

  provjeravanja
  suglasnosti iz

  uz
  stavka 1. u skladu s tim Komisija razmatra posebne mjere za mikro, mala i srednja poduzeća

  člankom 66
  .

4.   Komisija može odrediti standardne obrasce za pojedine metode stjecanja provjerljive suglasnosti navedene u stavku 1. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 102]

Članak 9.

Obrada posebnih kategorija osobnih

  Posebne kategorije
  podataka

1.   Obrada osobnih podataka kojima se otkriva

  otkrivaju
  rasno ili etničko porijeklo, politička mišljenja, vjera ili
  filozofska
  uvjerenja,
  spolna opredijeljenost ili spolni identitet,
  članstvo u sindikatu
  i aktivnosti sindikata
  te obrada genetskih
  ili biometričkih
  podataka ili podataka u vezi sa zdravljem ili spolnim životom
  , upravnim sankcijama, presudama, kaznenim
  ili
  navodnim
  kaznenim
  djelima, kaznenim
  presudama ili povezanim sigurnosnim mjerama zabranjena je.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako
  važi jedno od sljedećega
  :

| (a) | je osoba čiji se podaci obrađuju dala svoju suglasnost za obradu tih podataka
  radi jedne utvrđene svrhe ili više njih
  ,
  podložno uvjetima u

  utvrđenih člancima 7. i 8., osim kada je zakonodavstvom Unije ili države članice predviđeno da zabranu iz stavka 1. ne može ukinuti osoba čiji se podaci obrađuju; ili |
| --- | --- |

(a)

je osoba čiji se podaci obrađuju dala svoju suglasnost za obradu tih podataka
  radi jedne utvrđene svrhe ili više njih
  ,
  podložno uvjetima u

  utvrđenih člancima 7. i 8., osim kada je zakonodavstvom Unije ili države članice predviđeno da zabranu iz stavka 1. ne može ukinuti osoba čiji se podaci obrađuju; ili

| (aa) | obrada je nužna za izvođenje ili izvršavanje ugovora kojem je osoba čiji se podaci obrađuju stranka ili kako bi se poduzele mjere na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju prije sklapanja ugovora; |
| --- | --- |

(aa)

obrada je nužna za izvođenje ili izvršavanje ugovora kojem je osoba čiji se podaci obrađuju stranka ili kako bi se poduzele mjere na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju prije sklapanja ugovora;

| (b) | je obrada potrebna u svrhe izvršavanja obveza i posebnih prava nadzornika na području zakonodavstva o zapošljavanju u onoj mjeri u kojoj je to dopušteno zakonodavstvom
  ili kolektivnim ugovorima
  Unije ili države članice koje pruža odgovarajuće mjere zaštite
  temeljnih prava i interesa osobe čiji se podaci obrađuju kao što je pravo na nediskriminaciju, podložno uvjetima i mjereama zaštite iz članka 82.;
  ili |
| --- | --- |

(b)

je obrada potrebna u svrhe izvršavanja obveza i posebnih prava nadzornika na području zakonodavstva o zapošljavanju u onoj mjeri u kojoj je to dopušteno zakonodavstvom
  ili kolektivnim ugovorima
  Unije ili države članice koje pruža odgovarajuće mjere zaštite
  temeljnih prava i interesa osobe čiji se podaci obrađuju kao što je pravo na nediskriminaciju, podložno uvjetima i mjereama zaštite iz članka 82.;
  ili

| (c) | je obrada neophodna kako bi se zaštitili ključni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe u slučaju da osoba čiji se podaci obrađuju nije fizički ili pravno sposobna dati suglasnost; ili |
| --- | --- |

(c)

je obrada neophodna kako bi se zaštitili ključni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe u slučaju da osoba čiji se podaci obrađuju nije fizički ili pravno sposobna dati suglasnost; ili

| (d) | se obrada provodi tijekom zakonitih aktivnosti uz odgovarajuću zaštitu ustanova, udruga ili nekog drugog neprofitnog tijela s političkim, filozofskim, vjerskim ili sindikalnim ciljem, te pod uvjetom da se obrada odnosi jedino na članove tijela ili bivše članove tijela ili na osobe koje su u redovitom kontaktu s njime u pogledu njihove svrhe, te da se podaci ne otkrivaju trećoj stranci
  izvan toga tijela
  bez suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju; ili |
| --- | --- |

(d)

se obrada provodi tijekom zakonitih aktivnosti uz odgovarajuću zaštitu ustanova, udruga ili nekog drugog neprofitnog tijela s političkim, filozofskim, vjerskim ili sindikalnim ciljem, te pod uvjetom da se obrada odnosi jedino na članove tijela ili bivše članove tijela ili na osobe koje su u redovitom kontaktu s njime u pogledu njihove svrhe, te da se podaci ne otkrivaju trećoj stranci
  izvan toga tijela
  bez suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju; ili

| (e) | se obrada odnosi na osobne podatke koje je objavila osoba čiji se podaci obrađuju; ili |
| --- | --- |

(e)

se obrada odnosi na osobne podatke koje je objavila osoba čiji se podaci obrađuju; ili

| (f) | je to potrebno radi uspostave, izvršenja ili obrane zakonskog prava; ili |
| --- | --- |

(f)

je to potrebno radi uspostave, izvršenja ili obrane zakonskog prava; ili

| (g) | je obrada nužna za izvršenje zadaće od

  iz razloga važnog
  javnog interesa na temelju zakonodavstva Unije ili države članice
  koje je razmjerno željenome cilju, poštuje bit prava na zaštitu podataka i
  kojim se osiguravaju prikladne mjere za očuvanje legitimnih

  temeljnih prava i
  interesa osobe čiji se podaci obrađuju; ili |
| --- | --- |

(g)

je obrada nužna za izvršenje zadaće od

  iz razloga važnog
  javnog interesa na temelju zakonodavstva Unije ili države članice
  koje je razmjerno željenome cilju, poštuje bit prava na zaštitu podataka i
  kojim se osiguravaju prikladne mjere za očuvanje legitimnih

  temeljnih prava i
  interesa osobe čiji se podaci obrađuju; ili

| (h) | obrada je podataka o zdravstvenom stanju nužna u zdravstvene svrhe i podliježe uvjetima i mjerama zaštite utvrđenima člankom 81.; ili |
| --- | --- |

(h)

obrada je podataka o zdravstvenom stanju nužna u zdravstvene svrhe i podliježe uvjetima i mjerama zaštite utvrđenima člankom 81.; ili

| (i) | je obrada podataka nužna za povijesno, statističko ili znanstveno istraživanje i podliježe uvjetima i mjerama zaštite utvrđenima člankom 83.; ili |
| --- | --- |

(i)

je obrada podataka nužna za povijesno, statističko ili znanstveno istraživanje i podliježe uvjetima i mjerama zaštite utvrđenima člankom 83.; ili

| (ia) | je obrada potrebna za usluge arhiviranja podložno uvjetima i mjerama zaštite iz članka 83.a; ili |
| --- | --- |

(ia)

je obrada potrebna za usluge arhiviranja podložno uvjetima i mjerama zaštite iz članka 83.a; ili

| (j) | se obrada podataka vezanih uz
  upravne sankcije, presude, kaznena djela,
  kaznene presude ili povezane sigurnosne mjere provodi ili pod nadzorom nadležnog tijela ili ako je obrada nužna radi usklađenosti s pravnom ili regulatornom obvezom kojoj podliježe nadzornik, ili za obavljanje zadatka koji se provodi radi važnog javnog interesa, ako je to dopušteno zakonodavstvom Unije ili države članice koji predviđaju odgovarajuće mjere zaštite. Potpuna

  temeljnih prava i interesa osobe čiji se podaci obrađuju
  .
  Svaka
  evidencija kaznenih presuda vodi se samo pod nadzorom službenog tijela. |
| --- | --- |

(j)

se obrada podataka vezanih uz
  upravne sankcije, presude, kaznena djela,
  kaznene presude ili povezane sigurnosne mjere provodi ili pod nadzorom nadležnog tijela ili ako je obrada nužna radi usklađenosti s pravnom ili regulatornom obvezom kojoj podliježe nadzornik, ili za obavljanje zadatka koji se provodi radi važnog javnog interesa, ako je to dopušteno zakonodavstvom Unije ili države članice koji predviđaju odgovarajuće mjere zaštite. Potpuna

  temeljnih prava i interesa osobe čiji se podaci obrađuju
  .
  Svaka
  evidencija kaznenih presuda vodi se samo pod nadzorom službenog tijela.

3.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija, uvjeta i odgovarajućih jamstava

  Europskom odboru
  za
  zaštitu podataka povjeren je zadatak donošenja smjernica, preporuka i najboljih praksi
  za obradu posebnih kategorija osobnih podataka navedenih u stavku 1. i izuzeća navedenih u stavku 2.
  u skladu s člankom 66. [Am. 103]

Članak 10

Obrada koja onemogućuje identifikaciju

1.
     Ako nadzornik
  ili obrađivač
  ne može
  izravno ili neizravno
  identificirati fizičku osobu čije podatke obrađuje
  ili se ti podaci sastoje samo od pseudonimnih podataka
  , nadzornik nije obvezan prikupiti

  ne obrađuje niti prikuplja
  dodatne informacije kako bi identificirao osobu čiji se podaci obrađuju samo radi pridržavanja neke odredbe ove Uredbe.

2.
     
  Ako nadzornik podataka ne može poštovati neku odredbu ove Uredbe zbog stavka 1., nadzornik nije obvezan poštovati tu odredbu ove Uredbe. Ako posljedično nadzornik podataka ne može poštovati zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju, on o tome obavješćuje osobu čiji se podaci obrađuju. [Am. 104]

Članak 10.a

Opća načela o pravima osoba čiji se podaci obrađuju

1.
     
  Temelj zaštite podataka jasna su i jednoznačna prava osobe čiji se podaci obrađuju, a koje poštuje nadzornik podataka. Odredbama ove Uredbe ta se prava nastoji osnažiti, pojasniti, zajamčiti i prema potrebi kodificirati.

2.
     
  Takva prava među ostalim uključuju pružanje jasnih i lako razumljivih informacija u vezi s obradom podataka osoba čiji se podaci obrađuju, pravom pristupanja, ispravljanja i brisanja njihovih podataka, pravom na dobivanje podataka, pravom prigovora na oblikovanje profila, pravom podnošenja žalbe nadležnom tijelu za zaštitu podataka i pokretanja sudskih postupaka kao i pravom na naknadu pretrpljene štete zbog nezakonitog postupka obrade. Ta se prava općenito ostvaruju besplatno. Nadzornik podataka odgovara na zahtjeve osobe čiji se podaci obrađuju u razumnom roku. [Am. 105]

POGLAVLJE III.

PRAVA OSOBE ČIJI SE PODACI OBRAĐUJU

ODJELJAK 1.

TRANSPARENTNOST I NAČINI

Članak 11.

Transparentne informacije i komunikacija

1.   Nadzornik se u pogledu obrade osobnih podataka i ostvarenja prava osoba čiji se podaci obrađuju vodi
  sažetim,
  transparentnim
  , jasnim
  i lako dostupnim politikama.

2.   Nadzornik treba osobi čiji se podaci obrađuju na razumljiv način pružiti informacije te je izvijestiti o obradi osobnih podataka koristeći jasan i jednostavan jezik,
  prilagođen osobi čiji se podaci obrađuju,
  prilagođen osobi čiji se podaci obrađuju, posebice ako se radi o informacijama izričito namijenjenima djetetu. [Am. 106]

Članak 12.

Postupci i mehanizmi za ostvarivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju

1.   Nadzornik treba odrediti postupke pružanja informacija navedenih u članku 14. te postupke za ostvarivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju navedenih u članku 13. i člancima 15. do 19. Nadzornik posebno treba osigurati mehanizme za izvršenje postupaka navedenih u članku 13. i u člancima 15. do 19. Ako se osobni podaci automatizirano obrađuju, nadzornik također
  kad je to moguće
  treba osigurati sredstva kako bi se zahtjevi podnijeli elektroničkim putem.

2.   Nadzornik treba osobu čiji se podaci obrađuju bez
  nepotrebne
  odgode i najkasnije jedan mjesec

  40 kalendarskih dana
  po primitku zahtjeva obavijestiti jesu li poduzete mjere u skladu s člankom 13. i člancima 15. do 19. te treba pružiti zatražene informacije. To se razdoblje može odgoditi za još jedan mjesec ako više osoba čiji se podaci obrađuju ostvaruju svoje pravo te je u određenoj mjeri potrebna njihova suradnja kako bi se spriječio nepotreban i neproporcionalan napor nadzornika. Te se informacije dostavljaju pisanim putem
  , a kad je to moguće, nadzornik može omogućiti daljinski pristup zaštićenom sustavu koji bi osobi čiji se podaci obrađuju omogućio izravan pristup njegovim/njezinim osobnim podacima
  . . Ako osoba čiji se podaci obrađuju podnese zahtjev u elektroničkom obliku, informacije treba pružiti

  se kad je to moguće pruža
  u elektroničkom obliku, osim ako osoba čiji se podaci obrađuju ne zatraži drugačije.

3.   Ako nadzornik odbije djelovati

  ne djeluje
  na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik mora obavijestiti

  obavješćuje
  osobu čiji se podaci obrađuju o razlozima odbijanja

  nedjelovanja
  i o mogućnostima podnošenja žalbe nadzornom tijelu te traženju pravnog lijeka.

4.   Informacije i postupci koji se poduzmu zbog zahtjeva iz stavka 1. besplatni su. Ako su zahtjevi pretjerani, posebice ako se ponavljaju, nadzornik može naplatiti
  razumnu
  pristojbu za pružanje informacija ili poduzimanje zatraženih akcija ili nadzornik ne mora poduzeti zatraženu akciju

  uzimajući u obzir administrativne troškove
  . U tom je slučaju nadzornik odgovor

  odgovoran
  za dokazivanje činjenice da je zahtjev pretjeran.

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za pretjerane zahtjeve i pristojbe navedene u stavku 4.

6.   Komisija može odrediti standardne obrasce i standardne postupke za komunikaciju navedenu u stavku 2., uključujući elektronički format. U skladu s tim Komisija će poduzeti potrebne mjere za mikro, mala i srednja poduzeća. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 107]

Članak 13

Prava primatelja Obveza obavješćivanja u slučaju ispravljanja i brisanja podataka

Nadzornik svakog primatelja kojem su podaci otkriveni

  preneseni
  izvješćuje o ispravljanju ili brisanju provedenima u skladu s člancima 16. i 17., osim ako se pokaže da to nije moguće ili iziskuje nerazmjeran napor.
  Nadzornik obavješćuje osobu čiji se podaci obrađuju o tim primateljima ako to zahtijeva osoba čiji se podaci obrađuju. [Am. 108]

Članak 13a

Standardizirani načini obavješćivanja

1.
     
  Ako se prikupljaju osobni podaci u vezi s osobom čiji se podaci obrađuju, nadzornik osobi čiji se podaci obrađuju prije pružanja informacijama u skladu s člankom 14. pruža barem ove informacije:

| (a) | jesu li osobni podaci prikupljeni više od minimuma nužnog za svaku posebnu svrhu obrade; |
| --- | --- |

(a)

jesu li osobni podaci prikupljeni više od minimuma nužnog za svaku posebnu svrhu obrade;

| (b) | jesu li osobni podaci zadržani više od minimuma nužnog za svaku posebnu svrhu obrade; |
| --- | --- |

(b)

jesu li osobni podaci zadržani više od minimuma nužnog za svaku posebnu svrhu obrade;

| (c) | obrađuje li se osobne podatke u svrhe drukčije od onih radi kojih su podaci prikupljeni; |
| --- | --- |

(c)

obrađuje li se osobne podatke u svrhe drukčije od onih radi kojih su podaci prikupljeni;

| (d) | širi li se osobne podatke komercijalnim trećim stranama; |
| --- | --- |

(d)

širi li se osobne podatke komercijalnim trećim stranama;

| (e) | prodaje li se ili iznajmljuje osobne podatke; |
| --- | --- |

(e)

prodaje li se ili iznajmljuje osobne podatke;

| (f) | zadržava li se osobne podatke u kodiranom obliku. |
| --- | --- |

(f)

zadržava li se osobne podatke u kodiranom obliku.

2.
     
  Informacije iz stavka 1. prikazuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi u formatu usklađene tablice s tekstom i simbolima u sljedeća tri stupca:

| (a) | u prvom su stupcu prikazani grafički oblici koji simboliziraju te informacije; |
| --- | --- |

(a)

u prvom su stupcu prikazani grafički oblici koji simboliziraju te informacije;

| (b) | drugi stupac sadrži osnovne informacije o tim informacijama; |
| --- | --- |

(b)

drugi stupac sadrži osnovne informacije o tim informacijama;

| (c) | u trećem se stupcu nalaze grafički oblici koji pokazuju važe li određene informacije. |
| --- | --- |

(c)

u trećem se stupcu nalaze grafički oblici koji pokazuju važe li određene informacije.

3.
     
  Informacije iz stavka 1. i 2. prikazane su na lako vidljiv i jasno čitljiv način na jeziku koji razumiju potrošači država članica kojima se te informacije nude. Kada su informacije prikazane elektroničkim putem, strojno su čitljive.

4.
     
  Dodatne se informacije ne pružaju. Detaljna objašnjenja ili daljnje napomene u vezi s informacijama iz stavka 1. može se predstaviti zajedno s ostalim zahtjevima za informacijama u skladu s člankom 14.

5.
     
  Komisija je, nakon traženja mišljenja Europskog odbora za zaštitu podataka, ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhe daljnjeg utvrđivanja informacija iz stavka 1. i njihovog predstavljanja kao što je utvrđeno stavkom 2. i Prilogom ovoj Uredbi. [Am. 109]

ODJELJAK 2.

INFORMACIJE I PRISTUP PODACIMA

Članak 14.

Obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju

1.   Ako se prikupljaju osobni podaci u vezi s osobom čiji se podaci obrađuju, nadzornik osobi čiji se podaci obrađuju mora pružiti

  nakon pružanja informacijama u skladu s člankom 13.a pruža
  barem ove informacije:

| (a) | identitet i kontaktne podatke nadzornika i, ako ga ima, njegovog zastupnika te službenika zaduženog za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(a)

identitet i kontaktne podatke nadzornika i, ako ga ima, njegovog zastupnika te službenika zaduženog za zaštitu podataka;

| (b) | svrhu obrade kojoj su osobni podaci namijenjeni,
  kao i informacije o sigurnosti obrade osobnih podataka,
  uključujući uvjete ugovora i opće uvjete ako se obrada temelji na točki (b) članka 6. stavka 1. te legitimne interese koje ispunjava nadzornik ako se obrada temelji na točki

  prema potrebi informacije o načinu na koji provode i ispunjavaju uvjete iz točke
  (f) članka 6. stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

svrhu obrade kojoj su osobni podaci namijenjeni,
  kao i informacije o sigurnosti obrade osobnih podataka,
  uključujući uvjete ugovora i opće uvjete ako se obrada temelji na točki (b) članka 6. stavka 1. te legitimne interese koje ispunjava nadzornik ako se obrada temelji na točki

  prema potrebi informacije o načinu na koji provode i ispunjavaju uvjete iz točke
  (f) članka 6. stavka 1.;

| (c) | razdoblje u kojem će se osobni podaci pohranjivati
  ili, ako to nije moguće, kriteriji korišteni za utvrđivanje tog razdoblja
  ; |
| --- | --- |

(c)

razdoblje u kojem će se osobni podaci pohranjivati
  ili, ako to nije moguće, kriteriji korišteni za utvrđivanje tog razdoblja
  ;

| (d) | postojanje prava da se od nadzornika zatraži pristup podacima te prava na ispravak ili brisanje osobnih podataka koji se odnose na osobu čiji se podaci obrađuju ili

  prikupljaju,
  na protivljenje obradi tih osobnih podataka
  ili dobivanje podataka
  ; |
| --- | --- |

(d)

postojanje prava da se od nadzornika zatraži pristup podacima te prava na ispravak ili brisanje osobnih podataka koji se odnose na osobu čiji se podaci obrađuju ili

  prikupljaju,
  na protivljenje obradi tih osobnih podataka
  ili dobivanje podataka
  ;

| (e) | pravo na žalbu nadzornom tijelu i kontaktne podatke nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(e)

pravo na žalbu nadzornom tijelu i kontaktne podatke nadzornog tijela;

| (f) | primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka; |
| --- | --- |

(f)

primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka;

| (g) | ako je potrebno, namjeru nadzornika da podatke prenese trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji te razinu zaštite u toj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji pozivajući se na Komisijinu odluku organizaciji
  i postojanje ili nepostojanje odluke
  o primjerenosti
  Komisije, ili u slučaju prijenosa iz članka 42. ili članka 43., upućivanje na odgovarajuće mjere zaštite i načine pribavljanja njihove kopije
  ; |
| --- | --- |

(g)

ako je potrebno, namjeru nadzornika da podatke prenese trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji te razinu zaštite u toj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji pozivajući se na Komisijinu odluku organizaciji
  i postojanje ili nepostojanje odluke
  o primjerenosti
  Komisije, ili u slučaju prijenosa iz članka 42. ili članka 43., upućivanje na odgovarajuće mjere zaštite i načine pribavljanja njihove kopije
  ;

| (ga) | prema potrebi, informacije o postojanju profiliranja, mjerama koje se temelje na oblikovanju profila i predviđenim učincima profiliranja na osobu čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(ga)

prema potrebi, informacije o postojanju profiliranja, mjerama koje se temelje na oblikovanju profila i predviđenim učincima profiliranja na osobu čiji se podaci obrađuju;

| (gb) | važne informacije o logici iza svake automatizirane obrade; |
| --- | --- |

(gb)

važne informacije o logici iza svake automatizirane obrade;

| (h) | sve dodatne informacije
  koje su
  potrebne kako bi se osigurala poštena obrada u odnosu na osobu čiji se podaci obrađuju, uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se prikupljaju osobni podaci
  prikupljaju ili obrađuju, osobito postojanje određenih aktivnosti i postupaka obrade za koje je ocjena učinka osobnih podataka pokazala da uključuju visok stupanj rizika; |
| --- | --- |

(h)

sve dodatne informacije
  koje su
  potrebne kako bi se osigurala poštena obrada u odnosu na osobu čiji se podaci obrađuju, uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se prikupljaju osobni podaci
  prikupljaju ili obrađuju, osobito postojanje određenih aktivnosti i postupaka obrade za koje je ocjena učinka osobnih podataka pokazala da uključuju visok stupanj rizika;

| (ha) | prema potrebi, informacije o tome jesu li osobni podaci pruženi javnim tijelima tijekom uzastopnog razdoblja od posljednjih dvanaest mjeseci. |
| --- | --- |

(ha)

prema potrebi, informacije o tome jesu li osobni podaci pruženi javnim tijelima tijekom uzastopnog razdoblja od posljednjih dvanaest mjeseci.

2.   Ako se osobni podaci prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik osobi čiji se podaci obrađuju uz informacije iz stavka 1. pruža

  mora pružiti
  i informaciju o tome je li pružanje osobnih podataka obvezno ili dobrovoljno

  obvezatno ili neobvezatno
  te koje su moguće posljedice u slučaju uskraćivanja tih podataka.

2a.
     
  Pri odlučivanju o daljnjim informacijama koje je potrebno kako bi obrada bila poštena u skladu s točkom (h) stavka 1., nadzornici uzimaju u obzir sve relevantne smjernice iz stavka 34.

3.   Ako podaci nisu dobiveni od osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik mora, uz obavješćivanje

  informacije
  iz stavka 1., izvijestiti osobu čiji se podaci obrađuju o porijeklu
  određenih
  osobnih podataka.
  Ako osobni podaci potječu iz javno dostupnih izvora, može se pružiti opća naznaka.

4.   Nadzornik treba pružiti informacije iz stavaka 1., 2. i 3.:

| (a) | u trenutku kada se osobni podaci prikupe od osobe čiji se podaci obrađuju
  ili bez nepotrebnog odgađanja kada gore spomenuto nije moguće
  ; ili |
| --- | --- |

(a)

u trenutku kada se osobni podaci prikupe od osobe čiji se podaci obrađuju
  ili bez nepotrebnog odgađanja kada gore spomenuto nije moguće
  ; ili

| (aa) | na zahtjev tijela, organizacije ili udruženja iz članka 73.; |
| --- | --- |

(aa)

na zahtjev tijela, organizacije ili udruženja iz članka 73.;

| (b) | ako se osobni podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, u trenutku evidentiranja ili u razumnom vremenskom roku nakon prikupljanja, uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima su podaci prikupljeni ili obrađeni na drugi način, ili ako je planirano njihovo otkrivanje

  planiran njihov prijenos
  drugom primatelju, te najkasnije kada se podaci prvi puta objave

  prenose ili ako ih se namjerava upotrijebiti za komunikaciju s predmetnom osobom čiji se podaci obrađuju najkasnije u trenutku prvog obavješćivanja te osobe; ili |
| --- | --- |

(b)

ako se osobni podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, u trenutku evidentiranja ili u razumnom vremenskom roku nakon prikupljanja, uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima su podaci prikupljeni ili obrađeni na drugi način, ili ako je planirano njihovo otkrivanje

  planiran njihov prijenos
  drugom primatelju, te najkasnije kada se podaci prvi puta objave

  prenose ili ako ih se namjerava upotrijebiti za komunikaciju s predmetnom osobom čiji se podaci obrađuju najkasnije u trenutku prvog obavješćivanja te osobe; ili

| (ba) | samo na zahtjev kada podatke obrađuje malo ili mikro poduzeće kojemu je obrada osobnih podataka samo sporedna aktivnost. |
| --- | --- |

(ba)

samo na zahtjev kada podatke obrađuje malo ili mikro poduzeće kojemu je obrada osobnih podataka samo sporedna aktivnost.

5.   Stavci 1. do 4. ne primjenjuju se ako:

| (a) | osoba čiji se podaci obrađuju već raspolaže informacijama iz stavaka 1., 2. i 3.; ili |
| --- | --- |

(a)

osoba čiji se podaci obrađuju već raspolaže informacijama iz stavaka 1., 2. i 3.; ili

| (b) | se podaci
  obrađuju u povijesne, statističke ili znanstvene istraživačke svrhe podložno uvjetima i mjerama zaštite iz članaka 81. i 83.,
  ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju te se pružanje takvih informacija pokaže nemogućim ili bi iziskivalo prekomjeran napor
  i nadzornik je objavio informacije koje svi mogu preuzimati
  ; ili |
| --- | --- |

(b)

se podaci
  obrađuju u povijesne, statističke ili znanstvene istraživačke svrhe podložno uvjetima i mjerama zaštite iz članaka 81. i 83.,
  ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju te se pružanje takvih informacija pokaže nemogućim ili bi iziskivalo prekomjeran napor
  i nadzornik je objavio informacije koje svi mogu preuzimati
  ; ili

| (c) | se podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju te je evidentiranje

  bilježenje
  ili otkrivanje podataka izričito propisano zakonima
  kojima nadzornik podliježe, koji osiguravaju odgovarajuće mjere zaštite legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju uzimajući u obzir rizike koje predstavlja obrada i priroda osobnih podataka
  ; ili |
| --- | --- |

(c)

se podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju te je evidentiranje

  bilježenje
  ili otkrivanje podataka izričito propisano zakonima
  kojima nadzornik podliježe, koji osiguravaju odgovarajuće mjere zaštite legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju uzimajući u obzir rizike koje predstavlja obrada i priroda osobnih podataka
  ; ili

| (d) | se podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju te bi davanje takvih informacija narušilo prava i slobode drugih
  fizičkih osoba
  , kao što je određeno zakonodavstvom Unije ili države članice u skladu s člankom 21. |
| --- | --- |

(d)

se podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju te bi davanje takvih informacija narušilo prava i slobode drugih
  fizičkih osoba
  , kao što je određeno zakonodavstvom Unije ili države članice u skladu s člankom 21.

| (da) | podatke obrađuje osoba u okviru obavljanja svoje profesije ili su podaci povjereni ili otkriveni osobi koja podliježe obvezi profesionalne tajne uređene pravom Unije ili države članice ili koja podliježe zakonskoj obvezi tajne osim ako se podaci ne prikupljaju izravno od osobe čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(da)

podatke obrađuje osoba u okviru obavljanja svoje profesije ili su podaci povjereni ili otkriveni osobi koja podliježe obvezi profesionalne tajne uređene pravom Unije ili države članice ili koja podliježe zakonskoj obvezi tajne osim ako se podaci ne prikupljaju izravno od osobe čiji se podaci obrađuju.

6.   U slučaju navedenom u točki (b) stavka 5. nadzornik treba poduzeti

  poduzima
  primjerene mjere kako bi zaštitio
  prava ili
  legitimne interese osobe čiji se podaci prikupljaju.

7.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86 u svrhu dodatnog određivanja kriterija za kategorije primatelja iz točke (f) stavka 1., zahtjeva za mogućim pristupom iz točke (g) stavka 1., kriterija za daljnje potrebe obavješćivanja iz točke (h) stavka 1. za posebne sektore i situacije, te uvjete i odgovarajuće mjere zaštite određene točkom (b) stavka 5. U skladu s tim Komisija će poduzeti potrebne mjere za mikro, mala i srednja poduzeća.

8.   Komisija može odrediti standardne obrasce za pružanje informacija iz stavaka 1. do 3., uzimajući u obzir posebne karakteristike i potrebe raznih sektora i situacija za obradu podataka ako je to potrebno. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 110]

Članak 15.

Pravo osobe čiji se podaci obrađuju na pristup podacima

  i dobivanje podataka

1.   
  Podložno članku 12. stavku 4.
  osoba čiji se podaci obrađuju treba imati

  ima
  pravo da bilo kada, na zahtjev, od nadzornika dobije potvrdu o tome obrađuju li se ili ne osobni podaci koji se na nju odnose Ako se obrađuju osobni podaci koji se na nju odnose, nadzornik je dužan pružiti

  te
  informacije
  sročene jasnim i jednostavnim jezikom
  o:

| (a) | svrsi obrade
  za svaku kategoriju osobnih podataka
  ; |
| --- | --- |

(a)

svrsi obrade
  za svaku kategoriju osobnih podataka
  ;

| (b) | kategorijama dotičnih osobnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

kategorijama dotičnih osobnih podataka;

| (c) | primateljima ili kategorijama primatelja kojima su otkriveni osobni podaci ili će biti otkriveni, a posebno

  uključujući
  primateljima u trećim zemljama; |
| --- | --- |

(c)

primateljima ili kategorijama primatelja kojima su otkriveni osobni podaci ili će biti otkriveni, a posebno

  uključujući
  primateljima u trećim zemljama;

| (d) | razdoblju u kojem će se osobni podaci pohranjivati
  ili, ako to nije moguće, kriteriji korišteni za utvrđivanje tog razdoblja
  ; |
| --- | --- |

(d)

razdoblju u kojem će se osobni podaci pohranjivati
  ili, ako to nije moguće, kriteriji korišteni za utvrđivanje tog razdoblja
  ;

| (e) | postojanju prava da se od nadzornika zatraži ispravak ili brisanje osobnih podataka koji se odnose na osobu čiji se podaci prikupljaju ili na protivljenje obradi tih osobnih podataka; |
| --- | --- |

(e)

postojanju prava da se od nadzornika zatraži ispravak ili brisanje osobnih podataka koji se odnose na osobu čiji se podaci prikupljaju ili na protivljenje obradi tih osobnih podataka;

| (f) | pravu na žalbu nadzornom tijelu i kontaktne podatke nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(f)

pravu na žalbu nadzornom tijelu i kontaktne podatke nadzornog tijela;

| (g) | osobnim podacima koji se obrađuju i o svim dostupnim informacijama o njihovom izvoru; |
| --- | --- |

(g)

osobnim podacima koji se obrađuju i o svim dostupnim informacijama o njihovom izvoru;

| (h) | važnosti i predviđenim posljedicama takve obrade, barem u slučaju mjera navedenih u članku 20. |
| --- | --- |

(h)

važnosti i predviđenim posljedicama takve obrade, barem u slučaju mjera navedenih u članku 20.

| (ha) | važne informacije o logici svake automatizirane obrade; |
| --- | --- |

(ha)

važne informacije o logici svake automatizirane obrade;

| (hb) | ne dovodeći u pitanje članak 21., u slučaju otkrivanja osobnih podataka javnom tijelu na temelju zahtjeva upućenog javnom tijelu, potvrda o tome da je takav zahtjev podnesen. |
| --- | --- |

(hb)

ne dovodeći u pitanje članak 21., u slučaju otkrivanja osobnih podataka javnom tijelu na temelju zahtjeva upućenog javnom tijelu, potvrda o tome da je takav zahtjev podnesen.

2.   Osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo saznati od nadzornika koji se osobni podaci obrađuju. Ako osoba čiji se podaci obrađuju podnese zahtjev u elektroničkom obliku, informacije treba pružiti

  se pruža
  u elektroničkom
  i strukturiranom
  obliku, osim ako osoba čiji se podaci obrađuju ne zatraži drugačije.
  Ne dovodeći u pitanje članak 10., nadzornik poduzima sve opravdane korake kako bi potvrdio da je osoba koja traži pristup podacima osoba čiji se podaci obrađuju.

2a.
     
  Kada je osoba čiji se podaci obrađuju ustupila osobne podatke i ti se podaci obrađuju elektroničkim putem, osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo da od nadzornika dobije kopiju danih osobnih podataka u elektroničkom i interoperabilnom formatu koji se inače koristi i omogućuje osobi čiji se podaci obrađuju daljnju upotrebu, a da je u tome ne sprečava nadzornik od kojeg su osobni podaci povučeni. Kada je to tehnički izvedivo i dopušteno, podatke se, na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju, prenosi izravno od jednog nadzornika drugome.

2b.
     
  Ovim se člankom ne dovodi u pitanje obveza brisanja podataka kada oni više nisu potrebni u skladu s točkom (e) članka 5. stavka 1.

2c.
     
  U skladu sa stavcima 1. i 2. ne postoji pravo pristupa kad je riječ o podacima u smislu točke (da) članka 14. stavka 5., osim ako je osoba čiji se podaci obrađuju ovlaštena ukinuti predmetnu tajnu i u skladu s time djeluje.

3.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o sadržaju osobnih podataka navedenih u točki (g) stavku 1.

4.   Komisija može odrediti standardne obrasce i postupke za traženje i ostvarivanje pristupa informacijama iz stavaka 1., uključujući provjeru identiteta osobe čiji se podaci obrađuju te informiranje osobe čiji se podaci obrađuju o osobnim podacima, uzimajući u obzir posebne karakteristike i potrebe raznih sektora i situacija za obradu podataka. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 111]

ODJELJAK 3.

ISPRAVLJANJE I BRISANJE

Članak 16.

Pravo na ispravljanje podataka

Osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo da od nadzornika dobije ispravku osobnih podataka koji se na nju odnose, a koji su netočni. Osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo zahtijevati nadopunu nepotpunih osobnih podataka, uključujući izjavu o izmjenama u prilogu.

Članak 17.

Pravo na zaboravljanje i brisanje podataka

1.   Osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo zatražiti od nadzornika da se izbrišu osobni podaci vezani uz nju te zatražiti izuzimanje iz daljnjeg širenja tih podataka, posebice u vezi s osobnim podacima koje je osoba čiji su podaci obrađuju otkrila kad je bila dijete,

  te da joj treće strane omoguće brisanje svih poveznica
  ,
  kopije ili replike tih podataka,
  pri čemu vrijedi jedan od sljedećih razloga:

| (a) | podaci više nisu potrebni zbog svrhe za koje su prikupljeni ili obrađeni na drugi način; |
| --- | --- |

(a)

podaci više nisu potrebni zbog svrhe za koje su prikupljeni ili obrađeni na drugi način;

| (b) | osoba čiji se podaci obrađuju povlači suglasnost na kojoj se temelji obrada u skladu s točkom (a) članka 6. stavka 1., ili kada je isteklo dogovoreno razdoblje pohrane, te kada više ne postoji pravna osnova za obradu podataka; |
| --- | --- |

(b)

osoba čiji se podaci obrađuju povlači suglasnost na kojoj se temelji obrada u skladu s točkom (a) članka 6. stavka 1., ili kada je isteklo dogovoreno razdoblje pohrane, te kada više ne postoji pravna osnova za obradu podataka;

| (c) | osoba čiji se podaci obrađuju protivi se obradi osobnih podataka u skladu s člankom 19.; |
| --- | --- |

(c)

osoba čiji se podaci obrađuju protivi se obradi osobnih podataka u skladu s člankom 19.;

| (ca) | sud ili regulatorno tijelo utemeljeno u Uniji donijelo je konačnu i pravomoćnu odluku da se predmetne podatke mora izbrisati; |
| --- | --- |

(ca)

sud ili regulatorno tijelo utemeljeno u Uniji donijelo je konačnu i pravomoćnu odluku da se predmetne podatke mora izbrisati;

| (d) | obrada podataka nije usklađena s ovom Uredbom iz drugih razloga

  podaci su nezakonito obrađeni
  . |
| --- | --- |

(d)

obrada podataka nije usklađena s ovom Uredbom iz drugih razloga

  podaci su nezakonito obrađeni
  .

1a.
     
  Primjena stavka 1. ovisi o mogućnosti nadzornika da provjeri kako je osoba koja traži brisanje osoba čiji se podaci obrađuju.

2.   Ako nadzornik iz stavka 1. objavi osobne podatke
  bez obrazloženja na temelju članka 6. stavka 1.
  , on poduzima sve opravdane korake kako bi se uključujući tehničke mjere, u odnosu na podatke za čije je objavljivanje odgovoran nadzornik kako bi se obavijestilo treće strane koje obrađuju te podatke da osoba

  podaci izbrisali, uključujući kod trećih strana, ne dovodeći pritom u pitanje članak 77. Nadzornik, kad je to moguće, obavješćuje osobu
  čiji se podaci obrađuju zahtijeva da se izbrišu sve poveznice, kopije ili replike tih osobnih podataka. Ako je nadzornik ovlastio treću stranu da objavi osobne podatke, nadzornik se smatra odgovornim za tu objavu

  o mjerama koje su poduzele relevantne treće strane
  .

3.   Nadzornik će

  , i prema potrebi treća strana,
  bez odgode provesti

  provodi
  brisanje podataka, osim ako je njihova pohrana do neke mjere nužna
  njihova pohrana
  :

| (a) | zbog ostvarivanja prava slobode govora u skladu s člankom 80.; |
| --- | --- |

(a)

zbog ostvarivanja prava slobode govora u skladu s člankom 80.;

| (b) | zbog općeg interesa u području javnog zdravlja u skladu s člankom 81.; |
| --- | --- |

(b)

zbog općeg interesa u području javnog zdravlja u skladu s člankom 81.;

| (c) | u svrhu povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja u skladu s člankom 83.; |
| --- | --- |

(c)

u svrhu povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja u skladu s člankom 83.;

| (d) | zbog usklađenosti s pravnom obvezom o pohranjivanju osobnih podataka prema pravu Unije ili nacionalnom zakonodavstvu kojem podliježe nadzornik; zakonima države članice treba se ostvariti

  ostvaruje se
  cilj od javnog interesa, poštovati bit prava

  poštuje suštinu prava
  na zaštitu osobnih podataka te
  su
  oni trebaju biti proporcionalni u odnosu na legitimni cilj koji se želi ostvariti; |
| --- | --- |

(d)

zbog usklađenosti s pravnom obvezom o pohranjivanju osobnih podataka prema pravu Unije ili nacionalnom zakonodavstvu kojem podliježe nadzornik; zakonima države članice treba se ostvariti

  ostvaruje se
  cilj od javnog interesa, poštovati bit prava

  poštuje suštinu prava
  na zaštitu osobnih podataka te
  su
  oni trebaju biti proporcionalni u odnosu na legitimni cilj koji se želi ostvariti;

| (e) | u slučajevima iz stavka 4. |
| --- | --- |

(e)

u slučajevima iz stavka 4.

4.   Umjesto brisanja, nadzornik će ograničiti

  ograničava
  obradu osobnih podataka
  na način da ne podliježe uobičajenim postupcima pristupanja podacima i njihove obrade i više se ne može mijenjati
  ako:

| (a) | osoba čiji se podaci obrađuju osporava njihovu točnost, u razdoblju u kojem nadzornik može provjeriti točnost podataka; |
| --- | --- |

(a)

osoba čiji se podaci obrađuju osporava njihovu točnost, u razdoblju u kojem nadzornik može provjeriti točnost podataka;

| (b) | nadzorniku osobni podaci više nisu potrebni za ostvarenje svog zadatka, ali ih se mora sačuvati u svrhu dokaza; |
| --- | --- |

(b)

nadzorniku osobni podaci više nisu potrebni za ostvarenje svog zadatka, ali ih se mora sačuvati u svrhu dokaza;

| (c) | je obrada nezakonita i osoba čiji se podaci obrađuju se protivi njihovu brisanju i umjesto toga traži njihovo ograničeno korištenje; |
| --- | --- |

(c)

je obrada nezakonita i osoba čiji se podaci obrađuju se protivi njihovu brisanju i umjesto toga traži njihovo ograničeno korištenje;

| (ca) | sud ili regulatorno tijelo utemeljeno u Uniji donijelo konačnu i pravomoćnu odluku da se predmetna obrada mora ograničiti; |
| --- | --- |

(ca)

sud ili regulatorno tijelo utemeljeno u Uniji donijelo konačnu i pravomoćnu odluku da se predmetna obrada mora ograničiti;

| (d) | osoba čiji se podaci obrađuju traži da se osobni podaci prenesu u drugi automatizirani sustav obrade u skladu s člankom 18. stavkom 2.
  sa stavcima 2a
  .
  članka 15.; |
| --- | --- |

(d)

osoba čiji se podaci obrađuju traži da se osobni podaci prenesu u drugi automatizirani sustav obrade u skladu s člankom 18. stavkom 2.
  sa stavcima 2a
  .
  članka 15.;

| (da) | određena vrsta tehnologije pohranjivanja ne omogućuje brisanje te je ugrađena prije stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(da)

određena vrsta tehnologije pohranjivanja ne omogućuje brisanje te je ugrađena prije stupanja na snagu ove Uredbe.

5.   Osobni podaci iz stavka 4. mogu se, s iznimkom pohranjivanja, obrađivati samo u svrhu dokazivanja, ili uz suglasnost osobe čiji se podaci obrađuju, ili za zaštitu prava druge fizičke ili pravne osobe ili za cilj od javnog interesa.

6.   Ako je obrada osobnih podataka ograničena u skladu sa stavkom 4., nadzornik treba obavijestiti

  obavješćuje
  osobu čiji se podaci obrađuju prije uklanjanja ograničenja obrade.

7.   Nadzornik treba donijeti mehanizme kojima bi se osiguralo poštovanje vremenskog okvira određenog za brisanje osobnih podataka i/ili za periodičku reviziju potrebe pohranjivanja podataka.

8.   Kada se provede brisanje, nadzornik ne smije na drugi način obrađivati te osobne podatke.

8a.
     
  Nadzornik provodi mehanizme kojima bi se osiguralo poštovanje vremenskog okvira određenog za brisanje osobnih podataka i/ili za periodičku reviziju potrebe pohranjivanja podataka.

9.   Komisija je
  , nakon traženja mišljenja Europskog odbora za zaštitu podataka,
  ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu daljnjeg određivanja:

| (a) | kriterija i uvjeta za primjenu stavka 1. za pojedine sektore i pojedinačne situacije obrade podataka; |
| --- | --- |

(a)

kriterija i uvjeta za primjenu stavka 1. za pojedine sektore i pojedinačne situacije obrade podataka;

| (b) | uvjeta brisanja poveznica, kopija i

  ili
  replika osobnih podataka iz javno dostupnih sredstava komunikacije iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(b)

uvjeta brisanja poveznica, kopija i

  ili
  replika osobnih podataka iz javno dostupnih sredstava komunikacije iz stavka 2.;

| (c) | kriterija i uvjeta za ograničavanje obrade osobnih podataka iz stavka 4.; [Am. 112] |
| --- | --- |

(c)

kriterija i uvjeta za ograničavanje obrade osobnih podataka iz stavka 4.; [Am. 112]

Članak 18.

Pravo na prijenos podataka

1.   Osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo, ako se osobni podaci obrađuju elektroničkim putem te pomoću strukturiranog i uobičajenog formata, dobiti od nadzornika kopiju podataka koji se obrađuju u elektroničkom i strukturiranom formatu koji je uobičajen i dopušta daljnju upotrebu od strane osobe čiji se podaci obrađuju.

2.   Ako je osoba čiji se podaci obrađuju ustupila osobne podatke i obrada se temelji na suglasnosti ili na ugovoru, osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo prenijeti te osobne podatke i bilo koje druge informacije koje je ustupila osoba čiji se podaci obrađuju, te su pohranjeni automatiziranim sustavom obrade, u drugi, elektronički format koji se često koristi, a da je u tome ne sprečava nadzornik od kojeg su osobni podaci povučeni.

3.   Komisija može odrediti elektronički format iz stavka 1. i tehničke standarde, načine i postupke za prijenos osobnih podataka u skladu sa stavkom 2. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 113]

ODJELJAK 4.

PRAVO PRIGOVORA I PROFILIRANJE

Članak 19.

Pravo prigovora

1.   Osoba čiji se podaci obrađuju ima, na osnovi svoje posebne situacije, pravo prigovora u bilo kojem trenutku obrade osobnih podataka što se temelji na točkama (d), (e) i (f) članka 6. stavka 1., osim ako nadzornik nema uvjerljive legitimne razloge za obradu koji imaju prednost nad interesima ili temeljnim prava i slobodama osobe čiji se podaci obrađuju.

2.   Ako se osobni podaci obrađuju u izravne marketinške svrhe

  obrada osobnih podataka temelji na točki (f) članka 6. stavka 1.
  , osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo
  u bilo koje vrijeme i bez dodatnog obrazloženja općenito ili radi bilo kakve posebne svrhe
  besplatno se protiviti obradi svojih osobnih podataka za takav marketing. To se pravo treba izričito ponuditi osobi čiji se podaci obrađuju na razumljiv način i treba se jasno razdvojiti u odnosu na druge informacije.

2a.
     
  Pravo iz stavka 2. izričito se nudi osobi čiji se podaci obrađuju na razumljiv način i u razumljivom obliku, sročeno jasnim i jednostavnim jezikom, osobito ako je posebno namijenjeno djetetu i jasno se razdvaja u odnosu na druge informacije.

2b.
     
  U kontekstu korištenja uslugama informacijskog društva i neovisno o Direktivi 2002/58/EZ, pravo na prigovor može se ostvarivati automatiziranim putem korištenjem tehničkim standardom koji osobi čiji se podaci obrađuju omogućava jasno izražavanje njezinih želja.

3.   U slučaju usvajanja prigovora u skladu sa stavcima 1. i 2., nadzornik
  se
  više ne smije koristiti

  koristi dotičnim osobnim podacima
  ili
  ih
  na druge načine obrađivati dotične osobne podatke

  obrađuje u svrhe utvrđene u prigovoru
  . [Am. 114]

Članak 20.

Mjere temeljene na profiliranju

  Profiliranje

1.   
  Ne dovodeći u pitanje odredbe iz članka 6.,
  svaka fizička osoba ima pravo ne podlijegati mjeri koja ima pravni učinak u vezi s tom fizičkom osobom ili uvelike utječe na tu fizičku osobu, a koja se temelji isključivo na automatiziranoj obradi radi procjene određenih osobnih karakteristika te fizičke osobe ili radi analize ili predviđanja posebice u vezi s radnim učinkom te fizičke osobe, financijskom situacijom, lokacijom, zdravljem, osobnim sklonostima, pouzdanošću ili ponašanjem.

  prigovora na profiliranje u skladu s člankom 19
  .
  Osobu čiji se podaci obrađuju obavješćuje se o pravu prigovora na profiliranje na veoma vidljiv način.

2.   U skladu s drugim odredbama ove Uredbe, osoba može podleći onoj vrsti mjere kakva se nalazi u stavku 1.

  profiliranju koje rezultira mjerama s pravnim učincima na osobu čiji se podaci obrađuju ili slično tome znatno utječu na interese, prava ili slobode predmetne osobe čiji se podaci obrađuju
  samo ako:

| (a) | se obrada provodi tijekom stupanja

  je neophodna za stupanje
  na snagu ili izvršenja

  provođenje
  ugovora, a zahtjev, koji je uložila osoba čiji se podaci obrađuju, za stupanjem na snagu ili izvršenjem ugovora je ispunjen ili ako

  pod uvjetom da
  su poduzete odgovarajuće mjere kako bi se zaštitili legitimni interesi osobe čiji se podaci obrađuju, primjerice pravo na izravno ljudsko posredovanje; ili |
| --- | --- |

(a)

se obrada provodi tijekom stupanja

  je neophodna za stupanje
  na snagu ili izvršenja

  provođenje
  ugovora, a zahtjev, koji je uložila osoba čiji se podaci obrađuju, za stupanjem na snagu ili izvršenjem ugovora je ispunjen ili ako

  pod uvjetom da
  su poduzete odgovarajuće mjere kako bi se zaštitili legitimni interesi osobe čiji se podaci obrađuju, primjerice pravo na izravno ljudsko posredovanje; ili

| (b) | je obrada izričito odobrena pravom Unije ili zakonodavstvom države članice kojim se također određuju odgovarajuće mjere za očuvanje legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju; ili |
| --- | --- |

(b)

je obrada izričito odobrena pravom Unije ili zakonodavstvom države članice kojim se također određuju odgovarajuće mjere za očuvanje legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju; ili

| (c) | se obrada temelji na suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju, u skladu s uvjetima utvrđenima člankom 7. i odgovarajućim mjerama zaštite. |
| --- | --- |

(c)

se obrada temelji na suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju, u skladu s uvjetima utvrđenima člankom 7. i odgovarajućim mjerama zaštite.

3.   Automatizirana obrada osobnih podataka radi procjene određenih osobnih karakteristika fizičke osobe ne smije se temeljiti

  Zabranjuje se profiliranje koje ima učinak diskriminacije pojedinaca na temelju rasnog ili etničkog porijekla, političkih mišljenja, vjere ili uvjerenja, članstva u sindikatu, spolne opredijeljenosti ili spolnog identiteta, ili koje rezultira mjerama koje imaju takav učinak. Nadzornik provodi učinkovitu zaštitu od moguće diskriminacije na temelju profiliranja. Profiliranje se ne temelji
  samo na posebnim kategorijama osobnih podataka iz članka 9.

4.   U slučajevima iz stavka 2., informacije koje treba ustupiti nadzornik prema članku 14. moraju sadržati podatke o postojanju obrade radi mjera iz stavka 1. i predviđenim učincima takve obrade na osobu čiji se podaci obrađuju.

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za

  Profiliranje koje rezultira mjerama s pravnim učinkom na osobu čiji se podaci obrađuju ili slično tomu uvelike utječu na interese, prava ili slobode predmetne osobe čiji se podaci obrađuju ne temelji se samo ili prvenstveno na automatiziranoj obradi i uključuje ljudsku procjenu, a također pojašnjenje odluke donesene nakon takve procjene.
  Odgovarajuće mjere radi zaštite legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju navedenih u stavku 2.
  uključuju pravo na podvrgavanje ljudskoj procjeni i pojašnjenje odluke donesene nakon takve procjene.

5a.
     
  Europskom odboru za zaštitu podataka povjerena je zadaća izdavanja smjernica, preporuka i najboljih praksi u skladu s člankom 66. stavkom 1. točkom (b) u svrhu dodatnog određivanja kriterija i uvjeta za oblikovanje profila na temelju stavka 2. [Am. 115]

ODJELJAK 5

OGRANIČENJA

Članak 21.

Ograničenja

1.   Pravom Unije ili zakonodavstvom države članice mogu se donijeti pravni propisi za ograničavanje područja primjene obveza i prava iz točaka (a) do (e) članka 5. i članaka 11. do 20.

  19
  . te članka 32. kada takvo ograničavanje

  se takvim ograničavanjem ispunjava jasno definiran cilj javnog interesa, poštuje bit prava na zaštitu osobnih podataka, kada je on proporcionalan legitimnom cilju koji se želi ostvariti i kada se njime poštuju temeljna prava i interesi osobe čiji se podaci obrađuju te kad
  predstavlja potrebne i proporcionalne mjere

  potrebnu i proporcionalnu mjeru
  u demokratskom društvu za jamčenje:

| (a) | javne sigurnosti; |
| --- | --- |

(a)

javne sigurnosti;

| (b) | sprečavanja, istrage, otkrivanja i progona kaznenih djela; |
| --- | --- |

(b)

sprečavanja, istrage, otkrivanja i progona kaznenih djela;

| (c) | drugih javnih interesa Unije ili države članice, posebno važnog gospodarskog ili financijskog interesa Unije ili države članice, uključujući novčana, proračunska i porezna

  poreznih
  pitanja i zaštitu tržišne stabilnosti i cjelovitosti; |
| --- | --- |

(c)

drugih javnih interesa Unije ili države članice, posebno važnog gospodarskog ili financijskog interesa Unije ili države članice, uključujući novčana, proračunska i porezna

  poreznih
  pitanja i zaštitu tržišne stabilnosti i cjelovitosti;

| (d) | sprečavanja, istrage, otkrivanja i progona zbog kršenja etičkih načela u zakonski reguliranim profesijama; |
| --- | --- |

(d)

sprečavanja, istrage, otkrivanja i progona zbog kršenja etičkih načela u zakonski reguliranim profesijama;

| (e) | nadzora, inspekcije ili regulatorne funkcije povezane, čak i povremeno, s izvršavanjem javnih ovlasti

  okviru izvršavanja nadležnog javnog tijela
  u slučajevima iz točaka (a), (b), (c) i (d); |
| --- | --- |

(e)

nadzora, inspekcije ili regulatorne funkcije povezane, čak i povremeno, s izvršavanjem javnih ovlasti

  okviru izvršavanja nadležnog javnog tijela
  u slučajevima iz točaka (a), (b), (c) i (d);

| (f) | zaštite osobe čiji se podaci obrađuju ili prava i sloboda drugih. |
| --- | --- |

(f)

zaštite osobe čiji se podaci obrađuju ili prava i sloboda drugih.

2.   Bilo koja zakonodavna mjera
  , posebice,
  iz stavka 1., posebice, treba sadržavati

  mora biti neophodna i proporcionalna u demkratskom društvu te sadržava
  posebne odredbe barem u pogledu ciljeva koje treba dostići obradom i određivanja nadzornika.:

| (a) | ciljeva koje treba nastojati ostvariti obradom; |
| --- | --- |

(a)

ciljeva koje treba nastojati ostvariti obradom;

| (b) | odlučnosti nadzornika; |
| --- | --- |

(b)

odlučnosti nadzornika;

| (c) | posebnih svrha i načina obrade; |
| --- | --- |

(c)

posebnih svrha i načina obrade;

| (d) | mjera zaštita za sprečavanje zlouporabe ili nezakonitog pristupa ili prijenosa; |
| --- | --- |

(d)

mjera zaštita za sprečavanje zlouporabe ili nezakonitog pristupa ili prijenosa;

| (e) | prava osoba čiji se podaci obrađuju na informiranje o ograničavanju. |
| --- | --- |

(e)

prava osoba čiji se podaci obrađuju na informiranje o ograničavanju.

2a.
     
  Zakonodavnim mjerama iz stavka 1. privatnim se nadzornicima podataka ne odobrava niti ih se obvezuje na pohranjivanje podataka osim onih koji su nužno potrebni za ispunjenje prvotne svrhe. [Am. 116]

POGLAVLJE IV.

NADZORNIK I OBRAĐIVAČ

ODJELJAK 1.

OPĆE OBVEZE

Članak 22.

Odgovornost
  i pouzdanost
  nadzornika

1.   Nadzornik treba usvojiti

  usvaja odgovarajuće
  politike i provesti

  provodi
  odgovarajuće
  i dokazive tehničke i organizacijske
  mjere kako bi se osiguralo i dokazalo

  radi osiguravanja i sposobnosti transparentnog dokazivanja činjenice
  da se obrada osobnih podataka provodi u skladu s
  ovom
  Uredbom
  , uzimajući u obzir stanje, prirodu obrade osobnih podataka, kontekst, opseg i svrhe obrade, rizike za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju i vrstu organizacije u trenutku utvrđivanja sredstava obrade i u trenutku same obrade
  .

1a.
     
  Uzimajući u obzir stanje i trošak provedbe, nadzornik poduzima sve opravdane korake radi provedbe politika i postupaka usklađivanja kojima se trajno poštuje samostalan izbor osoba čiji se podaci obrađuju. Te politike usklađivanja revidira se barem svake dvije godine i prema potrebi ažurira.

2.   Mjere iz stavka 1. posebno uključuju:

| (a) | vođenje dokumentacije u skladu s člankom 28.; |
| --- | --- |

(a)

vođenje dokumentacije u skladu s člankom 28.;

| (b) | provođenje zahtjeva o sigurnosti podataka određenih člankom 30.; |
| --- | --- |

(b)

provođenje zahtjeva o sigurnosti podataka određenih člankom 30.;

| (c) | provođenje procjene učinka zaštite podataka u skladu s člankom 33.; |
| --- | --- |

(c)

provođenje procjene učinka zaštite podataka u skladu s člankom 33.;

| (d) | poštovanje zahtjeva za prethodnim odobrenjem ili prethodnim savjetovanjem nadzornog tijela u skladu s člankom 34. stavcima 1. i 2.; |
| --- | --- |

(d)

poštovanje zahtjeva za prethodnim odobrenjem ili prethodnim savjetovanjem nadzornog tijela u skladu s člankom 34. stavcima 1. i 2.;

| (e) | imenovanje službenika za zaštitu podataka u skladu s člankom 35. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(e)

imenovanje službenika za zaštitu podataka u skladu s člankom 35. stavkom 1.;

3.   Nadzornik treba provesti mehanizme za osiguranje provjere

  je sposoban dokazati prikladnost i
  učinkovitosti mjera iz stavaka 1. i 2. Ako je razmjerno, tu provjeru provode nezavisni interni ili vanjski revizori.
  Sva redovita opća izvješća o aktivnostima nadzornika, kao što su obavezna izvješća trgovačkih društava uvrštenih na burzu, sadrže sažet opis politika i mjera iz stavka 1
  .

3a.
     
  Nadzornik ima pravo prenositi osobne podatke u skupini poduzeća unutar Unije kojima nadzornik pripada ako je takva obrada nužna radi legitimnih unutarnjih administrativnih svrha povezanih područja poslovanja u toj skupini poduzeća i ako je unutarnjim odredbama za zaštitu podataka ili jednakovrijednim pravilima ponašanja iz članka 38. zajamčena odgovarajuća razina zaštite podataka te interesi osoba čiji se podaci obrađuju.

4.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za odgovarajuće mjere iz stavka 1. osim onih već navedenih u stavku 2., uvjeta za provjeru i reviziju mehanizama iz stavka 3. i kriterija za proporcionalnost iz stavka 3., te razmatranja posebnih mjera za mirko, mala i srednja poduzeća.
  [Am. 117]

Članak 23.

Tehnička i integrirana zaštita podataka

1.   Uzimajući u obzir stanje i troškove provedbe,

  , trenutačno tehničko znanje, najbolje prakse u svijetu
  i
  rizike koje predstavlja obrada podataka
  , nadzornik treba

  i obrađivač
  ,
  ako postoji,
  u trenutku određivanja
  svrha i
  sredstava obrade i u trenutku same obrade, provesti

  provode
  odgovarajuće
  i proporcionalne
  tehničke i organizacijske mjere i postupke tako da obrada bude u skladu s odredbama ove Uredbe te da se osigura zaštita prava osoba čiji se podaci obrađuju
  , osobito u vezi s načelima iz članka 5
  .
  Pri tehničkoj zaštiti podataka posebnu se pozornost posvećuje upravljanju cjelokupnog životnog ciklusa osobnih podataka, od prikupljanja preko obrade do brisanja, pri čemu se sustavno usredotočuje na sveohubvatne postupovne mjere zaštite u pogledu točnosti, pouzdanosti, cjelovitosti, fizičke zaštite i brisanja osobnih podatka. Ako je nadzornik proveo procjenu učinka zaštite podataka u skladu s člankom 33., rezultate se uzima u obzir pri razvoju tih mjera i postupaka.

1a.
     
  Radi poticanja njezine proširene provedbe u različitim gospodarskim sektorima, tehnička zaštita podataka predstavlja preduvjet natječaja javne nabave u skladu s Direktivom 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (16)

  te u skladu s Direktivom 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (17)

  (komunalna direktiva).

2.   Nadzornik treba provesti mehanizme kojima će se osigurati

  osigurava
  da se automatizirano

  automatski
  obrađuju samo oni osobni podaci koji su nužni za određenu svrhu obrade i da se prije svega ne prikupljaju
  , zadržavaju
  ili zadržavaju

  šire
  više od minimuma nužnog za te svrhe

  svaku od tih svrha
  , to se odnosi i na količinu podataka i na razdoblje njihove pohrane. Tim se mehanizmima posebno treba osigurati da osobni podaci ne budu automatski dostupni neodređenom broju osoba
  i da su osobe čiji se podaci obrađuju u mogućnosti nadzirati širenje svojih osobnih podataka
  .

3.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za odgovarajuće mjere iz stavaka 1. i 2., posebice za zaštitu podataka tehničkim preduvjetima primjenjivim u više sektora, na više proizvoda i usluga.

4.   Komisija može odrediti tehničke standarde za preduvjete iz stavaka 1. i 2. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 118]

Članak 24.

Zajednički nadzornici

Ako nadzornik

  nekoliko nadzornika zajednički
  određuje svrhu, uvjete

  svrhe
  i sredstva obrade osobnih podataka zajedno s ostalima, zajednički nadzornici trebaju međusobnim dogovorom odrediti

  određuju
  pojedinačne odgovornosti za usklađenost s odredbama ove Uredbe, posebice

  posebno
  u vezi s postupcima i mehanizmima za korištenje

  ostvarivanje
  prava osobe čiji se podaci obrađuju
  Mehanizmom se propisno ogledaju pojedinačne stvarne uloge zajedničkih nadzornika i njihovi odnosi prema osobama čiji se podaci obrađuju te se bit mehanizma daje na raspolaganje osobi čiji se podaci obrađuju. U slučaju nejasnoća u pogledu odgovornosti nadzornici zajednički i pojedinačno snose odgovornost. [Am. 119]

Članak 25.

Predstavnici nadzornika koji nemaju poslovni nastan u Uniji

1.   U situaciji navedenoj u članku 3. stavku 2. nadzornik treba odrediti

  određuje
  predstavnika u Uniji.

2.   Ova se obveza ne primjenjuje:

| (a) | na nadzornika s poslovnim nastanom u trećoj zemlji ako je Komisija odlučila da treća zemlja pruža odgovarajuću razinu zaštite u skladu s člankom 41.; ili |
| --- | --- |

(a)

na nadzornika s poslovnim nastanom u trećoj zemlji ako je Komisija odlučila da treća zemlja pruža odgovarajuću razinu zaštite u skladu s člankom 41.; ili

| (b) | na tvrtku koja zapošljava

  nadzornika koji obrađuje osobne podatke koji se odnose na
  manje od 250

  5 000
  osoba
  čiji se podaci obrađuju tijekom svakog uzastopnog razdoblja od 12 mjeseci i koji ne obrađuje posebne kategorije osobnih podataka iz članka 9. stavka 1., podatke o lokaciji ili o djeci ili zaposlenicima u opsežnim sustavima podataka
  ; ili |
| --- | --- |

(b)

na tvrtku koja zapošljava

  nadzornika koji obrađuje osobne podatke koji se odnose na
  manje od 250

  5 000
  osoba
  čiji se podaci obrađuju tijekom svakog uzastopnog razdoblja od 12 mjeseci i koji ne obrađuje posebne kategorije osobnih podataka iz članka 9. stavka 1., podatke o lokaciji ili o djeci ili zaposlenicima u opsežnim sustavima podataka
  ; ili

| (c) | na javnu ustanovu ili tijelo; ili |
| --- | --- |

(c)

na javnu ustanovu ili tijelo; ili

| (d) | na nadzornika koji samo povremeno nudi robu ili usluge osobama čiji se podaci obrađuju a borave u Uniji

  osim ako se obrada osobnih podataka odnosi na posebne kategorije osobnih podataka iz članka 9. stavka 1.
  ,
  na podatke o lokaciji ili o djeci ili zaposlenicima u opsežnim sustavima podataka. |
| --- | --- |

(d)

na nadzornika koji samo povremeno nudi robu ili usluge osobama čiji se podaci obrađuju a borave u Uniji

  osim ako se obrada osobnih podataka odnosi na posebne kategorije osobnih podataka iz članka 9. stavka 1.
  ,
  na podatke o lokaciji ili o djeci ili zaposlenicima u opsežnim sustavima podataka.

3.   Predstavnik treba imati

  ima
  sjedište u jednoj od država članica u kojoj borave osobe čiji se osobni podaci obrađuju zbog toga da bi im se nudile

  kojima se nude
  robe ili usluge
  osobama

  ili čiji se ponašanje

  podaci obrađuju ili u kojima ih se
  nadzire.

4.   Nadzornik treba imenovati predstavnika ne dovodeći u pitanje pravne postupke koji bi se mogli pokrenuti protiv samog nadzornika. [Am. 120]

Članak 26.

Obrađivač

1.   Kada u ime nadzornika treba provesti postupak obrade

  obradu
  , nadzornik treba izabrati

  izabire
  obrađivača koji može u dovoljnoj mjeri jamčiti provedbu odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera i postupaka na način da obrada bude u skladu s odredbama ove Uredbe te osigurati

  osigurava
  zaštitu prava osobe čiji se podaci obrađuju, posebno u vezi s mjerama tehničke sigurnosti i organizacijskim mjerama za postupak obrade te treba osigurati

  osigurava
  usklađenost s tim mjerama.

2.   Obrađivačevo provođenje obrade treba se temeljiti

  temelji se
  na ugovoru ili drugom pravnom aktu kojim se obrađivač obvezuje prema nadzorniku
  . Nadzornik i obrađivač imaju slobodu odrediti svoje pojedinačne uloge i zadaće u pogledu zahtjeva iz ove Uredbe
  te se posebno utvrđuje

  osiguravaju
  da obrađivač treba:

| (a) | djelovati

  obrađuje osobne podatke
  samo prema uputama nadzornika, posebno ako je zabranjen prijenos osobnih podatakanadzornika
  osim ako nešto drukčije nalaže pravo Unije ili države članice
  ; |
| --- | --- |

(a)

djelovati

  obrađuje osobne podatke
  samo prema uputama nadzornika, posebno ako je zabranjen prijenos osobnih podatakanadzornika
  osim ako nešto drukčije nalaže pravo Unije ili države članice
  ;

| (b) | zaposliti

  zapošljava
  samo osoblje koje se obvezalo na povjerljivost ili podliježe zakonskim odredbama o povjerljivosti; |
| --- | --- |

(b)

zaposliti

  zapošljava
  samo osoblje koje se obvezalo na povjerljivost ili podliježe zakonskim odredbama o povjerljivosti;

| (c) | poduzeti

  poduzima
  sve potrebne mjere u skladu s člankom 30.; |
| --- | --- |

(c)

poduzeti

  poduzima
  sve potrebne mjere u skladu s člankom 30.;

| (d) | zaposliti

  utvrđuje uvjete za zapošljavanje
  drugog obrađivača samo uz prethodnu dozvolu

  prethodno dopuštenje
  nadzornika
  osim ako nije drukčije utvrđeno
  ; |
| --- | --- |

(d)

zaposliti

  utvrđuje uvjete za zapošljavanje
  drugog obrađivača samo uz prethodnu dozvolu

  prethodno dopuštenje
  nadzornika
  osim ako nije drukčije utvrđeno
  ;

| (e) | ako

  koliko
  je
  to
  moguće, s obzirom na prirodu obrade, u dogovoru s nadzornikom odrediti nužne

  određuje odgovarajuće i relevantne
  tehničke i organizacijske preduvjete za ispunjenje nadzornikove obveze u skladu sa zahtjevima za pstvarenjem prava osobe čiji se podaci obrađuju u skladu s poglavljem III.; |
| --- | --- |

(e)

ako

  koliko
  je
  to
  moguće, s obzirom na prirodu obrade, u dogovoru s nadzornikom odrediti nužne

  određuje odgovarajuće i relevantne
  tehničke i organizacijske preduvjete za ispunjenje nadzornikove obveze u skladu sa zahtjevima za pstvarenjem prava osobe čiji se podaci obrađuju u skladu s poglavljem III.;

| (f) | pomoći

  pomaže
  nadzorniku kako bi se osigurala usklađenost s obvezama u skladu s člancima 30. do 34.
  uzimajući u obzir prirodu obrade i informacije koje su dostupne obrađivaču
  ; |
| --- | --- |

(f)

pomoći

  pomaže
  nadzorniku kako bi se osigurala usklađenost s obvezama u skladu s člancima 30. do 34.
  uzimajući u obzir prirodu obrade i informacije koje su dostupne obrađivaču
  ;

| (g) | uručiti

  vrati sve rezultate
  nadzorniku rezultate na kraju obrade, i ne obrađivati osobne podatke na drugi način
  i izbriše postojeće kopije osim ako pravo Unije ili države članice zahtijeva pohranjivanje podataka
  ; |
| --- | --- |

(g)

uručiti

  vrati sve rezultate
  nadzorniku rezultate na kraju obrade, i ne obrađivati osobne podatke na drugi način
  i izbriše postojeće kopije osim ako pravo Unije ili države članice zahtijeva pohranjivanje podataka
  ;

| (h) | nadzorniku i nadzornom tijelu ustupiti

  ustupi
  sve informacije potrebne za nadzor

  dokazivanje
  usklađenosti obveza u skladu s ovim člankom
  i inspekcijama na licu mjesta; |
| --- | --- |

(h)

nadzorniku i nadzornom tijelu ustupiti

  ustupi
  sve informacije potrebne za nadzor

  dokazivanje
  usklađenosti obveza u skladu s ovim člankom
  i inspekcijama na licu mjesta;

3.   Nadzornik i obrađivač trebaju u pisanom obliku zabilježiti

  bilježe
  nadzornikove upute i obrađivačeve obveze iz stavka 2.

3a.
     
  Dovoljna jamstva iz stavka 1. mogu se dokazati pridržavajući se pravila postupanja ili mehanizama certificiranja u skladu s člancima 38. ili 39. ove Uredbe.

4.   Ako obrađivač obrađuje osobne podatke na način koji ne odgovara uputama nadzornika
  ili postane strana koja utvrđuje svrhe i načine obrade podataka
  , obrađivač se smatra nadzornikom pri takvoj obradi te podliježe uvjetima

  pravilima
  o zajedničkim nadzornicima utvrđenima člankom 24.

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i uvjeta za odgovornosti, dužnosti i zadaće u vezi s obrađivačem u skladu sa stavkom 1., te uvjetima kojima se olakšava obrada osobnih podataka u grupi poduzetnika, posebice radi nadzora i izvještavanja.
  [Am. 121]

Članak 27.

Obrada pod vodstvom nadzornika i obrađivača

Obrađivač i bilo koja osoba koja djeluje pod vodstvom nadzornika ili obrađivača koja ima pristup osobnim podacima ne smije ih obrađivati ako to ne zatraži nadzornik, osim ako to ne nalaže pravo Unije ili zakonodavstvo države članice.

Članak 28.

Dokumentacija

1.   Svaki nadzornik i obrađivač te, ako postoji, predstavnik nadzornika treba voditi

  vodi redovito ažuriranu
  dokumentaciju o svim postupcima obrade pod svojom nadležnošću

  potrebnu za ispunjavanje uvjeta utvrđenih ovom Uredbom
  .

2.   Dokumentacija treba sadržavati barem sljedeće informacije:

  Usto, svaki nadzornik i obrađivač vodi dokumentaciju sljedećih informacija
  :

| (a) | ime i kontaktne podatke nadzornika, ili bilo kojeg zajedničkog nadzornika ili obrađivača, i zastupnika, ako postoji; |
| --- | --- |

(a)

ime i kontaktne podatke nadzornika, ili bilo kojeg zajedničkog nadzornika ili obrađivača, i zastupnika, ako postoji;

| (b) | ime i kontaktne podatke službenika za zaštitu podataka, ako postoji; |
| --- | --- |

(b)

ime i kontaktne podatke službenika za zaštitu podataka, ako postoji;

| (c) | svrhu obrade, uključujući legitimne interese nadzornika ako se obrada temelji na točki (f) članka 6. stavka 1.; |
| --- | --- |

(c)

svrhu obrade, uključujući legitimne interese nadzornika ako se obrada temelji na točki (f) članka 6. stavka 1.;

| (d) | opis kategorija osoba čiji se podaci obrađuju te kategorija osobnih podataka koji se na njih odnose; |
| --- | --- |

(d)

opis kategorija osoba čiji se podaci obrađuju te kategorija osobnih podataka koji se na njih odnose;

| (e) | ime i kontaktne podatke nadzornika kojemu se

  primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka, uključujući nadzornike kojima se otkrivaju osobni podaci radi njihova legitimnog interesa

  otkrivaju, ako postoje
  ; |
| --- | --- |

(e)

ime i kontaktne podatke nadzornika kojemu se

  primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka, uključujući nadzornike kojima se otkrivaju osobni podaci radi njihova legitimnog interesa

  otkrivaju, ako postoje
  ;

| (f) | ako je potrebno, prijenos podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije te, u slučaju prijenosa iz točke (h) članka 44. stavka 1., dokumentaciju o odgovarajućoj zaštiti; |
| --- | --- |

(f)

ako je potrebno, prijenos podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije te, u slučaju prijenosa iz točke (h) članka 44. stavka 1., dokumentaciju o odgovarajućoj zaštiti;

| (g) | opću naznaku vremenskog roka za brisanje različitih kategorija podataka; |
| --- | --- |

(g)

opću naznaku vremenskog roka za brisanje različitih kategorija podataka;

| (h) | opis mehanizama iz članka 22. stavka 3. |
| --- | --- |

(h)

opis mehanizama iz članka 22. stavka 3.

3.   Nadzornik i obrađivač te, ako postoji, predstavnik nadzornika trebaju na zahtjev ustupiti dokumentaciju nadzornom tijelu.

4.   Obveze iz stavaka 1. i 2. ne odnose se na sljedeće nadzornike i obrađivače:

| (a) | na fizičku osobu koja obrađuje osobne podatke bez komercijalnog interesa; ili |
| --- | --- |

(a)

na fizičku osobu koja obrađuje osobne podatke bez komercijalnog interesa; ili

| (b) | na poduzeće ili organizaciju koja zapošljava manje od 250 osoba, a koja obrađuje podatke samo kao sporednu aktivnost uz svoje glavne aktivnosti. |
| --- | --- |

(b)

na poduzeće ili organizaciju koja zapošljava manje od 250 osoba, a koja obrađuje podatke samo kao sporednu aktivnost uz svoje glavne aktivnosti.

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za dokumentaciju iz stavka 1. kako bi se uzele u obzir posebno odgovornosti nadzornika i obrađivača te, ako postoji, predstavnika nadzornika.

6.   Komisija može odrediti standardne obrasce za dokumentaciju navedenu u stavku 1. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 122]

Članak 29.

Suradnja s nadzornim tijelom

1.   Nadzornik i
  , ako postoje,
  obrađivač i, ako postoji, predstavnik nadzornika, trebaju

  surađuju
  , ako se to zatraži, surađivati s nadzornim tijelom pri obavljaju njegovih dužnosti, posebno pružajući informacije iz točke (a) članka 53. stavka 2. te omogućujući pristup kao što je navedeno u točki (b) tog stavka.

2.   Kao odgovor na izvršavanje ovlasti nadzornog tijela koje su predviđene člankom 53. stavkom 2. nadzornik i obrađivač u razumnom roku, koji će odrediti nadzorno tijelo, odgovaraju nadzornom tijelu. Nadovezujući se na opaske nadzornog tijela, odgovor uključuje opis poduzetih mjera i postignutih rezultata.[Am. 123]

ODJELJAK 2.

SIGURNOST PODATAKA

Članak 30.

Sigurnost obrade podataka

1.   Nadzornik i obrađivač moraju provoditi

  provode
  odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi se osigurala razina sigurnosti koja odgovara rizicima obrade i prirodi osobnih

  uzimajući u obzir rezultate procjene učinka zaštite
  podataka koje je potrebno zaštititi

  u skladu s člankom 33.
  , imajući na umu vrstu podataka i troškove njihovog provođenja.

1a.
     
  Uzimajući u obzir vrstu i troškove provođenja, takva sigurnosna politika uključuje:

| (a) | sposobnost osiguravanja potvrde integriteta osobnih podataka; |
| --- | --- |

(a)

sposobnost osiguravanja potvrde integriteta osobnih podataka;

| (b) | sposobnost osiguravanja trajne povjerljivosti, cjelovitosti, dostupnosti i otpornosti sustava i usluga obrade osobnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost osiguravanja trajne povjerljivosti, cjelovitosti, dostupnosti i otpornosti sustava i usluga obrade osobnih podataka;

| (c) | sposobnosti ponovne uspostave dostupnosti i pristupa podacima na pravodoban način u slučaju fizičkog ili tehničkog incidenta koji utječe na dostupnost, cjelovitost i povjerljivost informacijskih sustava i usluga; |
| --- | --- |

(c)

sposobnosti ponovne uspostave dostupnosti i pristupa podacima na pravodoban način u slučaju fizičkog ili tehničkog incidenta koji utječe na dostupnost, cjelovitost i povjerljivost informacijskih sustava i usluga;

| (d) | u slučaju osjetljive obrade osobnih podataka u skladu s člancima 8. i 9. dodatne mjere sigurnosti radi osiguravanja svjesnosti situacije u pogledu rizika i sposobnosti poduzimanja preventivnih, korektivnih i ublažavajućih mjera u gotovo stvarnom vremenu protiv slabih točaka ili zamijećenih incidenata koji bi mogli predstavljati rizik za podatke; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju osjetljive obrade osobnih podataka u skladu s člancima 8. i 9. dodatne mjere sigurnosti radi osiguravanja svjesnosti situacije u pogledu rizika i sposobnosti poduzimanja preventivnih, korektivnih i ublažavajućih mjera u gotovo stvarnom vremenu protiv slabih točaka ili zamijećenih incidenata koji bi mogli predstavljati rizik za podatke;

| (e) | proces za redovno testiranje, ocjenjivanje i procjenjivanje učinkovitosti sigurnosnih politika, postupaka i planova uspostavljenih radi osiguranja trajne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(e)

proces za redovno testiranje, ocjenjivanje i procjenjivanje učinkovitosti sigurnosnih politika, postupaka i planova uspostavljenih radi osiguranja trajne učinkovitosti.

2.   Nadzornik i obrađivač moraju, nakon procjene rizika, poduzeti Mjere iz stavka 1. kako bi zaštitili osobne podatke od slučajnog ili nezakonitog uništavanja ili slučajnoga gubitka te kako bi spriječili nezakonite oblike obrade, posebice nedozvoljeno otkrivanje, širenje ili pristup, ili izmjenu osobnih podataka.

  barem:

| (a) | osiguravaju da osobnim podacima može pristupiti samo ovlašteno osoblje u zakonski odobrene svrhe; |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju da osobnim podacima može pristupiti samo ovlašteno osoblje u zakonski odobrene svrhe;

| (b) | štite osobne podatke koji su pohranjeni ili preneseni kao zaštita od slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajog gubitka ili izmjene i neovlaštenog ili nezakonitog pohranjivanja, obrade, pristupa ili otkrivanja; i |
| --- | --- |

(b)

štite osobne podatke koji su pohranjeni ili preneseni kao zaštita od slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajog gubitka ili izmjene i neovlaštenog ili nezakonitog pohranjivanja, obrade, pristupa ili otkrivanja; i

| (c) | osiguravaju provedbu sigurnosne politike u vezi s obradom osobnih podataka. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju provedbu sigurnosne politike u vezi s obradom osobnih podataka.

3.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte

  Europskom odboru za zaštitu podataka dodjeljuje se zadatak izdavanja smjernica, preporuka i najboljih praksi
  u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i uvjeta za tehničke i

  točkom (b) članka 66. stavka 1. za tehničke
  organizacijske mjere iz stavaka 1. i 2., uključujući definiranje pojma tehničkih dostignuća, za pojedinačne sektore i u pojedinačnim situacijama obrade podataka, vodeći posebno računa o tehničkom razvoju i tehničkim rješenjima zaštite privatnosti te integriranoj zaštiti podataka., osim ako se primjenjuje stavak 4.

4.   Ako je potrebno, Komisija može donijeti provedbene akte radi određivanja preduvjeta utvrđenih stavcima 1. i 2. za različite situacije, posebno radi:

| (a) | sprečavanja nedopuštenog pristupa osobnim podacima; |
| --- | --- |

(a)

sprečavanja nedopuštenog pristupa osobnim podacima;

| (b) | sprječavanja nedopuštenog otkrivanja, čitanja, kopiranja, mijenjanja, brisanja ili uklanjanja podataka; |
| --- | --- |

(b)

sprječavanja nedopuštenog otkrivanja, čitanja, kopiranja, mijenjanja, brisanja ili uklanjanja podataka;

| (c) | osiguranja provjere zakonitosti postupaka obrade. |
| --- | --- |

(c)

osiguranja provjere zakonitosti postupaka obrade.

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 124]

Članak 31.

Obavješćivanje nadzornog tijela o povredi osobnih podataka

1.   U slučaju povrede osobnih podataka, nadzornik treba bez odgode i, ako je moguće, ne kasnije od 24 sata nakon što je saznao za povredu osobnih podataka, o tome obavijestiti

  obavješćuje
  nadzorno tijelo. Obavijesti upućenoj nadzornom tijelu treba biti priloženo obrazloženo opravdanje u slučaju da se ona ne pošalje unutar 24 sata.

2.   U skladu s točkom (f) članka 26. stavka 2. Obrađivač
  bez odgode upozorava i obavješćuje

  će upozoriti i obavijestiti nadzornika odmah nakon povrede

  što sazna za povredu
  osobnih podataka.

3.   Obaviješću iz stavka 1. barem se:

| (a) | opisuje prirodu

  priroda
  povrede osobnih podataka uključujući kategorije i broj dotičnih osoba čiji se podaci obrađuju te kategorije i broj dotičnih podataka; |
| --- | --- |

(a)

opisuje prirodu

  priroda
  povrede osobnih podataka uključujući kategorije i broj dotičnih osoba čiji se podaci obrađuju te kategorije i broj dotičnih podataka;

| (b) | iznosi identitet i kontaktne podatke službenika za zaštitu podataka ili druge kontaktne točke na kojoj se mogu dobiti informacije; |
| --- | --- |

(b)

iznosi identitet i kontaktne podatke službenika za zaštitu podataka ili druge kontaktne točke na kojoj se mogu dobiti informacije;

| (c) | predlažu mjere kojima bi se ublažili mogući štetni učinci povrede osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

predlažu mjere kojima bi se ublažili mogući štetni učinci povrede osobnih podataka;

| (d) | opisuje posljedice povrede osobnih podataka; |
| --- | --- |

(d)

opisuje posljedice povrede osobnih podataka;

| (e) | opisuje predložene mjere ili mjere koje je poduzeo nadzornik kao odgovor na povredu osobnih podataka
  i ublažiti njezine posljedice
  . |
| --- | --- |

(e)

opisuje predložene mjere ili mjere koje je poduzeo nadzornik kao odgovor na povredu osobnih podataka
  i ublažiti njezine posljedice
  .

Informacije se prema potrebi mogu pružiti u fazama.

4.   Nadzornik treba zabilježiti

  bilježi
  svaku povredu osobnih podataka, uključujući činjenice povezane s povredom, učinke povrede i poduzete pravne lijekove. Pomoću dokumentacije

  Ova dokumentacija mora biti dostatna da
  nadzornom se tijelu treba omogućiti provjera usklađenosti

  omogući provjeru usklađenost
  s ovim člankom
  i člankom 30
  . Dokumentacija treba sadržavati samo informacije potrebne u ovu svrhu.

4a.
     
  Nadzorno tijelo vodi javnu evidenciju vrsta zabilježenih povreda.

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte

  Europskom odboru za zaštitu podataka povjeren je zadatak izdavanja smjernica, preporuka i najboljih praksi
  u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta

  točkom (b) članka 66. stavka 1.
  za utvrđivanje povrede podataka
  i nepotrebne odgode
  iz stavaka 1. i 2., te za posebne okolnosti u kojima nadzornik i obrađivač moraju izvijestiti o povredi osobnih podataka.

6.   Komisija može odrediti standardni obrazac za takvo obavješćivanje nadzornog tijela, postupke koji se primjenjuju za obvezu obavješćivanja te oblik i načine dokumentacije iz stavka 4., uključujući vremenski rok za brisanje navedenih informacija. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 125]

Članak 32.

Obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o povredi osobnih podataka

1.   Ako je vjerojatno da će zbog povrede osobnih podataka doći do štetnog učinka po zaštitu osobnih podataka
  , privatnost, prava
  ili privatnost

  legitimne interese
  osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik bez daljnjeg odlaganja treba, nakon obavješćivanja iz članka 31., izvijestiti osobu čiji se podaci obrađuju o povredi osobnih podataka.

2.   U obavijesti

  Obavijest
  osobi čiji se podaci obrađuju iz stavka 1. treba se opisati

  opsežna je i sročena jasnim i jednostavnim jezikom. Njome se opisuje
  priroda povrede osobnih podataka te ono treba sadržavati

  i ona sadrži
  barem informacije i preporuke iz točaka (b)
  , (c)
  i (c

  d
  ) članka 31. stavka 3.
  te informacije o pravima osoba čiji se podaci obrađuju, uključujući sudsku zaštitu.

3.   Obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o povredi osobnih podataka nije potrebno ako nadzornik dokaže da je proveo odgovarajuće mjere tehničke zaštite, kojima je nadzorno tijelo zadovoljno, te da su te mjere primijenjene na dotične podatke pogođene povredom sobnih podataka. Te tehničke mjere zaštite trebaju

  čine
  podatke učiniti nedostupnima svim osobama koje nisu ovlaštene pristupiti im.

4.   Ne dovodeći u pitanje nadzornikovu obvezu da osobu čiji se podaci obrađuju obavijesti o povredi osobnih podataka, ako nadzornik još nije obavijestio o povredi osobnih podataka osobu na koju se ti podaci odnose, nadzorno tijelo, nakon razmatranja mogućeg štetnog učinka povrede, može zahtijevati da nadzornik to učini.

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte

  Europskom odboru za zaštitu podataka povjeren je zadatak izdavanja smjernica, preporuka i najboljih praksi
  u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta

  točkom (b) članka 66. stavka 1.
  vezanih uz okolnosti u kojima će povreda osobnih podataka vjerojatno imati štetan učinak na osobne podatke
  , privatnost, prava ili legitimne interese osobe čiji se podaci obrađuju
  iz stavka 1.

6.   Komisija može odrediti način obavješćivanja osobe čiji se podaci obrađuju iz stavka 1. te postupke koji se odnose na to obavješćivanje. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 126]

Članak 32.a

Analiza rizika

1.
     
  Nadzornik, i prema potrebi obrađivač, provodi analizu rizika potencijalnog učinka namjeravane obrade podataka na prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, pri čemu se procjenjuje mogu li njegovi postupci obrade predstavljati određene rizike.

2.
     
  Sljedeći postupci obrade mogu predstavljati određene rizike:

| (a) | obrada osobnih podataka koji se odnose na više od 5 000 osoba čiji se podaci obrađuju tijekom bilo kojeg uzastopnog razdoblja od 12 mjeseci; |
| --- | --- |

(a)

obrada osobnih podataka koji se odnose na više od 5 000 osoba čiji se podaci obrađuju tijekom bilo kojeg uzastopnog razdoblja od 12 mjeseci;

| (b) | obrada posebnih kategorija osobnih podataka iz članka 9. stavka 1., podataka o lokaciji ili o djeci ili zaposlenicima u opsežnim sustavima podataka; |
| --- | --- |

(b)

obrada posebnih kategorija osobnih podataka iz članka 9. stavka 1., podataka o lokaciji ili o djeci ili zaposlenicima u opsežnim sustavima podataka;

| (c) | izrada profila na kojemu se temelje mjere koje imaju pravni učinak za tu osobu ili slično tome znatno utječu na tu osobu; |
| --- | --- |

(c)

izrada profila na kojemu se temelje mjere koje imaju pravni učinak za tu osobu ili slično tome znatno utječu na tu osobu;

| (d) | obrada osobnih podataka za pružanje zdravstvenih usluga, epidemiološka istraživanja ili studije o mentalnim ili zaraznim bolestima, kada se podaci u velikoj mjeri obrađuju radi donošenja mjera ili odlučivanja u vezi s određenim osobama; |
| --- | --- |

(d)

obrada osobnih podataka za pružanje zdravstvenih usluga, epidemiološka istraživanja ili studije o mentalnim ili zaraznim bolestima, kada se podaci u velikoj mjeri obrađuju radi donošenja mjera ili odlučivanja u vezi s određenim osobama;

| (e) | automatizirano praćenje javno dostupnih područja u velikoj mjeri; |
| --- | --- |

(e)

automatizirano praćenje javno dostupnih područja u velikoj mjeri;

| (f) | drugi postupci obrade za koje je potrebno savjetovanje sa službenikom za zaštitu podataka ili nadzornim tijelom u skladu s točkom (b) članka 34. stavka 2.; |
| --- | --- |

(f)

drugi postupci obrade za koje je potrebno savjetovanje sa službenikom za zaštitu podataka ili nadzornim tijelom u skladu s točkom (b) članka 34. stavka 2.;

| (g) | kada bi povreda osobnih podataka mogla štetno utjecati na zaštitu osobnih podataka, privatnost, prava ili legitimne interese osobe čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(g)

kada bi povreda osobnih podataka mogla štetno utjecati na zaštitu osobnih podataka, privatnost, prava ili legitimne interese osobe čiji se podaci obrađuju;

| (h) | se osnovne djelatnosti nadzornika ili obrađivača sastoje od postupaka obrade koji zbog svoje prirode, opsega i/ili svrhe iziskuju redovito i sustavno praćenje osoba čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(h)

se osnovne djelatnosti nadzornika ili obrađivača sastoje od postupaka obrade koji zbog svoje prirode, opsega i/ili svrhe iziskuju redovito i sustavno praćenje osoba čiji se podaci obrađuju;

| (i) | kada se osobne podatke učini dostupnima određenom broju osoba za koje se ne može opravdano očekivati da ih se ograniči. |
| --- | --- |

(i)

kada se osobne podatke učini dostupnima određenom broju osoba za koje se ne može opravdano očekivati da ih se ograniči.

3.
     
  U skladu s rezultatom analize rizika:

| (a) | kada postoji bilo koji postupak obrade iz točke (a) ili (b) stavka 2., nadzornici koji nemaju poslovni nastan u Uniji određuju predstavnika u Uniji u skladu s uvjetima i izuzecima utvrđenima u članku 25.; |
| --- | --- |

(a)

kada postoji bilo koji postupak obrade iz točke (a) ili (b) stavka 2., nadzornici koji nemaju poslovni nastan u Uniji određuju predstavnika u Uniji u skladu s uvjetima i izuzecima utvrđenima u članku 25.;

| (b) | kada postoji bilo koji postupak obrade iz točke (a), (b) ili (h) stavka 2., nadzornik određuje službenika za zaštitu podataka u skladu s uvjetima i izuzecima utvrđenima u članku 35.; |
| --- | --- |

(b)

kada postoji bilo koji postupak obrade iz točke (a), (b) ili (h) stavka 2., nadzornik određuje službenika za zaštitu podataka u skladu s uvjetima i izuzecima utvrđenima u članku 35.;

| (c) | kada postoje bilo koji postupci obrade iz točaka (a), (b), (c), (d), (e), (f), (g) ili (h) stavka 2., nadzornik ili obrađivač koji djeluje u ime nadzornika provodi procjenu učinka zaštite podataka u skladu s člankom 33.; |
| --- | --- |

(c)

kada postoje bilo koji postupci obrade iz točaka (a), (b), (c), (d), (e), (f), (g) ili (h) stavka 2., nadzornik ili obrađivač koji djeluje u ime nadzornika provodi procjenu učinka zaštite podataka u skladu s člankom 33.;

| (d) | kada postoje postupci obrade iz točke (f) stavka 2., nadzornik se savjetuje sa službenikom za zaštitu podataka, ili ako on nije postavljen, s nadzornim tijelom u skladu s člankom 34. |
| --- | --- |

(d)

kada postoje postupci obrade iz točke (f) stavka 2., nadzornik se savjetuje sa službenikom za zaštitu podataka, ili ako on nije postavljen, s nadzornim tijelom u skladu s člankom 34.

4.
     
  Analizu rizika revidira se najkasnije nakon jedne godine ili odmah ako se znatno promijeni priroda, opseg ili svrha postupaka obrade podataka. Ako se u skladu s točkom (c) stavka 3. nadzornika ne obvezuje provesti procjenu učinka zaštite podataka, analizu rizika se dokumentira. [Am. 127]

ODJELJAK 3.

PROCJENA UČINKA ZAŠTITE

  UPRAVLJANJE ZAŠTITOM
  PODATAKA I PRETHODNO ODOBRENJE

  TIJEKOM NJIHOVOG CIJELOG ŽIVOTNOG CIKLUSA [Am. 128]

Članak 33.

Procjena učinka zaštite podataka

1.   Ako postupci

  je to u skladu s točkom (c) članka 32.a stavka 3. potrebno, nadzornik ili obrađivač koji djeluje u ime nadzornika provodi procjenu učinka predviđenih postupaka
  obrade zbog svoje prirode, opsega ili svrhe predstavljaju određeni rizik za

  na
  prava i slobode osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik ili obrađivač koji djeluje u ime nadzornika treba provesti procjenu učinka predviđenih postupaka obrade

  osobito njihovo pravo
  na zaštitu osobnih podataka.
  Jedna procjena dovoljna je kako bi se riješio niz sličnih postupaka obrade koji predstavljaju slične rizike
  .

2.   Sljedeći postupci obrade posebno predstavljaju rizik iz stavka 1.:

| (a) | sustavna i opsežna procjena osobnih aspekata u vezi s fizičkom osobom ili za analizu ili predviđanje posebno financijskog stanja, lokacije, zdravlja, osobnih sklonosti, pouzdanosti ili ponašanja fizičke osobe koji se temelje na automatiziranoj obradi i na kojima se temelje mjere koje imaju pravni učinak za tu osobu ili znatno utječu na tu osobu; |
| --- | --- |

(a)

sustavna i opsežna procjena osobnih aspekata u vezi s fizičkom osobom ili za analizu ili predviđanje posebno financijskog stanja, lokacije, zdravlja, osobnih sklonosti, pouzdanosti ili ponašanja fizičke osobe koji se temelje na automatiziranoj obradi i na kojima se temelje mjere koje imaju pravni učinak za tu osobu ili znatno utječu na tu osobu;

| (b) | podaci o spolnom životu, zdravlju, rasi i etničkom porijeklu ili za pružanje zdravstvenih usluga, epidemiološka istraživanja, studije o mentalnim ili zaraznim bolestima, kada se podaci u velikoj mjeri obrađuju radi donošenja mjera ili odlučivanja u vezi s određenim osobama; |
| --- | --- |

(b)

podaci o spolnom životu, zdravlju, rasi i etničkom porijeklu ili za pružanje zdravstvenih usluga, epidemiološka istraživanja, studije o mentalnim ili zaraznim bolestima, kada se podaci u velikoj mjeri obrađuju radi donošenja mjera ili odlučivanja u vezi s određenim osobama;

| (c) | nadzor javno dostupnih područja, posebno ako se u velikoj mjeri koriste optičko-elektronički uređaji (videonadzor); |
| --- | --- |

(c)

nadzor javno dostupnih područja, posebno ako se u velikoj mjeri koriste optičko-elektronički uređaji (videonadzor);

| (d) | osobni podaci u opsežnim zbirkama podataka koji se odnose na djecu, genetske podatke i biometričke podatke; |
| --- | --- |

(d)

osobni podaci u opsežnim zbirkama podataka koji se odnose na djecu, genetske podatke i biometričke podatke;

| (e) | drugi postupci obrade za koje je potrebno savjetovanje s nadležnim tijelom u skladu s točkom (b) članka 34. stavka 2. |
| --- | --- |

(e)

drugi postupci obrade za koje je potrebno savjetovanje s nadležnim tijelom u skladu s točkom (b) članka 34. stavka 2.

3.   Procjena treba sadržavati barem općenit opis predviđenih postupaka obrade, procjenu rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, predviđene mjere za rizike, jamstva, sigurnosne mjere i mehanizme kako bi se osigurala zaštita

  U procjeni se uzima u obzir upravljanje cijelim životnim ciklusom
  osobnih podataka i usklađenost s ovom Uredbom, uzimajući u obzir prava i legitimne interese osoba čiji se podaci obrađuju i drugih uključenih osoba.

  od njihova prikupljanja preko obrade do njihovog brisanja
  .
  Ona sadržava barem:

| (a) | sustavan opis predviđenih postupaka obrade, svrha obrade i po potrebi legitimnih interesa nadzornika; |
| --- | --- |

(a)

sustavan opis predviđenih postupaka obrade, svrha obrade i po potrebi legitimnih interesa nadzornika;

| (b) | procjenu neophodnosti i proporcionalnosti postupaka obrade povezanih s njihovim svrhama; |
| --- | --- |

(b)

procjenu neophodnosti i proporcionalnosti postupaka obrade povezanih s njihovim svrhama;

| (c) | procjenu rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, uključujući rizik da se diskriminaciju ugradi u postupak ili da je se njime potiče; |
| --- | --- |

(c)

procjenu rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, uključujući rizik da se diskriminaciju ugradi u postupak ili da je se njime potiče;

| (d) | opis mjera predviđenih radi rješavanja rizika i smanjivanja opsega osobnih podataka koji se obrađuju; |
| --- | --- |

(d)

opis mjera predviđenih radi rješavanja rizika i smanjivanja opsega osobnih podataka koji se obrađuju;

| (e) | popis mjera zaštite, sigurnosnih mjera i mehanizama za osiguravanje zaštite osobnih podataka, npr. pseudonimizacijom, te za dokazivanje usklađenosti s tom Uredbom uzimajući u obzir prava i legitimne interese osoba čiji se podaci obrađuju i drugih predmetnih osoba; |
| --- | --- |

(e)

popis mjera zaštite, sigurnosnih mjera i mehanizama za osiguravanje zaštite osobnih podataka, npr. pseudonimizacijom, te za dokazivanje usklađenosti s tom Uredbom uzimajući u obzir prava i legitimne interese osoba čiji se podaci obrađuju i drugih predmetnih osoba;

| (f) | opću naznaku vremenskog roka za brisanje različitih kategorija podataka; |
| --- | --- |

(f)

opću naznaku vremenskog roka za brisanje različitih kategorija podataka;

| (g) | objašnjenje toga koje su prakse integrirane strategije zaštite podataka i tehničke zaštite podataka u skladu s člankom 23. provedene; |
| --- | --- |

(g)

objašnjenje toga koje su prakse integrirane strategije zaštite podataka i tehničke zaštite podataka u skladu s člankom 23. provedene;

| (h) | popis primatelja ili kategorije primatelja osobnih podataka; |
| --- | --- |

(h)

popis primatelja ili kategorije primatelja osobnih podataka;

| (i) | ako je potrebno, popis predviđenih prijenosa podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

(i)

ako je potrebno, popis predviđenih prijenosa podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije;

| (j) | procjenu konteksta obrade podataka. |
| --- | --- |

(j)

procjenu konteksta obrade podataka.

3a.
     
  Ako je nadzornik ili obrađivač odredio službenika za zaštitu podataka, on ili ona uključen/uključena je u postupak procjene učinka.

3b.
     
  Procjenu se dokumentira i njome se utvrđuje raspored redovnih periodičnih provjera sukladnosti sa zaštitom podataka u skladu s člankom 33.a stavkom 1. Procjena se bez odgode ažurira ako rezultati provjere sukladnosti sa zaštitom podataka iz članka 33.a pokazuju nedosljednosti. Nadzornik i obrađivač te, ako postoji, predstavnik nadzornika ustupaju na zahtjev dokumentaciju nadzornom tijelu.

4.   Nadzornik od osoba čiji se podaci obrađuju ili njihovih predstavnika treba zatražiti mišljenje o planiranoj obradi, ne dovodeći u pitanje komercijalne ili javne interese ili sigurnost postupka obrade.

5.   Ako je nadzornik javna ustanova ili tijelo i ako obrada proizlazi iz pravne obveze u skladu s točkom (c) članka 6. stavka 1. kojom su predviđena pravila i postupci vezani uz postupke obrade te koji su određeni zakonodavstvom Unije, ne primjenjuju se stavci 1. do 4. osim ako države članice ne smatraju to nužnim radi provođenja procjene prije postupaka obrade.

6.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za postupke obrade koji vjerojatno predstavljaju određeni rizik iz stavka 1. ili 2. i preduvjete za procjenu iz stavka 3., uključujući uvjete za skalabilnost, provjeru i reviziju. U skladu s tim Komisija će razmatra posebne mjere za mikro, mala i srednja poduzeća.

7.   Komisija može odrediti standarde i postupke za provođenje, provjeru i reviziju procjena iz stavka 3. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 129]

Članak 33.a

Provjera sukladnosti sa zaštitom podataka

1.
     
  Najkasnije dvije godine nakon provođenja procjene učinka u skladu s člankom 33. stavkom 1. nadzornik ili obrađivač koji djeluje u ime nadzornika provodi provjeru sukladnosti. Ovom provjerom sukladnosti pokazuje se da se obrada osobnih podataka provodi u skladu s procjenom učinka zaštite podataka.

2.
     
  Provjera sukladnosti provodi se periodično najmanje jednom u svake dvije godine ili odmah kada nastupi promjena određenih rizika postupaka obrade.

3.
     
  Kada rezultati provjere sukladnosti pokazuju nedosljednosti sukladnosti, provjera sukladnosti uključuje preporuke o tome kako ostvariti potpunu sukladnost.

4.
     
  Provjeru sukladnosti i njezine preporuke bilježi se. Nadzornik i obrađivač te, ako postoji, predstavnik nadzornika ustupaju na zahtjev dokumentaciju nadzornom tijelu.

5.
     
  Ako je nadzornik ili obrađivač odredio službenika za zaštitu podataka, on ili ona uključen/uključena je u postupak provjere sukladnosti. [Am. 130]

Članak 34.

Prethodno odobrenje i prethodno savjetovanje

1.   Nadzornik ili, u određenom slučaju, obrađivač od nadzornog tijela prije obrade osobnih podataka treba dobiti odobrenje kako bi se osiguralo usklađivanje planirane obrade s ovom Uredbom te posebno kako bi se ublažili rizici za osobe čiji se podaci obrađuju ako nadzornik ili obrađivač usvoji stavke ugovora iz točke (d) članka 42. stavka 2. ili ne osigura odgovarajuća mjere zaštite u pravno obvezujućem instrumentu iz članka 42. stavka 5. za prijenos osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju.

2.   Nadzornik ili obrađivač koji djeluje u ime nadzornika trebaju se savjetovati

  savjetuju se sa službenikom za zaštitu podataka, ili u slučaju da službenik za zaštitu podataka nije određen,
  s nadzornim tijelom prije obrade osobnih podataka kako bi se osiguralo usklađivanje planirane obrade s ovom Uredbom te posebno kako bi se ublažili rizici za osobe čiji se podaci obrađuju ako:

| (a) | procjena učinka zaštite podataka u skladu s člankom 33. upućuje na to da postupci obrade zbog svoje prirode, opsega ili svrhe vjerojatno predstavljaju visoku razinu specifičnih rizika; ili |
| --- | --- |

(a)

procjena učinka zaštite podataka u skladu s člankom 33. upućuje na to da postupci obrade zbog svoje prirode, opsega ili svrhe vjerojatno predstavljaju visoku razinu specifičnih rizika; ili

| (b) | službenik za zaštitu podataka ili
  nadzorno tijelo smatra da je nužno provesti prethodno savjetovanje o postupcima obrade koji bi vjerojatno mogli predstavljati specifičan rizik za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju zbog svoje prirode, opsega i/ili svoje svrhe određene u skladu sa stavkom 4. |
| --- | --- |

(b)

službenik za zaštitu podataka ili
  nadzorno tijelo smatra da je nužno provesti prethodno savjetovanje o postupcima obrade koji bi vjerojatno mogli predstavljati specifičan rizik za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju zbog svoje prirode, opsega i/ili svoje svrhe određene u skladu sa stavkom 4.

3.   Ako
  nadležno
  nadzorno tijelo smatra

  u skladu sa svojim ovlastima utvrdi
  da predviđena obrada nije u skladu s ovom Uredbom, posebno ako su rizici nedovoljno utvrđeni ili umanjeni, ono treba zabraniti predviđenu obradu i predložiti odgovarajući pravni lijek za uklanjanje te neusklađenosti.

4.   Nadzorno tijelo

  Europski odbor za zaštitu podataka
  obrađuje i objavljuje popis postupaka obrade za koje je potrebno obaviti prethodno savjetovanje u skladu s točkom (b) stavka

  sa stavkom
  2. Nadzorno tijelo prosljeđuje te popise Europskom odboru za zaštitu podataka.

5.   Ako popis iz stavka 4. obuhvaća postupke obrade u vezi s ponudom roba ili usluga osobama čiji se podaci obrađuju u više država članica, ili u vezi s praćenjem njihovog ponašanja, ili mogu znatno utjecati na slobodu prijenosa osobnih podataka u Uniji, nadzorno tijelo treba primijeniti mehanizam za usklađivanje iz članka 57. prije usvajanja popisa.

6.   Nadzornik ili obrađivač nadzornom tijelu
  na zahtjev
  dostavljaju procjenu učinka zaštite podataka predviđenu

  u skladu s
  člankom 33 i, na zahtjev, pružiti sve informacije pomoću kojih će nadzorno tijelo moći procijeniti usklađenost obrade te posebno rizike za zaštitu osobnih podataka osoba čiji se podaci obrađuju i povezane mjere zaštite.

7.   Države članice trebaju se savjetovati

  savjetuju se
  s nadzornim tijelom pri pripremi zakonodavne mjere koja će se usvojiti u nacionalnom parlamentu ili mjere koje se temelji na toj zakonodavnoj mjeri, a koja određuje prirodu obrade, kako bi se osigurala usklađenost predviđene obrade s ovom Uredbom te posebno kako bi se umanjili rizici za osobe čiji se podaci obrađuju.

8.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za određivanje visoke razine pojedinog rizika iz toče (a) stavka 2.

9.   Komisija može odrediti standardne obrasce i postupke za prethodno odobrenje i savjetovanje iz stavaka 1. i 2., te standardne obrasce i postupke za obavješćivanje nadzornih tijela u skladu sa stavkom 6. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 131]

ODJELJAK 4.

SLUŽBENIK ZA ZAŠTITU PODATAKA

Članak 35.

Imenovanje službenika za zaštitu podataka

1.   Nadzornik i obrađivač trebaju imenovati

  imenuju
  službenika za zaštitu podataka u svakom slučaju kada:

| (a) | obradu provodi javna ustanova ili tijelo; ili |
| --- | --- |

(a)

obradu provodi javna ustanova ili tijelo; ili

| (b) | obradu provodi poduzeće s 250 zaposlenika ili

  pravna osoba i kada se ona odnosi na
  više
  od 5 000 osoba čiji se podaci obrađuju u bilo kojem uzastopnom razdoblju od 12 mjeseci
  ; ili |
| --- | --- |

(b)

obradu provodi poduzeće s 250 zaposlenika ili

  pravna osoba i kada se ona odnosi na
  više
  od 5 000 osoba čiji se podaci obrađuju u bilo kojem uzastopnom razdoblju od 12 mjeseci
  ; ili

| (c) | se osnovne djelatnosti nadzornika ili obrađivača sastoje od postupaka obrade koji zbog svoje prirode, opsega i/ili svrhe iziskuju redovit i sustavan nadzor osoba čiji se podaci obrađuju
  ; ili |
| --- | --- |

(c)

se osnovne djelatnosti nadzornika ili obrađivača sastoje od postupaka obrade koji zbog svoje prirode, opsega i/ili svrhe iziskuju redovit i sustavan nadzor osoba čiji se podaci obrađuju
  ; ili

| (d) | se osnovne djelatnosti nadzornika ili obrađivača sastoje od obrade posebnih kategorija podataka iz članka 9. stavka 1., podataka o lokaciji ili djeci ili o zaposlenicima u opsežnim sustavima podataka. |
| --- | --- |

(d)

se osnovne djelatnosti nadzornika ili obrađivača sastoje od obrade posebnih kategorija podataka iz članka 9. stavka 1., podataka o lokaciji ili djeci ili o zaposlenicima u opsežnim sustavima podataka.

2.   U slučaju iz točke (b) stavka 1. Skupina poduzeća može imenovati zajedničkog

  glavnog odgovornog
  službenika za zaštitu
  podataka pod uvjetom da je iz svake ustanove osigurana laka dostupnost službenika za zaštitu
  podataka.

3.   Ako je nadzornik ili obrađivač javna ustanova ili tijelo, službenik za zaštitu podataka može biti imenovan za više njegovih sektora, uzimajući u obzir organizacijsku strukturu javne ustanove ili tijela.

4.   U slučaju osim onih iz stavka 1., nadzornik ili obrađivač ili udruge ili druga tijela koja predstavljaju kategoriju nadzornika ili obrađivača mogu imenovati službenika za zaštitu podataka.

5.   Nadzornik ili obrađivač treba imenovati

  imenuje
  službenika za zaštitu podataka na temelju stručnih kvalifikacija i, pogotovo, stručnog poznavanja prava i praksi na području zaštite podataka te sposobnosti izvršavanja zadaća iz članka 37. Potrebna razina stručnog znanja utvrdit će

  utvrđuje
  se u odnosu na obradu podataka koja se provodi te na zaštitu koju za obrađene osobne podatke zahtijeva nadzornik ili obrađivač.

6.   Nadzornik ili obrađivač treba osigurati

  osigurava
  da su bilo koje druge profesionalne dužnosti službenika za zaštitu podataka u skladu sa zadaćama i dužnostima te osobe kao službenika za zaštitu podataka te da ne izazovu sukob interesa.

7.   Nadzornik ili obrađivač treba imenovati službenika za zaštitu podataka za razdoblje od barem

  najmanje četiri godine ako je u pitanju zaposlenik ili
  dvije godine
  ako je u pitanju vanjski suradnik
  . Službenik za zaštitu podataka može se ponovno imenovati u daljnjim mandatima. Tijekom njegovog

  njegova ili njezina
  mandata, službenika za zaštitu podataka može se otpustiti samo ako službenik za zaštitu podataka

  on ili ona
  više ne ispunjava uvjete potrebne za obavljanje svoje dužnosti.

8.   Službenika za zaštitu podataka može zaposliti nadzornik ili obrađivač ili, on ili ona može obavljati svoju dužnost na temelju ugovora o pružanju usluga.

9.   Nadzornik ili obrađivač trebaju dostaviti

  dostavlja
  ime i kontaktne podatke službenika za zaštitu podataka nadzornom tijelu i javnosti.

10.   Osobe čiji se podaci obrađuju imaju pravo obratiti se službeniku za zaštitu podataka u vezi svih pitanja o obradi osobnih podataka vezanih uz osobu čiji se podaci obrađuju te zatražiti ostvarivanje prava u skladu s ovom Uredbom.

11.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za osnove djelatnosti nadzornika ili obrađivača iz točke (c) stavka 1. i kriterija za profesionalne kvalifikacije službenika za zaštitu podataka iz stavka 5.
  [Am. 132]

Članak 36.

Položaj službenika za zaštitu podataka

1.   Nadzornik ili obrađivač trebaju osigurati

  osiguravaju
  da se službenik za zaštitu podataka primjereno i pravovremeno uključi u sva pitanja povezana sa zaštitom podataka.

2.   Nadzornik ili obrađivač trebaju osigurati

  osiguravaju
  da službenik za zaštitu podataka obavlja dužnosti i zadatke neovisno te da ne dobiva upute o načinu na koji treba vršiti svoju dužnost. Službenik za zaštitu podataka treba izravno izvještavati

  izvještava izvršnu
  upravu nadzornika ili obrađivača.
  Nadzornik ili obrađivač u tu svrhu određuju člana izvršne uprave koji je odgovoran za usklađenost s odredbama ove Uredbe.

3.   Nadzornik ili obrađivač trebaju podržati

  podržavaju
  službenika za zaštitu podataka pri obavljanju zadataka te mu trebaju osigurati

  osiguravaju sva sredstva, uključujući
  osoblje, prostor, opremu i druga sredstva potrebna za obavljanje dužnosti i zadataka iz članka 37.
  i potrebna za održavanje njegovog ili njezinog stručnog znanja.

4.
     
  Službenici za zaštitu podataka obvezani su tajnošću u vezi s identitetom osoba čiji se podaci obrađuju i okolnostima koje omogućuju identifikaciju osoba čiji se podaci obrađuju osim ako ih od te obveze oslobodi osoba čiji se podaci obrađuju. [Am. 133]

Članak 37.

Zadaće službenika za zaštitu podataka

1.   Nadzornik i obrađivač trebaju

  povjeravaju
  službeniku za zaštitu podataka povjeriti barem jednu od sljedećih zadaća:

| (a) | podizanje svijesti,
  obavješćivanje i savjetovanje nadzornika ili obrađivača o njihovim obvezama u skladu s ovom Uredbom
  , osobito u skladu s tehničkim i organizacijskim mjerama i postupcima,
  te dokumentiranje te aktivnosti i primljenih odgovora; |
| --- | --- |

(a)

podizanje svijesti,
  obavješćivanje i savjetovanje nadzornika ili obrađivača o njihovim obvezama u skladu s ovom Uredbom
  , osobito u skladu s tehničkim i organizacijskim mjerama i postupcima,
  te dokumentiranje te aktivnosti i primljenih odgovora;

| (b) | nadziranje provedbe i primjene politika nadzornika ili obrađivača u vezi sa zaštitom osobnih podataka, uključujući određivanje odgovornosti, izobrazbu osoblja uključenog u postupke obrade i povezane revizije; |
| --- | --- |

(b)

nadziranje provedbe i primjene politika nadzornika ili obrađivača u vezi sa zaštitom osobnih podataka, uključujući određivanje odgovornosti, izobrazbu osoblja uključenog u postupke obrade i povezane revizije;

| (c) | nadziranje provedbe i primjene ove Uredbe, posebno u vezi sa zahtjevima za integriranu strategiju zaštite podataka, tehničku zaštitu podataka i sigurnost podataka te u vezi s informiranjem osoba čiji se podaci obrađuju i njihovim zahtjevima za ostvarivanjem vlastitih prava u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(c)

nadziranje provedbe i primjene ove Uredbe, posebno u vezi sa zahtjevima za integriranu strategiju zaštite podataka, tehničku zaštitu podataka i sigurnost podataka te u vezi s informiranjem osoba čiji se podaci obrađuju i njihovim zahtjevima za ostvarivanjem vlastitih prava u skladu s ovom Uredbom;

| (d) | osiguranje vođenja dokumentacije kako je navedeno u članku 28.; |
| --- | --- |

(d)

osiguranje vođenja dokumentacije kako je navedeno u članku 28.;

| (e) | nadziranje dokumentiranja, obavješćivanja i posredovanja slučajeva povrede osobnih podataka u skladu s člancima 31. i 32.; |
| --- | --- |

(e)

nadziranje dokumentiranja, obavješćivanja i posredovanja slučajeva povrede osobnih podataka u skladu s člancima 31. i 32.;

| (f) | nadziranje provođenja procjene učinka zaštite podataka od strane nadzornika ili obrađivača te zahtjevanje

  zahtijevanje
  prethodnog odobrenja ili prethodnog savjetovanja, ako je potrebno, u skladu s člancima
  32.a,
  33. i 34.; |
| --- | --- |

(f)

nadziranje provođenja procjene učinka zaštite podataka od strane nadzornika ili obrađivača te zahtjevanje

  zahtijevanje
  prethodnog odobrenja ili prethodnog savjetovanja, ako je potrebno, u skladu s člancima
  32.a,
  33. i 34.;

| (g) | nadziranje odgovaranja na zahtjeve nadzornog tijela te, u okviru nadležnosti službenika za zaštitu podataka, suradnja s nadzornim tijelom na njegov zahtjev ili na vlastitu inicijativu službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(g)

nadziranje odgovaranja na zahtjeve nadzornog tijela te, u okviru nadležnosti službenika za zaštitu podataka, suradnja s nadzornim tijelom na njegov zahtjev ili na vlastitu inicijativu službenika za zaštitu podataka;

| (h) | djelovanje kao kontaktna točka za nadzorno tijelo za pitanja u vezi s obradom te, ako je potrebno, savjetovanje s nadzornim tijelom na vlastitu inicijativu; |
| --- | --- |

(h)

djelovanje kao kontaktna točka za nadzorno tijelo za pitanja u vezi s obradom te, ako je potrebno, savjetovanje s nadzornim tijelom na vlastitu inicijativu;

| (i) | provjeravanje usklađenosti s ovom Uredbom u skladu s mehanizom prethodnog savjetovanja utvrđenim člankom 34.; |
| --- | --- |

(i)

provjeravanje usklađenosti s ovom Uredbom u skladu s mehanizom prethodnog savjetovanja utvrđenim člankom 34.;

| (j) | obavješćivanje predstavnika zaposlenika o obradi podataka zaposlenika. |
| --- | --- |

(j)

obavješćivanje predstavnika zaposlenika o obradi podataka zaposlenika.

2.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za zadaće, certificiranje, ovlasti i sredstva službenika za zaštitu podataka iz stavka 1.
  [Am. 134]

ODJELJAK 5.

KODEKS PONAŠANJA I CERTIFICIRANJE

Članak 38.

Kodeks ponašanja

1.   Države članice, nadzorna tijela i Komisija trebaju podržati

  podržavaju
  sastavljanje kodeksa ponašanja
  ili usvajanje kodeksa ponašanja koja je sastavilo nadzorno tijelo
  kako bi se doprinijelo ispravnoj primjeni ove Uredbe, uzimajući u obzir posebne osobine različitih područja na kojima se provodi obrada, posebno u odnosu na:

| (a) | poštenu i transparentnu obradu podataka; |
| --- | --- |

(a)

poštenu i transparentnu obradu podataka;

| (aa) | poštovanje prava potrošača; |
| --- | --- |

(aa)

poštovanje prava potrošača;

| (b) | prikupljanje podataka; |
| --- | --- |

(b)

prikupljanje podataka;

| (c) | obavješćivanje javnosti i osoba čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(c)

obavješćivanje javnosti i osoba čiji se podaci obrađuju;

| (d) | zahtjeve osoba čiji se podaci obrađuju za ostvarenjem svojih prava; |
| --- | --- |

(d)

zahtjeve osoba čiji se podaci obrađuju za ostvarenjem svojih prava;

| (e) | obavješćivanje i zaštitu djece; |
| --- | --- |

(e)

obavješćivanje i zaštitu djece;

| (f) | prijenos podataka u treće zemlje ili međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

(f)

prijenos podataka u treće zemlje ili međunarodne organizacije;

| (g) | mehanizme za nadzor i osiguranje pridržavanja pravila od strane nadzornika koji im podliježu; |
| --- | --- |

(g)

mehanizme za nadzor i osiguranje pridržavanja pravila od strane nadzornika koji im podliježu;

| (h) | izvansudske postupke i druge postupke za rješavanje sporova između nadzornika i osoba čiji se podaci obrađuju u odnosu na obradu osobnih podataka, ne dovodeći u pitanje prava osoba čiji se podaci obrađuju u skladu s člancima 73. i 75. |
| --- | --- |

(h)

izvansudske postupke i druge postupke za rješavanje sporova između nadzornika i osoba čiji se podaci obrađuju u odnosu na obradu osobnih podataka, ne dovodeći u pitanje prava osoba čiji se podaci obrađuju u skladu s člancima 73. i 75.

2.   Udruge i druga tijela koja predstavljaju kategorije nadzornika ili obrađivača u državi članici, a koja namjeravaju sastaviti kodeks ponašanja ili izmijeniti ili proširiti postojeće kodekse ponašanja mogu ih predati nadzornom tijelu u toj državi članici kako bi ono iznijelo svoje mišljenje. Nadzorno tijelo može izraziti

  bez nepotreobne odgode izražava
  mišljenje o tome jesu li nacrt

  je li obrada u skladu s nacrtom
  kodeksa ponašanja ili izmjene

  izmjenom
  u skladu s ovom Uredbom. Nadzorno tijelo treba zatražiti

  traži
  mišljenje osoba čiji se podaci obrađuju ili njihovih predstavnika o tim nacrtima.

3.   Udruge

  Udruženja
  i druga tijela koja predstavljaju kategoriju nadzornika
  ili obrađivača
  u više država članica mogu predati nacrte kodeksa ponašanja i izmjene ili proširenja postojećih kodeksa ponašanja Komisiji.

4.   Komisija može donijeti provedbene

  , nakon traženja mišljanja Europskog odbora za zaštitu podataka, ima ovlast donositi delegirane
  akte
  u skladu s člankom 86.
  kojima odlučuje da
  su
  kodeksi ponašanja i izmjene ili proširenja postojećih kodeksa ponašanja, koja je primila u skladu s člankom 3.
  u skladu s ovom Uredbom i da
  imaju opću valjanost u Uniji. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.

  Tim delegiranim aktima prenose se ostvariva prava na osobe čiji se podaci obrađuju.

5.   Komisija treba osigurati

  osigurava
  odgovarajuću objavu kodeksa ponašanja za koje je odlučeno da imaju opću valjanost u skladu sa stavkom 4. [Am. 135]

Članak 39.

Certificiranje

1.   Države članice i Komisija trebaju podupirati, posebno na razini Europe, uspostavljanje mehanizama certificiranja za zaštitu podataka te pečate i oznake za zaštitu podataka, čim će se osobama čiji se podaci obrađuju omogućiti da brzo procijene razinu zaštite podataka koju pružaju nadzornici i obrađivači. Mehanizmi certificiranja za zaštitu podataka trebaju pridonijeti ispravnoj primjeni ove Uredbe, uzimajući u obzir pojedinačne osobine različitih sektora i različitih postupaka obrade.

1a.
     
  Svaki nadzornik ili obrađivač može tražiti svako nadzorno tijelo u Uniji razumnu pristojbu uzimajući u obzir administrativne troškove, kako bi potvrdio da se obrada osobnih podataka provodi u skladu s ovom Uredbom, osobito s načelima iz članka 5., 23. i 30., obvezama nadzornika i obrađivača i pravima osobe čiji se podaci obrađuju.

1b.
     
  Certificiranje je dobrovoljno, pristupačno i dostupno putem procesa koji je transparentan i nije neopravdano opterećujući.

1c.
     
  Nadzorna tijela i Europski odbor za zaštitu podataka surađuju u skladu s mehanizmom za usklađivanje iz članka 57. radi zajamčivanja usklađenosti mehanizama certificiranja za zaštitu podataka uključujući usklađene pristojbe unutar Unije.

1d.
     
  Tijekom postupka certificiranja nadzorno tijelo može ovlastiti specijalizirana revizorska tijela kao treće strane za provođenje revizije nadzornika ili obrađivača u njihovo ime. Revizorska tijela kao treća strana imaju dovoljno kvalificiranog osoblja, nepristrana su i slobodna od bilo kakvog sukoba interesa u vezi s njihovim dužnostima. Nadzorna tijela povlače ovlaštenje ako postoje razlozi vjerovati da revizor ne ispunjava svoje dužnosti na ispravan način. Konačno certificiranje osigurava nadzorno tijelo.

1e.
     
  Nadzorna tijela dodjeljuju nadzornicima i obrađivačima, koji su u skladu s revizijom ovlašteni za obradu osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom, standardiziranu oznaku zaštite podataka pod nazivom „Europski pečat za zaštitu podataka”.

1f.
     
  „Europski pečat za zaštitu podataka” važi sve dok se postupcima obrade podataka certificiranog nadzornika ili obrađivača u potpunosti poštuje ova Uredba.

1 g.
     
  Neovisno o stavku 1.f, certificiranje važi najviše pet godina.

1h.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka uvodi javnu elektroničku evidenciju u kojoj javnost može vidjeti sve važeće i nevažeće certifikate koji su izdani u državama članicama.

1i.
     
  uropski odbor za zaštitu podataka može na vlastitu inicijativu provjeriti da je tehnički standard koji poboljšava zaštitu podataka u skladu s ovom Uredbom.

2.   Komisija je, nakon traženja mišljenja Europskog odbora za zaštitu podataka i savjetovanja s dionicima, osobito industrijom i nevladinim organizacijama, ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za mehanizme certificiranja za zaštitu podataka iz stavka 1.a do 1.h, uključujući preduvjete za ovlaštenje revizorskih tijela, uvjete za odobravanje i povlačenje te preduvjete za priznanje u Uniji i u trećim zemljama. Tim delegiranim aktima prenose se ostvariva prava na osobe čiji se podaci obrađuju.

3.   Komisija može odrediti tehničke standarde za mehanizme certificiranja te pečate i oznake za zaštitu podataka kako bi se promicali i prepoznali mehanizmi certificiranja te pečati i oznake za zaštitu podataka. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.
  [Am. 136]

V. POGLAVLJE

PRIJENOS OSOBNIH PODATAKA U TREĆE ZEMLJE ILI MEĐUNARODNE ORGANIZACIJE

Članak 40.

Opća načela prijenosa

Svaki prijenos osobnih podataka koji se obrađuju ili su namijenjeni za obradu nakon prijenosa u treće zemlje ili međunarodne organizacije moguć je, u skladu s drugim odredbama ove uredbe, samo ako nadzornik i obrađivač djeluju u skladu s uvjetima iz ovog poglavlja koji vrijede i za daljnje prijenose osobnih podataka iz treće države ili međunarodne organizacije u drugu treću državu ili međunarodnu organizaciju.

Članak 41.

Prijenosi na temelju odluke o odgovarajućoj razini zaštite

1.   Prijenos se može provesti ako je Komisija donijela odluku da dotična treća zemlja ili teritorij ili područje na kojem se vrši obrada u trećoj zemlji ili određena međunarodna organizacija osiguravaju odgovarajuću razinu zaštite podataka. Za takav prijenos nije potrebno dodatno

  posebno
  odobrenje.

2.   Pri ocjenjivanju odgovarajuće razine zaštite Komisija poštuje sljedeće elemente:

| (a) | vladavinu prava, relevantno važeće zakonodavstvo, kako opće tako i sektorsko, uključujući javnu sigurnost, obranu, nacionalnu sigurnost i kazneno pravo,
  kao i provedbu ovog zakonodavstva,
  profesionalna pravila i sigurnosne mjere koje se poštuju u toj državi ili međunarodnoj organizaciji,
  sudski presedani
  kao i učinkovita i ostvariva prava uključujući učinkovitu upravnu i sudsku zaštitu za osobe čiji se podaci obrađuju, naročito za one koje imaju boravište u Uniji i čiji se osobni podaci prenose; |
| --- | --- |

(a)

vladavinu prava, relevantno važeće zakonodavstvo, kako opće tako i sektorsko, uključujući javnu sigurnost, obranu, nacionalnu sigurnost i kazneno pravo,
  kao i provedbu ovog zakonodavstva,
  profesionalna pravila i sigurnosne mjere koje se poštuju u toj državi ili međunarodnoj organizaciji,
  sudski presedani
  kao i učinkovita i ostvariva prava uključujući učinkovitu upravnu i sudsku zaštitu za osobe čiji se podaci obrađuju, naročito za one koje imaju boravište u Uniji i čiji se osobni podaci prenose;

| (b) | postojanje i učinkovito djelovanje jednoga neovisnog nadzornog tijela ili više njih u dotičnoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koja su nadležna za osiguravanje sukladnosti s pravilima o zaštiti podataka,
  uključujući dovoljne uvlasti
  za
  sankcioniranje, za
  pomoć osobama čiji se podaci obrađuju i njihovo savjetovanje u ostvarivanju njihovih prava te za suradnju s nadzornim tijelima Unije i država članica; i |
| --- | --- |

(b)

postojanje i učinkovito djelovanje jednoga neovisnog nadzornog tijela ili više njih u dotičnoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koja su nadležna za osiguravanje sukladnosti s pravilima o zaštiti podataka,
  uključujući dovoljne uvlasti
  za
  sankcioniranje, za
  pomoć osobama čiji se podaci obrađuju i njihovo savjetovanje u ostvarivanju njihovih prava te za suradnju s nadzornim tijelima Unije i država članica; i

| (c) | međunarodne obveze koje je dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija preuzela
  , posebice sve pravno obvezujuće konvencije ili instrumenti u vezi sa zaštitom osobnih podataka
  . |
| --- | --- |

(c)

međunarodne obveze koje je dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija preuzela
  , posebice sve pravno obvezujuće konvencije ili instrumenti u vezi sa zaštitom osobnih podataka
  .

3.   Komisija može donijeti odluku

  je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. radi donošenja odluke o tome
  da treća zemlja, teritorij, područje na kojem se vrši obrada podataka u dotičnoj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija osiguravaju odgovarajuću razinu zaštite u smislu stavka 2. Ti provedbeni akti usvajaju

  Tim delegiranim aktima predviđa
  se
  klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti ako se oni odnose na područje na kojem se vrši obrada te ih se opoziva
  u skladu
  sa stavkom 5. čim više nije osigurana odgovarajuća razina zaštite u skladu
  s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.

  ovom Uredbom.

4.   U provedbenom

  delegiranom
  aktu precizira se njegova zemljopisna i sektorska primjena i, po potrebi, utvrđuje nadzorno tijelo iz točke (b) stavka 2.

4a.
     
  Komisija na trajnoj osnovi prati tijek razvoja u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama koji bi mogao utjecati na elemente popisane u stavku 2. kada je u skladu sa stavkom 3.donesen delegirani akt.

5.   Komisija može donijeti odluku

  je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. radi donošenja odluke o tome
  da treća zemlja ili teritorij ili područje na kojem se vrši obrada unutar te treće zemlje ili međunarodna organizacija ne osigurava
  ili više ne osigurava
  odgovarajuću razinu zaštite u smislu stavka 2. ovog članka, naročito u slučajevima kad relevantno zakonodavstvo, kako opće tako i sektorsko, koje je na snazi u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ne jamči djelotvorna i ostvariva prava uključujući djelotvorne administrativne i sudske pravne radnje za osobe čiji se podaci obrađuju, naročito za one koje imaju boravište u Uniji i čiji se osobni podaci prenose. Navedeni provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere iz članka 87. stavka 2. ili u iznimno hitnim situacijama za pojedince s obzirom na njihovo pravo na zaštitu osobnih podataka, u skladu s postupkom iz članka 87. stavka 3.

6.   Ako Komisija donese odluku u skladu sa stavkom 5., svaki prijenos osobnih podataka u treću zemlju ili teritorij ili područje na kojem se vrši obrada unutar te treće zemlje ili međunarodnu organizaciju zabranjen je, ne dovodeći u pitanje članke 42. do 44. U primjereno vrijeme Komisija započinje savjetovanja s trećom zemljom ili međunarodnom organizacijom koja se odnose na rješavanje situacije nastale zbog Odluke donesene u skladu sa stavkom 5. ovog članka.

6a.
     
  Prije donošenja delegiranog akta u skladu sa stavcima 3. i 5. Komisija traži Europski odbor za zaštitu podataka za mišljenje o prikladnosti razine zaštite. U tu svrhu Komisija dostavlja Europskom odboru za zaštitu podataka svu potrebnu dokumentaciju, također korespondenciju s vladom treće zemlje, teritorijem ili područjem na kojem se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodnom organizacijom.

7.   U Službenom listu Europske unije

  i na svojoj internetskoj stranici
  Komisija objavljuje popis trećih zemalja, teritorija, područja na kojima se vrši obrada u trećoj zemlji i međunarodnih organizacija u vezi s kojima je donijela odluku o tome osiguravaju li odgovarajuću razinu zaštite ili ne.

8.   Odluke koje je Komisija usvojila na temelju članka 25. stavka 6. ili članka 26. stavka 4. Direktive 95/46/EZ ostaju na snazi dok

  pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe, osim ako
  ih Komisija ne izmijeni, zamijeni ili stavi izvan snage
  prije kraja navedenog roka
  . [Am. 137]

Članak 42.

Prijenosi s odgovarajućim mjerama zaštite

1.   Ako Komisija nije donijela nikakvu odluku u skladu s člankom 41.
  ili je odlučila da treća zemlja
  ,
  teritorij ili područje na kojemu se provodi obrada u trećoj zemlji ili međunarodna organizacija ne osiguravaju dostatnu razinu zaštite u skladu s člankom 41. stavkom 5.,
  nadzornik ili obrađivač
  ne
  može prenijeti osobne podatke u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju samo

  osim
  ako je u vezi sa zaštitom osobnih podataka u pravno obvezujućem instrumentu osigurao odgovarajuće mjere zaštite.

2.   Odgovarajuće mjere zaštite iz stavka 1. osiguravaju se posebice na sljedeći način:

| (a) | obvezujućim pravilima poduzeća u skladu s člankom 43.; ili |
| --- | --- |

(a)

obvezujućim pravilima poduzeća u skladu s člankom 43.; ili

| (aa) | za nadzornika i primatelja važećim europskim pečatom za zaštitu podataka u skladu s člankom 39. stavkom 1.; ili |
| --- | --- |

(aa)

za nadzornika i primatelja važećim europskim pečatom za zaštitu podataka u skladu s člankom 39. stavkom 1.; ili

| (b) | standardnim klauzulama Komisije o zaštiti podataka. Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom provjere iz članka 87. stavka 2. ili |
| --- | --- |

(b)

standardnim klauzulama Komisije o zaštiti podataka. Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom provjere iz članka 87. stavka 2. ili

| (c) | standardnim klauzulama o zaštiti podataka koje je usvojilo nadzorno tijelo u skladu s mehanizmom za usklađivanje iz članka 57. a koje Komisija u skladu s točkom (b) članka 62. stavka 1. proglasi općevažećima; ili |
| --- | --- |

(c)

standardnim klauzulama o zaštiti podataka koje je usvojilo nadzorno tijelo u skladu s mehanizmom za usklađivanje iz članka 57. a koje Komisija u skladu s točkom (b) članka 62. stavka 1. proglasi općevažećima; ili

| (d) | ugovornim klauzulama između nadzornika ili obrađivača i primatelja podataka koje je odobrilo nadzorno tijelo u skladu sa stavkom 4. |
| --- | --- |

(d)

ugovornim klauzulama između nadzornika ili obrađivača i primatelja podataka koje je odobrilo nadzorno tijelo u skladu sa stavkom 4.

3.   Za prijenos koji se temelji na standardnim klauzulama o zaštiti podataka
  , europskom pečatu za zaštitu podataka
  ili obvezujućim pravilima poduzeća iz točaka (a), (b

  aa
  ) ili (c) stavka 2. nije potrebno dodatno

  posebno
  odobrenje.

4.   Kad se prijenos temelji na ugovornim klauzulama iz točke (d) stavka 2. ovog članka, nadzornik ili obrađivač od nadzornog tijela dobiva prethodno odobrenje ugovornih klauzula u skladu s točkom (a) članka 34. stavka 1. Ako je prijenos povezan s postupcima obrade koji se tiču osoba čiji se podaci obrađuju u drugoj državi članici ili drugim državama članicama ili ako znatno utječe na slobodno kretanje osobnih podataka unutar Unije, nadzorno tijelo primjenjuje mehanizam za usklađivanje iz članka 57.

5.   Kad odgovarajuće mjere zaštite osobnih podataka nisu osigurane u pravno obvezujućem instrumentu, nadzornik ili obrađivač dobiva prethodno odobrenje za prijenos ili niz prijenosa ili za odredbe koje će biti uključene u upravne dogovore koji su temelj za takve prijenose. Takvo odobrenje koje daje nadzorno tijelo u skladu je s točkom (a) članka 34. stavka 1. Ako je prijenos povezan s postupcima obrade koji se tiču osoba čiji se podaci obrađuju u drugoj državi članici ili drugim državama članicama ili ako znatno utječe na slobodno kretanje osobnih podataka unutar Unije, nadzorno tijelo primjenjuje mehanizam za usklađivanje iz članka 57. Odobrenja koja daje nadzorno tijelo na temelju članka 26. stavka 2. Direktive 95/46/EZ ostaju na snazi dok ih to

  dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe, osim ako ih
  nadzorno tijelo ne izmijeni, zamijeni ili stavi izvan snage
  prije kraja navedenog roka; [Am. 138]

Članak 43.

Prijenos s obvezujućim pravilima poduzeća

1.   Nadzorno tijelo u skladu s mehanizmom za usklađivanje iz članka 58. odobrava obvezujuća pravila poduzeća:

| (a) | ako su pravno obvezujuća, primjenjuju se na svakog člana grupe poduzetnika nadzornika ili obrađivača, provode ih svi članovi te grupe
  i vanjski podizvođači koji su obuhvaćeni obvezujućim pravilima poduzeća
  te uključuju i zaposlenike te grupe; |
| --- | --- |

(a)

ako su pravno obvezujuća, primjenjuju se na svakog člana grupe poduzetnika nadzornika ili obrađivača, provode ih svi članovi te grupe
  i vanjski podizvođači koji su obuhvaćeni obvezujućim pravilima poduzeća
  te uključuju i zaposlenike te grupe;

| (b) | ako izričito prenose ostvariva prava na osobe čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(b)

ako izričito prenose ostvariva prava na osobe čiji se podaci obrađuju;

| (c) | ako ispunjavaju zahtjeve iz stavka 2. |
| --- | --- |

(c)

ako ispunjavaju zahtjeve iz stavka 2.

1a.
     
  S obzirom na podatke o zaposlenosti predstavnici zaposlenika obavještavaju se i, u skladu s pravom i praksom Unije ili država članica, uključuju u sastavljanje obvezujućih pravila poduzeća u skladu s člankom 43.

2.   Obvezujuća pravila poduzeća određuju najmanje sljedeće:

| (a) | strukturu i kontaktne podatke grupe poduzetnika i njezinih članova
  te vanjskih podizvođača koji su obuhvaćeni obvezujućim pravilima poduzeća
  ; |
| --- | --- |

(a)

strukturu i kontaktne podatke grupe poduzetnika i njezinih članova
  te vanjskih podizvođača koji su obuhvaćeni obvezujućim pravilima poduzeća
  ;

| (b) | prijenose podataka ili nizove prijenosa, uključujući kategorije osobnih podataka, vrstu obrade i njezine namjene, vrstu osoba čiji se podaci obrađuju i na koje ta pravila utječu te identifikaciju treće zemlje ili trećih zemalja o kojima je riječ; |
| --- | --- |

(b)

prijenose podataka ili nizove prijenosa, uključujući kategorije osobnih podataka, vrstu obrade i njezine namjene, vrstu osoba čiji se podaci obrađuju i na koje ta pravila utječu te identifikaciju treće zemlje ili trećih zemalja o kojima je riječ;

| (c) | njihovu pravno obvezujuću prirodu, kako interno tako i eksterno; |
| --- | --- |

(c)

njihovu pravno obvezujuću prirodu, kako interno tako i eksterno;

| (d) | opća načela zaštite podataka, naročito ograničenje namjene,
  smanjenje količine podataka, ograničeno razdoblje njihove pohrane,
  kvalitetu podataka,
  tehničku i integriranu zaštita podataka,
  pravnu osnovu za obradu, obradu osjetljivih osobnih podataka; mjere za osiguranje sigurnosti podataka i zahtjeve za daljnje prijenose organizacijama za koje politike nisu obvezujuće; |
| --- | --- |

(d)

opća načela zaštite podataka, naročito ograničenje namjene,
  smanjenje količine podataka, ograničeno razdoblje njihove pohrane,
  kvalitetu podataka,
  tehničku i integriranu zaštita podataka,
  pravnu osnovu za obradu, obradu osjetljivih osobnih podataka; mjere za osiguranje sigurnosti podataka i zahtjeve za daljnje prijenose organizacijama za koje politike nisu obvezujuće;

| (e) | prava osoba čiji se podaci obrađuju i sredstva za ostvarivanje tih prava, uključujući pravo da osoba čiji se podaci obrađuju ne bude predmetom mjera koje se temelje na profiliranju u skladu s člankom 20., pravo na žalbu nadležnom nadzornom tijelu i nadležnim sudovima država članica u skladu s člankom 75. te na pravnu zaštitu i po potrebi odštetu za kršenje obvezujućih pravila poduzeća; |
| --- | --- |

(e)

prava osoba čiji se podaci obrađuju i sredstva za ostvarivanje tih prava, uključujući pravo da osoba čiji se podaci obrađuju ne bude predmetom mjera koje se temelje na profiliranju u skladu s člankom 20., pravo na žalbu nadležnom nadzornom tijelu i nadležnim sudovima država članica u skladu s člankom 75. te na pravnu zaštitu i po potrebi odštetu za kršenje obvezujućih pravila poduzeća;

| (f) | odgovornost koju nadzornik ili obrađivač s nastanom na teritoriju države članice prihvaća za moguće kršenje obvezujućih pravila poduzeća koje je počinio neki član grupe poduzetnika koji nema nastan u Uniji; nadzornik ili obrađivač može djelomično ili u potpunosti biti izuzet od te odgovornosti ako dokaže da
  taj član
  nije odgovoran za događaj koji je prouzročio štetu

  na temelju kojeg je šteta nastala
  ; |
| --- | --- |

(f)

odgovornost koju nadzornik ili obrađivač s nastanom na teritoriju države članice prihvaća za moguće kršenje obvezujućih pravila poduzeća koje je počinio neki član grupe poduzetnika koji nema nastan u Uniji; nadzornik ili obrađivač može djelomično ili u potpunosti biti izuzet od te odgovornosti ako dokaže da
  taj član
  nije odgovoran za događaj koji je prouzročio štetu

  na temelju kojeg je šteta nastala
  ;

| (g) | načine na koje se informacije o obvezujućim pravilima poduzeća, naročito o odredbama navedenim u točkama (d), (e) i (f) ovog stavka osiguravaju za osobu čiji se podaci obrađuju, u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(g)

načine na koje se informacije o obvezujućim pravilima poduzeća, naročito o odredbama navedenim u točkama (d), (e) i (f) ovog stavka osiguravaju za osobu čiji se podaci obrađuju, u skladu s člankom 11.;

| (h) | zadatke službenika za zaštitu podataka imenovanog u skladu s člankom 35., uključujući praćenje usklađenosti s obvezujućim pravilima poduzeća unutar grupe poduzetnika kao i praćenje osposobljavanja i postupanja sa žalbama; |
| --- | --- |

(h)

zadatke službenika za zaštitu podataka imenovanog u skladu s člankom 35., uključujući praćenje usklađenosti s obvezujućim pravilima poduzeća unutar grupe poduzetnika kao i praćenje osposobljavanja i postupanja sa žalbama;

| (i) | mehanizme unutar grupe poduzetnika čiji je cilj osigurati provjeru usklađenosti s obvezujućim pravilima poduzeća; |
| --- | --- |

(i)

mehanizme unutar grupe poduzetnika čiji je cilj osigurati provjeru usklađenosti s obvezujućim pravilima poduzeća;

| (j) | mehanizme za izvještavanje o promjenama politika i njihovo evidentiranje te za podnošenje izvještaja o tim promjenama nadzornom tijelu; |
| --- | --- |

(j)

mehanizme za izvještavanje o promjenama politika i njihovo evidentiranje te za podnošenje izvještaja o tim promjenama nadzornom tijelu;

| (k) | mehanizam suradnje s nadzornim tijelom kako bi se osiguralo da svaki član grupe poduzetnika poštuje pravila, osobito tako da rezultati provjera mjera iz točke (i) ovog stavka budu dostupni nadzornom tijelu. |
| --- | --- |

(k)

mehanizam suradnje s nadzornim tijelom kako bi se osiguralo da svaki član grupe poduzetnika poštuje pravila, osobito tako da rezultati provjera mjera iz točke (i) ovog stavka budu dostupni nadzornom tijelu.

3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog utvrđivanja
  oblika, postupaka,
  kriterija i zahtjeva za obvezujuća pravila poduzeća u smislu ovog članka, naročito s obzirom na kriterije za njihovo odobravanje,
  uključujući transparentnost za osobe čiji se podaci obrađuju,
  primjenu točaka (b), (d), (e) i (f) stavka 2. na obvezujuća pravila poduzeća kojih se pridržavaju obrađivači te daljnjih zahtjeva potrebnih za osiguravanje zaštite osobnih podataka osoba čiji se podaci obrađuju.

4.   Komisija može odrediti oblik i postupke elektroničke razmjene informacija među nadzornicima, obrađivačima i nadzornim tijelima za obvezujuća pravila poduzeća u smislu ovog članka. Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom provjere iz članka 87. stavka 2.
  [Am. 139]

Članak 43.a

Prijenos ili otkrivanje podataka koji nisu dopušteni u pravu Unije

1.
     
  Presude suda ili odluke upravnih tijela treće zemlje u kojima se zahtijeva da nadzornik ili obrađivač otkriju osobne podatke ne priznaju se niti su izvršive, ne dovodeći u pitanje ugovor o međusobnoj pravnoj pomoći ili međunarodni sporazum koji je na snazi između treće zemlje koja je podnijela zahtjev i Unije ili države članice.

2.
     
  Ako se presudom suda ili odlukom upravnih tijela treće zemlje od nadzornika ili obrađivača zahtijeva da otkriju osobne podatke, nadzornik ili obrađivač i, ako postoji, predstavnik nadzornika bez odgode obavještavaju nadzorno tijelo o zahtjevu te od njega moraju dobiti prethodno odobrenje za prijenos ili otkrivanje podataka.

3.
     
  Nadzorno tijelo ocjenjuje je li zatraženo otkrivanje podataka u skladu s Uredbom, a posebno je li otkrivanje podataka potrebno ili propisano zakonom u skladu s člankom 44. stavkom 1. točkama (d) i (e) i člankom 44. stavkom 5. U slučajevima kada se postupkom otkrivanja utječe na osobe na čiji se podaci obrađuju, nadzorno tijelo primjenjuje mehanizam za usklađivanje iz članka 57.

4.
     
  Nadzorno tijelo o zahtjevu obavješćuje nadležno nacionalno tijelo. Ne dovodeći u pitanje članak 21., nadzornik ili obrađivač također obavješćuje osobe čiji se podaci obrađuju o zahtjevu i o odobrenju koje je izdalo nadzorno tijelo, i po potrebi, obavješćuje osobu čiji se podaci obrađuju o tome jesu li osobni podaci proslijeđeni javnim tijelima u posljednjem neprekinutom dvanaestomjesečnom razdoblju u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (ha). [Am. 140]

Članak 44.

Odstupanja

1.   Ako nije donesena odluka o odgovarajućoj razini zaštite u skladu s člankom 41. ili ne postoje odgovarajuće mjere zaštite u skladu s člankom 42., prijenos ili niz prijenosa osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju može se izvesti samo pod sljedećim uvjetima:

| (a) | osoba čiji se podaci obrađuju pristala je na predloženi prijenos nakon što je bila obaviještena o rizicima takvog prijenosa zbog nepostojanja odluke o odgovarajućoj razini zaštite i odgovarajućih mjera zaštite; ili |
| --- | --- |

(a)

osoba čiji se podaci obrađuju pristala je na predloženi prijenos nakon što je bila obaviještena o rizicima takvog prijenosa zbog nepostojanja odluke o odgovarajućoj razini zaštite i odgovarajućih mjera zaštite; ili

| (b) | prijenos je potreban radi izvršenja ugovora između osobe čiji se podaci obrađuju i nadzornika ili radi provedbe predugovornih mjera poduzetih na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju; ili |
| --- | --- |

(b)

prijenos je potreban radi izvršenja ugovora između osobe čiji se podaci obrađuju i nadzornika ili radi provedbe predugovornih mjera poduzetih na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju; ili

| (c) | prijenos je potreban radi zaključenja ili izvršenja ugovora sklopljenog između nadzornika i druge fizičke ili pravne osobe koji je u interesu osobe čiji se podaci obrađuju; ili |
| --- | --- |

(c)

prijenos je potreban radi zaključenja ili izvršenja ugovora sklopljenog između nadzornika i druge fizičke ili pravne osobe koji je u interesu osobe čiji se podaci obrađuju; ili

| (d) | prijenos je potreban zbog važnih javnih interesa; ili |
| --- | --- |

(d)

prijenos je potreban zbog važnih javnih interesa; ili

| (e) | prijenos je potreban radi uspostave, izvršenja ili obrane zakonskog prava; ili |
| --- | --- |

(e)

prijenos je potreban radi uspostave, izvršenja ili obrane zakonskog prava; ili

| (f) | prijenos je potreban kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe kad osoba čiji se podaci obrađuju fizički ili pravno nije sposobna dati svoju suglasnost; ili |
| --- | --- |

(f)

prijenos je potreban kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe kad osoba čiji se podaci obrađuju fizički ili pravno nije sposobna dati svoju suglasnost; ili

| (g) | prijenos se vrši iz evidencije koja je prema zakonodavstvu Unije ili države članice namijenjena pružanju informacija javnosti i u nju mogu imati uvid ili javnost općenito ili neka osoba koja može dokazati legitiman interes, u onoj mjeri koliko su u određenom slučaju ispunjeni uvjeti za takav uvid utvrđeni u zakonodavstvu Unije ili države članice; ili |
| --- | --- |

(g)

prijenos se vrši iz evidencije koja je prema zakonodavstvu Unije ili države članice namijenjena pružanju informacija javnosti i u nju mogu imati uvid ili javnost općenito ili neka osoba koja može dokazati legitiman interes, u onoj mjeri koliko su u određenom slučaju ispunjeni uvjeti za takav uvid utvrđeni u zakonodavstvu Unije ili države članice; ili

| (h) | prijenos je potreban zbog legitimnih interesa koje ima nadzornik ili obrađivač i koji se ne mogu kvalificirati kao česti ili brojni i kad je nadzornik ili obrađivač ocijenio sve okolnosti prijenosa podataka ili niza prijenosa podataka te na temelju te ocjene po potrebi predvidio odgovarajuće mjere zaštite osobnih podataka. |
| --- | --- |

(h)

prijenos je potreban zbog legitimnih interesa koje ima nadzornik ili obrađivač i koji se ne mogu kvalificirati kao česti ili brojni i kad je nadzornik ili obrađivač ocijenio sve okolnosti prijenosa podataka ili niza prijenosa podataka te na temelju te ocjene po potrebi predvidio odgovarajuće mjere zaštite osobnih podataka.

2.   Prijenos u skladu s točkom (g) stavka 1. ne uključuje sve osobne podatke ili sve kategorije osobnih podataka koje sadrži evidencija. Kad je evidencija namijenjena uvidu osoba koje imaju legitimni interes, prijenos se obavlja samo na zahtjev tih osoba ili ako su te osobe primatelji.

3.   Ako se prijenos temelji na točki (h) stavka 1., nadzornik ili obrađivač posebnu pozornost pridaje prirodi podataka, namjeni i trajanju predložene obrade ili predloženih obrada kao i situaciji u zemlji porijekla, trećoj zemlji i zemlji konačnog odredišta te po potrebi predviđa odgovarajuće mjere zaštite osobnih podataka.

4.   Točke (b)
  i
  (c) i (h) stavka 1. ne primjenjuju se za aktivnosti koje provode javna tijela pri izvršavanju svojih javnih ovlasti.

5.   Javni interes iz točke (d) stavka 1. mora biti priznat u zakonodavstvu Unije ili u zakonodavstvu države članice kojem podliježe nadzornik.

6.   Nadzornik ili obrađivač dokumentira ocjenu i predviđene odgovarajuće mjere zaštite iz točke (h) stavka 1. ovog članka u dokumentaciji navedenoj u članku 28. te o prijenosu obavješćuje nadzorno tijelo.

7.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata

  Europskom odboru za zaštitu podataka povjerena je zadaća izdavanja smjernica, preporuka i najboljih praksi
  u skladu s člankom 86.

  66
  .
  stavkom 1. točkom (b)
  u svrhu dodatnog određivanja važnih javnih interesa u smislu točke (d) stavka 1. te kriterija i zahtjeva za odgovarajuće mjere zaštite iz točke (h)

  prijenose podataka na temelju
  stavka 1. [Am. 141]

Članak 45.

Međunarodna suradnja za zaštitu osobnih podataka

1.   U odnosu na treće zemlje i međunarodne organizacije Komisija i nadzorna tijela poduzimaju odgovarajuće korake za:

| (a) | razvoj učinkovitih mehanizama

  mehanizma
  međunarodne suradnje kako bi se olakšalo

  osiguralo
  provođenje zakonodavstva za zaštitu osobnih podataka; [Am. 142] |
| --- | --- |

(a)

razvoj učinkovitih mehanizama

  mehanizma
  međunarodne suradnje kako bi se olakšalo

  osiguralo
  provođenje zakonodavstva za zaštitu osobnih podataka; [Am. 142]

| (b) | pružanje međunarodne uzajamne pomoći u provođenju zakonodavstva za zaštitu osobnih podataka, uključujući obavješćivanje, upućivanje žalbi, pomoć u istragama i razmjeni informacija, ovisno o odgovarajućim mjerama zaštite osobnih podataka i drugim temeljnim pravima i slobodama; |
| --- | --- |

(b)

pružanje međunarodne uzajamne pomoći u provođenju zakonodavstva za zaštitu osobnih podataka, uključujući obavješćivanje, upućivanje žalbi, pomoć u istragama i razmjeni informacija, ovisno o odgovarajućim mjerama zaštite osobnih podataka i drugim temeljnim pravima i slobodama;

| (c) | uključivanje odgovarajućih dionika u rasprave i aktivnosti čiji je cilj pospješivanje međunarodne suradnje u provođenju zakonodavstva za zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

uključivanje odgovarajućih dionika u rasprave i aktivnosti čiji je cilj pospješivanje međunarodne suradnje u provođenju zakonodavstva za zaštitu osobnih podataka;

| (d) | promicanje razmjene i dokumentacije zakonodavstva i prakse u vezi sa zaštitom osobnih podataka. |
| --- | --- |

(d)

promicanje razmjene i dokumentacije zakonodavstva i prakse u vezi sa zaštitom osobnih podataka.

| (da) | pojašnjavanje sukoba nadležnosti i savjetovanje na tu temu s trećim zemljama; [Am. 143] |
| --- | --- |

(da)

pojašnjavanje sukoba nadležnosti i savjetovanje na tu temu s trećim zemljama; [Am. 143]

2.   Komisija u svrhe iz stavka 1. poduzima odgovarajuće korake kako bi poboljšala odnose s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama te naročito s njihovim nadzornim tijelima ako Komisija smatra da osiguravaju odgovarajuću razinu zaštite u smislu članka 41. stavka 3.

Članak 45.a

Izvješće Komisije

Komisija u redovnim vremenskim razmacima, počevši najkasnije četiri godine nakon datuma iz članka 9. stavka 1., podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni članaka 40. do 45. U tu svrhu Komisija može zatražiti informacije od država članica i nadzornih tijela, koje joj se prosljeđuju bez nepotrebnog odlaganja. Izvješće se objavljuje. [Am. 144]

POGLAVLJE VI.

NEOVISNA NADZORNA TIJELA

ODJELJAK 1.

NEOVISAN STATUS

Članak 46.

Nadzorno tijelo

1.   Svaka država članica osigurava da su jedno javno tijelo ili više javnih tijela odgovorni za nadzor primjene ove Uredbe i za doprinos njezinoj dosljednoj primjeni u čitavoj Uniji kako bi se zaštitili temeljna prava i temeljne slobode fizičkih osoba pri obradi njihovih osobnih podataka te kako bi se olakšao slobodan protok osobnih podataka unutar Unije. U tu svrhu nadzorna tijela moraju surađivati međusobno i s Komisijom.

2.   Ako u jednoj državi članici postoji više nadzornih tijela, ta država članica određuje nadzorno tijelo koje djeluje kao jedinstvena kontaktna točka za učinkovito sudjelovanje tih tijela u Europskom odboru za zaštitu podataka te određuje mehanizam kako bi se osiguralo da druga tijela poštuju pravila u vezi s mehanizmom za usklađivanje iz članka 57.

3.   Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o odredbama koje usvaja u skladu s ovim poglavljem te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama tih odredbi.

Članak 47.

Neovisnost

1.   Nadzorno tijelo potpuno je neovisno neovisno
  i nepristrano
  u provođenju dužnosti i ovlasti koje su mu povjerene
  , bez obzira na organizaciju suradnje i usklađivanja u skladu s poglavljem VII
  .
  ove Uredbe. [Am. 145]

2.   Članovi nadzornog tijela pri provođenju svojih dužnosti ne traže upute ni od koga niti ih i od koga primaju.

3.   Članovi nadzornog tijela moraju se suzdržati od svih radnji koje su nespojive s njihovim dužnostima te se tijekom svog mandata ne smiju baviti bilo kakvom nespojivom djelatnošću, profitabilnom ili neprofitabilnom.

4.   Članovi nadzornog tijela moraju se nakon isteka svog mandata ponašati časno i diskretno u pogledu prihvaćanja imenovanja i koristi.

5.   Svaka država članica nadzornom tijelu osigurava primjerene ljudske, tehničke i financijske resurse, prostor i infrastrukturu koji su potrebni za učinkovito izvršavanje njegovih dužnosti i ovlasti, uključujući i one koje se izvode u okviru uzajamne pomoći, suradnje i sudjelovanja u Europskom odboru za zaštitu podataka.

6.   Svaka država članica osigurava da nadzorno tijelo raspolaže vlastitim osobljem koje imenuje i kojim upravlja voditelj nadzornog tijela.

7.   Države članice osiguravaju da nadzorno tijelo podliježe financijskoj kontroli koja ne smije utjecati na njegovu neovisnost. Države članice osiguravaju da nadzorno tijelo raspolaže vlastitim godišnjim proračunom. Proračuni se objavljuju.

7a.
     
  Svaka država članica osigurava da nadzorno tijelo odgovora nacionalnom parlamentu u vezi s proračunskim ndazorom. [Am. 146]

Članak 48.

Opći uvjeti za članove nadzornog tijela

1.   Države članice osiguravaju da članove nadzornog tijela imenuje ili parlament ili vlada dotične države članice.

2.   Članovi se biraju među osobama čija je neovisnost neupitna i koje su pokazale iskustvo i vještine koji su potrebni za obavljanje njihovih dužnosti, naročito u području zaštite osobnih podataka.

3.   Dužnosti člana prestaju u slučaju isteka mandata, ostavke ili obaveznog umirovljenja u skladu sa stavkom 5.

4.   Nadležni nacionalni sud člana može razriješiti dužnosti ili mu može uskratiti pravo na mirovinu ili druge koristi umjesto mirovine ako više ne ispunjava uvjete potrebne za vršenje dužnosti ili je počinio ozbiljnu povredu radne dužnosti.

5.   Ako članu mandat istekne ili ako član odstupi, nastavlja izvršavati svoje dužnosti do imenovanja novog člana.

Članak 49.

Pravila osnivanja nadzornog tijela

Svaka država članica zakonom u skladu s ovom Uredbom utvrđuje:

| (a) | osnivanje i status nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(a)

osnivanje i status nadzornog tijela;

| (b) | kvalifikacije, iskustvo i vještine koji su potrebni za izvršavanje dužnosti članova nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(b)

kvalifikacije, iskustvo i vještine koji su potrebni za izvršavanje dužnosti članova nadzornog tijela;

| (c) | pravila i postupke za imenovanje članova nadzornog tijela te pravila o radnjama ili djelatnostima koje su nespojive sa službenim dužnostima; |
| --- | --- |

(c)

pravila i postupke za imenovanje članova nadzornog tijela te pravila o radnjama ili djelatnostima koje su nespojive sa službenim dužnostima;

| (d) | trajanje mandata članova nadzornog tijela koje nije kraće od četiri godine, osim u slučaju prvog imenovanja nakon stupanja na snagu ove Uredbe, kad mandat za jedan dio članova može trajati kraće ako je to potrebno radi zaštite neovisnosti nadzornog tijela postupnim postupkom imenovanja; |
| --- | --- |

(d)

trajanje mandata članova nadzornog tijela koje nije kraće od četiri godine, osim u slučaju prvog imenovanja nakon stupanja na snagu ove Uredbe, kad mandat za jedan dio članova može trajati kraće ako je to potrebno radi zaštite neovisnosti nadzornog tijela postupnim postupkom imenovanja;

| (e) | mogu li se članovi nadzornog tijela ponovno imenovati; |
| --- | --- |

(e)

mogu li se članovi nadzornog tijela ponovno imenovati;

| (f) | pravila i opće uvjete kojima se uređuju dužnosti članova i osoblja nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(f)

pravila i opće uvjete kojima se uređuju dužnosti članova i osoblja nadzornog tijela;

| (g) | pravila i postupke o isteku dužnosti članova nadzornog tijela, uključujući situaciju u kojoj više ne ispunjavaju uvjete potrebne za vršenje dužnosti ili su počinili ozbiljnu povredu radne dužnosti. |
| --- | --- |

(g)

pravila i postupke o isteku dužnosti članova nadzornog tijela, uključujući situaciju u kojoj više ne ispunjavaju uvjete potrebne za vršenje dužnosti ili su počinili ozbiljnu povredu radne dužnosti.

Članak 50.

Profesionalna tajna

Članovi i osoblje nadzornog tijela tijekom svojeg mandata i nakon njegova isteka
  , a u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i nacionalnom praksom,
  dužni su čuvati profesionalnu tajnu s obzirom na svaku povjerljivu informaciju koju su saznali u obavljanju svojih službenih dužnosti
  na neovisan i transparentan način kako je određeno Uredbom
  . [Am. 147]

ODJELJAK 2.

DUŽNOSTI I OVLASTI

Članak 51.

Nadležnost

1.   Svako nadzorno tijelo na području svoje države članice

  ima nadležnost da obavlja dužnosti i
  izvršava ovlasti koje su mu povjerene u skladu s ovom Uredbom
  tijelo na području svoje države članice, ne dovodeći u pitanje članke 73
  .
  i 74. Nadzor nad obradom podataka koju provodi javno tijelo obavlja nadzorno tijelo te države članice. [Am. 148]

2.   Kad se obrada osobnih podataka provodi u okviru djelatnosti ustanove nadzornika ili obrađivača u Uniji, a nadzornik ili obrađivač imaju nastan u više nego jednoj državi članici, nadzorno tijelo glavnog nastana nadzornika ili obrađivača nadležno je za nadzor postupaka obrade nadzornika ili obrađivača u svim državama članicama, ne dovodeći u pitanje odredbe poglavlja VII. ove Uredbe.
  [Am. 149]

3.   Nadzorno tijelo nije nadležno za nadzor postupaka obrade sudova kada djeluju u okviru svoje sudske nadležnosti.

Članak 52.

Dužnosti

1.   Nadzorno tijelo:

| (a) | prati i osigurava primjenu ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

prati i osigurava primjenu ove Uredbe;

| (b) | razmatra žalbe koje u skladu s člankom 73. uloži osoba čiji se podaci obrađuju ili udruga koja tu osobu zastupa, u primjerenoj mjeri istražuje to pitanje te osobu čiji se podaci obrađuju ili udrugu u razumnom roku obavješćuje o tijeku i ishodu žalbe, naročito ako je potrebna daljnja istraga ili usklađivanje s drugim nadzornim tijelom; [Am. 150] |
| --- | --- |

(b)

razmatra žalbe koje u skladu s člankom 73. uloži osoba čiji se podaci obrađuju ili udruga koja tu osobu zastupa, u primjerenoj mjeri istražuje to pitanje te osobu čiji se podaci obrađuju ili udrugu u razumnom roku obavješćuje o tijeku i ishodu žalbe, naročito ako je potrebna daljnja istraga ili usklađivanje s drugim nadzornim tijelom; [Am. 150]

| (c) | posreduje informacije te osigurava uzajamnu pomoć drugim nadzornim tijelima i dosljednu primjenu i provedbu ove Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

posreduje informacije te osigurava uzajamnu pomoć drugim nadzornim tijelima i dosljednu primjenu i provedbu ove Uredbe;

| (d) | provodi istrage na vlastitu inicijativu ili na temelju žalbe ili
  određenih zaprimljenih i dokumentiranih informacija o navodnoj nezakonitoj obradi podataka ili
  na zahtjev drugoga nadzornog tijela te osobu čiji se podaci obrađuju, ako je ta osoba uložila žalbu ovome nadzornom tijelu, u razumnom roku obavješćuje o ishodu istrage; [Am. 151] |
| --- | --- |

(d)

provodi istrage na vlastitu inicijativu ili na temelju žalbe ili
  određenih zaprimljenih i dokumentiranih informacija o navodnoj nezakonitoj obradi podataka ili
  na zahtjev drugoga nadzornog tijela te osobu čiji se podaci obrađuju, ako je ta osoba uložila žalbu ovome nadzornom tijelu, u razumnom roku obavješćuje o ishodu istrage; [Am. 151]

| (e) | prati razvoj događaja od važnosti ako utječu na zaštitu osobnih podataka, naročito razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija i poslovnih praksi; |
| --- | --- |

(e)

prati razvoj događaja od važnosti ako utječu na zaštitu osobnih podataka, naročito razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija i poslovnih praksi;

| (f) | institucije i tijela država članica savjetuje o zakonodavnim i administrativnim mjerama koje se odnose na zaštitu prava i sloboda pojedinaca pri obradi osobnih podataka; |
| --- | --- |

(f)

institucije i tijela država članica savjetuje o zakonodavnim i administrativnim mjerama koje se odnose na zaštitu prava i sloboda pojedinaca pri obradi osobnih podataka;

| (g) | daje savjete o postupcima obrade iz članka 34.; |
| --- | --- |

(g)

daje savjete o postupcima obrade iz članka 34.;

| (h) | daje mišljenje o nacrtima pravila postupanja u skladu s člankom 38. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(h)

daje mišljenje o nacrtima pravila postupanja u skladu s člankom 38. stavkom 2.;

| (i) | odobrava obvezujuća pravila poduzeća u skladu s člankom 43.; |
| --- | --- |

(i)

odobrava obvezujuća pravila poduzeća u skladu s člankom 43.;

| (j) | sudjeluje u aktivnostima Europskog odbora za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(j)

sudjeluje u aktivnostima Europskog odbora za zaštitu podataka.

| (ja) | u skladu s člankom 39. nadzornicima i obrađivačima izdaje certifikate. [Am. 152] |
| --- | --- |

(ja)

u skladu s člankom 39. nadzornicima i obrađivačima izdaje certifikate. [Am. 152]

2.   Svako nadzorno tijelo mora promicati svijest javnosti o opasnostima, pravilima, mjerama zaštite i pravima vezanima uz obradu osobnih podataka
  i odgovarajućim mjerama za zaštitu osobnih podataka
  . Posebna pozornost pridaje se aktivnostima koje se izričito odnose na djecu. [Am. 153]

2a.
     
  Svako nadzorno tijelo zajedno s Europskim odborom za zaštitu podataka promiče svijest nadzornika i obrađivača o opasnostima, pravilima, mjerama zaštite, pravima vezanima uz obradu osobnih podataka. To uključuje vođenje evidencije o snakcijama i povredama. Evidencija bi trebala sadržavati što detaljnije određene opomene i sankcije, kao i rješavanje povreda. Savko nadzorno tijelo mikro, malim i srednjim poduzećima koje obavljuju funkciju nadzornika i obrađivača na zahtjev osigurava opće informacije o njihovim odgovornostima i obavezama u skladu s ovom Uredbom. [Am. 154]

3.   Nadzorno tijelo na zahtjev savjetuje svaku osobu čiji se podaci obrađuju u ostvarivanju prava u skladu s ovom Uredbom te po potrebi surađuje s nadzornim tijelima u drugim državama članicama.

4.   Za žalbe iz točke (b) stavka 1. nadzorno tijelo dužno je osigurati obrazac za podnošenje žalbe koji se može ispuniti elektronički, pri čemu se ne isključuju druga sredstva komunikacije.

5.   Obavljanje dužnosti nadzornog tijela besplatno je za osobu čiji se podaci obrađuju.

6.   Ako su zahtjevi pretjerani, posebice ako se ponavljaju, nadzorno tijelo može naplatiti uslugu
  u razumnom iznosu
  ili ne mora obaviti zadatak koji je zatražila osoba čiji se podaci obrađuju.
  Cijena spomenute usluge ne prelazi troškove obavljanja zadatka koji je zatražila osoba čiji se podaci obrađuju.
  U tom slučaju nadzorno tijelo dokazuje pretjeranost zahtjeva. [Am. 155]

Članak 53.

Ovlasti

1.   
  U skladu s ovom Uredbom
  svako nadzorno tijelo ovlašteno je da:

| (a) | obavijesti nadzornika ili obrađivača o navodnom kršenju odredbi kojima se uređuje obrada osobnih podataka i po potrebi nadzorniku ili obrađivaču naloži da na određen način ukloni to kršenje kako bi se poboljšala zaštita osobe čiji se podaci obrađuju
  ili da naloži nadzorniku da osobu čiji se podaci obrađuju obavijesti o povredi njezinih osobnih podataka
  . |
| --- | --- |

(a)

obavijesti nadzornika ili obrađivača o navodnom kršenju odredbi kojima se uređuje obrada osobnih podataka i po potrebi nadzorniku ili obrađivaču naloži da na određen način ukloni to kršenje kako bi se poboljšala zaštita osobe čiji se podaci obrađuju
  ili da naloži nadzorniku da osobu čiji se podaci obrađuju obavijesti o povredi njezinih osobnih podataka
  .

| (b) | nadzorniku ili obrađivaču naredi da udovolje zahtjevu osobe čiji se podaci obrađuju u vezi s ostvarivanjem prava iz ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

nadzorniku ili obrađivaču naredi da udovolje zahtjevu osobe čiji se podaci obrađuju u vezi s ostvarivanjem prava iz ove Uredbe;

| (c) | nadzorniku ili obrađivaču te, ako je potrebno, predstavniku naredi da osigura sve informacije potrebne za obavljanje svojih dužnosti; |
| --- | --- |

(c)

nadzorniku ili obrađivaču te, ako je potrebno, predstavniku naredi da osigura sve informacije potrebne za obavljanje svojih dužnosti;

| (d) | osigura sukladnost s prethodnim savjetovanjima iz članka 34.; |
| --- | --- |

(d)

osigura sukladnost s prethodnim savjetovanjima iz članka 34.;

| (e) | upozori ili opomene nadzornika ili obrađivača; |
| --- | --- |

(e)

upozori ili opomene nadzornika ili obrađivača;

| (f) | naredi ispravljanje, brisanje ili uništenje svih podataka koji su bili obrađeni pri kršenju odredbi ove Uredbe te o takvim mjerama obavijesti treće strane kojima su podaci bili otkriveni; |
| --- | --- |

(f)

naredi ispravljanje, brisanje ili uništenje svih podataka koji su bili obrađeni pri kršenju odredbi ove Uredbe te o takvim mjerama obavijesti treće strane kojima su podaci bili otkriveni;

| (g) | privremeno ili konačno zabrani obradu; |
| --- | --- |

(g)

privremeno ili konačno zabrani obradu;

| (h) | prekine prijenose podataka primatelju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji; |
| --- | --- |

(h)

prekine prijenose podataka primatelju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji;

| (i) | daje mišljenja o svim pitanjima koja se odnose na zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

(i)

daje mišljenja o svim pitanjima koja se odnose na zaštitu osobnih podataka;

| (ia) | u skladu s člankom 39. nadzornicima i obrađivačima izdaje certifikate. |
| --- | --- |

(ia)

u skladu s člankom 39. nadzornicima i obrađivačima izdaje certifikate.

| (j) | nacionalni parlament, vladu ili druge političke institucije i javnost obavijesti o svim pitanjima koja se odnose na zaštitu osobnih podataka. |
| --- | --- |

(j)

nacionalni parlament, vladu ili druge političke institucije i javnost obavijesti o svim pitanjima koja se odnose na zaštitu osobnih podataka.

| (ja) | uspostavi učinkovite mehanizme za poticanje povjerljivog izvješćivanja o kršenju ove Uredbe, uzimajući u obzir smjernice koje je u skladu s člankom 66. stavkom 4. točkom (b) izdao Europski odbor za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(ja)

uspostavi učinkovite mehanizme za poticanje povjerljivog izvješćivanja o kršenju ove Uredbe, uzimajući u obzir smjernice koje je u skladu s člankom 66. stavkom 4. točkom (b) izdao Europski odbor za zaštitu podataka.

2.   Svako nadzorno tijelo ima istražne ovlasti da od nadzornika ili obrađivača
  bez prethodne obavijesti
  dobije:

| (a) | pristup svim osobnim podacima i svim
  dokumentima i
  informacijama potrebnim za obavljanje svojih dužnosti; |
| --- | --- |

(a)

pristup svim osobnim podacima i svim
  dokumentima i
  informacijama potrebnim za obavljanje svojih dužnosti;

| (b) | pristup svim njihovim prostorijama, uključujući svu opremu i sredstva za obradu podataka, ako postoje utemeljeni razlozi za pretpostavku da se u njima provodi aktivnost kojom se krši ova Uredba. |
| --- | --- |

(b)

pristup svim njihovim prostorijama, uključujući svu opremu i sredstva za obradu podataka, ako postoje utemeljeni razlozi za pretpostavku da se u njima provodi aktivnost kojom se krši ova Uredba.

Ovlasti navedene u točki (b) provode se u skladu sa zakonodavstvom Unije i zakonodavstvom država članica.

3.   Svako nadzorno tijelo ima ovlast da obavijesti sudske vlasti o kršenju ove Uredbe i sudjeluje u pravnim postupcima, naročito u skladu s člankom 74. stavkom 4. i člankom 75. člankom 2.

4.   Svako nadzorno tijelo ima ovlast da kazni upravne prijestupe, naročito one navedene u članku

  u skladu s člankom
  79. stavcima 4., 5. i 6.

  Tu ovlast provodi učinkovito, proporcionalno i odvraćajuće. [Am. 156]

Članak 54.

Izvještaj o aktivnostima

Svako nadzorno tijelo mora sastaviti godišnji izvještaj o svojim aktivnostima
  najmanje svake dvije godine
  . Izvještaj se predstavlja nacionalnom

  nadležnom
  parlamentu i dostupan je javnosti, Komisiji i Europskom odboru za zaštitu podataka. [Am. 157]

Članak 54a

Vodeće tijelo

1.
     
  Kad se obrada osobnih podataka provodi u okviru djelatnosti ustanove nadzornika ili obrađivača u Uniji, a nadzornik ili obrađivač imaju nastan u više nego jednoj državi članici ili kada se obrađuju osobni podaci rezidenata nekoliko država članica, nadzorno tijelo glavnog nastana nadzornika ili obrađivača djeluje kao vodeće tijelo odgovorno za nadzor postupaka obrade nadzornika ili obrađivača u svim državama članicama, u skladu s odredbama poglavlja VII. ove Uredbe.

2.
     
  Vodeće tijelo poduzima primjerene mjere nadzora nad postupcima obrade koje provodi nadzornik ili obrađivač za koji je tijelo odgovorno i to tek nakon savjetovanja sa svima drugim nadležnim nadzornim tijelima u smislu članka 51. stavka 1. u nastojanju da se postigne konsenzus. U tu svrhu u prvom redu dostavlja sve relevantne informacije i savjetuje se s ostalim tijelima prije donošenja mjera kojima se proizvode pravni učinci na nadzornika ili obrađivača u smislu članka 51. stavka 1. Vodeće tijelo maksimalno uvažava mišljenja uključenih tijela. Vodeće tijelo jedino je tijelo koje je ovlašteno donositi odluke o mjerama kojima se proizvode pravni učinci na postupke obrade koje provodi nadzornik ili obrađivač za koje je tijelo odgovorno.

3.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka na zahtjev nadležnog nadzornog tijela izdaje mišljenje o identifikaciji vodećeg tijela odgovornog za nadzornika ili obrađivača u slučajevima kada:

| (a) | iz činjenica nije jasno gdje proizvođač ili obrađivač imaju glavni poslovni nastan; ili |
| --- | --- |

(a)

iz činjenica nije jasno gdje proizvođač ili obrađivač imaju glavni poslovni nastan; ili

| (b) | se nadležna tijela ne slažu oko toga koje nadzorno tijelo obavlja dužnost vodećeg tijela; ili |
| --- | --- |

(b)

se nadležna tijela ne slažu oko toga koje nadzorno tijelo obavlja dužnost vodećeg tijela; ili

| (c) | nadzornik nema poslovni nastan u Uniji, a postupci obrade u okviru područja primjene ove Uredbe utječu na rezidente različitih država članica. |
| --- | --- |

(c)

nadzornik nema poslovni nastan u Uniji, a postupci obrade u okviru područja primjene ove Uredbe utječu na rezidente različitih država članica.

4.
     
  Ako nadzornik također obavlja aktivnosti obrađivača, nadzorno tijelo glavnog nastana nadzornika djeluje kao vodeće tijelo za nadzor postupaka obrade.

5.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka može odlučiti o određivanju vodećeg tijela. [Am. 158]

POGLAVLJE VII.

SURADNJA I USKLAĐENOST

ODJELJAK 1

SURADNJA

Članak 55.

Uzajamna pomoć

1.   Nadzorna tijela jedno drugome pružaju relevantne informacije i pomoć kako bi se dosljedno provela i primijenila ova Uredba, te uvode mjere za učinkovitu međusobnu suradnju. Uzajamna pomoć uključuje posebice zahtjeve za informacije i mjere nadzora kao što su zahtjevi za prethodna savjetovanja, preglede
  , istrage
  i hitno obavješćivanje o početku postupaka i daljnjem razvoju kad
  nadzornik ili obrađivač ima nastane u nekoliko država članica ili kad
  je vjerojatno da će postupci obrade utjecati na osobe čiji se podaci obrađuju u više država članica.
  Vodeće tijelo kako je definirano u članku 54.a osigurava koordinaciju s uključenim nadzornim tijelima te djeluje kao jedinstvena kontaktna točka za nadzornika ili obrađivača. [Am. 159]

2.   Svako nadzorno tijelo poduzima sve odgovarajuće mjere potrebne da bi se odgovorilo na zahtjev drugoga nadzornog tijela, bez odgode i najkasnije jedan mjesec nakon primitka zahtjeva. Takve mjere mogu uključivati posebice prijenos relevantnih informacija o tijeku istrage ili provedbene mjere u svrhu obustave ili zabrane postupaka obrade suprotnih ovoj Uredbi.

3.   Zahtjev za pomoć sadrži sve nepotrebne informacije, uključujući namjenu i obrazloženje zahtjeva. Razmijenjene informacije koriste se samo u vezi s predmetom za koji su bile zatražene.

4.   Nadzorno tijelo koje primi zahtjev za pomoć taj zahtjev ne smije odbiti, osim u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako nije nadležno za zahtjev; ili |
| --- | --- |

(a)

ako nije nadležno za zahtjev; ili

| (b) | ako bi poštovanje zahtjeva bilo nespojivo s odredbama ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

ako bi poštovanje zahtjeva bilo nespojivo s odredbama ove Uredbe.

5.   Nadzorno tijelo kojemu je zahtjev upućen obavješćuje nadzorno tijelo koje je uputilo zahtjev o ishodima ili, ovisno o slučaju, o tijeku ili mjerama poduzetim kako bi se udovoljilo zahtjevu dotičnoga nadzornog tijela.

6.   Nadzorna tijela informacije koje je zatražilo drugo nadzorno tijelo prosljeđuju elektroničkim sredstvima, u najkraćem mogućem roku i u standardiziranom obliku.

7.   Pristojba se ne naplaćuje
  nadzornom tijelu koje je podnijelo zahtjev
  ni za kakvu mjeru poduzetu na temelju zahtjeva za uzajamnu pomoć. [Am. 160]

8.   Ako nadzorno tijelo ne djeluje u roku od mjesec dana nakon primitka zahtjeva drugoga nadzornog tijela, nadzorno tijelo koje je podnijelo zahtjev nadležno je za poduzimanje privremene mjere na području svoje država članice u skladu s člankom 51. stavkom 1. te predmet predaje Europskom odboru za zaštitu podataka u skladu s postupkom iz članka 57.
  Ako još nije moguće poduzeti konačnu mjeru, zato što pružanje uzajamne pomoći još nije okončano, nadzorno tijelo koje je podnijelo zahtjev na teritoriju svoje države članice može poduzimati privremene mjere u skladu s člankom 53. [Am. 161]

9.   Nadzorno tijelo određuje razdoblje valjanosti takve privremene mjere. To razdoblje nije duže od tri mjeseca. Nadzorno tijelo, bez odgode i navodeći sve razloge, o tim mjerama obavješćuje Europski odbor za zaštitu podataka i Komisiju
  u skladu s postupkom iz članka 57
  . [Am. 162]

10.   Komisija

  Europski odboro za zaštitu podataka
  može odrediti oblik i postupke uzajamne pomoći navedene u ovom članku te dogovore o razmjeni informacija elektroničkim sredstvima među nadzornim tijelima te među nadzornim tijelima i Europskim odborom za zaštitu podataka, naročito standardizirani oblik iz stavka 6. Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom provjere iz članka 87. stavka 2.
  [Am. 163]

Članak 56.

Zajedničko djelovanje nadzornih tijela

1.   Kako bi se ojačala suradnja i uzajamna pomoć, nadzorna tijela provode zajedničke istražne zadaće, zajedničke provedbene mjere i druge zajedničke mjere u kojima sudjeluju imenovani članovi ili osoblje nadzornih organa drugih država članica.

2.   Kad
  nadzornik ili obrađivač ima nastane u nekoliko država članica ili kad
  postoji vjerojatnost da će postupci obrade u više država članica utjecati na osobe čiji se podaci obrađuju, nadzorno tijelo svake od tih država članica ima pravo na sudjelovanje u zajedničkim istražnim zadaćama ili zajedničkim mjerama, ovisno o potrebi. Nadležno nadzorno

  Vodeće
  tijelo poziva

  kako je definirano u članku 54.a uključuje
  nadzorno tijelo svake od tih država članica da sudjeluje u odgovarajućim istražnim zadacima ili zajedničkim mjerama te se bez odgode odziva na zahtjev nadzornog tijela koji se odnosi na sudjelovanje u mjerama.
  Vodeće tijelo djeluje kao jedinstvena kontaktna točka za nadzornika ili obrađivača. [Am. 164]

3.   Svako nadzorno tijelo može kao nadzorno tijelo domaćin, u skladu s vlastitim nacionalnim zakonodavstvom i s odobrenjem nadzornog tijela druge države članice, prenijeti izvršne ovlasti, uključujući istražne zadaće, članovima ili osoblju nadzornog tijela druge države članice koji sudjeluju u zajedničkim mjerama ili, ako to dopušta zakonodavstvo nadzornog tijela domaćina, dopustiti članovima ili osoblju nadzornog tijela druge države članice provođenje njihovih izvršnih ovlasti u skladu sa zakonodavstvom nadzornog tijela druge države članice. Takve izvršne ovlasti mogu se provoditi samo pod vodstvom i u pravilu u prisutnosti članova ili osoblja nadzornog tijela domaćina. Za članove ili osoblje nadzornog tijela druge države članice vrijedi nacionalno zakonodavstvo nadzornog tijela domaćina. Nadzorno tijelo domaćin preuzima odgovornost za njihovo djelovanje.

4.   Nadzorna tijela određuju praktične aspekte posebnih mjera suradnje.

5.   Ako nadzorno tijelo u roku od mjesec dana ne ispuni obaveze iz stavka 2., druga nadzorna tijela nadležna su za donošenje privremene mjere na području njegove države članice u skladu s člankom 51. stavkom 1.

6.   Nadzorno tijelo određuje razdoblje valjanosti privremene mjere iz stavka 5. To razdoblje nije duže od tri mjeseca. Nadzorno tijelo, bez odgode i navodeći sve razloge, o tim mjerama obavješćuje Europski odbor za zaštitu podataka i Komisiju te predmet predaje u okviru mehanizma iz članka 57.

ODJELJAK 2.

USKLAĐIVANJE

Članak 57.

Mehanizam za usklađivanje

Za namjene iz članka 46. stavka 1. nadzorna tijela surađuju međusobno i s Komisijom preko mehanizma za usklađivanje
  u pitanjima opće primjene i u pojedinačnim slučajevima
  , kako je određeno u
  skladu s odredbama u
  ovom odjeljku. [Am. 165]

Članak 58.

Mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka

  Usklađivanje u pitanjima opće primjene

1.   Prije nego nadzorno tijelo usvoji mjeru iz stavka 2., nacrt mjere prosljeđuje Europskom odboru za zaštitu podataka i Komisiji.

2.   Obaveza određena u stavku 1. primjenjuje se na mjeru čija su namjena pravni učinci i koja:

| (a) | odnosi se na postupke obrade u vezi s ponudom roba ili usluga osobama čiji se podaci obrađuju u više država članica ili s praćenjem njihova ponašanja; ili |
| --- | --- |

(a)

odnosi se na postupke obrade u vezi s ponudom roba ili usluga osobama čiji se podaci obrađuju u više država članica ili s praćenjem njihova ponašanja; ili

| (b) | može znatno utjecati na slobodno kretanje osobnih podataka unutar Unije; ili |
| --- | --- |

(b)

može znatno utjecati na slobodno kretanje osobnih podataka unutar Unije; ili

| (c) | namijenjena je usvajanju popisa postupaka obrade za koje je potrebno prethodno savjetovanje u skladu s člankom 34. stavkom 5.; ili |
| --- | --- |

(c)

namijenjena je usvajanju popisa postupaka obrade za koje je potrebno prethodno savjetovanje u skladu s člankom 34. stavkom 5.; ili

| (d) | je namijenjena određivanju

  namijenjena određivanju
  standardnih klauzula o zaštiti podataka iz točke (c) članka 42. stavka 2.; ili |
| --- | --- |

(d)

je namijenjena određivanju

  namijenjena određivanju
  standardnih klauzula o zaštiti podataka iz točke (c) članka 42. stavka 2.; ili

| (e) | namijenjena je odobrenju ugovornih klauzula iz točke (d) članka 42. stavka 2.; ili |
| --- | --- |

(e)

namijenjena je odobrenju ugovornih klauzula iz točke (d) članka 42. stavka 2.; ili

| (f) | namijenjena je odobrenju obvezujućih pravila poduzeća u smislu članka 43. |
| --- | --- |

(f)

namijenjena je odobrenju obvezujućih pravila poduzeća u smislu članka 43.

3.   Svako nadzorno tijelo ili Europski odbor za zaštitu podataka može zatražiti da se bilo koji predmet
  opće primjene
  obradi u mehanizmu za usklađivanje, naročito ako nadzorno tijelo ne predloži nacrt mjere iz stavka 2. ili ne ispuni obveze u vezi sa zajedničkom pomoći u skladu s člankom 55. ili u vezi sa zajedničkim mjerama u skladu s člankom 56.

4.   Kako bi zajamčila pravilnu i dosljednu primjenu ove Uredbe, Komisija može zatražiti da se bilo koji predmet

  predmet opće primjene
  obradi u mehanizmu za usklađivanje.

5.   Nadzorna tijela i Komisija
  bez nepotrebnog odlaganja
  u standardiziranom elektroničkom obliku prosljeđuju sve relevantne informacije, uključujući po potrebi sažet prikaz činjenica, nacrt mjere i razloge zbog kojih je donošenje takve mjere potrebno.

6.   Predsjednik Europskog odbora za zaštitu podataka
  bez nepotrebnog odlaganja
  u standardiziranom elektroničkom obliku odmah

  bez odlaganja
  bez odlaganja obavješćuje članove Europskog odbora za zaštitu podataka i Komisiju o svim relevantnim informacijama koje je primio. Predsjednik

  Tajništvo
  Europskog odbora za zaštitu podataka po potrebi osigurava prijevode relevantnih informacija.

6a.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka donosi mišljenje o predmetima koji su mu upućeni na temelju stavka 2.

7.   Europski odbor za zaštitu podataka daje mišljenje o predmetu ako tako odluči

  može odlučiti
  običnom većinom ili ako to zahtijeva

  o donošenju mišljenja o
  bilo koje nadzorno tijelo ili Komisija, u roku od jednog tjedna nakon primitka relevantne informacije u skladu sa stavkom 5. Mišljenje se usvaja u roku od mjesec dana većinom članova Europskog odbora za zaštitu podataka. Predsjednik Europskog odbora za zaštitu podataka o mišljenju bez odlaganja obavješćuje nadzorno tijelo iz stavka 1. odnosno stavka

  kojem predmetu podnesenom na temelju stavaka
  3., Komisiju i nadležno nadzorno tijelo na temelju članka 51. te ga objavljuje.

  i 4.
  ,
  uzimajući u obzir:

| (a) | sadrži li predmet nove elemente, uzimajući u obzir pravna i činjenična zbivanja, osobito na području informacijskih tehnologija, i napredak informatičkog društva; i |
| --- | --- |

(a)

sadrži li predmet nove elemente, uzimajući u obzir pravna i činjenična zbivanja, osobito na području informacijskih tehnologija, i napredak informatičkog društva; i

| (b) | je li Europski odbor za zaštitu podataka o tom predmetu već dao mišljenje. |
| --- | --- |

(b)

je li Europski odbor za zaštitu podataka o tom predmetu već dao mišljenje.

8.   Nadzorno tijelo iz stavka 1. i nadležno nadzorno tijelo na temelju članka 51. uzimaju u obzir mišljenje Europskog odbora

  Europski odbor
  za zaštitu podataka i u roku od dva tjedna nakon što ih je predsjednik Europskog odbora za zaštitu podataka obavijestio o mišljenju u standardiziranom elektroničkom obliku obavještavaju predsjednika Europskog odbora za zaštitu podataka i Komisiju o tome hoće li zadržati svoj nacrt mjere ili će ga izmijeniti ili ih obavještavaju o izmijenjenom nacrtu mjere, ako postoji.

  donosi mišljenja u skladu sa stavcima 6a
  i
  7
  .
  običnom većinom galsova svojih članova. Ta se mišljenja objavljuju. [Am. 166]

Članak 58a

Dosljednost u pojedinačnim slučajevima

1.
     
  Prije poduzimanja mjere čija je namjena proizvesti pravne učinke u smislu članka 54a, vodeće tijelo dijeli sve važne informacije sa svim ostalim nadležnim tijelima i predlaže im nacrt mjere. Vodeće tijelo ne usvaja mjeru ako se nadležno tijelo u roku od tri tjedna snažno usprotivi mjeri.

2.
     
  Ako se se nadležno tijelo snažno usprotivilo nacrtu mjere koji je predložilo vodeće tijelo ili ako vodeće tijelo ne predloži nacrt mjere iz stavka 1. ili ne ispuni obavezu pružanja uzajamne pomoći u skladu s člankom 55. ili zajedničkog djelovanja u skladu s člankom 56., predmet razmatra Europski odbor za zaštitu podataka.

3.
     
  Vodeće tijelo i/ili uključena nadležna tijela i Komisija bez nepotrebnog odlaganja i u standardiziranom elektroničkom obliku prosljeđuju Europskom odboru za zaštitu podataka sve relevantne informacije, po potrebi i sažetak činjenica, nacrt mjere, razloge zbog kojih je donošenje te mjere potrebno, prigovore iznesene protiv te mjere te stajališta drugih uključenih nadležnih tijela.

4.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka razmatra predmet, uzimajući u obzir učinak nacrta mjere vodećeg tijela na temeljna prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju i običnom većinom glasova odlučuje o tome hoće li izdati mišljenje o tom predmetu u roku od dva tjedna od kad su važne informacije dostavljene u skladu sa stavkom 3.

5.
     
  Ako Europski odbor za zaštitu podataka odluči izdati mišljenje, to će učiniti u roku od šest tjedana te će mišljenje i objaviti.

6.
     
  Vodeće tijelo u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka i u roku od dva tjedna nakon što ih je predsjednik Europskog odbora za zaštitu podataka obavijestio o mišljenju u standardiziranom elektroničkom obliku obavještavaju predsjednika Europskog odbora za zaštitu podataka i Komisiju o tome hoće li zadržati svoj nacrt mjere ili će ga izmijeniti ili ih obavještavaju o izmijenjenom nacrtu mjere, ako postoji. Ako vodeće tijelo ne namjerava postupiti u skladu s mišljenjem Europskog odbora za zaštitu podataka, ono dostavlja utemeljeno obrazloženje.

7.
     
  U slučaju da se Europski odbor za zaštitu podataka i dalje protivi mjeri nadzornog tijela, u skladu sa stavkom 5. i u roku od jednog mjeseca dvotrećinksom većinom može donijeti mjeru koja je za nadzorno tijelo obvezujuća. [Am. 167]

Članak 59.

Mišljenje Komisije

1.   U roku od deset tjedana nakon podnošenja pitanja iz članka 58. ili najkasnije u roku od šest tjedana u slučaju članka 61. Komisija može, kako bi zajamčila pravilnu i dosljednu primjenu ove Uredbe, usvojiti mišljenje u vezi s pitanjima koja su se pojavila u skladu s člankom 58. ili 61.

2.   Ako je Komisija usvojila mišljenje u skladu sa stavkom 1., dotično nadzorno tijelo u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir mišljenje Komisije te Komisiju i Europski odbor za zaštitu podataka obavješćuje o tome namjerava li zadržati svoj nacrt mjere ili ga izmijeniti.

3.   U razdoblju iz stavka 1. nadzorno tijelo ne usvaja nacrt mjere.

4.   Ako dotično nadzorno tijelo ne namjerava poštovati mišljenje Komisije, Komisiju i Europski odbor za zaštitu podataka o tome obavješćuje u roku iz stavka 1. te dostavlja obrazloženje. U ovom slučaju nacrt mjere ne usvaja se daljnjih mjesec dana.
  [Am. 168]

Članak 60.

Privremeni opoziv nacrta mjere

1.   U roku od mjesec dana nakon obavijesti iz članka 59. stavka 4. i ako postoji ozbiljna sumnja u to osigurava li nacrt mjere pravilnu primjenu ove Uredbe ili bi mogao dovesti do njezine nedosljedne primjene Komisija može usvojiti obrazloženu odluku u kojoj od nadzornog tijela zahtijeva da privremeno opozove usvajanje nacrta mjere, poštujući pritom mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka u skladu s člankom 58. stavkom 7. ili člankom 61. stavkom 2. ako se to čini potrebnim radi:

| (a) | usklađivanja različitih stajališta nadzornog tijela i Europskog odbora za zaštitu podataka, ako se to još čini mogućim; ili |
| --- | --- |

(a)

usklađivanja različitih stajališta nadzornog tijela i Europskog odbora za zaštitu podataka, ako se to još čini mogućim; ili

| (b) | usvajanja mjere u skladu s točkom (a) članka 62. stavka 1. |
| --- | --- |

(b)

usvajanja mjere u skladu s točkom (a) članka 62. stavka 1.

2.   Komisija određuje trajanje privremenog opoziva koje nije duže od 12 mjeseci.

3.   U razdoblju iz stavka 2. nadzorno tijelo ne smije usvojiti nacrt mjere.
  [Am. 169]

Članak 60a

Obavješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća

Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće temeljeći se na izvješću predsjednika Europskog odbora za zaštitu podataka i u redovnim vremenskim razmacima, a najmanje svakih šest mjeseci, o predmetima riješenima u okviru mehanizma za usklađivanje, pri čemu navodi zaključke koje su donijeli Komisija i Europski odbor za zaštitu podataka u cilju osiguravanja dosljedne provedbe i primjene ove Uredbe. [Am. 170]

Članak 61.

Hitni postupak

1.   U izvanrednim okolnostima, kad nadzorno tijelo smatra da postoji hitna potreba za djelovanjem kako bi se zaštitili interesi osobe čiji se podaci obrađuju, naročito kad postoji opasnost da bi ostvarivanje prava osobe čiji se podaci obrađuju moglo biti znatno otežano zbog promjene postojećeg stanja ili uklanjanja negativnih učinaka ili drugih razloga, može odstupajući od postupka iz članka 58.
  a
  bez odgode usvojiti privremene mjere s utvrđenim razdobljem valjanosti. Nadzorno tijelo, bez odgode i navodeći sve razloge, o tim mjerama obavješćuje Europski odbor za zaštitu podataka i Komisiju. [Am. 171]

2.   Ako je nadzorno tijelo poduzelo mjeru u skladu sa stavkom 1. i smatra da je nužno potrebno usvojiti konačne mjere, može zatražiti hitno mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka, navodeći pritom razloge za takav zahtjev i za hitnost konačnih mjera.

3.   Svako nadzorno tijelo može zatražiti hitno mišljenje ako nadležno nadzorno tijelo nije poduzelo odgovarajuću mjeru u situaciji u kojoj je to nužno kako bi se zaštitili interesi osobe čiji se podaci obrađuju, navodeći pritom razloge za takav zahtjev i za hitnost djelovanja.

4.   Odstupajući od članka 58. stavka 7. Hitno mišljenje iz stavaka 2. i 3. ovog članka usvaja se u roku od dva tjedna većinom članova Europskog odbora za zaštitu podataka. [Am. 172]

Članak 62.

Provedbeni akti

1.   
  Nakon što zatraži mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka
  Komisija može usvojiti provedbene akte
  opće primjene
  kojima:

| (a) | donosi odluku o ispravnoj primjeni ove Uredbe u skladu sa svojim ciljevima i zahtjevima u vezi s predmetima o kojima su je obavijestila nadzorna tijela u skladu s člankom 58. ili 61., u odnosu na predmete u vezi s kojima je usvojena obrazložena odluka u skladu s člankom 60. stavkom 1., u odnosu na predmete u vezi s kojima nadzorno tijelo ne podnosi nacrt mjere te je navelo da ne namjerava poštovati mišljenje Komisije usvojeno u skladu s člankom 59.; |
| --- | --- |

(a)

donosi odluku o ispravnoj primjeni ove Uredbe u skladu sa svojim ciljevima i zahtjevima u vezi s predmetima o kojima su je obavijestila nadzorna tijela u skladu s člankom 58. ili 61., u odnosu na predmete u vezi s kojima je usvojena obrazložena odluka u skladu s člankom 60. stavkom 1., u odnosu na predmete u vezi s kojima nadzorno tijelo ne podnosi nacrt mjere te je navelo da ne namjerava poštovati mišljenje Komisije usvojeno u skladu s člankom 59.;

| (b) | u razdoblju iz članka 59. stavka 1. donosi odluku o tome hoće li nacrte standardnih klauzula o zaštiti podataka iz točke (b) članka 58.

  42
  . stavka 2. proglasiti opće valjanima; |
| --- | --- |

(b)

u razdoblju iz članka 59. stavka 1. donosi odluku o tome hoće li nacrte standardnih klauzula o zaštiti podataka iz točke (b) članka 58.

  42
  . stavka 2. proglasiti opće valjanima;

| (c) | određuje oblik i postupke primjene mehanizma dosljednosti iz ovog odjeljka; |
| --- | --- |

(c)

određuje oblik i postupke primjene mehanizma dosljednosti iz ovog odjeljka;

| (d) | određuje dogovore o razmjeni informacija elektroničkim sredstvima među nadzornim tijelima te među nadzornim tijelima i Europskim odborom za zaštitu podataka, naročito standardizirani oblik iz članka 58. stavka 5., 6. i 8. |
| --- | --- |

(d)

određuje dogovore o razmjeni informacija elektroničkim sredstvima među nadzornim tijelima te među nadzornim tijelima i Europskim odborom za zaštitu podataka, naročito standardizirani oblik iz članka 58. stavka 5., 6. i 8.

Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2.

2.   Komisija na temelju opravdanih izrazito hitnih razloga u vezi s interesima osobe čiji se podaci obrađuju u slučajevima iz točke (a) stavka 1. usvaja provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 87. stavka 3. koji se mogu primijeniti odmah. Ti akti ostaju na snazi najduže 12 mjeseci.

3.   Neusvajanje ili usvajanje mjere na temelju ovog odjeljka ne dovodi u pitanje nijednu drugu mjeru Komisije na temelju Ugovora. [Am. 173]

Članak 63.

Primjena

1.   U svrhe ove Uredbe provedbena mjera nadzornog tijela jedne države članice provodi se u svim državama članicama o kojima je riječ.

2.   Ako nadzorno tijelo ne predloži nacrt mjere za mehanizam za usklađivanje i krši članak 58. stavak 1. do 5.

  2
  .
  ili usvoji mjeru unatoč snažnom protivljenju u skladu s člankom 58.a stavkom 1
  , mjera nadzornog tijela nije pravno valjana ni primjenjiva. [Am. 174]

Odjeljak 3.

Europski odbor za zaštitu podataka

Članak 64.

Europski odbor za zaštitu podataka

1.   Ovime se osniva Europski odbor za zaštitu podataka.

2.   Europski odbor za zaštitu podataka čine voditelji jednoga nadzornog tijela iz svake države članice i Europski nadzornik za zaštitu podataka.

3.   Ako je u državi članici za praćenje primjene odredbi u skladu s ovom Uredbom nadležno više nadzornih tijela, ona imenuju voditelja jednoga nadzornog tijela kao zajedničkog predstavnika.

4.   Komisija ima pravo sudjelovanja u aktivnostima i sastancima Europskog odbora za zaštitu podataka te imenuje predstavnika. Predsjednik Europskog odbora za zaštitu podataka bez odgode obavješćuje Komisiju o svim aktivnostima Europskog odbora za zaštitu podataka.

Članak 65.

Neovisnost

1.   Europski odbor za zaštitu podataka neovisan je u izvršavanju svojih zadaća u skladu s člancima 66. i 67.

2.   Ne dovodeći u pitanje zahtjeve Komisije iz točke (b) stavka 1. i iz stavka 2. članka 66., Europski odbor za zaštitu podataka u izvršavanju svojih zadaća ne traži i ne prima upute ni od koga.

Članak 66.

Zadaće Europskog odbora za zaštitu podataka

1.   Europski odbor za zaštitu podataka osigurava dosljednu primjenu ove Uredbe. U tu svrhu Europski odbor za zaštitu podataka na vlastitu inicijativu ili na zahtjev
  Europskog parlamenta, Vijeća ili
  Komisije osobito:

| (a) | savjetuje Komisiju

  europske institucije
  o svim pitanjima u vezi sa zaštitom osobnih podataka u Uniji kao i o svakoj predloženoj izmjeni ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

savjetuje Komisiju

  europske institucije
  o svim pitanjima u vezi sa zaštitom osobnih podataka u Uniji kao i o svakoj predloženoj izmjeni ove Uredbe;

| (b) | razmatra na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jednog od svojih članova ili na zahtjev
  Europskog parlamenta, Vijeća ili
  Komisije svako pitanje u vezi s primjenom ove Uredbe te izdaje smjernice, preporuke i primjere najbolje prakse upućene nadzornim tijelima kako bi se potakla dosljedna primjena ove Uredbe
  , između ostalog u vezi s izvršnim ovlastima
  ; |
| --- | --- |

(b)

razmatra na vlastitu inicijativu ili na zahtjev jednog od svojih članova ili na zahtjev
  Europskog parlamenta, Vijeća ili
  Komisije svako pitanje u vezi s primjenom ove Uredbe te izdaje smjernice, preporuke i primjere najbolje prakse upućene nadzornim tijelima kako bi se potakla dosljedna primjena ove Uredbe
  , između ostalog u vezi s izvršnim ovlastima
  ;

| (c) | provjerava primjenu smjernica, preporuka i primjera najbolje prakse iz točke (b) i o tome redovito izvještava Komisiju; |
| --- | --- |

(c)

provjerava primjenu smjernica, preporuka i primjera najbolje prakse iz točke (b) i o tome redovito izvještava Komisiju;

| (d) | daje mišljenja o nacrtima odluka nadzornih tijela u skladu s mehanizmom dosljednosti iz članka 57.; |
| --- | --- |

(d)

daje mišljenja o nacrtima odluka nadzornih tijela u skladu s mehanizmom dosljednosti iz članka 57.;

| (da) | daje mišljenje o tome koje bi tijelo trebalo biti vodeće tijelo u skladu s člankom 54.a stavkom 3.; |
| --- | --- |

(da)

daje mišljenje o tome koje bi tijelo trebalo biti vodeće tijelo u skladu s člankom 54.a stavkom 3.;

| (e) | promiče suradnju i djelotvornu bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija i prakse među nadzornim tijelima
  , uključujući koordinaciju zajedničkog djelovanja i ostalih zajedničkih aktivnosti, ako tako odluči slijedom zahtjeva jednog ili više nadzornih tijela
  ; |
| --- | --- |

(e)

promiče suradnju i djelotvornu bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija i prakse među nadzornim tijelima
  , uključujući koordinaciju zajedničkog djelovanja i ostalih zajedničkih aktivnosti, ako tako odluči slijedom zahtjeva jednog ili više nadzornih tijela
  ;

| (f) | promiče zajedničke programe izobrazbe i olakšava razmjenu osoblja među nadzornim tijelima te po potrebi s nadzornim tijelima trećih zemalja ili međunarodnih organizacija; |
| --- | --- |

(f)

promiče zajedničke programe izobrazbe i olakšava razmjenu osoblja među nadzornim tijelima te po potrebi s nadzornim tijelima trećih zemalja ili međunarodnih organizacija;

| (g) | promiče razmjenu znanja i dokumentacije o zakonodavstvu i praksi na području zaštite podataka s nadzornim tijelima za zaštitu podataka u svijetu: |
| --- | --- |

(g)

promiče razmjenu znanja i dokumentacije o zakonodavstvu i praksi na području zaštite podataka s nadzornim tijelima za zaštitu podataka u svijetu:

| (ga) | daje mišljenje Komisiji prilikom pripreme delegiranih i provedbenih akata koji se temelje na ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(ga)

daje mišljenje Komisiji prilikom pripreme delegiranih i provedbenih akata koji se temelje na ovoj Uredbi;

| (gb) | daje mišljenje o kodeksima ponašanja sastavljenima ta razini Unije u skladu s člankom 38. stavku 4.; |
| --- | --- |

(gb)

daje mišljenje o kodeksima ponašanja sastavljenima ta razini Unije u skladu s člankom 38. stavku 4.;

| (gc) | daje mišljenje o kriterijima i preduvjetima za mehanizame certificiranja za zaštitu podataka u skladu s člankom 39. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(gc)

daje mišljenje o kriterijima i preduvjetima za mehanizame certificiranja za zaštitu podataka u skladu s člankom 39. stavkom 3.;

| (gd) | voditi javnu elektroničku evidenciju o važećim i nevažećim cerifikatima u skladu s člankom 39. stavkom 1.h; |
| --- | --- |

(gd)

voditi javnu elektroničku evidenciju o važećim i nevažećim cerifikatima u skladu s člankom 39. stavkom 1.h;

| (ge) | osigurati pomoć nacionalnim nadzornim tijelima na njihov zahtjev; |
| --- | --- |

(ge)

osigurati pomoć nacionalnim nadzornim tijelima na njihov zahtjev;

| (gf) | uspostaviti i objaviti popis postupaka obrade za koje je potrebno prethodno savjetovanje u skladu s člankom 34.; |
| --- | --- |

(gf)

uspostaviti i objaviti popis postupaka obrade za koje je potrebno prethodno savjetovanje u skladu s člankom 34.;

| (gg) | voditi evidenciju sankcija koju su nadzornicima i obrađivačima nametnula nadležna nadzorna tijela; |
| --- | --- |

(gg)

voditi evidenciju sankcija koju su nadzornicima i obrađivačima nametnula nadležna nadzorna tijela;

2.   Ako
  Europski parlament, Vijeće ili
  Komisija zatraži

  zatraže
  zahtjev od Europskog odbora za zaštitu podataka, može zadati vremenski rok u kojem Europski odbor za zaštitu podataka mora pružiti traženi savjet, uzimajući u obzir žurnost slučaja.

3.   Europski odbor za zaštitu podataka prosljeđuje
  Europskom parlamentu, Vijeću,
  Komisiji i odboru iz članka 87. svoja mišljenja, smjernice, preporuke i primjere najbolje prakse te ih objavljuje.

4.   Komisija obavješćuje Europski odbor za zaštitu podataka o mjerama koje je poduzela na temelju mišljenja, smjernica, preporuka i primjera najbolje prakse koje je dao Europski odbor za zaštitu podataka.

4a.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka po potrebi se savjetuje sa zainteresiranim stranama i pruža im priliku da u razumnom roku dostave svoje komentare; Ne dovodeći u pitanje članak 72. Europski odbor za zaštitu podataka objavljuje rezultate postupka savjetovanja.

4b.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka zadužen je, u skladu sa stavkom 1. točkom (b), za izdavanje smjernica, preporuka i primjera najbolje prakse za uspostavu zajedničkih postupaka za dobivanje i ispitivanje informacija u vezi s navodnim nezakonitim obradama i za osiguranje povjerljivosti dobivenih informacija i njihovih izvora; [Am. 175]

Članak 67.

Izvještaji

1.   Europski odbor za zaštitu podataka redovito i pravovremeno obavješćuje
  Europski parlament, Vijeće i
  Komisiju o rezultatima svojih aktivnosti.
  Najmanje svake dvije godine
  sastavlja godišnji izvještaj o stanju na području zaštite fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka u Uniji i trećim zemljama.

Izvještaj sadrži pregled primjene smjernica, preporuka i primjera najbolje prakse iz točke (c) članka 66. stavka 1. [Am. 176]

2.   Izvještaj se objavljuje i dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.

Članak 68.

Postupak

1.   
  Ako nije drugačije predviđeno njegovim poslovnikom,
  Europski odbor za zaštitu podataka donosi odluke većinom glasova svojih članova. [Am. 177]

2.   Europski odbor za zaštitu podataka usvaja vlastiti poslovnik i određuje svoj način rada. Osobito osigurava daljnje izvršavanje dužnosti u slučaju isteka mandata ili odstupanja člana, uspostavu podskupina za posebna pitanja ili sektore i svoje postupke u vezi s mehanizmom za usklađivanje iz članka 57.

Članak 69.

Predsjednik

1.   Europski odbor za zaštitu podataka iz kruga svojih članova bira predsjednika i
  najmanje
  dva zamjenika predsjednika. Jedan je zamjenik predsjednika Europski nadzornik za zaštitu podataka, osim ako nije izabran za predsjednika.
  [Am. 178]

2.   Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika traje pet godina i može se produžiti.

2a.
     
  Dužnost predsjednika obnaša se u radnom odnosu s punim radnim vremenom. [Am. 179]

Članak 70.

Zadaće predsjednika

1.   Predsjednik ima sljedeće zadaće:

| (a) | sazivanje sastanaka Europskog odbora za zaštitu podataka i pripremanje dnevnog reda; |
| --- | --- |

(a)

sazivanje sastanaka Europskog odbora za zaštitu podataka i pripremanje dnevnog reda;

| (b) | jamčenje pravovremenog izvršenja zadaća Europskog odbora za zaštitu podataka, naročito u odnosu na mehanizam za usklađivanje iz članka 57. |
| --- | --- |

(b)

jamčenje pravovremenog izvršenja zadaća Europskog odbora za zaštitu podataka, naročito u odnosu na mehanizam za usklađivanje iz članka 57.

2.   Europski odbor za zaštitu podataka utvrđuje raspodjelu zadataka između predsjednika i zamjenika predsjednika u svojem poslovniku.

Članak 71.

Tajništvo

1.   Europski odbor za zaštitu podataka ima tajništvo. Europski nadzornik za zaštitu podataka osigurava postojanje tajništva.

2.   Tajništvo pod vodstvom predsjednika pruža analitičku,
  pravnu,
  administrativnu i logističku podršku Europskom odboru za zaštitu podataka. [Am. 180]

3.   Tajništvo je naročito odgovorno za:

| (a) | svakodnevno poslovanje Europskog odbora za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(a)

svakodnevno poslovanje Europskog odbora za zaštitu podataka;

| (b) | komunikaciju među članovima Europskog odbora za zaštitu podataka, njegovim predsjednikom i Komisijom te komunikaciju s drugim institucijama i javnošću; |
| --- | --- |

(b)

komunikaciju među članovima Europskog odbora za zaštitu podataka, njegovim predsjednikom i Komisijom te komunikaciju s drugim institucijama i javnošću;

| (c) | upotrebu elektroničkih sredstava za unutarnju i vanjsku komunikaciju; |
| --- | --- |

(c)

upotrebu elektroničkih sredstava za unutarnju i vanjsku komunikaciju;

| (d) | prijevod relevantnih informacija; |
| --- | --- |

(d)

prijevod relevantnih informacija;

| (e) | pripremu i praćenje sastanaka Europskog odbora za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(e)

pripremu i praćenje sastanaka Europskog odbora za zaštitu podataka;

| (f) | pripremu, izradu nacrta i objavljivanje mišljenja i drugih tekstova koje je usvojio Europski odbor za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(f)

pripremu, izradu nacrta i objavljivanje mišljenja i drugih tekstova koje je usvojio Europski odbor za zaštitu podataka.

Članak 72.

Povjerljivost

1.   
  Ako nije drugačije predviđeno njegovim poslovnikom,
  rasprave Europskog odbora za zaštitu podataka
  po potrebi mogu biti
  povjerljive su.
  Dnevni redovi sastanaka Europskog odbora za zaštitu objavljuju se. [Am. 181]

2.   Dokumenti upućeni članovima Europskog odbora za zaštitu podataka, stručnjacima i predstavnicima trećih strana povjerljivi su, osim ako je pristup tim dokumentima zajamčen u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (18) ili ih Europski odbor za zaštitu podataka objavi na drugi način.

3.   Članovi Europskog odbora za zaštitu podataka kao i stručnjaci i predstavnici trećih strana moraju poštovati obvezu čuvanja povjerljivosti iz ovog članka. Predsjednik osigurava da su stručnjaci i predstavnici trećih strana upoznati sa svojom obvezom čuvanja povjerljivosti.

POGLAVLJE VIII.

PRAVNI LIJEKOVI, ODGOVORNOST I SANKCIJE

Članak 73.

Pravo žalbe nadzornom tijelu

1.   Ne dovodeći u pitanje pravne lijekove u upravnom ili sudskom postupku
  ni mehanizam usklađivanja
  , svaka osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo na žalbu nadzornom tijelu u bilo kojoj državi članici ako smatra da obrada osobnih podataka koji se na nju odnose nije u skladu s ovom Uredbom.

2.   Svako tijelo, organizacija ili udruga s ciljem zaštite prava i interesa osobe čiji se podaci obrađuju povezanih sa zaštitom njihovih podataka

  koji djeluju u javnom interesu
  , osnovani u skladu sa zakonodavstvom države članice, ima

  imaju
  pravo na žalbu nadzornom tijelu u bilo kojoj državi članici u ime jedne osobe čiji se podaci obrađuju ili više njih ako smatra da su prava osobe čiji se podaci obrađuju navedena u ovoj Uredbi povrijeđena uslijed obrade osobnih podataka.

3.   Neovisno o žalbi osobe čiji se podaci obrađuju svako tijelo, organizacija ili udruga iz stavka 2. ima pravo na žalbu nadzornom tijelu u bilo kojoj državi članici ako smatra da je došlo do povrede osobnih podataka

  ove Uredbe
  . [Am. 182]

Članak 74.

Pravo na pravni lijek protiv nadzornog tijela

1.   
  Ne dovodeći u pitanje nijedan drugi upravni ili izvansudski pravni lijek,
  svaka fizička ili pravna osoba ima pravo na pravni lijek protiv odluka nadzornog tijela koje se na njih odnose.

2.   
  Ne dovodeći u pitanje nijedan drugi upravni ili izvansudski pravni lijek,
  svaka osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo na pravni lijek koji od nadzornog tijela zahtijeva odgovor na žalbu ako ne postoji odluka potrebna da bi se zaštitila njezina prava ili ako nadzorno tijelo osobu čiji se podaci obrađuju u roku od tri mjeseca ne obavijesti o tijeku ili ishodu žalbe u skladu s točkom (b) članka 52. stavka 1.

3.   Za postupke protiv nadzornog tijela nadležni su sudovi države članice u kojoj nadzorno tijelo ima nastan.

4.   
  Ne dovodeći u pitanje mahanizam za usklađivanje,
  osoba čiji se podaci obrađuju i na koju se odnosi odluka nadzornog tijela u državi članici u kojoj ta osoba nema svoje uobičajeno boravište može od nadzornog tijela u državi članici u kojoj ima svoje uobičajeno boravište zatražiti da u njezino ime pokrene postupak protiv nadležnoga nadzornog tijela u drugoj državi članici.

5.   Države članice provode konačne odluke sudova iz ovog članka. [Am. 183]

Članak 75.

Pravo na pravni lijek protiv nadzornika ili obrađivača

1.   Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u upravnom postupku, uključujući pravo na žalbu nadzornom tijelu u skladu s člankom 73., svaka fizička osoba ima pravo na pravni lijek ako smatra da su njezina prava predviđena ovom Uredbom povrijeđena uslijed obrade njezinih osobnih podataka koja nije bila u skladu s ovom Uredbom.

2.   Za postupke protiv nadzornika ili obrađivača nadležni su sudovi države članice u kojoj nadzornik ili obrađivač ima nastan. Alternativno su za takve postupke nadležni sudovi države članice u kojoj osoba čiji se podaci obrađuju ima uobičajeno boravište, osim ako je nadzornik javno tijelo
  Unije ili države članice
  koje izvršava svoje javne ovlasti. [Am. 184]

3.   Ako se ista mjera, odluka ili praksa obrađuje u mehanizmu za usklađivanje iz članka 58., sud može obustaviti postupak, osim ako hitnost predmeta za zaštitu prava osobe čiji se podaci obrađuju ne dopušta čekanje ishoda postupka u mehanizmu za usklađivanje.

4.   Države članice provode konačne odluke sudova iz ovog članka.

Članak 76.

Opća pravila za sudske postupke

1.   Svako tijelo, organizacija ili udruga iz članka 73. stavka 2. ima pravo na ostvarivanje prava iz članaka 74, i 75. u ime jedne osobe

  i 77. ako ih je ovlastila osoba
  čiji se podaci obrađuju ili u ime više njih. [Am. 185]

2.   Svako nadzorno tijelo ima pravo sudjelovanja u sudskim postupcima i pokretanja postupka na sudu kako bi se provele odredbe ove Uredbe ili kako bi se osigurala dosljedna zaštita osobnih podataka u Uniji.

3.   Ako nadležni sud države članice utemeljeno smatra da su u drugim državama članicama u tijeku usporedni postupci, stupa u kontakt s nadležnim sudom u drugoj državi članici kako bi potvrdio postojanje takvih usporednih postupaka.

4.   Ako se takvi usporedni postupci u drugoj državi članici odnose na istu mjeru, odluku ili praksu, sud može obustaviti postupak.

5.   Države članice osiguravaju da sudski postupci koji postoje u okviru nacionalnog prava omoguće brzo usvajanje mjera, uključujući privremene mjere čiji je cilj ukloniti svaku navodnu povredu prava i spriječiti svako daljnje oštećenje zastupljenih interesa.

Članak 77.

Pravo na odštetu i odgovornost

1.   Svaka osoba koja je pretrpjela štetu
  , uključujući nematerijalnu štetu,
  zbog nezakonitog postupka obrade ili zbog djelovanja nespojivog s ovom Uredbom ima pravo na

  zatražiti
  odštetu od nadzornika ili obrađivača za štetu koja joj je nanesena. [Am. 186]

2.   Ako je u obradu uključeno više nadzornika ili obrađivača, svaki je

  taj
  nadzornik ili obrađivač zajednički
  je
  i pojedinačno odgovoran za ukupan iznos štete
  , osim ako između njih u skladu s člankom 24
  .
  ne postoji pisani sporazum kojim se utvrđuju odgovornosti. [Am. 187]

3.   Nadzornik ili obrađivač može se izuzeti od odgovornosti u cjelini ili djelomično ako dokaže da nije odgovoran za događaj koji je prouzročio štetu.

Članak 78.

Sankcije

1.   Države članice određuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju za povrede odredbi ove Uredbe te poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu primjenu, također i u slučaju kada nadzornik nije ispunio svoju obavezu imenovanja predstavnika. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

2.   Kad nadzornik imenuje predstavnika, sve sankcije vrijede za predstavnika, ne dovodeći u pitanje sankcije koje bi se mogle izreći nadzorniku.

3.   Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o odredbama koje usvaja u skladu sa stavkom 1. te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama tih odredbi.

Članak 79.

Upravne sankcije

1.   Svako nadzorno tijelo ovlašteno je za izricanje upravnih sankcija u skladu s ovim člankom.
  Nadzorna tijela međusobno surađuju u skladu s člankom 46. i 57. kako bi zajamčila usklađenu razinu sankcija u Uniji.

2.   Upravna sankcija mora u svakom pojedinačnom slučaju biti učinkovita, proporcionalna i odvraćajuća. Iznos upravne kazne određuje se s obzirom na prirodu, težinu i trajanje kršenja, namjeran ili nehotičan karakter kršenja, stupanj odgovornosti fizičke ili pravne osobe i njezine ranije prekršaje, tehničke i organizacijske mjere i postupke provedene u skladu s člankom 23., te stupanj suradnje s nadzornim tijelom kako bi se uklonilo kršenje.

2a.
     
  Svima koji ne pridržavaju obveza utvrđnih ovom Uredbom, nadležno tijelo izriče najmanje jednu od navedenih sankcija:

| (a) | pismenu opomenu u slučaju prvog i nenamjernog nepridržavanja; |
| --- | --- |

(a)

pismenu opomenu u slučaju prvog i nenamjernog nepridržavanja;

| (b) | revizije zaštite podataka u redovnim vremenskim intervalima; |
| --- | --- |

(b)

revizije zaštite podataka u redovnim vremenskim intervalima;

| (c) | novčanu kaznu u iznosu od 100 000 000 EUR ili do 5 % ukupnoga godišnjeg prometa ako je riječ o poduzeću, ovisno o tome koji je od dvaju iznosa veći. |
| --- | --- |

(c)

novčanu kaznu u iznosu od 100 000 000 EUR ili do 5 % ukupnoga godišnjeg prometa ako je riječ o poduzeću, ovisno o tome koji je od dvaju iznosa veći.

2b.
     
  Ako nadzornik ili proizvođač posjeduje „europski pečat za zaštitu podataka” u skladu s člankom 39. stavkom 2.a točkom (c) kazna se izriče samo u slučaju namjernog ili nehotičnog nepridržavanja.

2c.
     
  Pri izricanju upravnih sankcija u obzir se uzimaju sljedeći čimbenici:

| (a) | priroda, ozbiljnost i trajanje nepridržavanja, |
| --- | --- |

(a)

priroda, ozbiljnost i trajanje nepridržavanja,

| (b) | namjeran ili nehotičan karakter kršenja; |
| --- | --- |

(b)

namjeran ili nehotičan karakter kršenja;

| (c) | stupanj odgovornosti fizičke ili pravne osobe i prethodna kršenja koja je osoba počinila; |
| --- | --- |

(c)

stupanj odgovornosti fizičke ili pravne osobe i prethodna kršenja koja je osoba počinila;

| (d) | ponavljajuću prirodu kršenja; |
| --- | --- |

(d)

ponavljajuću prirodu kršenja;

| (e) | stupanj suradnje sa nadzronim tijelom kako bi se otklonilo kršenje i ublažili mogući štetni učinci toga kršenja; |
| --- | --- |

(e)

stupanj suradnje sa nadzronim tijelom kako bi se otklonilo kršenje i ublažili mogući štetni učinci toga kršenja;

| (f) | posebne kategorije osobnih podataka na koje kršenje utječe; |
| --- | --- |

(f)

posebne kategorije osobnih podataka na koje kršenje utječe;

| (g) | razinu štete, uključujući nematerijalnu štetu, koja je nanesena osobama čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(g)

razinu štete, uključujući nematerijalnu štetu, koja je nanesena osobama čiji se podaci obrađuju;

| (h) | mjere koje je poduzeo nadzorenik ili obrađivač za ublažavanje štete nanesene osobama čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(h)

mjere koje je poduzeo nadzorenik ili obrađivač za ublažavanje štete nanesene osobama čiji se podaci obrađuju;

| (i) | svaka financijska korist, planirana ili ostvarena ili izbjegnuti gubici, u izravnoj ili neizravnoj vezi s kršenjem; |
| --- | --- |

(i)

svaka financijska korist, planirana ili ostvarena ili izbjegnuti gubici, u izravnoj ili neizravnoj vezi s kršenjem;

| (j) | obujam tehničkih ili organizacijskih mjera i postupaka provedenih u skladu s:










  i. | člankom 23. – Tehnička i integrirana zaštita podataka |
| --- | --- | --- |

(j)

obujam tehničkih ili organizacijskih mjera i postupaka provedenih u skladu s:

i.

člankom 23. – Tehnička i integrirana zaštita podataka

| ii. | člankom 30. – Sigurnost obrade podataka |
| --- | --- |

ii.

člankom 30. – Sigurnost obrade podataka

| iii. | člankom 33. – Procjena učinka zaštite podataka |
| --- | --- |

iii.

člankom 33. – Procjena učinka zaštite podataka

| iv. | člankom 33.a – Provjera sukladnosti sa zaštitom podataka |
| --- | --- |

iv.

člankom 33.a – Provjera sukladnosti sa zaštitom podataka

| v. | člankom 35. – Imenovanje službenika za zaštitu podataka |
| --- | --- |

v.

člankom 35. – Imenovanje službenika za zaštitu podataka

| (k) | odbijanje suradnje ili ometanje inspekcija, revizija i nadzora koje provodi nadležno tijelo u skladu s člankom 53. |
| --- | --- |

(k)

odbijanje suradnje ili ometanje inspekcija, revizija i nadzora koje provodi nadležno tijelo u skladu s člankom 53.

| (l) | ostali otegotni ili olakotni čimbenici koji se odnose na okolnosti slučaja. |
| --- | --- |

(l)

ostali otegotni ili olakotni čimbenici koji se odnose na okolnosti slučaja.

3.   U slučaju prve i nenamjerne neusklađenosti s ovom Uredbom, umjesto sankcije može se izreći pismena opomena ako:

| (a) | fizička osoba obrađuje osobne podatke bez komercijalnog interesa; ili |
| --- | --- |

(a)

fizička osoba obrađuje osobne podatke bez komercijalnog interesa; ili

| (b) | poduzeće ili organizacija koja zapošljava manje od 250 osoba obrađuje osobne podatke samo kao sporednu aktivnost uz svoje glavne aktivnosti. |
| --- | --- |

(b)

poduzeće ili organizacija koja zapošljava manje od 250 osoba obrađuje osobne podatke samo kao sporednu aktivnost uz svoje glavne aktivnosti.

4.   Nadzorno tijelo izriče novčanu kaznu do 250 000 EUR odnosno ako je riječ o poduzeću do 0,5 % njegovoga ukupnoga godišnjeg prometa svakome tko namjerno ili nehotice:

| (a) | ne osigura mehanizme za zahtjeve osobe čiji se podaci obrađuju ili osobi čiji se podaci obrađuju ne odgovori odmah ili u zatraženom obliku u skladu s člankom 12. stavkom 1. i 2.; |
| --- | --- |

(a)

ne osigura mehanizme za zahtjeve osobe čiji se podaci obrađuju ili osobi čiji se podaci obrađuju ne odgovori odmah ili u zatraženom obliku u skladu s člankom 12. stavkom 1. i 2.;

| (b) | naplati pristojbu za informacije ili odgovore na zahtjeve osoba čiji se podaci obrađuju kršeći pritom članak 12. stavak 4. |
| --- | --- |

(b)

naplati pristojbu za informacije ili odgovore na zahtjeve osoba čiji se podaci obrađuju kršeći pritom članak 12. stavak 4.

5.   Nadzorno tijelo izriče novčanu kaznu do 500 000 EUR odnosno ako je riječ o poduzeću do 1 % njegovoga ukupnoga godišnjeg prometa svakome tko namjerno ili nehotice:

| (a) | osobi čiji se podaci obrađuju ne osigura informacije ili ne osigura potpune informacije ili ne osigura informacije na dovoljno transparentan način u skladu s člankom 11., člankom 12. stavkom 3. i člankom 14.; |
| --- | --- |

(a)

osobi čiji se podaci obrađuju ne osigura informacije ili ne osigura potpune informacije ili ne osigura informacije na dovoljno transparentan način u skladu s člankom 11., člankom 12. stavkom 3. i člankom 14.;

| (b) | osobi čiji se podaci obrađuju ne osigura pristup ili ne ispravi osobne podatke u skladu s člancima 15. i 16. ili primatelju ne proslijedi relevantne informacije u skladu s člankom 13.; |
| --- | --- |

(b)

osobi čiji se podaci obrađuju ne osigura pristup ili ne ispravi osobne podatke u skladu s člancima 15. i 16. ili primatelju ne proslijedi relevantne informacije u skladu s člankom 13.;

| (c) | ne poštuje pravo na zaborav ili brisanje podataka ili ne uspostavlja mehanizme kojima bi se osiguralo poštovanje rokova ili ne poduzima sve potrebne korake kako se bi treće strane obavijestilo da osoba čiji se podaci obrađuju zahtijeva da se izbrišu sve poveznice ili kopije ili replike osobnih podataka u skladu s člankom 17.; |
| --- | --- |

(c)

ne poštuje pravo na zaborav ili brisanje podataka ili ne uspostavlja mehanizme kojima bi se osiguralo poštovanje rokova ili ne poduzima sve potrebne korake kako se bi treće strane obavijestilo da osoba čiji se podaci obrađuju zahtijeva da se izbrišu sve poveznice ili kopije ili replike osobnih podataka u skladu s člankom 17.;

| (d) | ne osigurava kopije osobnih podataka u elektroničkom obliku ili osobu čiji se podaci obrađuju sprečava u prijenosu osobnih podataka u drugu aplikaciju kršeći pritom članak 18.; |
| --- | --- |

(d)

ne osigurava kopije osobnih podataka u elektroničkom obliku ili osobu čiji se podaci obrađuju sprečava u prijenosu osobnih podataka u drugu aplikaciju kršeći pritom članak 18.;

| (e) | ne definira odgovarajuće odgovornosti s drugim nadzornicima u skladu s člankom 24. ili to ne čini u dovoljnoj mjeri; |
| --- | --- |

(e)

ne definira odgovarajuće odgovornosti s drugim nadzornicima u skladu s člankom 24. ili to ne čini u dovoljnoj mjeri;

| (f) | ne vodi dokumentaciju u skladu s člankom 28., člankom 31. stavkom 4. i člankom 44. stavkom 3. ili to ne čini u dovoljnoj mjeri; |
| --- | --- |

(f)

ne vodi dokumentaciju u skladu s člankom 28., člankom 31. stavkom 4. i člankom 44. stavkom 3. ili to ne čini u dovoljnoj mjeri;

| (g) | u slučajevima u kojima se ne radi o posebnim vrstama podataka ne poštuje pravila o slobodi izražavanja ili pravila o obradi u okviru zapošljavanja ili uvjete za obradu koja ima povijesnu, statističku i znanstvenoistraživačku svrhu u skladu s člancima 80., 82. i 83. |
| --- | --- |

(g)

u slučajevima u kojima se ne radi o posebnim vrstama podataka ne poštuje pravila o slobodi izražavanja ili pravila o obradi u okviru zapošljavanja ili uvjete za obradu koja ima povijesnu, statističku i znanstvenoistraživačku svrhu u skladu s člancima 80., 82. i 83.

6.   Nadzorno tijelo izriče novčanu kaznu do 1 000 000 EUR odnosno ako je riječ o poduzeću do 2 % njegovoga ukupnoga godišnjeg prometa svakome tko namjerno ili nehotice:

| (a) | obrađuje osobne podatke bez pravne osnove ili bez dovoljne pravne osnove za obradu ili ne ispunjava uvjete za suglasnost u skladu s člancima 6., 7. i 8.; |
| --- | --- |

(a)

obrađuje osobne podatke bez pravne osnove ili bez dovoljne pravne osnove za obradu ili ne ispunjava uvjete za suglasnost u skladu s člancima 6., 7. i 8.;

| (b) | obrađuje posebne vrste podataka kršeći pritom članke 9. i 81.; |
| --- | --- |

(b)

obrađuje posebne vrste podataka kršeći pritom članke 9. i 81.;

| (c) | ne poštuje prigovor ili zahtjeve u skladu s člankom 19.; |
| --- | --- |

(c)

ne poštuje prigovor ili zahtjeve u skladu s člankom 19.;

| (d) | ne ispunjava uvjete u vezi s mjerama koje se temelje na profiliranju u skladu s člankom 20.; |
| --- | --- |

(d)

ne ispunjava uvjete u vezi s mjerama koje se temelje na profiliranju u skladu s člankom 20.;

| (e) | ne usvaja interne strategije ili ne provodi prikladne mjere za osiguranje i dokazivanje sukladnosti u skladu s člancima 22., 23. i 30.; |
| --- | --- |

(e)

ne usvaja interne strategije ili ne provodi prikladne mjere za osiguranje i dokazivanje sukladnosti u skladu s člancima 22., 23. i 30.;

| (f) | ne imenuje predstavnika u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(f)

ne imenuje predstavnika u skladu s člankom 25.;

| (g) | obrađuje osobne podatke ili daje upute za njihovu obradu kršeći pritom obveze u vezi s obradom u ime nadzornika u skladu s člancima 26. i 27.; |
| --- | --- |

(g)

obrađuje osobne podatke ili daje upute za njihovu obradu kršeći pritom obveze u vezi s obradom u ime nadzornika u skladu s člancima 26. i 27.;

| (h) | nadzorno tijelo ili osobu čiji se podaci obrađuju ne upozori na povredu podataka ili ih o tome ne obavijesti u skladu s člancima 31. i 32. odnosno ta obavijest nije pravovremena ili potpuna; |
| --- | --- |

(h)

nadzorno tijelo ili osobu čiji se podaci obrađuju ne upozori na povredu podataka ili ih o tome ne obavijesti u skladu s člancima 31. i 32. odnosno ta obavijest nije pravovremena ili potpuna;

| (i) | ne provodi procjene učinka zaštite podataka ili obrađuje osobne podatke bez prethodnog odobrenja ili prethodnog savjetovanja s nadzornim tijelom u skladu s člancima 33. i 34.; |
| --- | --- |

(i)

ne provodi procjene učinka zaštite podataka ili obrađuje osobne podatke bez prethodnog odobrenja ili prethodnog savjetovanja s nadzornim tijelom u skladu s člancima 33. i 34.;

| (j) | ne imenuje službenika za zaštitu podataka ili ne osigurava uvjete za ispunjavanje zadaća u skladu s člancima 35., 36. i 37,; |
| --- | --- |

(j)

ne imenuje službenika za zaštitu podataka ili ne osigurava uvjete za ispunjavanje zadaća u skladu s člancima 35., 36. i 37,;

| (k) | zloupotrijebi pečat ili oznaku za zaštitu podataka u smislu članka 39.; |
| --- | --- |

(k)

zloupotrijebi pečat ili oznaku za zaštitu podataka u smislu članka 39.;

| (l) | provodi ili naredi prijenos podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju koji se ne temelji na odluci o odgovarajućoj razini zaštite ili odgovarajućim mjerama zaštite ili odstupajući od članaka 40. do 44.; |
| --- | --- |

(l)

provodi ili naredi prijenos podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju koji se ne temelji na odluci o odgovarajućoj razini zaštite ili odgovarajućim mjerama zaštite ili odstupajući od članaka 40. do 44.;

| (m) | ne poštuje nalog ili privremenu ili konačnu zabranu obrade ili prekid protoka podataka od strane nadzornog tijela u skladu s člankom 53. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(m)

ne poštuje nalog ili privremenu ili konačnu zabranu obrade ili prekid protoka podataka od strane nadzornog tijela u skladu s člankom 53. stavkom 1.;

| (n) | ne ispunjava obaveze koje se odnose na pomoć ili odgovor ili osiguravanje relevantnih informacija ili odobrenja za pristup u prostorije nadzornome tijelu u skladu s člankom 28. stavkom 3., člankom 29., člankom 34. stavkom 6. i člankom 53. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(n)

ne ispunjava obaveze koje se odnose na pomoć ili odgovor ili osiguravanje relevantnih informacija ili odobrenja za pristup u prostorije nadzornome tijelu u skladu s člankom 28. stavkom 3., člankom 29., člankom 34. stavkom 6. i člankom 53. stavkom 2.;

| (o) | ne poštuje pravila o čuvanju profesionalne tajne u skladu s člankom 84. |
| --- | --- |

(o)

ne poštuje pravila o čuvanju profesionalne tajne u skladu s člankom 84.

7.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu ažuriranja
  apsolutnih
  iznosa upravnih kazni iz stavaka 4., 5. i 6.

  2.a
  uzimajući u obzir mjerila
  i čimbenike
  iz stavka

  stavaka
  2.
  i 2
  .
  c. [Am. 188]

POGLAVLJE IX.

ODREDBE O POSEBNIM SLUČAJEVIMA OBRADE PODATAKA

Članak 80.

Obrada osobnih podataka i sloboda izražavanja

1.   Države članice predviđaju izuzeća i odstupanja od odredbi o općim načelima iz poglavlja II., o pravima osoba čiji se podaci obrađuju iz poglavlja III., o nadzorniku i obrađivaču iz poglavlja IV., o prijenosu osobnih podataka u treće zemlje i međunarodne organizacije iz poglavlja V., o neovisnim nadzornim tijelima iz poglavlja VI. te o suradnji i dosljednosti iz poglavlja VII. za obradu osobnih podataka koja se provodi isključivo u svrhe novinarstva ili umjetničkog ili književnog izražavanja

  i posebnim slučajevima obrade podataka iz ovog poglavlja kad god je to potrebno
  kako bi se pravo na zaštitu osobnih podataka uskladilo s pravilima koja uređuju pravo na slobodu izražavanja
  u skladu s Poveljom
  . [Am. 189]

2.   Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o odredbama koje je usvojila u skladu sa stavkom 1. te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama zakona ili tih odredbi.

Članak 80a

Pristup dokumentima

1.
     
  Osobne podatke u dokumentima koje posjeduje javna ustanova ili javno tijelo ta ustanova ili to tijelo mogu otkriti u skladu sa zakonodavstvom Unije ili države članice o javnom pristupu službenim dokumentima koje usklađuje pravo na zaštitu osobnih podataka s pravom javnog pristupa službenim dokumentima.

2.
     
  Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o odredbama koje usvaja u skladu sa stavkom 1. te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama tih odredbi. [Am. 190]

Članak 81.

Obrada osobnih podataka o zdravstvenom stanju

1.   U skladu s
  pravilima utvrđenima
  ovom Uredbom i

  , a posebno
  točkom (h) članka 9. stavka 2. obrada osobnih podataka o zdravstvenom stanju mora se provoditi na temelju zakonodavstva Unije ili zakonodavstva države članice kojim se osiguravaju prikladne
  , dosljedne
  i posebne mjere za očuvanje legitimnih interesa
  i temeljnih prava
  osobe čiji se podaci obrađuju te mora biti potrebna

  , u mjeri u kojoj su potrebne i razmjerne i na način da ih osoba čiji se podaci obrađuju može predvidjeti
  :

| (a) | za namjene preventivne medicine ili medicine rada, medicinske dijagnoze, osiguranje njege ili liječenja ili upravljanje zdravstvenim službama i kad te podatke obrađuje zdravstveni djelatnik koji podliježe obvezi profesionalne tajne ili druga osoba za koju također vrijedi istovrsna odredba o povjerljivosti na temelju zakonodavstva države članice ili pravila koja su uspostavila nadležna nacionalna tijela; ili |
| --- | --- |

(a)

za namjene preventivne medicine ili medicine rada, medicinske dijagnoze, osiguranje njege ili liječenja ili upravljanje zdravstvenim službama i kad te podatke obrađuje zdravstveni djelatnik koji podliježe obvezi profesionalne tajne ili druga osoba za koju također vrijedi istovrsna odredba o povjerljivosti na temelju zakonodavstva države članice ili pravila koja su uspostavila nadležna nacionalna tijela; ili

| (b) | zbog javnog interesa na području javnog zdravlja kao što je zaštita od ozbiljnih prekograničnih opasnosti za zdravlje ili osiguravanje visokih standarda kvalitete i sigurnosti, između ostalog lijekova i medicinskih proizvoda
  , ako podatke obrađuje osoba koja podliježe obvezi povjerljivosti
  ; ili |
| --- | --- |

(b)

zbog javnog interesa na području javnog zdravlja kao što je zaštita od ozbiljnih prekograničnih opasnosti za zdravlje ili osiguravanje visokih standarda kvalitete i sigurnosti, između ostalog lijekova i medicinskih proizvoda
  , ako podatke obrađuje osoba koja podliježe obvezi povjerljivosti
  ; ili

| (c) | zbog drugih razloga od javnog interesa kao što je socijalna zaštita, posebno kako bi se osigurale kvaliteta i isplativost postupaka koji se koriste za rješavanje zahtjeva za ostvarenje pogodnosti i usluga iz sustava zdravstvenog osiguranja
  , kao i za pružanje zdravstvenih usluga
  .
  Ta obrada podataka o zdravstvenom stanju zbog javnog interesa ne smije dovesti do toga da se podatke obrađuje u druge svrhe, osim uz suglasnost osoba čiji se podaci obrađuju na temelju zakonodavstva Unije ili države članice. |
| --- | --- |

(c)

zbog drugih razloga od javnog interesa kao što je socijalna zaštita, posebno kako bi se osigurale kvaliteta i isplativost postupaka koji se koriste za rješavanje zahtjeva za ostvarenje pogodnosti i usluga iz sustava zdravstvenog osiguranja
  , kao i za pružanje zdravstvenih usluga
  .
  Ta obrada podataka o zdravstvenom stanju zbog javnog interesa ne smije dovesti do toga da se podatke obrađuje u druge svrhe, osim uz suglasnost osoba čiji se podaci obrađuju na temelju zakonodavstva Unije ili države članice.

1a.
     
  Ako se namjene iz stavka 1. točaka (a) do (c) mogu ostvariti bez uporabe osobnih podataka, onda se osobni podaci ne koriste za njihovo ostvarivanje, osim na temelju suglasnosti osobe čiji se podaci obrađuju ili na temelju prava države članice.

1b.
     
  Ako je za obradu medicinskih podataka isključivo u svrhu javnog zdravlja ili znanstvenog istraživanja potrebna suglasnost osobe čije se podaci obrađuju, se može dati za jedno ili za više posebnih i sličnih istraživanja. Međutim, osoba čiji se podaci obrađuju može povući svoju suglasnot u svakom trenutku.

1c.
     
  U svrhu suglasnosti za sudjelovanje u znanstvenoistraživačkim aktivnostima u okviru kliničkih ispitivanja, primjenjuju se odgovarajuće odredbe Direktive 2001/20/EZ Europskog parlament i Vijeća

   (19).

2.   Obrada osobnih podataka o zdravstvenom stanju koja je nužna u svrhu povijesnog, statističkog ili znanstvenog istraživanja, kao što su evidencije pacijenata uvedene radi poboljšanja dijagnoza i razlikovanja sličnih vrsta bolesti te pripremanja studija za terapije,
  dopuštena je samo uz suglasnost osobe čiji se podaci obrađuju i
  podliježe uvjetima i mjerama zaštite iz članka 83.

2a.
     
  U pravu države članice mogu biti predviđene iznimke od zahtjeva za suglasnost za sudjelovanje u istraživanju, kao što je utvrđeno u stavku 2., ako je to istraživanje od većeg javnog interesa te ako ga se drugačije ne može provesti. U tom su slučaju podaci anonimizirani, odnosno, ako to nije moguće, pseudonimizirani u skladu s najvišim tehničkim standardima te se poduzimaju sve potrebne mjere za sprečavanje neovlaštene ponovne identifikacije osoba čiji se podaci obrađuju. Međutim, osobe čiji se podaci obrađuju u svakom trenutuku imaju pravo prigovora u skladu s člankom 19.

3.   Komisija je ovlaštena donositi
  , nakon što zatraži mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka,
  delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja drugih razloga od javnog interesa na području javnog zdravlja, kako je navedeno u točki (b) stavka 1.,
  i velikog javnog ineteresa na području istraživanja, kako je navedeno u čstavku 2
  .
  a.

  te kriterije i preduvjete za mjere zaštite za obradu osobnih podataka u svrhe iz stavka 1.

3a.
     
  Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o odredbama koje usvaja u skladu sa stavkom 1. te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama tih odredbi.[Am. 191]

Članak 82.

Obrada

  Minimalni standardi obrade podataka
  pri zapošljavanju

1.   
  Države članice mogu,
  u skladu s
  pravilima utvrđenima
  ovom Uredbom države članice mogu zakonom

  i uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, zakonskim sredstvima
  propisati posebna pravila kojima se uređuje obrada osobnih podataka zaposlenika pri zapošljavanju, naročito
  , ali ne i isključivo
  u svrhu zaposlenja,
  prijava za posao u okviru skupina poduzeća,
  izvršavanja ugovora o zaposlenju, uključujući ispunjenje obaveza utvrđenih zakonom ili kolektivnim ugovorima,
  u skladu s nacionalnim pravom i praksom,
  upravljanja, planiranja i organizacije rada

  radma
  , zdravlja i sigurnosti na poslu, u svrhu individualnog ili kolektivnog ostvarivanja i uživanja prava i pogodnosti u vezi sa zaposlenjem te u svrhu prekida radnog odnosa.
  Države članice mogu dopustiti da se u kolektivnim ugovorima podrobnije odrede odredbe utvrđene ovim člankom.

1a.
     
  Svrha obrade takvih podataka mora biti povezana s razlogom zbog kojeg su ti podaci prikupljeni te mora ostati u okviru konteksta zapošljavanja. Profiliranje ili korištenje u sekundarne svrhe nije dopušteno.

1b.
     
  Ako nije dobrovljna, suglasnost zaposlenika ne pruža pravnu osnovu poslodavcu za obradu njegovih podataka.

1c.
     
  Bez obzira na ostale odredbe ove Uredbe, pravni propisi država članica iz stavka 1. uključuju namjanje sljedeće minimalne standarde:

| (a) | obrada podataka o zaposlenicima bez njihova znanja nije dopuštena. Bez obzira na prvu rečenicu, države članice po zakonu mogu dopustiti spomenutu praksu određujući primjerene rokove za brisanje podataka, pod uvjetom da postoji sumnja zasnovana na dokumentiranim konkretnim dokazima o tome da je zaposlenik počinio zločin ili je grubo prekršio svoju zaposleničku dužnost, kao i da je prikupljanje podataka potrebno za razjašnjavanje pitanja te da su priroda i opseg toga prikupljanja potrebni i proporcionalni u odnosu na svrhu prikupljanja. Privatnost i osobni životi zaposlenika u svakom trenutku moraju biti zaštićeni. Istrage provodi nadležno tijelo; |
| --- | --- |

(a)

obrada podataka o zaposlenicima bez njihova znanja nije dopuštena. Bez obzira na prvu rečenicu, države članice po zakonu mogu dopustiti spomenutu praksu određujući primjerene rokove za brisanje podataka, pod uvjetom da postoji sumnja zasnovana na dokumentiranim konkretnim dokazima o tome da je zaposlenik počinio zločin ili je grubo prekršio svoju zaposleničku dužnost, kao i da je prikupljanje podataka potrebno za razjašnjavanje pitanja te da su priroda i opseg toga prikupljanja potrebni i proporcionalni u odnosu na svrhu prikupljanja. Privatnost i osobni životi zaposlenika u svakom trenutku moraju biti zaštićeni. Istrage provodi nadležno tijelo;

| (b) | otvoreni nadzor optičko-elektroničkim i/ili akustično-elektroničkim uređajima zabranjen je u dijelovima poduzeća kojima javnost ne može pristupiti i koje u prvom redu koriste zaposlenici za svoje privatne aktivnosti, a tu se posebice ubrajaju kupaonice, garderobe i prostorije za odmor i spavanje. Tajni nadzor nije dopušten ni pod kojim uvjetima; |
| --- | --- |

(b)

otvoreni nadzor optičko-elektroničkim i/ili akustično-elektroničkim uređajima zabranjen je u dijelovima poduzeća kojima javnost ne može pristupiti i koje u prvom redu koriste zaposlenici za svoje privatne aktivnosti, a tu se posebice ubrajaju kupaonice, garderobe i prostorije za odmor i spavanje. Tajni nadzor nije dopušten ni pod kojim uvjetima;

| (c) | ako poduzeća ili tijela prikupljaju i obrađuju osobne podatke u kontekstu medicinskih pregleda i/ili testova sposobnosti, dužna su kandidatu za radno mjesto ili zaposleniku unaprijed objasniti namjenu tih podataka te osigurati da im se ti podaci na kraju dostave zajedno s rezultatima, a na zahtjev i objašnjenjem. Prikupljanje podataka u svrhu genetičkih testiranja i analiza načelno je zabranjeno. |
| --- | --- |

(c)

ako poduzeća ili tijela prikupljaju i obrađuju osobne podatke u kontekstu medicinskih pregleda i/ili testova sposobnosti, dužna su kandidatu za radno mjesto ili zaposleniku unaprijed objasniti namjenu tih podataka te osigurati da im se ti podaci na kraju dostave zajedno s rezultatima, a na zahtjev i objašnjenjem. Prikupljanje podataka u svrhu genetičkih testiranja i analiza načelno je zabranjeno.

| (d) | Kolektivnim ugovorom može se odrediti mogu li se, i u kojoj mjeri, telefon, elektronička pošta, internet i ostale telekomunikacijske usluge koristiti u privatne svrhe. Ondje gdje to nije određeno kolektivnim ugovorom, poslodavac se dogovara izravno sa zaposlenikom. Ako je korištenje u privatne svrhe dopušteno, obrada pri tome nastalih prikupljenih podataka dopuštena je u prvom redu kako bi se osigurala sigurnost podataka, pravilno funkcioniranje telekomunikacijskih mreža i usluga te u svrhe naplate.



  Bez obzira na treću rečenicu, države članice po zakonu mogu dopustiti spomenutu praksu određujući primjerene rokove za brisanje podataka, pod uvjetom da postoji sumnja zasnovana na dokumentiranim konkretnim dokazima o tome da je zaposlenik počinio zločin ili je grubo prekršio svoju zaposleničku dužnost, kao i da je prikupljanje podataka potrebno za razjašnjavanje pitanja te da su priroda i opseg toga prikupljanja potrebni i proporcionalni u odnosu na svrhu prikupljanja. Privatnost i osobni životi zaposlenika u svakom trenutku moraju biti zaštićeni. Istrage provodi nadležno tijelo; |
| --- | --- |

(d)

Kolektivnim ugovorom može se odrediti mogu li se, i u kojoj mjeri, telefon, elektronička pošta, internet i ostale telekomunikacijske usluge koristiti u privatne svrhe. Ondje gdje to nije određeno kolektivnim ugovorom, poslodavac se dogovara izravno sa zaposlenikom. Ako je korištenje u privatne svrhe dopušteno, obrada pri tome nastalih prikupljenih podataka dopuštena je u prvom redu kako bi se osigurala sigurnost podataka, pravilno funkcioniranje telekomunikacijskih mreža i usluga te u svrhe naplate.

| (e) | osobni podaci zaposlenika, posebno osjetljivi podaci poput političke orijentacije te članstva i aktivnosti u sindikatu, ni u kome se slučaju ne smiju koristiti kako bi se zaposlenika stavilo na tzv. crnu listu, provjeravalo ili sprečavalo u dobivanju posla u budućnosti. Obrada, korištenje u vezi sa zapošljavanjem, sastavljanje i prosljeđivanje crnih lista zaposlenika ili ostali oblici diskriminacije zabranjeni su. Države članice provode provjere i izriču odgovarajuće sankcije u skladu s člankom 79. stavkom 6. u cilju osiguravanja učinkovite provedbe ove točke. |
| --- | --- |

(e)

osobni podaci zaposlenika, posebno osjetljivi podaci poput političke orijentacije te članstva i aktivnosti u sindikatu, ni u kome se slučaju ne smiju koristiti kako bi se zaposlenika stavilo na tzv. crnu listu, provjeravalo ili sprečavalo u dobivanju posla u budućnosti. Obrada, korištenje u vezi sa zapošljavanjem, sastavljanje i prosljeđivanje crnih lista zaposlenika ili ostali oblici diskriminacije zabranjeni su. Države članice provode provjere i izriču odgovarajuće sankcije u skladu s člankom 79. stavkom 6. u cilju osiguravanja učinkovite provedbe ove točke.

1d.
     
  Prosljeđivanje i obrada osobnih podataka zaposlenika između pravno nezavisnih poduzeća koja pripadaju istoj grupi poduzeća i uz sudjelovanje stručnjaka koji osiguravaju pravno i porezno savjetovanje dopušteni su, pod uvjetom da je to važno za poslovanje te namijenjeno provedbi specifičnih operacija ili upravnih postupaka, odnosno, ako nije u suprotnosti s interesima i temeljnim pravima osobe o čijim je podacima riječ, koje treba zaštititi. Ako se podaci o zaposlenicima prosljeđuju trećoj zemlji i/ili međunarodnoj organizaciju, primjenjuje se poglavlje V.

2.   Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o odredbama koje usvaja u skladu sa stavkom

  stavcima
  1.
  i 1.b
  te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama tih odredbi.

3.   Komisija je ovlaštena
  , nakon što zatraži mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka,
  donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za mjere zaštite za obradu osobnih podataka u svrhe iz stavka 1. [Am. 192]

Članak 82a

Obrada u kontekstu socijalne sigurnosti

1.
     
  Države članice mogu u skladu s pravilima utvrđenima ovom Uredbom usvojiti posebne zakonske propise u kojima se navode uvjeti obrade osobnih podataka kojih se moraju pridržavati javne institucije i odjeli u kontekstu socijalne sigurnosti, ako se obrada obavlja u javnom intersu.

2.
     
  Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o odredbama koje usvaja u skladu sa stavkom 1. te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama tih odredbi. [Am. 193]

Članak 83.

Obrada u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja

1.   U skladu s
  pravilima utvrđenima
  ovom Uredbom osobni podaci mogu se obrađivati u svrhe povijesnog, statističkog i znanstvenog istraživanja samo ako:

| (a) | te svrhe nije moguće ispuniti drugačije obradom podataka koja ne omogućuje ili više ne omogućuje identifikaciju osobe čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(a)

te svrhe nije moguće ispuniti drugačije obradom podataka koja ne omogućuje ili više ne omogućuje identifikaciju osobe čiji se podaci obrađuju;

| (b) | podaci koji omogućuju povezivanje informacija s identificiranom osobom čiji se podaci obrađuju ili osobom čiji se podaci obrađuju a koju je moguće identificirati čuvaju se odvojeno od drugih informacija dok god se te svrhe mogu ispuniti na taj način.
  u skladu s najvišim tehničkim standardima, pri čemu se poduzimaju sve potrebne mjere kako bi se spriječila neovlaštena ponovna identifikacija osoba čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(b)

podaci koji omogućuju povezivanje informacija s identificiranom osobom čiji se podaci obrađuju ili osobom čiji se podaci obrađuju a koju je moguće identificirati čuvaju se odvojeno od drugih informacija dok god se te svrhe mogu ispuniti na taj način.
  u skladu s najvišim tehničkim standardima, pri čemu se poduzimaju sve potrebne mjere kako bi se spriječila neovlaštena ponovna identifikacija osoba čiji se podaci obrađuju.

2.   Tijela koja provode povijesna, statistička ili znanstvena istraživanja mogu objaviti osobne podatke ili ih na neki drugi način javno otkriti samo ako:

| (a) | osoba čiji se podaci obrađuju dala je suglasnost u skladu s uvjetima utvrđenim u članku 7.; |
| --- | --- |

(a)

osoba čiji se podaci obrađuju dala je suglasnost u skladu s uvjetima utvrđenim u članku 7.;

| (b) | objavljivanje osobnih podataka potrebno je radi predstavljanja rezultata istraživanja ili radi lakšeg istraživanja ako interesi i temeljna prava ili temeljne slobode osobe čiji se podaci obrađuju ne nadvladavaju te interese; ili |
| --- | --- |

(b)

objavljivanje osobnih podataka potrebno je radi predstavljanja rezultata istraživanja ili radi lakšeg istraživanja ako interesi i temeljna prava ili temeljne slobode osobe čiji se podaci obrađuju ne nadvladavaju te interese; ili

| (c) | osoba čiji se podaci obrađuju objavila je podatke. |
| --- | --- |

(c)

osoba čiji se podaci obrađuju objavila je podatke.

3.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 86. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za obradu osobnih podataka u svrhe iz stavaka 1. i 2. kao i potrebna ograničenja prava na informacije i prava na pristup osobe čiji se podaci obrađuju te u svrhu podrobnijih uvjeta i mjera zaštite za prava osobe čiji se podaci obrađuju u tim okolnostima.
  [Am. 194]

Članak 83a

Obrada osobnih podatka u arhivskim službama

1.
     
  Kada je početna obrada uzbog koje su podaci prikupljeni završena, osobni podaci mogu se obrađivati u arhivskim službama, čija je glavna zadaća ili obveza prikupljati, pohranjivati i pružati informacije, koristiti i širiti arhivu u javnom interesu, posebno u cilju potvrđivanja prava pojedinca ili u povijesne, statističke ili znanstvene svrhe. Te se zadaće provode u skladu s pravilima o pristupu, puštanju u opticaj i širenju upravnih dokumenata i arhivske građe koja su odredile države članice te u skladu s pravilima utvrđenima ovom Uredbom, posebice u pogledu davanja suglasnosti te prava na prigovor.

2.
     
  Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o odredbama koje usvaja u skladu sa stavkom 1. te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama tih odredbi. [Am. 195]

Članak 84.

Obveza čuvanja tajne

1.   U skladu s
  pravilima propisanima
  ovom Uredbom države članice mogu zakonom propisati posebna

  osiguravaju uspostavu posebnih
  pravila kojima se određuju istražne ovlasti nadzornih tijela iz članka 53. stavka 2. u vezi s nadzornicima ili obrađivačima koji podliježu nacionalnom zakonodavstvu ili pravila koja nadležna nacionalna tijela propisuju za obvezu čuvanja profesionalne tajne ili drugu istovrsnu obvezu kada je to potrebno i razmjerno radi usklađivanja prava na zaštitu osobnih podataka s obvezom čuvanja profesionalne tajne. Ta se pravila primjenjuju samo s obzirom na osobne podatke koje je nadzornik ili obrađivač primio ili dobio u okviru djelatnosti pokrivene ovom obvezom čuvanja tajne.
  [Am. 196]

2.   Svaka država članica najkasnije do datuma određenog u članku 91. stavku 2. obavješćuje Komisiju o pravilima koja je usvojila u skladu sa stavkom 1. te, bez odgode, o svim daljnjim izmjenama tih pravila.

Članak 85.

Postojeća pravila o zaštiti podataka crkava i vjerskih udruga

1.   Ako u državi članici u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe crkve i vjerske udruge ili zajednice primjenjuju sveobuhvatna

  odgovarajuća
  pravila u vezi sa zaštitom pojedinaca pri obradi osobnih podataka, ta se pravila mogu i dalje primjenjivati ako su usklađena s odredbama ove Uredbe.

2.   Crkve i vjerske udruge koje primjenjuju sveobuhvatna

  odgovarajuća
  pravila u skladu sa stavkom 1. osiguravaju uspostavu neovisnoga nadzornog tijela

  moraju,
  u skladu s poglavljem VI. ove Uredbe

  člankom 38
  .
  , dobiti mišljenje o sukladnosti. [Am. 197]

Članak 85a

Poštovanje temeljnih prava

Ovom se Uredbom ne mijenja obveza poštovanja temeljnih prava i temeljnih pravnih načela sadržanih u članku 6. UEU-a. [Am. 198]

Članak 85b

Standardni obrasci

1.
     
  Uzimajući u obzir posebne odlike i potrebe različitih sektora i situacije obrade, Komisija može odrediti standardne obrasce za:

| (a) | pojedine metode stjecanja provjerljive suglasnosti navedene u članku 8. stavku 1., |
| --- | --- |

(a)

pojedine metode stjecanja provjerljive suglasnosti navedene u članku 8. stavku 1.,

| (b) | obavješćivanje iz članka 12. stavka 2., uključujući u elektroničkom obliku, |
| --- | --- |

(b)

obavješćivanje iz članka 12. stavka 2., uključujući u elektroničkom obliku,

| (c) | pružanje informacija iz članka 14. stavaka 1. do 3., |
| --- | --- |

(c)

pružanje informacija iz članka 14. stavaka 1. do 3.,

| (d) | zahtjeva za pristup informacijama i njegovo odobravanje iz članka 15. stavka 1., uključujući i za obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o osobnim podacima; |
| --- | --- |

(d)

zahtjeva za pristup informacijama i njegovo odobravanje iz članka 15. stavka 1., uključujući i za obavješćivanje osobe čiji se podaci obrađuju o osobnim podacima;

| (e) | dokumentaciju iz članka 28. stavka 1., |
| --- | --- |

(e)

dokumentaciju iz članka 28. stavka 1.,

| (f) | obavješćivanje nadzornog tijela o povredi osobnih podataka u skladu s člankom 31. i za dokumentaciju iz članka 34. stavka 2., |
| --- | --- |

(f)

obavješćivanje nadzornog tijela o povredi osobnih podataka u skladu s člankom 31. i za dokumentaciju iz članka 34. stavka 2.,

| (g) | prethodna savjetovanja iz članka 34. i za obavješćivanje nadzornih tijela u skladu s člankom 34. stavkom 6. |
| --- | --- |

(g)

prethodna savjetovanja iz članka 34. i za obavješćivanje nadzornih tijela u skladu s člankom 34. stavkom 6.

2.
     
  U skladu s tim Komisija će poduzeti potrebne mjere za mikro, mala i srednja poduzeća.

3.
     
  Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 87. stavku 2. [Am. 199]

POGLAVLJE X.

DELEGIRANI AKTI I PROVEDBENI AKTI

Članak 86.

Prenošenje ovlasti

1.   Ovlast donositi delegirane akte povjerena je Komisiji prema uvjetima utvrđenima ovim člankom.

2.   Delegiranje ovlasti navedeno u članku 6. stavku

  Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 13.a stavka
  5., članku 8. stavku

  članka 17. stavka 9., članka 38. stavka 4., članka 39. stavka 2., članka 41. stavka
  3., članku 9. stavku

  članka 41. stavka 5., članka 43. stavka
  3., članku 12. stavku
  5., članku 14. stavku

  članka 79. stavka
  7., članku 15. stavku 3., članku 17. stavku 9., članku 20. stavku 6., članku 22. stavku 4., članku 23. stavku 3., članku 26. stavku 5., članku 28. stavku 5., članku 30. stavku 3., članku 31. stavku 5., članku 32. stavku 5., članku 33. stavku 6., članku 34. stavku 8., članku 35. stavku 11., članku 37. stavku 2., članku 39. stavku 2., članku 43. stavku 3., članku 44. stavku 7., članku 79. stavku 6., članku

  članka
  81. stavku

  stavka
  3., članku 82. stavku 3. i članku 83. stavku

  članka 82. stavka
  3. prenosi se na Komisiju na neodređeno vrijeme od dana stupanja ove Uredbe na snagu. [Am. 200]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati ovlast navedenu u članku 6.

  13
  .
  a
  stavku 5., članku 8. stavku 3., članku 9. stavku 3., članku 12. stavku 5., članku 14. stavku 7., članku 15. stavku 3., članku 17. stavku 9., članku 20.

  38
  . stavku 6., članku 22. stavku 4., članku 23. stavku 3., članku 26. stavku 5., članku 28. stavku 5., članku 30. stavku 3., članku 31. stavku 5., članku 32. stavku 5., članku 33. stavku 6., članku 34. stavku 8., članku 35. stavku 11., članku 37. stavku 2., članku 39. stavku 2., članku
  41. stavku 3., članku 41. stavku 5., članku
  43. stavku 3., članku
  79
  .44. stavku 7., članku 79. stavku 6., članku 81. stavku 3.
  i
  članku 82. stavku 3. i članku 83. stavku 3. Odlukom o opozivu prestaje

  prekida se
  delegiranje ovlasti navedene u toj odluci

  koje je u njoj navedeno
  . Odluka proizvodi
  pravne
  učinke
  na
  dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 201]

4.   Komisija je dužna odmah po donošenju delegiranog akta obavijestiti istovremeno Europski parlament i Vijeće.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6.

  13
  .
  a
  stavka 5., članka 8. stavka 3., članka 9. stavka 3., članka 12. stavka 5., članka 14. stavka 7., članka 15. stavka 3., članka 17. stavka

  stavaka
  9., članka 20.

  38
  . stavka 6., članka 22. stavka 4., članka 23. stavka 3., članka 26. stavka 5., članka 28. stavka 5., članka 30. stavka 3., članka 31. stavka 5., članka 32. stavka 5., članka 33. stavka 6., članka 34. stavka 8., članka 35. stavka 11., članka 37. stavka 2., članka 39. stavka 2., članka
  41. stavka 3., članka 41. stavka 5., članka
  43. stavka 3., članka 44. stavka 7., članka 79. stavka 6.

  7
  ., članka 81. stavka 3.,
  i
  članka 82. stavka 3. i članka 83. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni

  ili
  Vijeće ne izraze nikakav prigovor u roku od dva mjeseca nakon što su obaviješteni o tom aktu

  šest mjeseci od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor
  ili ako
  su
  prije isteka tog roka
  i
  Europski parlament i Vijeće obavijeste

  obavijestili
  Komisiju da neće uložiti prigovor. Navedeni rok produžuje se za dva mjeseca na zahtjev

  prigovore. Taj se rok produljuje za šest mjeseci na inicijativu
  Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 202]

Članak 87.

Postupak u odboru

1.   Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.
  [Am. 203]

POGLAVLJE XI.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 88.

Stavljanje izvan snage Direktive 95/46/EZ

1.   Direktiva 95/46/EZ stavlja se izvan snage.

2.   Upućivanje na direktivu stavljenu izvan snage smatra se upućivanjem na ovu Uredbu. Upućivanje na Radnu skupinu za zaštitu pojedinaca pri obradi osobnih podataka koja je uspostavljena člankom 29. Direktive 95/46/EZ smatra se upućivanjem na Europski odbor za zaštitu podataka uspostavljen ovom Uredbom.

Članak 89.

Odnos prema Direktivi 2002/58/EZ i izmjena te Direktive

1.   Ova Uredba ne nameće dodatne obveze fizičkim ili pravnim osobama u odnosu na obradu osobnih podataka povezanih s osiguravanjem javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih sredstava u javnim komunikacijskim mrežama u Uniji u vezi s predmetima za koje vrijede posebne obveze s istim ciljem iz Direktive 2002/58/EZ.

2.   Članak 1. stavak 2.
  , članci 4. i 15.
  Direktive 2002/58/EZ briše

  brišu
  se. [Am. 204]

2a.
     
  Komisija bez odlaganja i najksanije do datuma iz članka 91. stavka 2. predstavlja prijedlog revizije pravnog okvira za obradu osobnih podataka i zaštitu privatnosti u elektroničkoj komunikaciji kako bi uskladila pravne propise s ovom Uredbom i osigurala dosljedne i ujednačene pravne odredbe koje se odnose na temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka u Uniji. [Am. 205]

Članak 89a

Odnos prema Uredbi (EZ) br. 45/2001 i izmjena te Uredbe

1.
     
  Pravila utvrđena ovom Uredbom primjenjuju se na obradu osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, koji se odnose na pitanja u čijem se slučaju ne primjenjuju dodatna pravila utvrđena Uredbom (EZ) br. 45/2001.

2.
     
  Komisija bez odgode i najkasnije do datuma navedenog u članku 91. stavku 2. predstavlja prijedlog revizije pravnog okvira koji se primjenjuje za obradu osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije. [Am. 206]

Članak 90.

Ocjena

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću u redovitim vremenskim razmacima podnosi izvještaje o ocjeni i reviziji ove Uredbe. Prvi izvještaj podnosi se najkasnije četiri godine nakon stupanja ove Uredbe na snagu. Daljnji izvještaji podnose se svake četiri godine nakon toga. Komisija po potrebi podnosi odgovarajuće prijedloge u svrhu izmjene ove Uredbe i usklađivanja drugih pravnih instrumenata, naročito uzimajući u obzir razvoj informacijskih tehnologija i s obzirom na stanje tehnologije u informacijskom društvu. Izvještaji se objavljuju.

Članak 91.

Stupanje na snagu i primjena

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadeseti dan od dana njezine objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Primjenjuje se od ... (*1) .

Ova je Uredba obvezujuća u cijelosti i izravno primjenjiva u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 229, 31.7.2012., str. 90.

1

(2)  SL C 192, 30.6.2012., str. 7.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014.

3

(4)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

4

(5)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

5

(6)  
  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka
  (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

6

Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka

(7)  Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini),(SL L 178, 17.7.2000., str. 1.).

7

(8)  
  Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (SL L 95, 21.4.1993., str. 29.).

8

Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (SL L 95, 21.4.1993., str. 29.).

(9)  
  Uredba (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o statistici Zajednice o javnom zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radu (SL L 354, 31.12.2008., str. 70.).

9

Uredba (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o statistici Zajednice o javnom zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radu (SL L 354, 31.12.2008., str. 70.).

(10)  
  Uredba 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o uspostavljanju Europskog radničkog vijeća ili postupka u poduzećima koja posluju na razini Zajednice i grupacijama poduzeća koje posluju na razini Zajednice u svrhu obavješćivanja i savjetovanja s radnicima (SL L 122, 16.5.2009., str. 28.).

10

Uredba 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o uspostavljanju Europskog radničkog vijeća ili postupka u poduzećima koja posluju na razini Zajednice i grupacijama poduzeća koje posluju na razini Zajednice u svrhu obavješćivanja i savjetovanja s radnicima (SL L 122, 16.5.2009., str. 28.).

(11)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravilima i općim načelima na temelju kojih države članice nadziru Komisiju u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti, (SL L 55, 28. 2. 2011., str. 13.).

11

(12)  • Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

12

(13)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

13

(14)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

14

(15)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

15

(16)  
  Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi i ugovora o javnim uslugama (SL L 134, 30.4.2004., str. 114.).

16

Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi i ugovora o javnim uslugama (SL L 134, 30.4.2004., str. 114.).

(17)  
  Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji posluju u vodnom, energetskom, prometnom sektoru i sektoru poštanskih usluga (SL L 134, 30.4.2004., str.1.).

17

Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji posluju u vodnom, energetskom, prometnom sektoru i sektoru poštanskih usluga (SL L 134, 30.4.2004., str.1.).

(18)  Uredba (EZ) br. 1049/2001. Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. koja se odnosi na javni pristup dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

18

(19)  
  Direktiva 2001/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o usklađivanju zakonodavstava i drugih propisa država članica koji se odnose na primjenu dobre kliničke prakse pri provođenju kliničkih ispitivanja lijekova za ljudsku uporabu (SL L 121, 1.5.2001., str. 34.).

19

Direktiva 2001/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o usklađivanju zakonodavstava i drugih propisa država članica koji se odnose na primjenu dobre kliničke prakse pri provođenju kliničkih ispitivanja lijekova za ljudsku uporabu (SL L 121, 1.5.2001., str. 34.).

(*1)  Dvije godine nakn stupanja na snagu ove Uredbe.

*1

Prilog 1. – Prikaz informacija iz članka 13.a (novi)

| 1) | Uzimajući u obzir proporcije navedene u članku 6., informacije se navode na sljedeći način:









  IKONA | OSNOVNE INFORMACIJE | ISPUNJENO |
| --- | --- | --- | --- |
| | Osobni podaci ne prikupljaju se više od minimuma nužnog za svaku posebnu svrhu obrade | |
| | Osobni podaci ne zadržavaju se više od minimuma nužnog za svaku posebnu svrhu obrade | |
| | Osobni podaci ne obrađuju se u svrhe različite od onih u koje su prikupljeni; | |
| | Osobni podaci ne šire se komercijalnim trećim stranama; | |
| | Osobni podaci ne prodaju se niti se iznajmljuju | |
| | Osobni podaci ne zadržavaju se u nekodiranom obliku | |
| USKLAĐENOST S POLJIMA 1. – 3. PROPISANA JE PRAVOM EU-a |

1)

Uzimajući u obzir proporcije navedene u članku 6., informacije se navode na sljedeći način:

IKONA

OSNOVNE INFORMACIJE

ISPUNJENO

Image

Osobni podaci ne prikupljaju se više od minimuma nužnog za svaku posebnu svrhu obrade

Image

Osobni podaci ne zadržavaju se više od minimuma nužnog za svaku posebnu svrhu obrade

Image

Osobni podaci ne obrađuju se u svrhe različite od onih u koje su prikupljeni;

Image

Osobni podaci ne šire se komercijalnim trećim stranama;

Image

Osobni podaci ne prodaju se niti se iznajmljuju

Image

Osobni podaci ne zadržavaju se u nekodiranom obliku

USKLAĐENOST S POLJIMA 1. – 3. PROPISANA JE PRAVOM EU-a

| 2) | Sljedeće riječi u recima drugog stupca tablice pod točkom 1., pod nazivom „OSNOVNE INFORMACIJE”, napisane su kao podebljani tekst:










  (a) | riječ „prikupljaju” u prvom retku drugog stupca; |
| --- | --- | --- |

2)

Sljedeće riječi u recima drugog stupca tablice pod točkom 1., pod nazivom „OSNOVNE INFORMACIJE”, napisane su kao podebljani tekst:

(a)

riječ „prikupljaju” u prvom retku drugog stupca;

| (b) | riječ „zadržavaju” u drugom retku drugog stupca; |
| --- | --- |

(b)

riječ „zadržavaju” u drugom retku drugog stupca;

| (c) | riječ „obrađuju” u trećem retku drugog stupca; |
| --- | --- |

(c)

riječ „obrađuju” u trećem retku drugog stupca;

| (d) | riječ „šire” u četvrtom retku drugog stupca; |
| --- | --- |

(d)

riječ „šire” u četvrtom retku drugog stupca;

| (e) | riječi „prodaju se niti se iznajmljuju” u petom retku drugog stupca; |
| --- | --- |

(e)

riječi „prodaju se niti se iznajmljuju” u petom retku drugog stupca;

| (f) | riječ „nekodiranom” u šestom retku drugog stupca. |
| --- | --- |

(f)

riječ „nekodiranom” u šestom retku drugog stupca.

| 3) | Uzimajući u obzir proporcije navedene u članku 6., reci u trećem stupcu tablice pod točkom 1. pod nazivom „ISPUNJENO”, nadopunjuju se jednim od sljedećih grafičkih oblika u skladu s uvjetima utvrđenima u točki 4.:










  (a) | |
| --- | --- | --- |

3)

Uzimajući u obzir proporcije navedene u članku 6., reci u trećem stupcu tablice pod točkom 1. pod nazivom „ISPUNJENO”, nadopunjuju se jednim od sljedećih grafičkih oblika u skladu s uvjetima utvrđenima u točki 4.:

(a)

Image

| (b) | |
| --- | --- |

(b)

Image

| 4) | (a) | Ako se ne prikupi više od minimuma osobnih podataka nužanog za svaku posebnu svrhu obrade, prvi redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a). |
| --- | --- | --- |

4)

(a)

Ako se ne prikupi više od minimuma osobnih podataka nužanog za svaku posebnu svrhu obrade, prvi redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a).

| (b) | Ako se prikupi više od minimuma osobnih podataka nužnog za svaku posebnu svrhu obrade, prvi redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b). |
| --- | --- |

(b)

Ako se prikupi više od minimuma osobnih podataka nužnog za svaku posebnu svrhu obrade, prvi redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b).

| (c) | Ako se ne zadrži više od minimuma osobnih podataka nužnog za svaku posebnu svrhu obrade, drugi redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a). |
| --- | --- |

(c)

Ako se ne zadrži više od minimuma osobnih podataka nužnog za svaku posebnu svrhu obrade, drugi redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a).

| (d) | Ako se zadrži više od minimuma osobnih podataka nužnog za svaku posebnu svrhu obrade, drugi redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b). |
| --- | --- |

(d)

Ako se zadrži više od minimuma osobnih podataka nužnog za svaku posebnu svrhu obrade, drugi redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b).

| (e) | Ako se osobni podaci ne obrađuju u svrhe različite od onih u koje su prikupljeni, treći redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a). |
| --- | --- |

(e)

Ako se osobni podaci ne obrađuju u svrhe različite od onih u koje su prikupljeni, treći redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a).

| (f) | Ako se osobni podaci obrađuju u svrhe različite od onih u koje su prikupljeni, treći redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b). |
| --- | --- |

(f)

Ako se osobni podaci obrađuju u svrhe različite od onih u koje su prikupljeni, treći redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b).

| (g) | Ako se osobni podaci ne šire komercijalnim trećim stranama, četvrti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a). |
| --- | --- |

(g)

Ako se osobni podaci ne šire komercijalnim trećim stranama, četvrti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a).

| (h) | Ako se osobni podaci šire komercijalnim trećim stranama, četvrti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b). |
| --- | --- |

(h)

Ako se osobni podaci šire komercijalnim trećim stranama, četvrti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b).

| (i) | Ako se osobni podaci ne prodaju niti se iznajmljuju, peti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a). |
| --- | --- |

(i)

Ako se osobni podaci ne prodaju niti se iznajmljuju, peti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a).

| (j) | Ako se osobni podaci prodaju ili se iznajmljuju, peti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b). |
| --- | --- |

(j)

Ako se osobni podaci prodaju ili se iznajmljuju, peti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b).

| (k) | Ako se osobni podaci ne zadržavaju u nekodiranom obliku, šesti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a). |
| --- | --- |

(k)

Ako se osobni podaci ne zadržavaju u nekodiranom obliku, šesti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (a).

| (l) | Ako se osobni podaci zadržavaju u nekodiranom obliku, šesti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b). |
| --- | --- |

(l)

Ako se osobni podaci zadržavaju u nekodiranom obliku, šesti redak trećeg stupca tablice pod točkom 1. sadrži grafički oblik iz točke 3. pod (b).

| 5) | Referentne boje grafičkih oblika u točki 1. u skali boja Pantone su crna Pantone br. 7547 i crvena Pantone br. 485. Referentna boja grafičkog oblika u točki 3. pod (a) je zelena Pantone br. 370. Referentna boja grafičkih oblika u točki 3. pod (b) je crvena Pantone br. 485. |
| --- | --- |

5)

Referentne boje grafičkih oblika u točki 1. u skali boja Pantone su crna Pantone br. 7547 i crvena Pantone br. 485. Referentna boja grafičkog oblika u točki 3. pod (a) je zelena Pantone br. 370. Referentna boja grafičkih oblika u točki 3. pod (b) je crvena Pantone br. 485.

| 6) | Proporcije u sljedećem crtežu moraju se poštovati, čak i kada je format tablice smanjen ili povećan |
| --- | --- |

6)

Proporcije u sljedećem crtežu moraju se poštovati, čak i kada je format tablice smanjen ili povećan

[Am. 207]

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/493 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/493

---

P7_TA(2014)0213

Zaštita eura od krivotvorenja (program „Periklo 2020.”) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o proširenju primjene Uredbe (EU) br. .../2012 o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo 2020.”) na države članice nesudionice (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2017/C 378/56)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća (16616/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća (16616/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0463/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0463/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. podstavke 1. i 3. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. podstavke 1. i 3. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0152/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0152/2014),

| 1. | daje suglasnost za prijedlog Uredbe Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za prijedlog Uredbe Vijeća;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/494 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/494

---

P7_TA(2014)0214

Sporazum između Europske unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o zaključivanju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 378/57)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke vijeća (17846/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke vijeća (17846/2013),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza (15554/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza (15554/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0078/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0078/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 81. stavak 2. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 81. stavak 2. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0155/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0155/2014),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Azerbajdžana. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Azerbajdžana.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/495 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/495

---

P7_TA(2014)0215

Sporazum između Europske unije i Republike Azerbajdžan o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 378/58)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (15596/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (15596/2013),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka (15594/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka (15594/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 79. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0079/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 79. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0079/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 1., prvi i treći podstavak, članak 81. stavak 2. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 1., prvi i treći podstavak, članak 81. stavak 2. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0154/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0154/2014),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Azerbajdžana. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Azerbajdžana.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/496 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/496

---

P7_TA(2014)0219

Obrada osobnih podataka u svrhu sprečavanja kaznenih djela ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/59)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0010),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 16. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0024/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 16. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0024/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja njemačkog Saveznog vijeća i švedskog Parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja njemačkog Saveznog vijeća i švedskog Parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje europskog nadzornika za zaštitu podataka od 7. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje europskog nadzornika za zaštitu podataka od 7. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za temeljna prava od 1. listopada 2012.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za temeljna prava od 1. listopada 2012.;

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0403/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0403/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 192, 30.6.2012., str. 7.

---

P7_TC1-COD(2012)0010

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donoštenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 16. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon što se nacrt zakonodavnog akta proslijedio nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (1),

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Zaštita fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka temeljno je pravo. Člankom 8. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i člankom 16. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđuje se da svaka osoba ima pravo na zaštitu osobnih podataka koji se tiču nje.
  Člankom 8. stavkom 2. Povelje utvrđuje se da se takvi podaci moraju obrađivati nepristrano za posebne svrhe i na temelju suglasnosti dotične osobe ili na nekoj drugoj zakonski utvrđenoj legitimnoj osnovi. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Zaštita fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka temeljno je pravo. Člankom 8. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i člankom 16. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđuje se da svaka osoba ima pravo na zaštitu osobnih podataka koji se tiču nje.
  Člankom 8. stavkom 2. Povelje utvrđuje se da se takvi podaci moraju obrađivati nepristrano za posebne svrhe i na temelju suglasnosti dotične osobe ili na nekoj drugoj zakonski utvrđenoj legitimnoj osnovi. [Am. 1]

| (2) | Obrada osobnih podataka namijenjena je tome da služi čovjeku; načela i pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi njihovih osobnih podataka trebala bi, bez obzira na državljanstvo ili boravište fizičkih osoba, uvažavati njihova temeljna prava i slobode, a posebno pravo na zaštitu osobnih podataka. Trebala bi pridonositi ostvarenju područja slobode, sigurnosti i pravde. |
| --- | --- |

(2)

Obrada osobnih podataka namijenjena je tome da služi čovjeku; načela i pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi njihovih osobnih podataka trebala bi, bez obzira na državljanstvo ili boravište fizičkih osoba, uvažavati njihova temeljna prava i slobode, a posebno pravo na zaštitu osobnih podataka. Trebala bi pridonositi ostvarenju područja slobode, sigurnosti i pravde.

| (3) | Brz tehnološki napredak i globalizacija stvorili su nove izazove za zaštitu osobnih podataka. Opseg prikupljanja i razmjene podataka drastično se povećava. Tehnologija nadležnim tijelima u provođenju njihovih aktivnosti omogućuje korištenje osobnih podataka u dosad nezapamćenim razmjerima. |
| --- | --- |

(3)

Brz tehnološki napredak i globalizacija stvorili su nove izazove za zaštitu osobnih podataka. Opseg prikupljanja i razmjene podataka drastično se povećava. Tehnologija nadležnim tijelima u provođenju njihovih aktivnosti omogućuje korištenje osobnih podataka u dosad nezapamćenim razmjerima.

| (4) | To zahtijeva olakšanje slobodnog protoka podataka
  , kad je to nužno i razmjerno,
  među nadležnim tijelima unutar Unije i njihova prijenosa u treće zemlje i međunarodne organizacije uz istodobno osiguravanje visoke razine zaštite osobnih podataka. Ove

  Te
  promjene iziskuju izgradnju snažnoga i usklađenijeg okvira za zaštitu podataka u Uniji, koji bi podupirala dosljedna primjena. [Am. 2] |
| --- | --- |

(4)

To zahtijeva olakšanje slobodnog protoka podataka
  , kad je to nužno i razmjerno,
  među nadležnim tijelima unutar Unije i njihova prijenosa u treće zemlje i međunarodne organizacije uz istodobno osiguravanje visoke razine zaštite osobnih podataka. Ove

  Te
  promjene iziskuju izgradnju snažnoga i usklađenijeg okvira za zaštitu podataka u Uniji, koji bi podupirala dosljedna primjena. [Am. 2]

| (5) | Direktiva 95/46/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća (3) primjenjuje se na sve aktivnosti obrade osobnih podataka u državama članicama u javnom i privatnom sektoru. No Direktiva se ne primjenjuje na obrade osobnih podataka „tijekom aktivnosti koja je izvan područja primjene prava Zajednice”, kao što su aktivnosti na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 95/46/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća (3) primjenjuje se na sve aktivnosti obrade osobnih podataka u državama članicama u javnom i privatnom sektoru. No Direktiva se ne primjenjuje na obrade osobnih podataka „tijekom aktivnosti koja je izvan područja primjene prava Zajednice”, kao što su aktivnosti na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje.

| (6) | Okvirna odluka Vijeća 2008/977/JHA (4) primjenjuje se na područja pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje. Područje primjene ove Okvirne odluke ograničeno je na obradu osobnih podataka koje države članice jedna drugoj prenose ili stavljaju na raspolaganje. |
| --- | --- |

(6)

Okvirna odluka Vijeća 2008/977/JHA (4) primjenjuje se na područja pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje. Područje primjene ove Okvirne odluke ograničeno je na obradu osobnih podataka koje države članice jedna drugoj prenose ili stavljaju na raspolaganje.

| (7) | Osiguravanje usklađene

  dosljedne
  i visoke razine zaštite osobnih podataka pojedinaca i olakšavanje

  pojedinih osoba te ubrzavanje
  razmjene osobnih podataka među nadležnim tijelima

  vlastima
  država članica ključno je kako bi se zajamčila

  osigurala
  učinkovita pravosudna suradnja u kaznenim stvarima i policijska suradnja.
  policijskoj suradnji.
  Imajući u vidu taj cilj, razina zaštite prava i sloboda pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija mora biti jednaka u svim državama članicama.
  U cijeloj Uniji trebalo bi osigurati dosljednu i ujednačenu primjenu pravila za zaštitu temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka.
  Učinkovita zaštita osobnih podataka u cijeloj Uniji zahtijeva jačanje prava osoba čiji se podaci obrađuju i obveza onih koji osobne podatke obrađuju, ali i jednake ovlasti nadzora i jamčenja usklađenosti s pravilima za zaštitu osobnih podataka u državama članicama. [Am. 3] |
| --- | --- |

(7)

Osiguravanje usklađene

  dosljedne
  i visoke razine zaštite osobnih podataka pojedinaca i olakšavanje

  pojedinih osoba te ubrzavanje
  razmjene osobnih podataka među nadležnim tijelima

  vlastima
  država članica ključno je kako bi se zajamčila

  osigurala
  učinkovita pravosudna suradnja u kaznenim stvarima i policijska suradnja.
  policijskoj suradnji.
  Imajući u vidu taj cilj, razina zaštite prava i sloboda pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija mora biti jednaka u svim državama članicama.
  U cijeloj Uniji trebalo bi osigurati dosljednu i ujednačenu primjenu pravila za zaštitu temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka.
  Učinkovita zaštita osobnih podataka u cijeloj Uniji zahtijeva jačanje prava osoba čiji se podaci obrađuju i obveza onih koji osobne podatke obrađuju, ali i jednake ovlasti nadzora i jamčenja usklađenosti s pravilima za zaštitu osobnih podataka u državama članicama. [Am. 3]

| (8) | Na temelju članka 16. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Europski parlament i Vijeće trebali bi utvrditi pravila koja se odnose na zaštitu pojedinaca pri obradi osobnih podataka i pravila koja se odnose na slobodno kretanje

  slobodan protok njihovih
  osobnih podataka. [Am. 4] |
| --- | --- |

(8)

Na temelju članka 16. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Europski parlament i Vijeće trebali bi utvrditi pravila koja se odnose na zaštitu pojedinaca pri obradi osobnih podataka i pravila koja se odnose na slobodno kretanje

  slobodan protok njihovih
  osobnih podataka. [Am. 4]

| (9) | Na temelju toga Uredba (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) utvrđuje općenita pravila za zaštitu pojedinaca pri obradi osobnih podataka i osiguranje slobodnog kretanja osobnih podataka unutar Unije. |
| --- | --- |

(9)

Na temelju toga Uredba (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) utvrđuje općenita pravila za zaštitu pojedinaca pri obradi osobnih podataka i osiguranje slobodnog kretanja osobnih podataka unutar Unije.

| (10) | U Izjavi 21 o zaštiti osobnih podataka na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje, priloženoj završnom aktu međuvladine konferencije na kojoj je usvojen Ugovor iz Lisabona, konferencija je potvrdila da bi se određena pravila o zaštiti osobnih podataka i slobodnom kretanju takvih podataka na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje na temelju članka 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije mogla pokazati neophodnima zbog specifične prirode tih područja. |
| --- | --- |

(10)

U Izjavi 21 o zaštiti osobnih podataka na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje, priloženoj završnom aktu međuvladine konferencije na kojoj je usvojen Ugovor iz Lisabona, konferencija je potvrdila da bi se određena pravila o zaštiti osobnih podataka i slobodnom kretanju takvih podataka na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje na temelju članka 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije mogla pokazati neophodnima zbog specifične prirode tih područja.

| (11) | Stoga bi
  posebnom
  direktivom trebalo odgovoriti na specifičnu prirodu tih područja i utvrditi pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija. [Am. 5] |
| --- | --- |

(11)

Stoga bi
  posebnom
  direktivom trebalo odgovoriti na specifičnu prirodu tih područja i utvrditi pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija. [Am. 5]

| (12) | Kako bi se pojedincima osigurala jednaka razina zaštite na temelju prava koja su zakonski ostvariva u cijeloj Uniji te se spriječila odstupanja koja ometaju razmjenu osobnih podataka među nadležnim tijelima, Direktiva bi trebala predvidjeti usklađena pravila za zaštitu i slobodno kretanje osobnih podataka na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se pojedincima osigurala jednaka razina zaštite na temelju prava koja su zakonski ostvariva u cijeloj Uniji te se spriječila odstupanja koja ometaju razmjenu osobnih podataka među nadležnim tijelima, Direktiva bi trebala predvidjeti usklađena pravila za zaštitu i slobodno kretanje osobnih podataka na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje.

| (13) | Ovom se Direktivom omogućuje uzimanje u obzir načela javnog pristupa službenim dokumentima kod primjene odredaba koje su njome utvrđene. |
| --- | --- |

(13)

Ovom se Direktivom omogućuje uzimanje u obzir načela javnog pristupa službenim dokumentima kod primjene odredaba koje su njome utvrđene.

| (14) | Zaštita koju ova Direktiva pruža trebala bi se odnositi na fizičke osobe pri obradi osobnih podataka, bez obzira na njihovo državljanstvo ili mjesto boravišta. |
| --- | --- |

(14)

Zaštita koju ova Direktiva pruža trebala bi se odnositi na fizičke osobe pri obradi osobnih podataka, bez obzira na njihovo državljanstvo ili mjesto boravišta.

| (15) | Zaštita pojedinaca trebala bi biti tehnološki neutralna i ne ovisiti o tehnikama koje se koriste; u suprotnom, to bi izazvalo ozbiljan rizik od zaobilaženja propisa. Zaštita pojedinaca trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka automatiziranim sredstvima, ali i na ručnu obradu ako su podaci sadržani u sustavu podataka ili ih se u taj sustav namjerava unijeti. Dokumenti ili skupovi dokumenata kao i njihove naslovne stranice koje nisu strukturirane u skladu s posebnim kriterijima ne bi trebali pripadati području primjene ove Direktive. Ova se Direktiva ne bi trebala primjenjivati na obradu osobnih podataka u okviru aktivnosti koja nije u području primjene zakonodavstva Unije., osobito ako je riječ o nacionalnoj sigurnosti, ili na podatke koje obrađuju institucije,

  Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća

   (5)

  i posebne pravne instrumente koji se primjenjuju na agencije
  , tijela ili uredi i agencije Unije, kao što su Europol ili Eurojust

  ili urede Unije trebalo bi uskladiti s ovom Direktivom i primijeniti u skladu s njom
  . [Am. 6] |
| --- | --- |

(15)

Zaštita pojedinaca trebala bi biti tehnološki neutralna i ne ovisiti o tehnikama koje se koriste; u suprotnom, to bi izazvalo ozbiljan rizik od zaobilaženja propisa. Zaštita pojedinaca trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka automatiziranim sredstvima, ali i na ručnu obradu ako su podaci sadržani u sustavu podataka ili ih se u taj sustav namjerava unijeti. Dokumenti ili skupovi dokumenata kao i njihove naslovne stranice koje nisu strukturirane u skladu s posebnim kriterijima ne bi trebali pripadati području primjene ove Direktive. Ova se Direktiva ne bi trebala primjenjivati na obradu osobnih podataka u okviru aktivnosti koja nije u području primjene zakonodavstva Unije., osobito ako je riječ o nacionalnoj sigurnosti, ili na podatke koje obrađuju institucije,

  Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća

   (5)

  i posebne pravne instrumente koji se primjenjuju na agencije
  , tijela ili uredi i agencije Unije, kao što su Europol ili Eurojust

  ili urede Unije trebalo bi uskladiti s ovom Direktivom i primijeniti u skladu s njom
  . [Am. 6]

| (16) | Načela zaštite trebala bi se primjenjivati na bilo koju informaciju koja se odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu čiji se identitet može utvrditi. Kako bi se odredilo može li se fizičku osobu identificirati, trebalo bi uzeti u obzir sva sredstva koja nadzornik ili bilo koja druga osoba može opravdano koristiti kako bi identificirala pojedinca o kojemu je riječ

  ili izdvojila tu osobu
  . Načela zaštite podataka ne bi trebalo primjenjivati na podatke koji su anonimni na način da se osobu čiji se podaci obrađuju više ne može identificirati.
  Ova se Direktiva ne bi trebala primjenjivati na anonimne podatke, odnosno sve podatke koji se izravno ili neizravno te samostalno ili u kombinaciji sa srodnim podacima ne mogu povezati s tom fizičkom osobom. Uzimajući u obzir važnost trenutačnih razvojnih trendova u informacijskom društvu koji se odnose na tehnike prikupljanja, prijenosa, obrade, bilježenja, pohranjivanja ili slanja podataka o lokaciji fizičkih osoba, koji se mogu koristiti u različite svrhe, uključujući nadziranje ili izradu profila, ova Direktiva trebala bi se primjenjivati na obradu takvih osobnih podataka. [Am. 7] |
| --- | --- |

(16)

Načela zaštite trebala bi se primjenjivati na bilo koju informaciju koja se odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu čiji se identitet može utvrditi. Kako bi se odredilo može li se fizičku osobu identificirati, trebalo bi uzeti u obzir sva sredstva koja nadzornik ili bilo koja druga osoba može opravdano koristiti kako bi identificirala pojedinca o kojemu je riječ

  ili izdvojila tu osobu
  . Načela zaštite podataka ne bi trebalo primjenjivati na podatke koji su anonimni na način da se osobu čiji se podaci obrađuju više ne može identificirati.
  Ova se Direktiva ne bi trebala primjenjivati na anonimne podatke, odnosno sve podatke koji se izravno ili neizravno te samostalno ili u kombinaciji sa srodnim podacima ne mogu povezati s tom fizičkom osobom. Uzimajući u obzir važnost trenutačnih razvojnih trendova u informacijskom društvu koji se odnose na tehnike prikupljanja, prijenosa, obrade, bilježenja, pohranjivanja ili slanja podataka o lokaciji fizičkih osoba, koji se mogu koristiti u različite svrhe, uključujući nadziranje ili izradu profila, ova Direktiva trebala bi se primjenjivati na obradu takvih osobnih podataka. [Am. 7]

| (16a) | Svaka obrada osobnih podataka mora biti zakonita, poštena i transparentna u odnosu na dotične pojedince. Posebne svrhe obrade podataka osobito bi trebale biti izričite i legitimne te utvrđene u trenutku prikupljanja osobnih podataka. Osobni podaci trebali bi biti prikladni, relevantni i ograničeni na nužno potrebne za svrhe radi kojih se obrađuju. To posebno zahtijeva ograničavanje prikupljenih podataka i razdoblja njihova pohranjivanja na najmanju moguću mjeru. Osobni podaci trebali bi se obrađivati samo ako se svrha obrade ne može postići drugim sredstvima. Trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće korake kako bi se osiguralo da se osobni podaci koji nisu točni isprave ili izbrišu. Kako bi se osiguralo da se podaci ne pohranjuju duže nego što je potrebno, nadzornik bi trebao odrediti rokove za njihovo brisanje ili redovitu reviziju. [Am. 8] |
| --- | --- |

(16a)

Svaka obrada osobnih podataka mora biti zakonita, poštena i transparentna u odnosu na dotične pojedince. Posebne svrhe obrade podataka osobito bi trebale biti izričite i legitimne te utvrđene u trenutku prikupljanja osobnih podataka. Osobni podaci trebali bi biti prikladni, relevantni i ograničeni na nužno potrebne za svrhe radi kojih se obrađuju. To posebno zahtijeva ograničavanje prikupljenih podataka i razdoblja njihova pohranjivanja na najmanju moguću mjeru. Osobni podaci trebali bi se obrađivati samo ako se svrha obrade ne može postići drugim sredstvima. Trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće korake kako bi se osiguralo da se osobni podaci koji nisu točni isprave ili izbrišu. Kako bi se osiguralo da se podaci ne pohranjuju duže nego što je potrebno, nadzornik bi trebao odrediti rokove za njihovo brisanje ili redovitu reviziju. [Am. 8]

| (17) | Osobni podaci koji se odnose na zdravlje trebali bi posebno sadržavati sve podatke koji se tiču zdravstvenog statusa osobe čiji se podaci obrađuju, informacije o prijavi pojedinca za pružanje zdravstvenih usluga, informacije o plaćanjima ili o tome ostvaruje li pojedinac pravo na zdravstvenu zaštitu, broj, simbol ili posebnu oznaku dodijeljenu pojedincu radi njegova jedinstvenog identificiranja u zdravstvene svrhe, svaku informaciju koja je tijekom pružanja zdravstvenih usluga pojedincu o njemu prikupljena, informacije dobivene testiranjem ili obavljanjem pretrage dijela tijela ili tjelesnog sadržaja, uključujući i biološke uzorke, utvrđivanje identiteta osobe kao pružatelja zdravstvene zaštite pojedincu ili svaku informaciju o primjerice bolesti, invalidnosti, riziku od razvoja bolesti, anamnezi, kliničkom liječenju ili trenutačnom fiziološkom ili biomedicinskom stanju osobe čiji se podaci obrađuju neovisno o njegovom izvoru, npr. liječniku ili drugom zdravstvenom djelatniku, bolnici, medicinskom uređaju ili dijagnostičkoj pretrazi „in vitro”. |
| --- | --- |

(17)

Osobni podaci koji se odnose na zdravlje trebali bi posebno sadržavati sve podatke koji se tiču zdravstvenog statusa osobe čiji se podaci obrađuju, informacije o prijavi pojedinca za pružanje zdravstvenih usluga, informacije o plaćanjima ili o tome ostvaruje li pojedinac pravo na zdravstvenu zaštitu, broj, simbol ili posebnu oznaku dodijeljenu pojedincu radi njegova jedinstvenog identificiranja u zdravstvene svrhe, svaku informaciju koja je tijekom pružanja zdravstvenih usluga pojedincu o njemu prikupljena, informacije dobivene testiranjem ili obavljanjem pretrage dijela tijela ili tjelesnog sadržaja, uključujući i biološke uzorke, utvrđivanje identiteta osobe kao pružatelja zdravstvene zaštite pojedincu ili svaku informaciju o primjerice bolesti, invalidnosti, riziku od razvoja bolesti, anamnezi, kliničkom liječenju ili trenutačnom fiziološkom ili biomedicinskom stanju osobe čiji se podaci obrađuju neovisno o njegovom izvoru, npr. liječniku ili drugom zdravstvenom djelatniku, bolnici, medicinskom uređaju ili dijagnostičkoj pretrazi „in vitro”.

| (18) | Svaka obrada osobnih podataka mora biti poštena i zakonita prema pojedincima o kojima je riječ. Posebne namjene za koje se podaci obrađuju osobito bi trebale biti eksplicitne.
  [Am. 9] |
| --- | --- |

(18)

Svaka obrada osobnih podataka mora biti poštena i zakonita prema pojedincima o kojima je riječ. Posebne namjene za koje se podaci obrađuju osobito bi trebale biti eksplicitne.
  [Am. 9]

| (19) | Radi sprečavanja, istrage i progona kaznenih djela nužno je da nadležna tijela zadrže i obrađuju osobne podatke prikupljene u kontekstu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona posebnih kaznenih djela izvan tog konteksta kako bi razvila razumijevanje o kaznenim fenomenima i trendovima, prikupila podatke o mrežama organiziranog kriminala i uspostavila veze između različitih otkrivenih kaznenih djela.
  [Am. 10] |
| --- | --- |

(19)

Radi sprečavanja, istrage i progona kaznenih djela nužno je da nadležna tijela zadrže i obrađuju osobne podatke prikupljene u kontekstu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona posebnih kaznenih djela izvan tog konteksta kako bi razvila razumijevanje o kaznenim fenomenima i trendovima, prikupila podatke o mrežama organiziranog kriminala i uspostavila veze između različitih otkrivenih kaznenih djela.
  [Am. 10]

| (20) | Osobne podatke ne bi trebalo obrađivati u svrhe koje nisu u skladu sa svrhom u koju su prikupljeni. Osobni podaci trebali bi biti odgovarajući, relevantni i ne preopsežni u odnosu na svrhe u koje ih se obrađuje. Trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće korake kako bi se osiguralo da se osobni podaci koji nisu točni isprave ili izbrišu.
  [Am. 11] |
| --- | --- |

(20)

Osobne podatke ne bi trebalo obrađivati u svrhe koje nisu u skladu sa svrhom u koju su prikupljeni. Osobni podaci trebali bi biti odgovarajući, relevantni i ne preopsežni u odnosu na svrhe u koje ih se obrađuje. Trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće korake kako bi se osiguralo da se osobni podaci koji nisu točni isprave ili izbrišu.
  [Am. 11]

| (20a) | Činjenica da se obje svrhe odnose na sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija ne znači nužno da su one usklađene. Međutim postoje slučajevi u kojima bi daljnja obrada u neusklađene svrhe trebala biti moguća ako je to potrebno da bi se ispunila pravna obveza kojoj nadzornik podliježe kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili spriječile izravne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti. Zbog toga bi države članice trebale moći donositi nacionalne zakone kojima se omogućuju takva odstupanja u nužnoj mjeri. Takvi nacionalni zakoni trebali bi sadržavati odgovarajuće zaštitne mehanizme. [Am. 12] |
| --- | --- |

(20a)

Činjenica da se obje svrhe odnose na sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija ne znači nužno da su one usklađene. Međutim postoje slučajevi u kojima bi daljnja obrada u neusklađene svrhe trebala biti moguća ako je to potrebno da bi se ispunila pravna obveza kojoj nadzornik podliježe kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili spriječile izravne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti. Zbog toga bi države članice trebale moći donositi nacionalne zakone kojima se omogućuju takva odstupanja u nužnoj mjeri. Takvi nacionalni zakoni trebali bi sadržavati odgovarajuće zaštitne mehanizme. [Am. 12]

| (21) | Trebalo bi primijeniti načelo točnosti podataka uzimajući u obzir prirodu i svrhu predmetne obrade. Izjave koje sadržavaju osobne podatke temelje se, osobito u sudskim postupcima, na subjektivnoj percepciji pojedinaca i u nekim se slučajevima ne mogu uvijek provjeriti. Stoga se zahtjev za točnošću ne bi trebao odnositi na točnost izjave, već samo na činjenicu da je određena izjava dana. |
| --- | --- |

(21)

Trebalo bi primijeniti načelo točnosti podataka uzimajući u obzir prirodu i svrhu predmetne obrade. Izjave koje sadržavaju osobne podatke temelje se, osobito u sudskim postupcima, na subjektivnoj percepciji pojedinaca i u nekim se slučajevima ne mogu uvijek provjeriti. Stoga se zahtjev za točnošću ne bi trebao odnositi na točnost izjave, već samo na činjenicu da je određena izjava dana.

| (22) | Kod tumačenja i primjene općenitih načela obrade osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršenja kaznenopravnih sankcija trebalo bi uzeti u obzir posebne značajke toga područja, uključujući posebne ciljeve kojima se teži.
  [Am. 13] |
| --- | --- |

(22)

Kod tumačenja i primjene općenitih načela obrade osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršenja kaznenopravnih sankcija trebalo bi uzeti u obzir posebne značajke toga područja, uključujući posebne ciljeve kojima se teži.
  [Am. 13]

| (23) | Za obradu osobnih podataka na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje svojstveno je da se obrađuju osobni podaci koji se odnose na različite kategorije osoba čiji se podaci obrađuju. Stoga bi što je više moguće trebalo praviti jasnu razliku između osobnih podataka različitih kategorija osoba čiji se podaci obrađuju, primjerice osumnjičenika, osoba osuđenih za kazneno djelo, žrtava i trećih strana, kao što su svjedoci, osobe koje posjeduju važne informacije ili kontakte te pomagači osumnjičenika i osuđenih počinitelja kaznenih djela.
  Države članice trebale bi utvrditi posebna pravila o posljedicama te kategorizacije uzimajući u obzir različite svrhe u koje se podaci prikupljaju te osiguravajući posebne zaštitne mehanizme za osobe koje nisu osumnjičene za počinjenje kaznenog djela ili koje za njega nisu osuđene. [Am. 14] |
| --- | --- |

(23)

Za obradu osobnih podataka na područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje svojstveno je da se obrađuju osobni podaci koji se odnose na različite kategorije osoba čiji se podaci obrađuju. Stoga bi što je više moguće trebalo praviti jasnu razliku između osobnih podataka različitih kategorija osoba čiji se podaci obrađuju, primjerice osumnjičenika, osoba osuđenih za kazneno djelo, žrtava i trećih strana, kao što su svjedoci, osobe koje posjeduju važne informacije ili kontakte te pomagači osumnjičenika i osuđenih počinitelja kaznenih djela.
  Države članice trebale bi utvrditi posebna pravila o posljedicama te kategorizacije uzimajući u obzir različite svrhe u koje se podaci prikupljaju te osiguravajući posebne zaštitne mehanizme za osobe koje nisu osumnjičene za počinjenje kaznenog djela ili koje za njega nisu osuđene. [Am. 14]

| (24) | Trebalo bi što je više moguće praviti razliku među osobnim podacima prema stupnju njihove točnosti i pouzdanosti. Trebalo bi praviti razliku između činjenica i osobnih procjena kako bi se osigurale zaštita pojedinaca te kvaliteta i pouzdanost informacija koje obrađuju nadležna tijela. |
| --- | --- |

(24)

Trebalo bi što je više moguće praviti razliku među osobnim podacima prema stupnju njihove točnosti i pouzdanosti. Trebalo bi praviti razliku između činjenica i osobnih procjena kako bi se osigurale zaštita pojedinaca te kvaliteta i pouzdanost informacija koje obrađuju nadležna tijela.

| (25) | Kako bi bila zakonita, obrada osobnih podataka trebala bi biti neophodna

  dopuštena samo onda kad je nužna
  za ispunjavanje pravne obveze kojoj nadzornik podliježe, izvršavanje zadataka

  nekog zadatka
  u interesu javnosti od strane nadležnog tijela na temelju prava
  Unije
  ili za zaštitu vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili za sprečavanje izravne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti.

  države članice, koje bi trebalo sadržavati izričite i detaljne odredbe najmanje o ciljevima, osobnim podacima i posebnim svrhama i sredstvima te kojim bi trebalo odrediti ili omogućiti određivanje nadzornika, postupaka koje treba provoditi, upotrebe i ograničenja primjene diskrecijskog prava dodijeljenog nadležnim tijelima u pogledu postupaka obrade
  . [Am. 15] |
| --- | --- |

(25)

Kako bi bila zakonita, obrada osobnih podataka trebala bi biti neophodna

  dopuštena samo onda kad je nužna
  za ispunjavanje pravne obveze kojoj nadzornik podliježe, izvršavanje zadataka

  nekog zadatka
  u interesu javnosti od strane nadležnog tijela na temelju prava
  Unije
  ili za zaštitu vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili za sprečavanje izravne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti.

  države članice, koje bi trebalo sadržavati izričite i detaljne odredbe najmanje o ciljevima, osobnim podacima i posebnim svrhama i sredstvima te kojim bi trebalo odrediti ili omogućiti određivanje nadzornika, postupaka koje treba provoditi, upotrebe i ograničenja primjene diskrecijskog prava dodijeljenog nadležnim tijelima u pogledu postupaka obrade
  . [Am. 15]

| (25a) | Osobne podatke ne bi trebalo obrađivati u svrhe koje nisu u skladu sa svrhom u koju su prikupljeni. Daljnja obrada od strane nadležnih tijela u svrhu koja je dio područja primjene ove Direktive, a koja nije u skladu s prvotnom svrhom trebala bi biti dopuštena samo u posebnim slučajevima kad je takva obrada nužna za ispunjavanje pravne obveze kojoj nadzornik podliježe na temelju prava Unije ili prava države članice ili za zaštitu vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili za sprečavanje izravne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti. Činjenica da se podaci obrađuju u svrhu provedbe zakona ne znači nužno da je ta svrha u skladu s prvotnom. Koncept usklađene primjene treba tumačiti ograničeno. [Am. 16] |
| --- | --- |

(25a)

Osobne podatke ne bi trebalo obrađivati u svrhe koje nisu u skladu sa svrhom u koju su prikupljeni. Daljnja obrada od strane nadležnih tijela u svrhu koja je dio područja primjene ove Direktive, a koja nije u skladu s prvotnom svrhom trebala bi biti dopuštena samo u posebnim slučajevima kad je takva obrada nužna za ispunjavanje pravne obveze kojoj nadzornik podliježe na temelju prava Unije ili prava države članice ili za zaštitu vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili za sprečavanje izravne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti. Činjenica da se podaci obrađuju u svrhu provedbe zakona ne znači nužno da je ta svrha u skladu s prvotnom. Koncept usklađene primjene treba tumačiti ograničeno. [Am. 16]

| (25b) | Osobne podatke koji su obrađivani uz kršenje nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom ne bi više trebalo obrađivati. [Am. 17] |
| --- | --- |

(25b)

Osobne podatke koji su obrađivani uz kršenje nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom ne bi više trebalo obrađivati. [Am. 17]

| (26) | Osobni podaci koji su po svojoj prirodi osobito osjetljivi
  i ranjivi
  u pogledu temeljnih prava ili privatnosti, uključujući genetičke podatke, zaslužuju posebnu zaštitu. Takve podatke ne bi trebalo obrađivati osim ako njihova obrada nije posebno odobrena pravom

  nužna za izvršavanje nekog zadatka u javnom interesu, na temelju prava Unije ili prava države članice
  kojim se predviđaju odgovarajuće mjere zaštite
  temeljnih prava i
  legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju; ili je obrada neophodna za zaštitu vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe; ili se obrada odnosi na podatke koje je objavila osoba čiji se podaci obrađuju.
  Osjetljive osobne podatke trebalo bi obrađivati samo ako se njima dopunjuju drugi osobni podaci koji su već obrađeni za potrebe provedbe zakona. Svako odstupanje od zabrane obrade osjetljivih podataka trebalo bi tumačiti ograničeno i ono ne bi trebalo dovesti do česte, opsežne i strukturne obrade osjetljivih osobnih podataka. [Am. 18] |
| --- | --- |

(26)

Osobni podaci koji su po svojoj prirodi osobito osjetljivi
  i ranjivi
  u pogledu temeljnih prava ili privatnosti, uključujući genetičke podatke, zaslužuju posebnu zaštitu. Takve podatke ne bi trebalo obrađivati osim ako njihova obrada nije posebno odobrena pravom

  nužna za izvršavanje nekog zadatka u javnom interesu, na temelju prava Unije ili prava države članice
  kojim se predviđaju odgovarajuće mjere zaštite
  temeljnih prava i
  legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju; ili je obrada neophodna za zaštitu vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe; ili se obrada odnosi na podatke koje je objavila osoba čiji se podaci obrađuju.
  Osjetljive osobne podatke trebalo bi obrađivati samo ako se njima dopunjuju drugi osobni podaci koji su već obrađeni za potrebe provedbe zakona. Svako odstupanje od zabrane obrade osjetljivih podataka trebalo bi tumačiti ograničeno i ono ne bi trebalo dovesti do česte, opsežne i strukturne obrade osjetljivih osobnih podataka. [Am. 18]

| (26a) | Obrada genetskih podataka trebala bi biti dopuštena samo ako postoji genetska veza koja se pojavi tijekom kaznene istrage ili sudskog postupka. Genetske podatke trebalo bi pohranjivati samo u razdoblju nužnom za potrebe takvih istraga i postupaka, dok države članice mogu utvrditi dulje trajanje pohranjivanja pod uvjetima utvrđenima ovom Direktivom. [Am. 19] |
| --- | --- |

(26a)

Obrada genetskih podataka trebala bi biti dopuštena samo ako postoji genetska veza koja se pojavi tijekom kaznene istrage ili sudskog postupka. Genetske podatke trebalo bi pohranjivati samo u razdoblju nužnom za potrebe takvih istraga i postupaka, dok države članice mogu utvrditi dulje trajanje pohranjivanja pod uvjetima utvrđenima ovom Direktivom. [Am. 19]

| (27) | Svaka fizička osoba trebala bi imati pravo ne podlijegati mjeri koja se temelji jedino na automatiziranoj obradi ako

  na djelomičnom ili potpunom profiliranju automatiziranom obradom. Takvu obradu kojom se
  stvara štetan pravni učinak na tu osobu
  ili koja na na nju znatno utječe trebalo bi zabraniti
  osim ako je
  zakonski
  odobrena pravom i podliježe odgovarajućim mjerama zaštite
  temeljnih prava i
  legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju
  , uključujući pravo na važne informacije o logici korištenoj tijekom profiliranja
  .
  Takva obrada ni pod kojim uvjetima ne bi trebala sadržavati posebne kategorije podataka, stvarati ih ili na temelju njih diskriminirati. [Am. 20] |
| --- | --- |

(27)

Svaka fizička osoba trebala bi imati pravo ne podlijegati mjeri koja se temelji jedino na automatiziranoj obradi ako

  na djelomičnom ili potpunom profiliranju automatiziranom obradom. Takvu obradu kojom se
  stvara štetan pravni učinak na tu osobu
  ili koja na na nju znatno utječe trebalo bi zabraniti
  osim ako je
  zakonski
  odobrena pravom i podliježe odgovarajućim mjerama zaštite
  temeljnih prava i
  legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju
  , uključujući pravo na važne informacije o logici korištenoj tijekom profiliranja
  .
  Takva obrada ni pod kojim uvjetima ne bi trebala sadržavati posebne kategorije podataka, stvarati ih ili na temelju njih diskriminirati. [Am. 20]

| (28) | Kako bi osoba čiji se podaci obrađuju mogla ostvariti svoja prava, svaka informacija namijenjena njoj trebala bi biti lako dostupna i razumljiva te sročena jasnim i jednostavnim jezikom.
  Ta bi informacija trebala biti prilagođena potrebama osobe čiji se podaci obrađuju, posebno kad se upućuje djetetu. [Am. 21] |
| --- | --- |

(28)

Kako bi osoba čiji se podaci obrađuju mogla ostvariti svoja prava, svaka informacija namijenjena njoj trebala bi biti lako dostupna i razumljiva te sročena jasnim i jednostavnim jezikom.
  Ta bi informacija trebala biti prilagođena potrebama osobe čiji se podaci obrađuju, posebno kad se upućuje djetetu. [Am. 21]

| (29) | Trebalo bi osigurati modalitete kojima se osobi čiji se podaci obrađuju olakšava ostvarivanje njezinih prava u okviru ove Direktive, uključujući mehanizme za besplatan zahtjev, osobito za pristup podacima, njihovo ispravljanje i brisanje. Nadzornik bi trebao imati obvezu odgovoriti na zahtjeve osobe čiji se podaci obrađuju bez neopravdane odgode
  i u roku od jednoga mjeseca od primitka zahtjeva
  .
  Ako se osobni podaci obrađuju automatizirano, nadzornik bi trebao osigurati sredstva za podnošenje zahtjeva elektroničkim putem. [Am. 22] |
| --- | --- |

(29)

Trebalo bi osigurati modalitete kojima se osobi čiji se podaci obrađuju olakšava ostvarivanje njezinih prava u okviru ove Direktive, uključujući mehanizme za besplatan zahtjev, osobito za pristup podacima, njihovo ispravljanje i brisanje. Nadzornik bi trebao imati obvezu odgovoriti na zahtjeve osobe čiji se podaci obrađuju bez neopravdane odgode
  i u roku od jednoga mjeseca od primitka zahtjeva
  .
  Ako se osobni podaci obrađuju automatizirano, nadzornik bi trebao osigurati sredstva za podnošenje zahtjeva elektroničkim putem. [Am. 22]

| (30) | Načelo poštene
  i transparentne
  obrade podataka zahtijeva da bi

  su
  osobe čiji se podaci obrađuju trebale biti posebno

  osobito
  obaviještene o postupku obrade i njezinim svrhama, duljini

  njezinoj svrsi, pravnoj osnovi, trajanju
  pohrane podataka, mogućnosti

  postojanju
  prava pristupa, ispravljanja

  ispravka
  ili brisanja podataka te o pravu na podnošenje žalbe.
  Osim toga, osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi biti obaviještena ako se obavlja profiliranje te o njegovim planiranim učincima.
  Kada se podaci prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, osobu bi također trebalo obavijestiti o tome je li obvezna pružiti te podatke te o posljedicama njihova nepružanja. [Am. 23] |
| --- | --- |

(30)

Načelo poštene
  i transparentne
  obrade podataka zahtijeva da bi

  su
  osobe čiji se podaci obrađuju trebale biti posebno

  osobito
  obaviještene o postupku obrade i njezinim svrhama, duljini

  njezinoj svrsi, pravnoj osnovi, trajanju
  pohrane podataka, mogućnosti

  postojanju
  prava pristupa, ispravljanja

  ispravka
  ili brisanja podataka te o pravu na podnošenje žalbe.
  Osim toga, osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi biti obaviještena ako se obavlja profiliranje te o njegovim planiranim učincima.
  Kada se podaci prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, osobu bi također trebalo obavijestiti o tome je li obvezna pružiti te podatke te o posljedicama njihova nepružanja. [Am. 23]

| (31) | Osobi čiji se podaci obrađuju trebalo bi pružiti informacije vezane uz obradu osobnih podataka koji se odnose na osobu čiji se podaci obrađuju u vrijeme prikupljanja podataka ili, kada se podaci ne prikupljaju od osobe, u vrijeme bilježenja ili u razumnome roku nakon njihova prikupljanja uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(31)

Osobi čiji se podaci obrađuju trebalo bi pružiti informacije vezane uz obradu osobnih podataka koji se odnose na osobu čiji se podaci obrađuju u vrijeme prikupljanja podataka ili, kada se podaci ne prikupljaju od osobe, u vrijeme bilježenja ili u razumnome roku nakon njihova prikupljanja uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se podaci obrađuju.

| (32) | Svaka bi osoba trebala imati pravo na pristup podacima koji se o njoj prikupljaju i ostvarivanje toga prava na jednostavan način kako bi znala da je obrada zakonita i to mogla potvrditi. Svaka osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi stoga imati pravo znati i primiti obavijest

  biti obaviještena
  posebno o tome u koje se svrhe
  podaci obrađuju, koja je pravna osnova,
  na koje razdoblje podaci

  se
  obrađuju te tko su primatelji podataka, također

  uključujući primatelje
  u trećim zemljama,
  koje se razumljive informacije o logici korištenoj u svakoj automatskoj obradi podataka i po potrebi predviđeni učinci takve obrade te bi trebala imati pravo uložiti žalbu nadzornom tijelu i znati njegove kontaktne podatke
  . Osobe čiji se podaci obrađuju trebale bi imati mogućnost
  dobiti

  primiti kopiju svojih osobnih podataka koji se obrađuju. [Am. 24] |
| --- | --- |

(32)

Svaka bi osoba trebala imati pravo na pristup podacima koji se o njoj prikupljaju i ostvarivanje toga prava na jednostavan način kako bi znala da je obrada zakonita i to mogla potvrditi. Svaka osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi stoga imati pravo znati i primiti obavijest

  biti obaviještena
  posebno o tome u koje se svrhe
  podaci obrađuju, koja je pravna osnova,
  na koje razdoblje podaci

  se
  obrađuju te tko su primatelji podataka, također

  uključujući primatelje
  u trećim zemljama,
  koje se razumljive informacije o logici korištenoj u svakoj automatskoj obradi podataka i po potrebi predviđeni učinci takve obrade te bi trebala imati pravo uložiti žalbu nadzornom tijelu i znati njegove kontaktne podatke
  . Osobe čiji se podaci obrađuju trebale bi imati mogućnost
  dobiti

  primiti kopiju svojih osobnih podataka koji se obrađuju. [Am. 24]

| (33) | Državama članicama trebalo bi omogućiti donošenje zakonodavnih mjera za odgađanje
  ili
  ograničavanje ili ispuštanje informacija o osobama čiji se podaci obrađuju ili pristupa njihovim osobnim podacima u takvoj mjeri da i sve dok takvo djelomično ili potpuno ograničavanje čini neophodnu i proporcionalnu mjeru u demokratskom društvu uz dužno poštovanje
  temeljnih prava i
  legitimnih interesa dotične osobe radi sprečavanja ometanja službenih ili sudskih istraga, istraga ili postupaka, izbjegavanja dovođenja u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela ili radi izvršavanja kaznenopravnih sankcija, zaštite javne ili nacionalne sigurnosti ili zaštite osobe čiji se podaci obrađuju
  zaštite
  prava i sloboda ostalih.
  Nadzornik bi konkretnim i pojedinačnim ispitivanjem svakog slučaja trebao procijeniti treba li primijeniti djelomično ili potpuno ograničavanje prava pristupa. [Am. 25] |
| --- | --- |

(33)

Državama članicama trebalo bi omogućiti donošenje zakonodavnih mjera za odgađanje
  ili
  ograničavanje ili ispuštanje informacija o osobama čiji se podaci obrađuju ili pristupa njihovim osobnim podacima u takvoj mjeri da i sve dok takvo djelomično ili potpuno ograničavanje čini neophodnu i proporcionalnu mjeru u demokratskom društvu uz dužno poštovanje
  temeljnih prava i
  legitimnih interesa dotične osobe radi sprečavanja ometanja službenih ili sudskih istraga, istraga ili postupaka, izbjegavanja dovođenja u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela ili radi izvršavanja kaznenopravnih sankcija, zaštite javne ili nacionalne sigurnosti ili zaštite osobe čiji se podaci obrađuju
  zaštite
  prava i sloboda ostalih.
  Nadzornik bi konkretnim i pojedinačnim ispitivanjem svakog slučaja trebao procijeniti treba li primijeniti djelomično ili potpuno ograničavanje prava pristupa. [Am. 25]

| (34) | Svako odbijanje ili ograničavanje pristupa, uključujući činjenične ili zakonske razloge na kojima se ta odluka temelji, pismenim bi se putem trebalo priopćiti osobi čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(34)

Svako odbijanje ili ograničavanje pristupa, uključujući činjenične ili zakonske razloge na kojima se ta odluka temelji, pismenim bi se putem trebalo priopćiti osobi čiji se podaci obrađuju.

| (34a) | Svako ograničavanje prava osobe čiji se podaci obrađuju mora biti u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Europskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava, pojašnjenima sudskom praksom Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, a njime se posebno mora poštovati bit prava i sloboda. [Am. 26] |
| --- | --- |

(34a)

Svako ograničavanje prava osobe čiji se podaci obrađuju mora biti u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Europskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava, pojašnjenima sudskom praksom Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, a njime se posebno mora poštovati bit prava i sloboda. [Am. 26]

| (35) | Ako su države članice usvojile zakonodavne mjere kojima potpuno ili djelomično ograničavaju pravo na pristup, osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi imati pravo zatražiti od nadležnog nacionalnog nadzornog tijela da provjeri zakonitost obrade. Osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi biti obaviještena o tome pravu. Kada nadzorno tijelo ostvaruje pristup u ime osobe čiji se podaci obrađuju, trebalo bi obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju barem o tome da je poduzelo sve neophodne provjere te joj priopćiti ishod glede zakonitosti predmetne obrade.
  Nadzorno bi tijelo također trebalo obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju o njezinu pravu na pravni lijek. [Am. 27] |
| --- | --- |

(35)

Ako su države članice usvojile zakonodavne mjere kojima potpuno ili djelomično ograničavaju pravo na pristup, osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi imati pravo zatražiti od nadležnog nacionalnog nadzornog tijela da provjeri zakonitost obrade. Osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi biti obaviještena o tome pravu. Kada nadzorno tijelo ostvaruje pristup u ime osobe čiji se podaci obrađuju, trebalo bi obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju barem o tome da je poduzelo sve neophodne provjere te joj priopćiti ishod glede zakonitosti predmetne obrade.
  Nadzorno bi tijelo također trebalo obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju o njezinu pravu na pravni lijek. [Am. 27]

| (36) | Svaka osoba trebala bi imati pravo na ispravak netočnih
  ili nezakonito obrađenih
  osobnih podataka o sebi i pravo na njihovo brisanje kada obrada takvih podataka nije u skladu s temeljnim načelima

  odredbama
  utvrđenima ovom Direktivom.
  O ispravku, dopunjavanju ili brisanju trebalo bi obavijestiti primatelje kojima su ti podaci otkriveni te treće strane od kojih potječu netočni podaci. Nadzornici te podatke također ne bi trebali prenositi dalje.
  Kada se osobne podatke obrađuje u okviru kaznene istrage i postupaka, ispravljanje, pravo na informiranje, pristup, brisanje i ograničavanje obrade mogu se provoditi

  primjenjivati
  u skladu s nacionalnim pravilima o sudskom postupanju

  o


  sudskim postupcima
  . [Am. 28] |
| --- | --- |

(36)

Svaka osoba trebala bi imati pravo na ispravak netočnih
  ili nezakonito obrađenih
  osobnih podataka o sebi i pravo na njihovo brisanje kada obrada takvih podataka nije u skladu s temeljnim načelima

  odredbama
  utvrđenima ovom Direktivom.
  O ispravku, dopunjavanju ili brisanju trebalo bi obavijestiti primatelje kojima su ti podaci otkriveni te treće strane od kojih potječu netočni podaci. Nadzornici te podatke također ne bi trebali prenositi dalje.
  Kada se osobne podatke obrađuje u okviru kaznene istrage i postupaka, ispravljanje, pravo na informiranje, pristup, brisanje i ograničavanje obrade mogu se provoditi

  primjenjivati
  u skladu s nacionalnim pravilima o sudskom postupanju

  o


  sudskim postupcima
  . [Am. 28]

| (37) | Trebalo bi utvrditi sveobuhvatnu odgovornost nadzornika za svaku obradu osobnih podataka koju provodi nadzornik ili za obradu koja se provodi u njegovo ime. Nadzornik bi posebno trebao osigurati
  i biti obvezan moći dokazati
  usklađenost
  svakog postupka
  obrade s pravilima usvojenima u skladu s ovom Direktivom. [Am. 29] |
| --- | --- |

(37)

Trebalo bi utvrditi sveobuhvatnu odgovornost nadzornika za svaku obradu osobnih podataka koju provodi nadzornik ili za obradu koja se provodi u njegovo ime. Nadzornik bi posebno trebao osigurati
  i biti obvezan moći dokazati
  usklađenost
  svakog postupka
  obrade s pravilima usvojenima u skladu s ovom Direktivom. [Am. 29]

| (38) | Zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju pri obradi osobnih podataka zahtijeva poduzimanje odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera kako bi se osiguralo ispunjavanje zahtjeva ove Direktive. Kako bi se osigurala usklađenost s odredbama usvojenima u skladu s ovom Direktivom, nadzornik bi trebao usvojiti politike i provoditi odgovarajuće mjere koje posebno ispunjavaju načela zaštite podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite. |
| --- | --- |

(38)

Zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju pri obradi osobnih podataka zahtijeva poduzimanje odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera kako bi se osiguralo ispunjavanje zahtjeva ove Direktive. Kako bi se osigurala usklađenost s odredbama usvojenima u skladu s ovom Direktivom, nadzornik bi trebao usvojiti politike i provoditi odgovarajuće mjere koje posebno ispunjavaju načela zaštite podataka pomoću tehnike i integrirane zaštite.

| (39) | Zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju kao i odgovornost nadzornika i obrađivača zahtijevaju jasnu raspodjelu odgovornosti u okviru ove Direktive

  skladu s ovom Direktivom
  , uključujući i slučaj kada nadzornik utvrđuje svrhe, uvjete i sredstva obrade zajedno s ostalim nadzornicima ili kada se postupak obrade provodi u ime nadzornika.
  Osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi imati pravo ostvariti svoja prava iz ove Direktive u odnosu na svakog zajedničkog nadzornika i protiv njega. [Am. 30] |
| --- | --- |

(39)

Zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju kao i odgovornost nadzornika i obrađivača zahtijevaju jasnu raspodjelu odgovornosti u okviru ove Direktive

  skladu s ovom Direktivom
  , uključujući i slučaj kada nadzornik utvrđuje svrhe, uvjete i sredstva obrade zajedno s ostalim nadzornicima ili kada se postupak obrade provodi u ime nadzornika.
  Osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi imati pravo ostvariti svoja prava iz ove Direktive u odnosu na svakog zajedničkog nadzornika i protiv njega. [Am. 30]

| (40) | Aktivnosti obrade trebao bi dokumentirati nadzornik ili obrađivač kako bi se nadzirala usklađenost postupka s ovom Direktivom. Svaki nadzornik i obrađivač trebali bi biti obvezni surađivati s nadzornim tijelom i na zahtjev dostaviti ovu dokumentaciju kako bi mogla poslužiti za nadzor postupaka obrade. |
| --- | --- |

(40)

Aktivnosti obrade trebao bi dokumentirati nadzornik ili obrađivač kako bi se nadzirala usklađenost postupka s ovom Direktivom. Svaki nadzornik i obrađivač trebali bi biti obvezni surađivati s nadzornim tijelom i na zahtjev dostaviti ovu dokumentaciju kako bi mogla poslužiti za nadzor postupaka obrade.

| (40a) | Svaki postupak obrade osobnih podataka trebalo bi evidentirati kako bi se omogućili provjera zakonitosti obrade i samonadzor te osigurala odgovarajuća cjelovitost i sigurnost podataka. Tu bi evidenciju na zahtjev trebalo staviti na raspolaganje nadzornom tijelu radi praćenja usklađenosti s pravilima utvrđenima ovom Direktivom. [Am. 31] |
| --- | --- |

(40a)

Svaki postupak obrade osobnih podataka trebalo bi evidentirati kako bi se omogućili provjera zakonitosti obrade i samonadzor te osigurala odgovarajuća cjelovitost i sigurnost podataka. Tu bi evidenciju na zahtjev trebalo staviti na raspolaganje nadzornom tijelu radi praćenja usklađenosti s pravilima utvrđenima ovom Direktivom. [Am. 31]

| (40b) | Nadzornik ili obrađivač trebao bi izvršiti procjenu učinka zaštite podataka ako je vjerojatno da postupci obrade zbog svoje prirode, opsega ili svrhe predstavljaju poseban rizik za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, a ta bi procjena posebno trebala uključivati predviđene mjere, jamstva i mehanizme za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje usklađenosti s ovom Direktivom. Procjene učinka trebale bi se odnositi na relevantne sustave i procese obrade osobnih podataka, ali ne na pojedinačne slučajeve. [Am. 32] |
| --- | --- |

(40b)

Nadzornik ili obrađivač trebao bi izvršiti procjenu učinka zaštite podataka ako je vjerojatno da postupci obrade zbog svoje prirode, opsega ili svrhe predstavljaju poseban rizik za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, a ta bi procjena posebno trebala uključivati predviđene mjere, jamstva i mehanizme za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje usklađenosti s ovom Direktivom. Procjene učinka trebale bi se odnositi na relevantne sustave i procese obrade osobnih podataka, ali ne na pojedinačne slučajeve. [Am. 32]

| (41) | Kako bi se preventivnim mjerama osigurala učinkovita zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju, u određenim bi se slučajevima nadzornik ili obrađivač trebao prije postupka obrade konzultirati s nadzornim tijelom.
  Osim toga, kad procjena učinka zaštite podataka pokazuje da postupci obrade mogu predstavljati visok stupanj određenih rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, nadzorno tijelo trebalo bi prije početka postupka moći spriječiti riskantnu obradu koja nije u skladu s ovom Direktivom te dati prijedloge za rješavanje takve situacije. Takvo savjetovanje može se provesti tijekom pripreme zakonodavne mjere nacionalnog parlamenta ili mjere koja se temelji na takvoj zakonodavnoj mjeri i kojom se utvrđuje priroda obrade te predviđaju odgovarajuće mjere zaštite. [Am. 33] |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se preventivnim mjerama osigurala učinkovita zaštita prava i sloboda osoba čiji se podaci obrađuju, u određenim bi se slučajevima nadzornik ili obrađivač trebao prije postupka obrade konzultirati s nadzornim tijelom.
  Osim toga, kad procjena učinka zaštite podataka pokazuje da postupci obrade mogu predstavljati visok stupanj određenih rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, nadzorno tijelo trebalo bi prije početka postupka moći spriječiti riskantnu obradu koja nije u skladu s ovom Direktivom te dati prijedloge za rješavanje takve situacije. Takvo savjetovanje može se provesti tijekom pripreme zakonodavne mjere nacionalnog parlamenta ili mjere koja se temelji na takvoj zakonodavnoj mjeri i kojom se utvrđuje priroda obrade te predviđaju odgovarajuće mjere zaštite. [Am. 33]

| (41a) | Kako bi se očuvala sigurnost i spriječila obrada kojom se krši ova Direktiva, nadzornik ili obrađivač trebali bi procijeniti rizike povezane s obradom i provesti mjere za njihovo ublažavanje. Tim bi se mjerama trebala osigurati odgovarajuća razina sigurnosti, uzimajući u obzir razvoj tehnologije i troškove njihove provedbe u odnosu na rizike i vrstu osobnih podataka koji se trebaju zaštititi. Pri utvrđivanju tehničkih standarda i organizacijskih mjera za osiguravanje sigurnosti obrade trebalo bi promicati tehnološku neutralnost. [Am. 34] |
| --- | --- |

(41a)

Kako bi se očuvala sigurnost i spriječila obrada kojom se krši ova Direktiva, nadzornik ili obrađivač trebali bi procijeniti rizike povezane s obradom i provesti mjere za njihovo ublažavanje. Tim bi se mjerama trebala osigurati odgovarajuća razina sigurnosti, uzimajući u obzir razvoj tehnologije i troškove njihove provedbe u odnosu na rizike i vrstu osobnih podataka koji se trebaju zaštititi. Pri utvrđivanju tehničkih standarda i organizacijskih mjera za osiguravanje sigurnosti obrade trebalo bi promicati tehnološku neutralnost. [Am. 34]

| (42) | Povreda osobnih podataka može, ako se ne rješava pravovremeno i na odgovarajući način, rezultirati štetom te također povredom ugleda dotičnog pojedinca.

  dotičnom pojedincu prouzročiti znatan gospodarski gubitak i društvenu štetu, uključujući i zlouporabu identiteta
  . Stoga, čim nadzornik uoči da je takva povreda nastala, trebao bi je prijaviti nadležnom nacionalnom tijelu. Pojedince čije osobne podatke ili privatnost takva povreda može ugroziti trebalo bi bez nepotrebnog odgađanja obavijestiti kako bi im se omogućilo poduzimanje neophodnih mjera opreza. Povredu bi trebalo smatrati štetnom za osobne podatke ili privatnost pojedinca u slučajevima kada primjerice može rezultirati krađom identiteta ili prijevarom, fizičkom povredom, velikim poniženjem ili povredom ugleda u vezi s obradom osobnih podataka.
  Obavijest bi trebala sadržavati informacije o mjerama koje poduzima pružatelj radi rješavanja pitanja povrede te preporuke za dotičnog pretplatnika ili pojedinca. Osobu čiji se podaci obrađuju trebalo bi obavijestiti što je prije moguće, u tijesnoj suradnji s nadzornim tijelom i pridržavajući se smjernica koje je ono izdalo. [Am. 35] |
| --- | --- |

(42)

Povreda osobnih podataka može, ako se ne rješava pravovremeno i na odgovarajući način, rezultirati štetom te također povredom ugleda dotičnog pojedinca.

  dotičnom pojedincu prouzročiti znatan gospodarski gubitak i društvenu štetu, uključujući i zlouporabu identiteta
  . Stoga, čim nadzornik uoči da je takva povreda nastala, trebao bi je prijaviti nadležnom nacionalnom tijelu. Pojedince čije osobne podatke ili privatnost takva povreda može ugroziti trebalo bi bez nepotrebnog odgađanja obavijestiti kako bi im se omogućilo poduzimanje neophodnih mjera opreza. Povredu bi trebalo smatrati štetnom za osobne podatke ili privatnost pojedinca u slučajevima kada primjerice može rezultirati krađom identiteta ili prijevarom, fizičkom povredom, velikim poniženjem ili povredom ugleda u vezi s obradom osobnih podataka.
  Obavijest bi trebala sadržavati informacije o mjerama koje poduzima pružatelj radi rješavanja pitanja povrede te preporuke za dotičnog pretplatnika ili pojedinca. Osobu čiji se podaci obrađuju trebalo bi obavijestiti što je prije moguće, u tijesnoj suradnji s nadzornim tijelom i pridržavajući se smjernica koje je ono izdalo. [Am. 35]

| (43) | Pri uspostavljanju detaljnih pravila o formatu i postupcima primjenjivima na prijave povreda osobnih podataka, dužnu pozornost trebalo bi pridati okolnostima povrede te također tome jesu li osobni podaci bili zaštićeni odgovarajućim mjerama tehničke zaštite kojima se učinkovito ograničava vjerojatnost zlouporabe. Povrh toga, takva pravila i postupci trebali bi uzeti u obzir legitimne interese nadležnih tijela u slučajevima kada rano otkrivanje može nepotrebno ometati istragu o okolnostima povrede. |
| --- | --- |

(43)

Pri uspostavljanju detaljnih pravila o formatu i postupcima primjenjivima na prijave povreda osobnih podataka, dužnu pozornost trebalo bi pridati okolnostima povrede te također tome jesu li osobni podaci bili zaštićeni odgovarajućim mjerama tehničke zaštite kojima se učinkovito ograničava vjerojatnost zlouporabe. Povrh toga, takva pravila i postupci trebali bi uzeti u obzir legitimne interese nadležnih tijela u slučajevima kada rano otkrivanje može nepotrebno ometati istragu o okolnostima povrede.

| (44) | Nadzornik ili obrađivač trebao bi odrediti osobu koja će pomagati nadzorniku ili obrađivaču pri nadziranju
  i dokazivanju
  usklađenosti s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom.
  Ako nekoliko nadležnih tijela djeluje pod nadzorom središnjeg tijela,
  službenika za zaštitu podataka može zajednički

  trebalo bi
  imenovati
  barem to središnje tijelo.

  nekoliko subjekata nadležnog tijela. Službenici za zaštitu podataka moraju biti u
  stanju

  položaju obavljati svoje dužnosti i zadatke neovisno i učinkovito
  , posebno uspostavom pravila kojima se izbjegava sukob interesa u odnosu na druge zadatke koje obavlja službenik za zaštitu podataka
  . [Am. 36] |
| --- | --- |

(44)

Nadzornik ili obrađivač trebao bi odrediti osobu koja će pomagati nadzorniku ili obrađivaču pri nadziranju
  i dokazivanju
  usklađenosti s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom.
  Ako nekoliko nadležnih tijela djeluje pod nadzorom središnjeg tijela,
  službenika za zaštitu podataka može zajednički

  trebalo bi
  imenovati
  barem to središnje tijelo.

  nekoliko subjekata nadležnog tijela. Službenici za zaštitu podataka moraju biti u
  stanju

  položaju obavljati svoje dužnosti i zadatke neovisno i učinkovito
  , posebno uspostavom pravila kojima se izbjegava sukob interesa u odnosu na druge zadatke koje obavlja službenik za zaštitu podataka
  . [Am. 36]

| (45) | Države članice trebale bi osigurati da se prijenos podataka u treće zemlje

  neku treću zemlju
  provodi samo ako je
  taj konkretni prijenos
  neophodan za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija te da

  ako
  je nadzornik u
  toj
  trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji
  javno
  tijelo koje je nadležno u smislu ove Direktive. Prijenos podataka može se provoditi u slučajevima kada je Komisija utvrdila da dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija jamči odgovarajuću razinu zaštite ili nakon što su pružene odgovarajuće mjere zaštite
  ili ako su pravno obvezujućim instrumentom osigurane odgovarajuće mjere zaštite
  .
  Podatke prenesene nadležnim javnim tijelima u trećim zemljama ne bi trebalo dalje obrađivati u svrhu drugačiju od one u koju su preneseni. [Am. 37] |
| --- | --- |

(45)

Države članice trebale bi osigurati da se prijenos podataka u treće zemlje

  neku treću zemlju
  provodi samo ako je
  taj konkretni prijenos
  neophodan za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija te da

  ako
  je nadzornik u
  toj
  trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji
  javno
  tijelo koje je nadležno u smislu ove Direktive. Prijenos podataka može se provoditi u slučajevima kada je Komisija utvrdila da dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija jamči odgovarajuću razinu zaštite ili nakon što su pružene odgovarajuće mjere zaštite
  ili ako su pravno obvezujućim instrumentom osigurane odgovarajuće mjere zaštite
  .
  Podatke prenesene nadležnim javnim tijelima u trećim zemljama ne bi trebalo dalje obrađivati u svrhu drugačiju od one u koju su preneseni. [Am. 37]

| (45a) | Daljnji prijenos od nadležnih tijela u trećim zemljama ili međunarodnih organizacija kojima su osobni podaci preneseni trebao bi biti dopušten samo ako je nužan za istu određenu svrhu kao i prvotni prijenos te ako je drugi primatelj također nadležno javno tijelo. Daljnji prijenos ne bi trebao biti dopušten za potrebe opće provedbe zakona. Nadležno tijelo koje je obavilo izvorni prijenos trebalo bi pristati na daljnji prijenos. [Am. 38] |
| --- | --- |

(45a)

Daljnji prijenos od nadležnih tijela u trećim zemljama ili međunarodnih organizacija kojima su osobni podaci preneseni trebao bi biti dopušten samo ako je nužan za istu određenu svrhu kao i prvotni prijenos te ako je drugi primatelj također nadležno javno tijelo. Daljnji prijenos ne bi trebao biti dopušten za potrebe opće provedbe zakona. Nadležno tijelo koje je obavilo izvorni prijenos trebalo bi pristati na daljnji prijenos. [Am. 38]

| (46) | Komisija može odlučiti s učinkom na cijelu Uniju da određene treće zemlje ili teritorij ili područje na kojemu se provodi obrada u trećoj zemlji, ili međunarodna organizacija pruži odgovarajuću razinu zaštite podataka a time i pravnu sigurnost te ujednačenost u cijeloj Uniji kad je riječ o trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama za koje se smatra da pružaju takvu razinu zaštite. U takvim se slučajevima prijenosi osobnih podataka u ove zemlje mogu provesti bez prethodnog ishođenja bilo kakvog dodatnog odobrenja. |
| --- | --- |

(46)

Komisija može odlučiti s učinkom na cijelu Uniju da određene treće zemlje ili teritorij ili područje na kojemu se provodi obrada u trećoj zemlji, ili međunarodna organizacija pruži odgovarajuću razinu zaštite podataka a time i pravnu sigurnost te ujednačenost u cijeloj Uniji kad je riječ o trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama za koje se smatra da pružaju takvu razinu zaštite. U takvim se slučajevima prijenosi osobnih podataka u ove zemlje mogu provesti bez prethodnog ishođenja bilo kakvog dodatnog odobrenja.

| (47) | U skladu s temeljnim vrijednostima na kojima počiva Unija, posebno zaštitom ljudskih prava, Komisija bi trebala uzimati u obzir na kakav se način se u toj trećoj zemlji poštuju vladavina prava, pristup pravosuđu te međunarodne norme i standardi o ljudskim pravima. |
| --- | --- |

(47)

U skladu s temeljnim vrijednostima na kojima počiva Unija, posebno zaštitom ljudskih prava, Komisija bi trebala uzimati u obzir na kakav se način se u toj trećoj zemlji poštuju vladavina prava, pristup pravosuđu te međunarodne norme i standardi o ljudskim pravima.

| (48) | Komisija bi isto tako trebala moći prepoznati kada treća zemlja ili teritorij ili područje na kojem se provodi obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija ne pruža odgovarajuću razinu zaštite podataka. Prijenos osobnih podataka u tu treću zemlju tada bi trebalo zabraniti osim kada se temelji na međunarodnom sporazumu, odgovarajućim mjerama zaštite ili odstupanju. Trebalo bi predvidjeti postupke savjetovanja između Komisije i takvih trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. No takva odluka Komisije ne dovodi u pitanje mogućnost obavljanja prijenosa
  pravno obvezujućim instrumentima
  na temelju odgovarajućih mjera zaštite ili na temelju odstupanja utvrđenoga ovom Direktivom. [Am. 39] |
| --- | --- |

(48)

Komisija bi isto tako trebala moći prepoznati kada treća zemlja ili teritorij ili područje na kojem se provodi obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija ne pruža odgovarajuću razinu zaštite podataka. Prijenos osobnih podataka u tu treću zemlju tada bi trebalo zabraniti osim kada se temelji na međunarodnom sporazumu, odgovarajućim mjerama zaštite ili odstupanju. Trebalo bi predvidjeti postupke savjetovanja između Komisije i takvih trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. No takva odluka Komisije ne dovodi u pitanje mogućnost obavljanja prijenosa
  pravno obvezujućim instrumentima
  na temelju odgovarajućih mjera zaštite ili na temelju odstupanja utvrđenoga ovom Direktivom. [Am. 39]

| (49) | Prijenose koji se ne temelje na takvoj odluci o primjerenosti trebalo bi odobriti samo u slučajevima kada su pravno obvezujućim instrumentom osigurane odgovarajuće mjere zaštite koje jamče zaštitu osobnih podataka ili u slučajevima kada je nadzornik ili obrađivač procijenio sve okolnosti vezane uz postupak prijenosa podataka ili postupke prijenosa skupa podataka i na temelju ove procjene smatra da postoje odgovarajuće mjere zaštite u vezi sa zaštitom

  kojima se jamči zaštita
  osobnih podataka. U slučajevima kada ne postoje razlozi za odobravanje prijenosa, trebalo bi prema potrebi omogućiti odstupanja kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili kako bi se zaštitili legitimni interesi osobe čiji se podaci obrađuju kada je pravom države članice koja obavlja prijenos osobnih podataka tako predviđeno, ili kada je to neophodno za sprečavanje neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje, ili u pojedinim slučajevima u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, ili u pojedinim slučajevima radi uspostavljanja, izvršavanja ili obrane pravnih zahtjeva.
  [Am. 40] |
| --- | --- |

(49)

Prijenose koji se ne temelje na takvoj odluci o primjerenosti trebalo bi odobriti samo u slučajevima kada su pravno obvezujućim instrumentom osigurane odgovarajuće mjere zaštite koje jamče zaštitu osobnih podataka ili u slučajevima kada je nadzornik ili obrađivač procijenio sve okolnosti vezane uz postupak prijenosa podataka ili postupke prijenosa skupa podataka i na temelju ove procjene smatra da postoje odgovarajuće mjere zaštite u vezi sa zaštitom

  kojima se jamči zaštita
  osobnih podataka. U slučajevima kada ne postoje razlozi za odobravanje prijenosa, trebalo bi prema potrebi omogućiti odstupanja kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili kako bi se zaštitili legitimni interesi osobe čiji se podaci obrađuju kada je pravom države članice koja obavlja prijenos osobnih podataka tako predviđeno, ili kada je to neophodno za sprečavanje neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje, ili u pojedinim slučajevima u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, ili u pojedinim slučajevima radi uspostavljanja, izvršavanja ili obrane pravnih zahtjeva.
  [Am. 40]

| (49a) | U slučajevima kada ne postoje razlozi za odobravanje prijenosa, trebalo bi prema potrebi omogućiti odstupanja kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili kako bi se zaštitili legitimni interesi osobe čiji se podaci obrađuju kada je pravom države članice koja obavlja prijenos osobnih podataka tako predviđeno, ili kada je to neophodno za sprečavanje neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje, ili u pojedinim slučajevima u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, ili u pojedinim slučajevima radi uspostavljanja, izvršavanja ili obrane pravnih zahtjeva. Ta bi se odstupanja trebala tumačiti ograničeno i ne bi trebala omogućiti česte, opsežne i strukturne prijenose osobnih podataka ni masovne prijenose podataka koji bi trebali biti ograničeni na podatke koji su nužno potrebni. Osim toga, odluku o prijenosu trebala bi donijeti propisno ovlaštena osoba i taj se prijenos mora dokumentirati te bi na zahtjev trebao biti stavljen na raspolaganje nadzornom tijelu radi praćenja zakonitosti prijenosa. [Am. 41] |
| --- | --- |

(49a)

U slučajevima kada ne postoje razlozi za odobravanje prijenosa, trebalo bi prema potrebi omogućiti odstupanja kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe, ili kako bi se zaštitili legitimni interesi osobe čiji se podaci obrađuju kada je pravom države članice koja obavlja prijenos osobnih podataka tako predviđeno, ili kada je to neophodno za sprečavanje neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje, ili u pojedinim slučajevima u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, ili u pojedinim slučajevima radi uspostavljanja, izvršavanja ili obrane pravnih zahtjeva. Ta bi se odstupanja trebala tumačiti ograničeno i ne bi trebala omogućiti česte, opsežne i strukturne prijenose osobnih podataka ni masovne prijenose podataka koji bi trebali biti ograničeni na podatke koji su nužno potrebni. Osim toga, odluku o prijenosu trebala bi donijeti propisno ovlaštena osoba i taj se prijenos mora dokumentirati te bi na zahtjev trebao biti stavljen na raspolaganje nadzornom tijelu radi praćenja zakonitosti prijenosa. [Am. 41]

| (50) | Prekogranično kretanje osobnih podataka može dodatno ugroziti sposobnost pojedinaca da ostvaruju prava na zaštitu podataka kako bi se zaštitili od nezakonitog korištenja ili otkrivanja tih podataka. Nadzorne vlasti istodobno mogu ustanoviti da nisu u mogućnosti obrađivati žalbe ili provoditi istrage vezane uz aktivnosti izvan svojih granica. Nedovoljne ovlasti za sprečavanje i preinaku i neusklađeni pravni režimi mogu također otežati njihova nastojanja ostvarivanja suradnje u prekograničnom kontekstu. Stoga postoji potreba za promicanjem bliskije suradnje među nadzornim tijelima za zaštitu podataka, što bi im pomoglo u razmjeni informacija s nadzornim tijelima za zaštitu podataka u inozemstvu. |
| --- | --- |

(50)

Prekogranično kretanje osobnih podataka može dodatno ugroziti sposobnost pojedinaca da ostvaruju prava na zaštitu podataka kako bi se zaštitili od nezakonitog korištenja ili otkrivanja tih podataka. Nadzorne vlasti istodobno mogu ustanoviti da nisu u mogućnosti obrađivati žalbe ili provoditi istrage vezane uz aktivnosti izvan svojih granica. Nedovoljne ovlasti za sprečavanje i preinaku i neusklađeni pravni režimi mogu također otežati njihova nastojanja ostvarivanja suradnje u prekograničnom kontekstu. Stoga postoji potreba za promicanjem bliskije suradnje među nadzornim tijelima za zaštitu podataka, što bi im pomoglo u razmjeni informacija s nadzornim tijelima za zaštitu podataka u inozemstvu.

| (51) | Uspostava nadzornih tijela u državama članicama koja potpuno samostalno provode svoje funkcije ključna je sastavnica zaštite pojedinaca pri obradi njihovih osobnih podataka. Nadzorna bi tijela trebala nadzirati primjenu odredaba u skladu s ovom Direktivom i pridonositi njezinoj dosljednoj primjeni u cijeloj Uniji kako bi zaštitila fizičke osobe pri obradi njihovih osobnih podataka. U tu bi svrhu nadzorna tijela trebala surađivati jedna s drugimai s Komisijom. [Am. 42] |
| --- | --- |

(51)

Uspostava nadzornih tijela u državama članicama koja potpuno samostalno provode svoje funkcije ključna je sastavnica zaštite pojedinaca pri obradi njihovih osobnih podataka. Nadzorna bi tijela trebala nadzirati primjenu odredaba u skladu s ovom Direktivom i pridonositi njezinoj dosljednoj primjeni u cijeloj Uniji kako bi zaštitila fizičke osobe pri obradi njihovih osobnih podataka. U tu bi svrhu nadzorna tijela trebala surađivati jedna s drugimai s Komisijom. [Am. 42]

| (52) | Nadzornome tijelu koje je u okviru Uredbe (EU).../2012 već uspostavljeno u državama članicama, države članice mogu povjeriti nadležnost za zadatke koje trebaju provoditi nacionalna nadzorna tijela koja treba uspostaviti u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(52)

Nadzornome tijelu koje je u okviru Uredbe (EU).../2012 već uspostavljeno u državama članicama, države članice mogu povjeriti nadležnost za zadatke koje trebaju provoditi nacionalna nadzorna tijela koja treba uspostaviti u skladu s ovom Direktivom.

| (53) | Državama članicama trebalo bi odobriti uspostavljanje više od jednoga nadzornoga tijela, što bi odražavalo njihovu ustavnu, organizacijsku i administrativnu strukturu. Svakom nadzornom tijelu trebalo bi omogućiti odgovarajuće financijske i ljudske resurse, prostor i infrastrukturu
  , uključujući tehničke mogućnosti, iskustvo i vještine,
  koji su neophodni za učinkovito obavljanje njihovih zadataka, uključujući i zadatke vezane uz međusobnu pomoć i suradnju s ostalim nadzornim tijelima u cijeloj Uniji. [Am. 43] |
| --- | --- |

(53)

Državama članicama trebalo bi odobriti uspostavljanje više od jednoga nadzornoga tijela, što bi odražavalo njihovu ustavnu, organizacijsku i administrativnu strukturu. Svakom nadzornom tijelu trebalo bi omogućiti odgovarajuće financijske i ljudske resurse, prostor i infrastrukturu
  , uključujući tehničke mogućnosti, iskustvo i vještine,
  koji su neophodni za učinkovito obavljanje njihovih zadataka, uključujući i zadatke vezane uz međusobnu pomoć i suradnju s ostalim nadzornim tijelima u cijeloj Uniji. [Am. 43]

| (54) | Opći uvjeti za članove nadzornoga tijela trebali bi biti utvrđeni pravom u svakoj državi članici i njima bi posebno trebalo predvidjeti da te članove imenuje ili parlament ili
  , na temelju savjetovanja s parlamentom,
  vlada dotične države članice te bi trebali obuhvaćati pravila o osobnim kvalifikacijama članova i njihovu položaju. [Am. 44] |
| --- | --- |

(54)

Opći uvjeti za članove nadzornoga tijela trebali bi biti utvrđeni pravom u svakoj državi članici i njima bi posebno trebalo predvidjeti da te članove imenuje ili parlament ili
  , na temelju savjetovanja s parlamentom,
  vlada dotične države članice te bi trebali obuhvaćati pravila o osobnim kvalifikacijama članova i njihovu položaju. [Am. 44]

| (55) | Premda se ova Direktiva također primjenjuje na aktivnosti nacionalnih sudova, nadležnost nadzornih tijela ne bi trebala pokrivati obradu osobnih podataka kada sudovi djeluju u okviru svoje sudske nadležnosti kako bi se zaštitila neovisnost sudaca u provođenju njihovih pravosudnih zadataka. No ovo izuzeće trebalo bi ograničiti na izvorne pravosudne aktivnosti u sudskim postupcima i ne primjenjivati ga na ostale aktivnosti u koje bi se suci u skladu s nacionalnim pravom mogli uključiti. |
| --- | --- |

(55)

Premda se ova Direktiva također primjenjuje na aktivnosti nacionalnih sudova, nadležnost nadzornih tijela ne bi trebala pokrivati obradu osobnih podataka kada sudovi djeluju u okviru svoje sudske nadležnosti kako bi se zaštitila neovisnost sudaca u provođenju njihovih pravosudnih zadataka. No ovo izuzeće trebalo bi ograničiti na izvorne pravosudne aktivnosti u sudskim postupcima i ne primjenjivati ga na ostale aktivnosti u koje bi se suci u skladu s nacionalnim pravom mogli uključiti.

| (56) | Kako bi osigurala usklađeno praćenje i provedbu ove Direktive u cijeloj Uniji, nadzorna bi tijela trebala imati iste dužnosti i učinkovite ovlasti u svakoj državi članici, uključujući
  učinkovite
  istražne ovlasti,
  ovlast za pristup svim osobnim podacima i svim informacijama potrebnima za obavljanje svake nadzorne funkcije, ovlast za pristup svim prostorijama nadzornika ili obrađivača podataka, uključujući ovlast za obradu podataka, ovlast obavljanja
  pravno
  obvezujuće intervencije
  , donošenja odluka i sankcija, posebno u slučaju žalbi pojedinaca, te ovlasti uključivanja u pravne postupke. [Am. 45] |
| --- | --- |

(56)

Kako bi osigurala usklađeno praćenje i provedbu ove Direktive u cijeloj Uniji, nadzorna bi tijela trebala imati iste dužnosti i učinkovite ovlasti u svakoj državi članici, uključujući
  učinkovite
  istražne ovlasti,
  ovlast za pristup svim osobnim podacima i svim informacijama potrebnima za obavljanje svake nadzorne funkcije, ovlast za pristup svim prostorijama nadzornika ili obrađivača podataka, uključujući ovlast za obradu podataka, ovlast obavljanja
  pravno
  obvezujuće intervencije
  , donošenja odluka i sankcija, posebno u slučaju žalbi pojedinaca, te ovlasti uključivanja u pravne postupke. [Am. 45]

| (57) | Svako nadzorno tijelo trebalo bi razmotriti žalbe koje uloži bilo koja osoba čiji se podaci obrađuju i istražiti slučaj. Istragu pokrenutu na temelju žalbe, koja podliježe sudskom preispitivanju, trebalo bi provesti u mjeri koja je za određeni slučaj primjerena. Nadzorno tijelo trebalo bi obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju o tijeku i ishodu žalbe u razumnome roku. Ako slučaj zahtijeva daljnju istragu ili usklađivanje s drugim nadzornim tijelom, osobi čiji se podaci obrađuju trebalo bi pružiti informacije o trenutačnom stanju. |
| --- | --- |

(57)

Svako nadzorno tijelo trebalo bi razmotriti žalbe koje uloži bilo koja osoba čiji se podaci obrađuju i istražiti slučaj. Istragu pokrenutu na temelju žalbe, koja podliježe sudskom preispitivanju, trebalo bi provesti u mjeri koja je za određeni slučaj primjerena. Nadzorno tijelo trebalo bi obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju o tijeku i ishodu žalbe u razumnome roku. Ako slučaj zahtijeva daljnju istragu ili usklađivanje s drugim nadzornim tijelom, osobi čiji se podaci obrađuju trebalo bi pružiti informacije o trenutačnom stanju.

| (58) | Nadzorna tijela trebala bi si međusobno pomagati u obavljanju svojih dužnosti i pružati si međusobnu pomoć kako bi zajamčila usklađenu primjenu i provedbu odredaba usvojenih u skladu s ovom Direktivom.
  Svako nadzorno tijelo trebalo bi biti spremno sudjelovati u zajedničkim operacijama. Nadzorno tijelo kojemu je upućen zahtjev trebalo bi biti dužno odgovoriti na njega u utvrđenom roku. [Am. 46] |
| --- | --- |

(58)

Nadzorna tijela trebala bi si međusobno pomagati u obavljanju svojih dužnosti i pružati si međusobnu pomoć kako bi zajamčila usklađenu primjenu i provedbu odredaba usvojenih u skladu s ovom Direktivom.
  Svako nadzorno tijelo trebalo bi biti spremno sudjelovati u zajedničkim operacijama. Nadzorno tijelo kojemu je upućen zahtjev trebalo bi biti dužno odgovoriti na njega u utvrđenom roku. [Am. 46]

| (59) | Europski odbor za zaštitu podataka uspostavljen
  Uredbom
  (EU).../2012

  2014
  trebao bi pridonositi usklađenoj primjeni ove Direktive u cijeloj Uniji, a usto i savjetovati Komusiju i

  institucije Unije,
  promicati suradnju među nadzornim tijelima u cijeloj Uniji
  te davati mišljenje Komisiji prilikom pripreme delegiranih i provedbenih akata koji se temelje na ovoj Direktivi
  . [Am. 47] |
| --- | --- |

(59)

Europski odbor za zaštitu podataka uspostavljen
  Uredbom
  (EU).../2012

  2014
  trebao bi pridonositi usklađenoj primjeni ove Direktive u cijeloj Uniji, a usto i savjetovati Komusiju i

  institucije Unije,
  promicati suradnju među nadzornim tijelima u cijeloj Uniji
  te davati mišljenje Komisiji prilikom pripreme delegiranih i provedbenih akata koji se temelje na ovoj Direktivi
  . [Am. 47]

| (60) | Svaka osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi imati pravo uložiti žalbu nadzornome tijelu u bilo kojoj državi članici te pravo na pravni lijek ako smatra da su joj prava prema ovoj Direktivi povrijeđena ili u slučaju kada nadzorno tijelo ne reagira na žalbu ili ne djeluje kada je takvo djelovanje neophodno za zaštitu prava osobe čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(60)

Svaka osoba čiji se podaci obrađuju trebala bi imati pravo uložiti žalbu nadzornome tijelu u bilo kojoj državi članici te pravo na pravni lijek ako smatra da su joj prava prema ovoj Direktivi povrijeđena ili u slučaju kada nadzorno tijelo ne reagira na žalbu ili ne djeluje kada je takvo djelovanje neophodno za zaštitu prava osobe čiji se podaci obrađuju.

| (61) | Svako tijelo, organizacija ili udruga kojoj je cilj zaštiti prava i interese osoba čiji se podaci obrađuju s obzirom na zaštitu njihovih podataka te je osnovana

  Sva tijela, organizacije ili udruge koji djeluju
  u
  javnom interesu te su osnovani u
  skladu s pravom države članice trebali bi imati pravo uložiti žalbu ili ostvariti pravo na pravni lijek u ime osoba čiji se podaci obrađuju ako su ih te osobe propisno ovlastile, ili bi trebali imati pravo, neovisno o žalbi osobe čiji se podaci obrađuju, uložiti vlastitu žalbu ako smatraju da je došlo do povrede osobnih podataka. [Am. 48] |
| --- | --- |

(61)

Svako tijelo, organizacija ili udruga kojoj je cilj zaštiti prava i interese osoba čiji se podaci obrađuju s obzirom na zaštitu njihovih podataka te je osnovana

  Sva tijela, organizacije ili udruge koji djeluju
  u
  javnom interesu te su osnovani u
  skladu s pravom države članice trebali bi imati pravo uložiti žalbu ili ostvariti pravo na pravni lijek u ime osoba čiji se podaci obrađuju ako su ih te osobe propisno ovlastile, ili bi trebali imati pravo, neovisno o žalbi osobe čiji se podaci obrađuju, uložiti vlastitu žalbu ako smatraju da je došlo do povrede osobnih podataka. [Am. 48]

| (62) | Svaka fizička ili pravna osoba trebala bi imati pravo na pravni lijek protiv odluka nadzornoga tijela koje se na nju odnose. Postupke protiv nadzornoga tijela trebalo bi pokretati pred sudovima država članica u kojima je to nadzorno tijelo uspostavljeno. |
| --- | --- |

(62)

Svaka fizička ili pravna osoba trebala bi imati pravo na pravni lijek protiv odluka nadzornoga tijela koje se na nju odnose. Postupke protiv nadzornoga tijela trebalo bi pokretati pred sudovima država članica u kojima je to nadzorno tijelo uspostavljeno.

| (63) | Države članice trebale bi osigurati da sudski postupci, kako bi bili učinkoviti, omoguće brzo donošenje mjera za otklanjanje ili sprečavanje povrede ove Direktive. |
| --- | --- |

(63)

Države članice trebale bi osigurati da sudski postupci, kako bi bili učinkoviti, omoguće brzo donošenje mjera za otklanjanje ili sprečavanje povrede ove Direktive.

| (64) | Svaku štetu
  , uključujući nenovčanu štetu,
  koju osoba može pretrpjeti kao rezultat nezakonite obrade trebao bi nadoknaditi nadzornik ili obrađivač, kojega se može izuzeti od odgovornosti ako dokaže da nije odgovoran za štetu, a posebno ako utvrdi pogrešku osobe čiji se podaci obrađuju ili u slučaju više sile. [Am. 49] |
| --- | --- |

(64)

Svaku štetu
  , uključujući nenovčanu štetu,
  koju osoba može pretrpjeti kao rezultat nezakonite obrade trebao bi nadoknaditi nadzornik ili obrađivač, kojega se može izuzeti od odgovornosti ako dokaže da nije odgovoran za štetu, a posebno ako utvrdi pogrešku osobe čiji se podaci obrađuju ili u slučaju više sile. [Am. 49]

| (65) | Sankcije bi trebalo nametnuti svakoj fizičkoj ili pravnoj osobi, neovisno o tome podliježe li privatnom ili javnom pravu, koja se ne pridržava ove Direktive. Države članice trebale bi zajamčiti učinkovite, proporcionalne i destimulirajuće sankcije i moraju poduzeti sve mjere za njihovu provedbu. |
| --- | --- |

(65)

Sankcije bi trebalo nametnuti svakoj fizičkoj ili pravnoj osobi, neovisno o tome podliježe li privatnom ili javnom pravu, koja se ne pridržava ove Direktive. Države članice trebale bi zajamčiti učinkovite, proporcionalne i destimulirajuće sankcije i moraju poduzeti sve mjere za njihovu provedbu.

| (65a) | Prijenos osobnih podataka drugim tijelima ili privatnim stranama u Uniji je zabranjen osim ako je u skladu sa zakonom, ako primatelj ima poslovni nastan u nekoj državi članici, ako ga ni jedan legitimni posebni interes osobe čiji se podaci obrađuju ne sprečava te ako je u određenom slučaju taj prijenos nužno potreban nadzorniku koji prenosi podatke radi obavljanja zadatka koji mu je zakonom dodijeljen ili sprečavanja neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti ili sprečavanja ozbiljne povrede prava pojedinaca. Nadzornik bi trebao obavijestiti primatelja o svrsi obrade, a nadzorno tijelo o prijenosu. Primatelj bi također trebao biti obaviješten o ograničenjima pri obradi te osigurati da se ona poštuju. [Am. 50] |
| --- | --- |

(65a)

Prijenos osobnih podataka drugim tijelima ili privatnim stranama u Uniji je zabranjen osim ako je u skladu sa zakonom, ako primatelj ima poslovni nastan u nekoj državi članici, ako ga ni jedan legitimni posebni interes osobe čiji se podaci obrađuju ne sprečava te ako je u određenom slučaju taj prijenos nužno potreban nadzorniku koji prenosi podatke radi obavljanja zadatka koji mu je zakonom dodijeljen ili sprečavanja neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti ili sprečavanja ozbiljne povrede prava pojedinaca. Nadzornik bi trebao obavijestiti primatelja o svrsi obrade, a nadzorno tijelo o prijenosu. Primatelj bi također trebao biti obaviješten o ograničenjima pri obradi te osigurati da se ona poštuju. [Am. 50]

| (66) | Kako bi se ostvarili ciljevi iz ove Direktive, odnosno zaštitila temeljna ljudska prava i slobode fizičkih osoba, posebno
  njihovo pravo
  na zaštitu osobnih podataka, te kako bi se osigurala slobodna razmjena osobnih podataka među nadležnim tijelima unutar Unije, trebalo bi na Komisiju prenijeti ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Delegirane akte ponajprije bi trebalo donositi na temelju obavijesti nadzornome tijelu o povredi osobnih podataka.

  trebalo bi donijeti osobito kako bi se dodatno definirali kriteriji i uvjeti postupaka obrade za koje
  je
  potrebna procjena učinka zaštite podataka, kriteriji i uvjeti povrede podataka te oni koji se odnose na odgovarajuću razinu zaštite koju osigurava treća zemlja ili teritorij ili sektor na kojemu se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija. Posebno je

  Osobito važno da Komisija tijekom
  svog pripremnog

  pripremnoga rada provede odgovarajuća savjetovanja, također

  uključujući i ona
  na stručnoj razini,
  naročito s Europskim odborom za zaštitu podataka
  . . Kod pripremanja i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 51] |
| --- | --- |

(66)

Kako bi se ostvarili ciljevi iz ove Direktive, odnosno zaštitila temeljna ljudska prava i slobode fizičkih osoba, posebno
  njihovo pravo
  na zaštitu osobnih podataka, te kako bi se osigurala slobodna razmjena osobnih podataka među nadležnim tijelima unutar Unije, trebalo bi na Komisiju prenijeti ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Delegirane akte ponajprije bi trebalo donositi na temelju obavijesti nadzornome tijelu o povredi osobnih podataka.

  trebalo bi donijeti osobito kako bi se dodatno definirali kriteriji i uvjeti postupaka obrade za koje
  je
  potrebna procjena učinka zaštite podataka, kriteriji i uvjeti povrede podataka te oni koji se odnose na odgovarajuću razinu zaštite koju osigurava treća zemlja ili teritorij ili sektor na kojemu se vrši obrada u toj trećoj zemlji ili međunarodna organizacija. Posebno je

  Osobito važno da Komisija tijekom
  svog pripremnog

  pripremnoga rada provede odgovarajuća savjetovanja, također

  uključujući i ona
  na stručnoj razini,
  naročito s Europskim odborom za zaštitu podataka
  . . Kod pripremanja i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 51]

| (67) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti provedbe ove Direktive kad je riječ o dokumentaciji od strane nadzornika i obrađivača,

  u pogledu
  sigurnosti obrade, osobito vezane uz standarde

  u pogledu standarda
  šifriranja, obavještavanju

  i obavještavanja nadzornog tijela
  o povredi osobnih podataka nadzornome tijelu i odgovarajućoj razini zaštite osiguranoj od strane treće zemlje ili teritorija ili područja na kojemu se obrada unutar te treće zemlje provodi, ili međunarodne organizacije,

  , provedbene
  ovlasti provedbe trebalo bi povjeriti

  dodijeliti
  Komisiji. Te bi se ovlasti trebalo bi provoditi

  trebale izvršavati
  u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. kojom se utvrđuju pravila i opća načela vezana uz mehanizme kojima države članice nadziru provedbu izvršnih ovlasti od strane Komisije
   (6). [Am. 52] |
| --- | --- |

(67)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti provedbe ove Direktive kad je riječ o dokumentaciji od strane nadzornika i obrađivača,

  u pogledu
  sigurnosti obrade, osobito vezane uz standarde

  u pogledu standarda
  šifriranja, obavještavanju

  i obavještavanja nadzornog tijela
  o povredi osobnih podataka nadzornome tijelu i odgovarajućoj razini zaštite osiguranoj od strane treće zemlje ili teritorija ili područja na kojemu se obrada unutar te treće zemlje provodi, ili međunarodne organizacije,

  , provedbene
  ovlasti provedbe trebalo bi povjeriti

  dodijeliti
  Komisiji. Te bi se ovlasti trebalo bi provoditi

  trebale izvršavati
  u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. kojom se utvrđuju pravila i opća načela vezana uz mehanizme kojima države članice nadziru provedbu izvršnih ovlasti od strane Komisije
   (6). [Am. 52]

| (68) | Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje mjera
  u pogledu sigurnosti obrade i obavještavanja

  vezanih uz dokumentaciju nadzornika i obrađivača, sigurnost obrade, obavještavanje nadzornog tijela o povredi osobnih podataka
  , pod uvjetom da

  nadzornome tijelu, odgovarajuću razinu zaštite osiguranu od strane treće zemlje ili teritorija ili područja na kojemu se obrada unutar te treće zemlje provodi, ili međunarodne organizacije ako su ti akti općeg opsega

  imaju opće područje primjene
  . [Am. 53] |
| --- | --- |

(68)

Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje mjera
  u pogledu sigurnosti obrade i obavještavanja

  vezanih uz dokumentaciju nadzornika i obrađivača, sigurnost obrade, obavještavanje nadzornog tijela o povredi osobnih podataka
  , pod uvjetom da

  nadzornome tijelu, odgovarajuću razinu zaštite osiguranu od strane treće zemlje ili teritorija ili područja na kojemu se obrada unutar te treće zemlje provodi, ili međunarodne organizacije ako su ti akti općeg opsega

  imaju opće područje primjene
  . [Am. 53]

| (69) | Komisija bi trebala prihvatiti provedbene akte koji se mogu odmah primijeniti ako za to postoje hitni razlozi, kada u propisno opravdanim slučajevima treća zemlja ili teritorij ili područje na kojemu se u toj trećoj zemlji provodi obrada, ili međunarodna organizacija ne jamči odgovarajuću razinu zaštite.
  [Am. 54] |
| --- | --- |

(69)

Komisija bi trebala prihvatiti provedbene akte koji se mogu odmah primijeniti ako za to postoje hitni razlozi, kada u propisno opravdanim slučajevima treća zemlja ili teritorij ili područje na kojemu se u toj trećoj zemlji provodi obrada, ili međunarodna organizacija ne jamči odgovarajuću razinu zaštite.
  [Am. 54]

| (70) | Budući da države članice ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Direktive, a to su zaštita temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba, posebno
  njihova
  prava na zaštitu osobnih podataka i osiguranje slobodne razmjene osobnih podataka među nadležnim tijelima unutar Unije
  , nego
  se zbog opsega i učinka djelovanja mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može
  donijeti
  mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kao što je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti
  iz navedenoga članka

  kao što je utvrđeno tim člankom, ova Direktiva ne prelazi
  okvire onog

  granice onoga što je neophodno kako bi ostvarila taj cilj

  potrebno za ostvarivanje tih ciljeva
  .
  Države članice mogu osigurati više standarde od onih koji su utvrđeni ovom Direktivom. [Am. 55] |
| --- | --- |

(70)

Budući da države članice ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Direktive, a to su zaštita temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba, posebno
  njihova
  prava na zaštitu osobnih podataka i osiguranje slobodne razmjene osobnih podataka među nadležnim tijelima unutar Unije
  , nego
  se zbog opsega i učinka djelovanja mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može
  donijeti
  mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kao što je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti
  iz navedenoga članka

  kao što je utvrđeno tim člankom, ova Direktiva ne prelazi
  okvire onog

  granice onoga što je neophodno kako bi ostvarila taj cilj

  potrebno za ostvarivanje tih ciljeva
  .
  Države članice mogu osigurati više standarde od onih koji su utvrđeni ovom Direktivom. [Am. 55]

| (71) | Okvirnu bi se odluku 2008/977/JHA ovom Direktivom trebalo staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(71)

Okvirnu bi se odluku 2008/977/JHA ovom Direktivom trebalo staviti izvan snage.

| (72) | Posebne odredbe u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija u aktima Unije usvojenima prije datuma donošenja ove Direktive, kojima se uređuje obrada osobnih podataka među državama članicama ili pristup imenovanih tijela država članica informacijskim sustavima uspostavljenima u skladu s Ugovorima, trebale bi ostati nepromijenjene.
  Budući da se člankom 8. Povelje i člankom 16. UFEU-a predviđa da bi temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka trebalo osigurati na dosljedan i homogen način diljem Unije,
  Komisija bi
  u roku od dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive
  trebala procijeniti situaciju na području odnosa između ove Direktive i akata donesenih prije datuma
  njezina
  donošenja kojima se uređuje obrada osobnih podataka među državama članicama ili pristup imenovanih tijela država članica informacijskim sustavima uspostavljenima u skladu s Ugovorima
  te bi trebala dati odgovarajuće prijedloge u cilju osiguravanja dosljednih i homogenih pravnih propisa koji se odnose na obradu osobnih podataka u nadležnim tijelima ili pristup imenovanih tijela država članica informacijskim sustavima uspostavljenima u skladu s Ugovorima te obradu osobnih podataka od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije za potrebe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija u okviru područja primjene ove Direktive
  . kako bi ocijenila potrebu za usklađivanjem tih posebnih odredaba s ovom Direktivom.
  [Am. 56] |
| --- | --- |

(72)

Posebne odredbe u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija u aktima Unije usvojenima prije datuma donošenja ove Direktive, kojima se uređuje obrada osobnih podataka među državama članicama ili pristup imenovanih tijela država članica informacijskim sustavima uspostavljenima u skladu s Ugovorima, trebale bi ostati nepromijenjene.
  Budući da se člankom 8. Povelje i člankom 16. UFEU-a predviđa da bi temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka trebalo osigurati na dosljedan i homogen način diljem Unije,
  Komisija bi
  u roku od dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive
  trebala procijeniti situaciju na području odnosa između ove Direktive i akata donesenih prije datuma
  njezina
  donošenja kojima se uređuje obrada osobnih podataka među državama članicama ili pristup imenovanih tijela država članica informacijskim sustavima uspostavljenima u skladu s Ugovorima
  te bi trebala dati odgovarajuće prijedloge u cilju osiguravanja dosljednih i homogenih pravnih propisa koji se odnose na obradu osobnih podataka u nadležnim tijelima ili pristup imenovanih tijela država članica informacijskim sustavima uspostavljenima u skladu s Ugovorima te obradu osobnih podataka od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije za potrebe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija u okviru područja primjene ove Direktive
  . kako bi ocijenila potrebu za usklađivanjem tih posebnih odredaba s ovom Direktivom.
  [Am. 56]

| (73) | Kako bi se osigurala sveobuhvatna i usklađena zaštita osobnih podataka u Uniji, međunarodne sporazume koje su
  Unija ili
  države članice sklopile prije stupanja na snagu ove Direktive trebalo bi izmijeniti u skladu s ovom Direktivom. [Am. 57] |
| --- | --- |

(73)

Kako bi se osigurala sveobuhvatna i usklađena zaštita osobnih podataka u Uniji, međunarodne sporazume koje su
  Unija ili
  države članice sklopile prije stupanja na snagu ove Direktive trebalo bi izmijeniti u skladu s ovom Direktivom. [Am. 57]

| (74) | Ova Direktiva ne dovodi u pitanje pravila o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja djece te dječje pornografije, kao što je utvrđeno Direktivom 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(74)

Ova Direktiva ne dovodi u pitanje pravila o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja djece te dječje pornografije, kao što je utvrđeno Direktivom 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (75) | U skladu s člankom 6.a Protokola br.21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog uz Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku ne obvezuju pravila utvrđena ovom Direktivom ako Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku ne obvezuju pravila koja uređuju oblike pravosudne suradnje u kaznenim stvarima ili policijske suradnje za koje se traži usklađenost s odredbama utvrđenima na temelju članka 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(75)

U skladu s člankom 6.a Protokola br.21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog uz Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku ne obvezuju pravila utvrđena ovom Direktivom ako Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku ne obvezuju pravila koja uređuju oblike pravosudne suradnje u kaznenim stvarima ili policijske suradnje za koje se traži usklađenost s odredbama utvrđenima na temelju članka 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (76) | U skladu s člancima 2. i 2.a Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, za Dansku ova Direktiva nije obvezujuća niti se ona na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Direktiva predstavlja daljnji razvoj šengenske pravne stečevine, u skladu s glavom V. trećeg dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Danska, u skladu s člankom 4. toga Protokola, u roku od šest mjeseci nakon donošenja ove Direktive odlučuje hoće li je prenijeti u svoje nacionalno pravo.
  [Am. 58] |
| --- | --- |

(76)

U skladu s člancima 2. i 2.a Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, za Dansku ova Direktiva nije obvezujuća niti se ona na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Direktiva predstavlja daljnji razvoj šengenske pravne stečevine, u skladu s glavom V. trećeg dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Danska, u skladu s člankom 4. toga Protokola, u roku od šest mjeseci nakon donošenja ove Direktive odlučuje hoće li je prenijeti u svoje nacionalno pravo.
  [Am. 58]

| (77) | Kad je u riječ o Islandu i Norveškoj, ova Direktiva predstavlja razvoj odredaba šengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske Unije te Republike Islanda i Kraljevine Norveške o njihovom pridruživanju provedbi, primjeni i razvoju šengenske pravne stečevine (8). |
| --- | --- |

(77)

Kad je u riječ o Islandu i Norveškoj, ova Direktiva predstavlja razvoj odredaba šengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske Unije te Republike Islanda i Kraljevine Norveške o njihovom pridruživanju provedbi, primjeni i razvoju šengenske pravne stečevine (8).

| (78) | Kad je u riječ o Švicarskoj, ova Direktiva predstavlja razvoj odredaba šengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske Unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju šengenske pravne stečevine (9). |
| --- | --- |

(78)

Kad je u riječ o Švicarskoj, ova Direktiva predstavlja razvoj odredaba šengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske Unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju šengenske pravne stečevine (9).

| (79) | Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Direktiva predstavlja razvoj odredaba šengenske pravne stečevine u smislu Protokola koji je sklopljen između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajn o priključivanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju šengenske pravne stečevine (10). |
| --- | --- |

(79)

Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Direktiva predstavlja razvoj odredaba šengenske pravne stečevine u smislu Protokola koji je sklopljen između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajn o priključivanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju šengenske pravne stečevine (10).

| (80) | Ova Direktiva poštuje temeljna prava i uvažava načela priznata Poveljom, kao što je navedeno u Ugovoru, a riječ je o pravu na poštovanje privatnog i obiteljskog života, pravu na zaštitu osobnih podataka, učinkovit pravni lijek i pravično suđenje. Ograničenja ovih prava u skladu su s člankom 52. stavkom 1. Povelje jer su nužna za ostvarivanje ciljeva od općeg interesa priznatih od strane Unije ili potrebe za zaštitom prava i sloboda drugih. |
| --- | --- |

(80)

Ova Direktiva poštuje temeljna prava i uvažava načela priznata Poveljom, kao što je navedeno u Ugovoru, a riječ je o pravu na poštovanje privatnog i obiteljskog života, pravu na zaštitu osobnih podataka, učinkovit pravni lijek i pravično suđenje. Ograničenja ovih prava u skladu su s člankom 52. stavkom 1. Povelje jer su nužna za ostvarivanje ciljeva od općeg interesa priznatih od strane Unije ili potrebe za zaštitom prava i sloboda drugih.

| (81) | U skladu sa Zajedničkom političkom deklaracijom od 28. rujna 2011. država članica i Komisije o obrazloženjima (11) u opravdanim se slučajevima države članice pridružuju obavještavanju o svojim mjerama za prijenos s pomoću jednoga ili više dokumenata, kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova Direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prijenos. Uzimajući u obzir ovu Direktivu zakonodavac drži da je prijenos takvih dokumenata opravdan. |
| --- | --- |

(81)

U skladu sa Zajedničkom političkom deklaracijom od 28. rujna 2011. država članica i Komisije o obrazloženjima (11) u opravdanim se slučajevima države članice pridružuju obavještavanju o svojim mjerama za prijenos s pomoću jednoga ili više dokumenata, kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova Direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prijenos. Uzimajući u obzir ovu Direktivu zakonodavac drži da je prijenos takvih dokumenata opravdan.

| (82) | Ova Direktiva ne bi trebala sprečavati države članice da u nacionalne propise o kaznenom postupku uvode ostvarivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju na informacije, pristup, ispravljanje, brisanje i ograničavanje svojih osobnih podataka obrađivanih tijekom kaznenih postupaka, kao i moguća ograničenja tih prava, |
| --- | --- |

(82)

Ova Direktiva ne bi trebala sprečavati države članice da u nacionalne propise o kaznenom postupku uvode ostvarivanje prava osoba čiji se podaci obrađuju na informacije, pristup, ispravljanje, brisanje i ograničavanje svojih osobnih podataka obrađivanih tijekom kaznenih postupaka, kao i moguća ograničenja tih prava,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i ciljevi

1.   Ovom Direktivom utvrđuju se pravila o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela i izvršavanja kaznenopravnih sankcija
  te uvjeti slobodnog protoka takvih osobnih podataka
  . [Am. 59]

2.   U skladu s ovom Direktivom države članice:

| (a) | štite temeljna prava i slobode fizičkih osoba, a posebno njihovo pravo na zaštitu osobnih podataka
  i privatnosti
  ; te |
| --- | --- |

(a)

štite temeljna prava i slobode fizičkih osoba, a posebno njihovo pravo na zaštitu osobnih podataka
  i privatnosti
  ; te

| (b) | osiguravaju da se razmjena osobnih podataka među nadležnim tijelima unutar Unije ne ograniči niti zabrani iz razloga povezanih sa zaštitom pojedinaca pri obradi osobnih podataka. |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju da se razmjena osobnih podataka među nadležnim tijelima unutar Unije ne ograniči niti zabrani iz razloga povezanih sa zaštitom pojedinaca pri obradi osobnih podataka.

2a.   Ova Direktiva ne sprečava države članice u tome da osiguraju bolje zaštitne mehanizme od onih koji su utvrđeni ovom Direktivom. [Am. 59]

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova Direktiva primjenjuje se na obradu osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe navedene u članku 1. stavku 1.

2.   Ova Direktiva primjenjuje se na obradu osobnih podataka koji se u cijelosti ili djelomično obrađuju automatski te na neautomatsku obradu osobnih podataka koji čine dio sustava podataka ili će činiti dio sustava podataka.

3.   Ova Direktiva ne primjenjuje se na obradu osobnih podataka:

| (a) | u okviru aktivnosti koja je izvan područja primjene zakonodavstva Unije, a posebno u vezi s nacionalnom sigurnošću; |
| --- | --- |

(a)

u okviru aktivnosti koja je izvan područja primjene zakonodavstva Unije, a posebno u vezi s nacionalnom sigurnošću;

| (b) | od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije.
  [Am. 60] |
| --- | --- |

(b)

od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije.
  [Am. 60]

Članak 3.

Definicije

U smislu ove Direktive:

| (1) | „osoba čiji se podaci obrađuju” znači identificirana fizička osoba ili fizička osoba koju se može izravno ili neizravno identificirati sredstvima koja bi mogao koristiti nadzornik ili bilo koja druga fizička ili pravna osoba, posebno navođenjem identifikacijskog broja, podataka o lokaciji, mrežnih identifikatora ili jednog ili više čimbenika značajnih za tjelesni, fiziološki, genetski, mentalni, ekonomski, kulturni ili društveni identitet te osobe; |
| --- | --- |

(1)

„osoba čiji se podaci obrađuju” znači identificirana fizička osoba ili fizička osoba koju se može izravno ili neizravno identificirati sredstvima koja bi mogao koristiti nadzornik ili bilo koja druga fizička ili pravna osoba, posebno navođenjem identifikacijskog broja, podataka o lokaciji, mrežnih identifikatora ili jednog ili više čimbenika značajnih za tjelesni, fiziološki, genetski, mentalni, ekonomski, kulturni ili društveni identitet te osobe;

| (2) | „osobni podaci” znači bilo koji podaci koji se odnose na
  fizičku
  osobu
  koja je identificirana ili ju je moguće identificirati („osoba
  čiji se podaci obrađuju”);
  osoba koju je moguće identificirati je osoba koju je moguće izravno ili neizravno identificirati, osobito pozivanjem na identifikator poput imena, identifikacijskog broja, podataka o lokaciji, jedinstvenog identifikatora ili na jedan ili više činitelja specifičnih za fizički, fiziološki, genetski, mentalni, gospodarski, kulturni, društveni ili rodni identitet te osobe; |
| --- | --- |

(2)

„osobni podaci” znači bilo koji podaci koji se odnose na
  fizičku
  osobu
  koja je identificirana ili ju je moguće identificirati („osoba
  čiji se podaci obrađuju”);
  osoba koju je moguće identificirati je osoba koju je moguće izravno ili neizravno identificirati, osobito pozivanjem na identifikator poput imena, identifikacijskog broja, podataka o lokaciji, jedinstvenog identifikatora ili na jedan ili više činitelja specifičnih za fizički, fiziološki, genetski, mentalni, gospodarski, kulturni, društveni ili rodni identitet te osobe;

| (2a) | „pseudonimni podaci” znači osobni podaci koji se ne mogu povezati s određenom osobom čiji se podaci obrađuju bez korištenja dodatnih informacija dok god se takve dodatne informacije čuvaju odvojeno i dok su podložne tehničkim i organizacijskim mjerama za osiguravanje nepovezivanja; |
| --- | --- |

(2a)

„pseudonimni podaci” znači osobni podaci koji se ne mogu povezati s određenom osobom čiji se podaci obrađuju bez korištenja dodatnih informacija dok god se takve dodatne informacije čuvaju odvojeno i dok su podložne tehničkim i organizacijskim mjerama za osiguravanje nepovezivanja;

| (3) | „obrada” znači bilo koji postupak ili skup postupaka koji se provode nad osobnim podacima ili skupom osobnih podataka, bilo automatskim putem ili ne, kao što je prikupljanje, bilježenje, organiziranje, strukturiranje, pohrana, prilagođavanje ili mijenjanje, vraćanje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje prijenosom, širenje ili stavljanje na raspolaganje na drugi način, poravnavanje ili kombiniranje, zatim ograničavanje, brisanje ili uništavanje; |
| --- | --- |

(3)

„obrada” znači bilo koji postupak ili skup postupaka koji se provode nad osobnim podacima ili skupom osobnih podataka, bilo automatskim putem ili ne, kao što je prikupljanje, bilježenje, organiziranje, strukturiranje, pohrana, prilagođavanje ili mijenjanje, vraćanje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje prijenosom, širenje ili stavljanje na raspolaganje na drugi način, poravnavanje ili kombiniranje, zatim ograničavanje, brisanje ili uništavanje;

| (3a) | „profiliranje” znači bilo koji oblik automatizirane obrade osobnih podataka radi procjene određenih osobnih karakteristika fizičke osobe ili radi analize ili predviđanja posebice u vezi s radnim učinkom te fizičke osobe, financijskom situacijom, lokacijom, zdravljem, osobnim sklonostima, pouzdanošću ili ponašanjem; |
| --- | --- |

(3a)

„profiliranje” znači bilo koji oblik automatizirane obrade osobnih podataka radi procjene određenih osobnih karakteristika fizičke osobe ili radi analize ili predviđanja posebice u vezi s radnim učinkom te fizičke osobe, financijskom situacijom, lokacijom, zdravljem, osobnim sklonostima, pouzdanošću ili ponašanjem;

| (4) | „ograničavanje obrade” znači obilježavanje pohranjenih osobnih podataka s ciljem ograničavanja njihove obrade u budućnosti; |
| --- | --- |

(4)

„ograničavanje obrade” znači obilježavanje pohranjenih osobnih podataka s ciljem ograničavanja njihove obrade u budućnosti;

| (5) | „sustav podataka” znači bilo koji strukturirani skup osobnih podataka koji su dostupni prema posebnim mjerilima, bilo da su centralizirani, decentralizirani ili raspršeni na funkcionalnoj ili zemljopisnoj osnovi; |
| --- | --- |

(5)

„sustav podataka” znači bilo koji strukturirani skup osobnih podataka koji su dostupni prema posebnim mjerilima, bilo da su centralizirani, decentralizirani ili raspršeni na funkcionalnoj ili zemljopisnoj osnovi;

| (6) | „nadzornik” znači nadležno javno tijelo koje samo ili zajedno s drugima utvrđuje svrhu, uvjete i načine obrade osobnih podataka; ako su svrha, uvjeti i načini obrade utvrđeni zakonodavstvom Unije ili zakonodavstvom države članice, imenovanje nadzornika ili posebna mjerila za njegovo imenovanje mogu se utvrditi zakonodavstvom Unije ili zakonodavstvom države članice; |
| --- | --- |

(6)

„nadzornik” znači nadležno javno tijelo koje samo ili zajedno s drugima utvrđuje svrhu, uvjete i načine obrade osobnih podataka; ako su svrha, uvjeti i načini obrade utvrđeni zakonodavstvom Unije ili zakonodavstvom države članice, imenovanje nadzornika ili posebna mjerila za njegovo imenovanje mogu se utvrditi zakonodavstvom Unije ili zakonodavstvom države članice;

| (7) | „obrađivač” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo koje obrađuje osobne podatke u ime nadzornika; |
| --- | --- |

(7)

„obrađivač” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo koje obrađuje osobne podatke u ime nadzornika;

| (8) | „primatelj” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo kojem se otkrivaju osobni podaci; |
| --- | --- |

(8)

„primatelj” znači fizička ili pravna osoba, javno tijelo, agencija ili bilo koje drugo tijelo kojem se otkrivaju osobni podaci;

| (9) | „povreda osobnih podataka” znači
  slučajno ili nezakonito uništavanje, gubitak, izmjena, neovlašteno otkrivanje

  kršenje sigurnosti uslijed kojeg dolazi do slučajnog ili nezakonitog uništavanja, gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja podataka ili dopuštenje pristupa osobnim podacima koji se prenose, pohranjuju ili obrađuju na bilo koji način; |
| --- | --- |

(9)

„povreda osobnih podataka” znači
  slučajno ili nezakonito uništavanje, gubitak, izmjena, neovlašteno otkrivanje

  kršenje sigurnosti uslijed kojeg dolazi do slučajnog ili nezakonitog uništavanja, gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja podataka ili dopuštenje pristupa osobnim podacima koji se prenose, pohranjuju ili obrađuju na bilo koji način;

| (10) | „genetski podaci” znači svi podaci bilo koje vrste koji se odnose na osobine pojedinca koje se nasljeđuju ili stječu tijekom ranog prenatalnog razvoja; |
| --- | --- |

(10)

„genetski podaci” znači svi podaci bilo koje vrste koji se odnose na osobine pojedinca koje se nasljeđuju ili stječu tijekom ranog prenatalnog razvoja;

| (11) | „biometrijski podaci” znači bilo koji
  osobni
  podaci koji se odnose na tjelesne ili fiziološke osobine pojedinca ili na osobine vezane uz ponašanje, a koje omogućuju jedinstvenu identifikaciju, poput slika lica ili daktiloskopskih podataka; |
| --- | --- |

(11)

„biometrijski podaci” znači bilo koji
  osobni
  podaci koji se odnose na tjelesne ili fiziološke osobine pojedinca ili na osobine vezane uz ponašanje, a koje omogućuju jedinstvenu identifikaciju, poput slika lica ili daktiloskopskih podataka;

| (12) | „podaci o zdravstvenom stanju” znači bilo koji
  osobni
  podatak koji se odnosi na tjelesno ili duševno zdravlje pojedinca ili na pružanje zdravstvenih usluga pojedincu; |
| --- | --- |

(12)

„podaci o zdravstvenom stanju” znači bilo koji
  osobni
  podatak koji se odnosi na tjelesno ili duševno zdravlje pojedinca ili na pružanje zdravstvenih usluga pojedincu;

| (13) | „dijete” znači svaka osoba mlađa od 18 godina; |
| --- | --- |

(13)

„dijete” znači svaka osoba mlađa od 18 godina;

| (14) | „nadležna tijela” znači svako javno tijelo nadležno za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija; |
| --- | --- |

(14)

„nadležna tijela” znači svako javno tijelo nadležno za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija;

| (15) | „nadzorno tijelo” znači javno tijelo koje je osnovala država članica u skladu s člankom 39. [Am. 61] |
| --- | --- |

(15)

„nadzorno tijelo” znači javno tijelo koje je osnovala država članica u skladu s člankom 39. [Am. 61]

POGLAVLJE II.

NAČELA

Članak 4.

Načela obrade osobnih podataka

Države članice osiguravaju da osobni podaci moraju:

| (a) | biti obrađeni pošteno i u skladu sa zakonom
  , pošteno, transparentno i na provjerljiv način u odnosu na osobu čiji se podaci obrađuju
  ; |
| --- | --- |

(a)

biti obrađeni pošteno i u skladu sa zakonom
  , pošteno, transparentno i na provjerljiv način u odnosu na osobu čiji se podaci obrađuju
  ;

| (b) | biti prikupljeni u posebne, izričite i zakonite svrhe te da ih se dalje ne obrađuje na način koji bi bio nespojiv s tim svrhama; |
| --- | --- |

(b)

biti prikupljeni u posebne, izričite i zakonite svrhe te da ih se dalje ne obrađuje na način koji bi bio nespojiv s tim svrhama;

| (c) | biti primjereni relevantni te ne smiju biti pretjerani

  , relevantni
  i
  ograničeni na nužni minimum
  u odnosu na svrhu radi koje se obrađuju
  biti obrađeni samo i dok god se ta svrha ne može ispuniti obradom informacija koje ne uključuju osobne podatke; |
| --- | --- |

(c)

biti primjereni relevantni te ne smiju biti pretjerani

  , relevantni
  i
  ograničeni na nužni minimum
  u odnosu na svrhu radi koje se obrađuju
  biti obrađeni samo i dok god se ta svrha ne može ispuniti obradom informacija koje ne uključuju osobne podatke;

| (d) | biti točni i, po potrebi, ažurirani; potrebno je poduzeti sve razumne mjere kako bi se osobni podaci koji su netočni bez odgode izbrisali ili ispravili, uzimajući u obzir svrhu radi koje se obrađuju; |
| --- | --- |

(d)

biti točni i, po potrebi, ažurirani; potrebno je poduzeti sve razumne mjere kako bi se osobni podaci koji su netočni bez odgode izbrisali ili ispravili, uzimajući u obzir svrhu radi koje se obrađuju;

| (e) | se čuvati u obliku koji omogućuje identifikaciju osoba čiji se podaci obrađuju, ne duže nego što je nužno u svrhe radi kojih se osobni podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(e)

se čuvati u obliku koji omogućuje identifikaciju osoba čiji se podaci obrađuju, ne duže nego što je nužno u svrhe radi kojih se osobni podaci obrađuju;

| (f) | se obrađivati uz odgovornost nadzornika koji mora osigurati

  osigurava i u stanju je dokazati
  postupanje u skladu s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(f)

se obrađivati uz odgovornost nadzornika koji mora osigurati

  osigurava i u stanju je dokazati
  postupanje u skladu s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom.

| (fa) | se obrađivati na način kojim se učinkovito omogućava osobi čiji se podaci obrađuju ostvarivanje njezinih prava opisanih u člancima od 10. do 17.; |
| --- | --- |

(fa)

se obrađivati na način kojim se učinkovito omogućava osobi čiji se podaci obrađuju ostvarivanje njezinih prava opisanih u člancima od 10. do 17.;

| (fb) | se obrađivati na način kojim se štite od neovlaštene i nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništavanja ili oštećivanja primjenom odgovarajućih tehničkih ili organizacijskih mjera; |
| --- | --- |

(fb)

se obrađivati na način kojim se štite od neovlaštene i nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništavanja ili oštećivanja primjenom odgovarajućih tehničkih ili organizacijskih mjera;

| (fc) | ih obrađivati samo propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela kojemu su potrebni za obavljanje svojih zadataka. [Am. 62] |
| --- | --- |

(fc)

ih obrađivati samo propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela kojemu su potrebni za obavljanje svojih zadataka. [Am. 62]

Članak 4.a

Pristup podacima prvobitno obrađenima u svrhe drugačije od onih navedenih u članku 1. stavku 1.

1.
     
  Države članice osiguravaju da nadležna tijela mogu imati pristup osobnim podacima koji su prvobitno obrađeni u svrhe drugačije od onih navedenih u članku 1. stavku 1. samo ako su zato posebno ovlaštena zakonodavstvom Unije ili države članice koje mora zadovoljiti uvjete utvrđene u članku 7. stavku 1.a te moraju osigurati:

| (a) | da je pristup dopušten samo propisno ovlaštenom osoblju nadležnih tijela pri obavljanju njihovih zadataka ako u određenom slučaju postoje opravdani razlozi vjerovati da će obrada osobnih podataka znatno doprinijeti sprečavanju, otkrivanju, istrazi i progonu kaznenih djela ili izvršavanju kaznenopravnih sankcija; |
| --- | --- |

(a)

da je pristup dopušten samo propisno ovlaštenom osoblju nadležnih tijela pri obavljanju njihovih zadataka ako u određenom slučaju postoje opravdani razlozi vjerovati da će obrada osobnih podataka znatno doprinijeti sprečavanju, otkrivanju, istrazi i progonu kaznenih djela ili izvršavanju kaznenopravnih sankcija;

| (b) | da zahtjev za pristup mora biti u pisanom obliku i da se mora pozivati na pravnu osnovu za zahtjev; |
| --- | --- |

(b)

da zahtjev za pristup mora biti u pisanom obliku i da se mora pozivati na pravnu osnovu za zahtjev;

| (c) | da pisani zahtjev mora biti dokumentiran te |
| --- | --- |

(c)

da pisani zahtjev mora biti dokumentiran te

| (d) | da su primijenjeni zaštitni mehanizmi kako bi se osigurala zaštita temeljnih prava i sloboda u pogledu obrade osobnih podataka. Tim zaštitnim mehanizmima ne dovode se u pitanje posebni uvjeti pristupa osobnim podacima, kao što je sudsko ovlaštenje u skladu sa zakonodavstvom države članice, te se tim mehanizmima ti uvjeti dopunjuju. |
| --- | --- |

(d)

da su primijenjeni zaštitni mehanizmi kako bi se osigurala zaštita temeljnih prava i sloboda u pogledu obrade osobnih podataka. Tim zaštitnim mehanizmima ne dovode se u pitanje posebni uvjeti pristupa osobnim podacima, kao što je sudsko ovlaštenje u skladu sa zakonodavstvom države članice, te se tim mehanizmima ti uvjeti dopunjuju.

2.
     
  Osobnim podacima koje posjeduju privatne strane ili druga javna tijela pristupa se samo radi istrage ili progona kaznenih djela u skladu s uvjetima nužnosti i proporcionalnosti koji će se utvrditi zakonodavstvom Unije i koje će u okviru zakonodavstva države članice utvrditi svaka država članica, pri čemu će se u potpunosti poštovati članak 7.a.

Članak 4.b

Rokovi za pohranjivanje i reviziju

1.
     
  Države članice osiguravaju da nadležna tijela brišu osobne podatke obrađene u skladu s ovom Direktivom ako više nisu potrebni u svrhu u koju su obrađeni.

2.
     
  Države članice osiguravaju da nadležna tijela uspostave mehanizme kako bi se u skladu s člankom 4. osiguralo određivanje rokova za brisanje osobnih podataka i redovitu reviziju potrebe njihova pohranjivanja, uključujući točno utvrđivanje razdoblja pohranjivanja različitih kategorija osobnih podataka. Uspostavljaju se postupovne mjere kako bi se osiguralo poštovanje tih rokova ili razdoblja redovite revizije. [Am. 64]

Članak 5.

Različite kategorije


  Razlika između različitih kategorija osoba čiji se podaci obrađuju

1.   Države članice osiguravaju da, koliko je god to moguće, nadzornik napravi jasnu razliku između osobnih podataka

  nadležna tijela u svrhe navedene u članku 1. stavku 1. mogu obrađivati osobne podatke sljedećih
  različitih kategorija osoba čiji se podaci obrađuju, kao što su

  a nadzornik pravi jasnu razliku između tih kategorija
  :

| (a) | osobe za koje postoje ozbiljni

  razumni
  razlozi vjerovati da su počinile ili će počiniti kazneno djelo; |
| --- | --- |

(a)

osobe za koje postoje ozbiljni

  razumni
  razlozi vjerovati da su počinile ili će počiniti kazneno djelo;

| (b) | osobe osuđene za kazneno djelo; |
| --- | --- |

(b)

osobe osuđene za kazneno djelo;

| (c) | žrtve kaznenog djela ili osobe za koje određene činjenice daju razlog vjerovati da bi ta mogle biti žrtva kaznenog djela
  te |
| --- | --- |

(c)

žrtve kaznenog djela ili osobe za koje određene činjenice daju razlog vjerovati da bi ta mogle biti žrtva kaznenog djela
  te

| (d) | treće strane u kaznenim djelima, kao što su osobe koje se može pozvati da svjedoče u istragama vezanima uz kaznena djela ili naknadnom kaznenom postupku, osoba koja može dati informacije o kaznenim djelima ili kontakt osoba ili suradnik osobe iz stavaka (a) i (b); i |
| --- | --- |

(d)

treće strane u kaznenim djelima, kao što su osobe koje se može pozvati da svjedoče u istragama vezanima uz kaznena djela ili naknadnom kaznenom postupku, osoba koja može dati informacije o kaznenim djelima ili kontakt osoba ili suradnik osobe iz stavaka (a) i (b); i

| (e) | osobe koje se ne ubrajaju ni u jednu od gore spomenutih kategorija. |
| --- | --- |

(e)

osobe koje se ne ubrajaju ni u jednu od gore spomenutih kategorija.

2.
     
  Osobni podaci drugih osoba čiji se podaci obrađuju od onih navedenih u stavku 1. mogu se obrađivati samo:

| (a) | dok je to nužno za istragu ili progon određenog kaznenog djela radi procjene relevantnosti podataka za jednu od kategorija navedenih u stavku 1. ili |
| --- | --- |

(a)

dok je to nužno za istragu ili progon određenog kaznenog djela radi procjene relevantnosti podataka za jednu od kategorija navedenih u stavku 1. ili

| (b) | ako je takva obrada prijeko potrebna u ciljane preventivne svrhe ili u svrhu kaznene analize, ako i sve dok je ta svrha zakonita, propisno definirana i specifična, a obrada strogo ograničena na procjenu relevantnosti podataka za jednu od kategorija navedenih u stavku 1. To podliježe redovitoj reviziji najmanje svakih šest mjeseci. Svaka druga upotreba je zabranjena. |
| --- | --- |

(b)

ako je takva obrada prijeko potrebna u ciljane preventivne svrhe ili u svrhu kaznene analize, ako i sve dok je ta svrha zakonita, propisno definirana i specifična, a obrada strogo ograničena na procjenu relevantnosti podataka za jednu od kategorija navedenih u stavku 1. To podliježe redovitoj reviziji najmanje svakih šest mjeseci. Svaka druga upotreba je zabranjena.

3.
     
  Države članice osiguravaju da se na daljnju obradu osobnih podataka osoba iz stavka 1. točaka (c) i (d) primjenjuju dodatna ograničenja i zaštitni mehanizmi u skladu sa zakonodavstvom države članice. [Am. 65]

Članak 6.

Različite razine točnosti i pouzdanosti osobnih podataka

1.   Države članice osiguravaju da se različite kategorije

  točnost i pouzdanost
  osobnih podataka koji se obrađuju što je više moguće razlikuju prema njihovoj razini točnosti i pouzdanosti.

2.   Države članice osiguravaju da se osobni podaci utemeljeni na činjenicama što je više moguće razlikuju od osobnih podataka utemeljenih na osobnim procjenama
  , u skladu sa stupnjem njihove točnosti i pouzdanosti
  .

2a.
     
  Države članice osiguravaju da se osobni podaci koji su netočni, nepotpuni ili neažurirani više ne prenose ili ne stavljaju na raspolaganje. U tu svrhu nadležna tijela procjenjuju kvalitetu osobnih podataka prije njihova prenošenja ili stavljanja na raspolaganje. Što je više moguće, pri svim prenošenjima podataka dodaju se dostupne informacije koje državi članici primateljici omogućuju ocjenjivanje stupnja točnosti, potpunosti i pouzdanosti podataka, kao i u kojoj su mjeri ažurirani. Osobni podaci, a posebno oni koje prvobitno posjeduju privatne strane, ne prenose se bez zahtjeva nadležnog tijela.

2b.
     
  Pokaže li se da su preneseni podaci netočni ili da su podaci preneseni nezakonito, primatelj mora biti obaviješten bez odgode. Primatelj ima obvezu bez odgode ispraviti podatke u skladu sa stavkom 1. i člankom 15. ili ih izbrisati u skladu s člankom 16. [Am. 66]

Članak 7.

Zakonitost obrade podataka

1.   Države članice osiguravaju zakonitu obradu osobnih podataka samo ako je obrada nužna i u mjeri u kojoj je to nužno

  ta obrada utemeljena na zakonodavstvu Unije ili države članice u svrhe utvrđene u članku 1. stavku 1. te ako je nužna
  ::

| (a) | za izvršavanje zadaće od strane

  obavljanje zadatka
  nadležnog tijela na temelju zakona u svrhe navedene u članku 1. stavku 1; ili |
| --- | --- |

(a)

za izvršavanje zadaće od strane

  obavljanje zadatka
  nadležnog tijela na temelju zakona u svrhe navedene u članku 1. stavku 1; ili

| (b) | radi poštovanja zakonske obveze kojoj nadzornik podliježe; ili |
| --- | --- |

(b)

radi poštovanja zakonske obveze kojoj nadzornik podliježe; ili

| (c) | radi zaštite vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe; ili |
| --- | --- |

(c)

radi zaštite vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe; ili

| (d) | za sprečavanje izravne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti. |
| --- | --- |

(d)

za sprečavanje izravne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti.

1a.
     
  Zakonodavstvo države članice kojim se uređuje obrada osobnih podataka u okviru područja primjene ove Direktive sadrži izričite i detaljne odredbe kojima se utvrđuje najmanje sljedeće:

| (a) | ciljevi obrade; |
| --- | --- |

(a)

ciljevi obrade;

| (b) | osobni podaci koji se obrađuju; |
| --- | --- |

(b)

osobni podaci koji se obrađuju;

| (c) | posebne svrhe i načini obrade; |
| --- | --- |

(c)

posebne svrhe i načini obrade;

| (d) | imenovanje nadzornika ili posebni kriteriji za imenovanje nadzornika; |
| --- | --- |

(d)

imenovanje nadzornika ili posebni kriteriji za imenovanje nadzornika;

| (e) | kategorije propisno ovlaštenog osoblja nadležnih tijela za obradu osobnih podataka; |
| --- | --- |

(e)

kategorije propisno ovlaštenog osoblja nadležnih tijela za obradu osobnih podataka;

| (f) | postupak koji se primjenjuje u obradi podataka; |
| --- | --- |

(f)

postupak koji se primjenjuje u obradi podataka;

| (g) | moguća upotreba dobivenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

(g)

moguća upotreba dobivenih osobnih podataka;

| (h) | ograničenja razmjera diskrecije dodijeljene nadležnim tijelima u odnosu na aktivnosti obrade. [Am. 67] |
| --- | --- |

(h)

ograničenja razmjera diskrecije dodijeljene nadležnim tijelima u odnosu na aktivnosti obrade. [Am. 67]

Članak 7.a

Daljnja obrada u neusklađene svrhe

1.
     
  Države članice osiguravaju da se osobni podaci mogu dalje obrađivati u drugu svrhu utvrđenu člankom 1. stavkom 1. koja nije u skladu sa svrhama za koje su podaci prvobitno prikupljeni samo ako i u mjeri u kojoj:

| (a) | je ta svrha nužna i razmjerna u demokratskom društvu te u skladu sa zakonodavstvom Unije ili države članice potrebna u zakonitu, propisno definiranu i specifičnu svrhu; |
| --- | --- |

(a)

je ta svrha nužna i razmjerna u demokratskom društvu te u skladu sa zakonodavstvom Unije ili države članice potrebna u zakonitu, propisno definiranu i specifičnu svrhu;

| (b) | je obrada strogo ograničena na razdoblje koje nije duže od razdoblja potrebnog za određeni postupak obrade podataka; |
| --- | --- |

(b)

je obrada strogo ograničena na razdoblje koje nije duže od razdoblja potrebnog za određeni postupak obrade podataka;

| (c) | je daljnja upotreba u druge svrhe zabranjena. |
| --- | --- |

(c)

je daljnja upotreba u druge svrhe zabranjena.

Prije svake obrade država članica savjetuje se s nadležnim nacionalnimnadzornim tijelom i provodi procjenu učinka zaštite podataka.

2.
     
  Uz uvjete utvrđene u članku 7. stavku 1.a zakonodavstvo države članice kojim se odobrava daljnja obrada iz stavka 1. sadrži izričite i detaljne odredbe kojima se utvrđuje najmanje sljedeće:

| (a) | posebne svrhe i načini te konkretne obrade; |
| --- | --- |

(a)

posebne svrhe i načini te konkretne obrade;

| (b) | da je pristup dopušten samo propisno ovlaštenom osoblju nadležnih tijela pri obavljanju njihovih zadataka ako u određenom slučaju postoje opravdani razlozi vjerovati da će obrada osobnih podataka znatno doprinijeti sprečavanju, otkrivanju, istrazi i progonu kaznenih djela ili izvršavanju kaznenopravnih sankcija te |
| --- | --- |

(b)

da je pristup dopušten samo propisno ovlaštenom osoblju nadležnih tijela pri obavljanju njihovih zadataka ako u određenom slučaju postoje opravdani razlozi vjerovati da će obrada osobnih podataka znatno doprinijeti sprečavanju, otkrivanju, istrazi i progonu kaznenih djela ili izvršavanju kaznenopravnih sankcija te

| (c) | da su uspostavljeni zaštitni mehanizmi kako bi se osigurala zaštita temeljnih prava i sloboda u pogledu obrade osobnih podataka. |
| --- | --- |

(c)

da su uspostavljeni zaštitni mehanizmi kako bi se osigurala zaštita temeljnih prava i sloboda u pogledu obrade osobnih podataka.

Države članice mogu zahtijevati da pristup osobnim podacima podliježe dodatnim uvjetima kao što je sudsko odobrenje, u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom.

3.
     
  Države članice također mogu dopustiti daljnju obradu osobnih podataka u povijesne, statističke ili znanstvene svrhe pod uvjetom da uspostave odgovarajuće zaštitne mehanizme, kao što je osiguravanje anonimnosti podataka. [Am. 68]

Članak 8.

Obrada posebnih kategorija osobnih podataka

1.   Države članice dužne su zabraniti

  zabranjuju
  obradu osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko porijeklo, politička mišljenja, vjera ili
  filozofska
  uvjerenja,
  spolna orijentacija ili rodni identitet,
  članstvo
  i aktivnosti
  u sindikatu te obradu genetskih

  obrada biometrijskih
  podataka ili podataka o zdravstvenom stanju ili spolnom životu.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako:

| (a) | je obrada dopuštena zakonom koji predviđa odgovarajuće

  nužna i razmjerna za obavljanje zadatka nadležnih tijela u svrhe iz članka 1. stavka 1. na temelju zakonodavstva Unije ili zakonodavstva države članice kojim se osiguravaju posebne i primjerene
  mjere zaštite
  legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju, uključujući posebno odobrenje sudskog tijela ako je potrebno u skladu s nacionalnim zakonodavstvom
  ; ili |
| --- | --- |

(a)

je obrada dopuštena zakonom koji predviđa odgovarajuće

  nužna i razmjerna za obavljanje zadatka nadležnih tijela u svrhe iz članka 1. stavka 1. na temelju zakonodavstva Unije ili zakonodavstva države članice kojim se osiguravaju posebne i primjerene
  mjere zaštite
  legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju, uključujući posebno odobrenje sudskog tijela ako je potrebno u skladu s nacionalnim zakonodavstvom
  ; ili

| (b) | je obrada nužna da bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe; ili |
| --- | --- |

(b)

je obrada nužna da bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe; ili

| (c) | se obrada odnosi na podatke koje je objavila osoba čiji se podaci obrađuju
  , pod uvjetom da su relevantni i nužni u svrhu kojoj se teži u određenom slučaju
  . [Am. 69] |
| --- | --- |

(c)

se obrada odnosi na podatke koje je objavila osoba čiji se podaci obrađuju
  , pod uvjetom da su relevantni i nužni u svrhu kojoj se teži u određenom slučaju
  . [Am. 69]

Članak 8.a

Obrada genetskih podataka u svrhu kaznene istrage ili sudskog postupka

1.
     
  Države članice osiguravaju da se genetski podaci mogu koristiti samo za utvrđivanje genetske veze u okviru navođenja dokaza, sprečavanja prijetnje javnoj sigurnosti ili sprečavanja počinjenja određenog kaznenog djela. Genetski podaci ne smiju se koristiti za utvrđivanje drugih obilježja koja mogu biti genetski povezana.

2.
     
  Države članice osiguravaju da se genetski podaci ili informacije koji su rezultat njihove analize mogu zadržati samo onoliko koliko je nužno u svrhe u koje se podaci obrađuju i ako je dotični pojedinac osuđen za ozbiljno kazneno djelo usmjereno protiv života, integriteta ili sigurnosti osoba, što podliježe strogim razdobljima pohranjivanja koja se utvrđuju zakonodavstvom države članice.

3.
     
  Države članice osiguravaju da se genetski podaci ili informacije koji su rezultat njihove analize pohranjuju na duže razdoblje samo kad se genetski podaci ne mogu pripisati određenoj osobi, posebno kad su pronađeni na mjestu zločina. [Am. 70]

Članak 9.

Mjere utemeljene na profiliranju i automatiziranoj obradi podataka

1.   Države članice osiguravaju zabranu mjera koje proizvode nepovoljan pravni učinak na osobu čiji se podaci obrađuju ili znatno utječu na nju te se
  djelomično ili potpuno
  temelje isključivo na automatiziranoj obradi osobnih podataka radi procjene određenih osobnih aspekata osobe čiji se podaci obrađuju osim ako nisu dopuštene zakonom kojim se istovremeno predviđaju mjere zaštite legitimnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju.

2.   Automatizirana obrada osobnih podataka radi procjene određenih osobnih aspekata osobe čiji se podaci obrađuju ne smije se temeljiti samo

  temelji se
  na posebnim kategorijama osobnih podataka iz članka 8.

2a.
     
  Automatizirana obrada osobnih podataka radi izdvajanja osobe čiji se podaci obrađuju bez postojanja početne sumnje da je ta osoba možda počinila ili će počiniti kazneno djelo zakonita je samo ako i u mjeri u kojoj je nužna za istragu ozbiljnog kaznenog djela ili sprečavanje jasne i neposredne opasnosti, utvrđene na temelju činjenica, za javnu sigurnost, postojanje države ili život osoba.

2b.
     
  U svim slučajevima zabranjuje se profiliranje koje s namjerom ili na drugi način ima učinak diskriminacije pojedinaca na temelju rasnog ili etničkog porijekla, političkih mišljenja, vjere ili uvjerenja, članstva u sindikatu, rodne ili spolne opredijeljenosti, ili koje s namjerom ili na drugi način rezultira mjerama koje imaju takav učinak. [Am. 71]

Članak 9.a

Opća načela koja se odnose na prava osobe čiji se podaci obrađuju

1.
     
  Države članice osiguravaju da je temelj zaštite podataka jasan i da obuhvaća nedvosmislena prava osobe čiji se podaci obrađuju, a koje poštuje nadzornik podataka. Odredbama ove Direktive ta se prava nastoji osnažiti, pojasniti, zajamčiti i po potrebi kodificirati.

2.
     
  Države članice osiguravaju da takva prava među ostalim uključuju pružanje jasnih i lako razumljivih informacija u vezi s obradom podataka osobe čiji se podaci obrađuju, pravo pristupa njezinim podacima te pravo njihova ispravljanja i brisanja, pravo na dobivanje podataka, pravo podnošenja žalbe nadležnom tijelu za zaštitu podataka i pokretanja sudskog postupka kao i pravo na naknadu pretrpljene štete zbog nezakonitog postupka obrade. Ta se prava općenito ostvaruju besplatno. Nadzornik podataka odgovara na zahtjeve osobe čiji se podaci obrađuju u razumnom roku. [Am. 72]

POGLAVLJE III.

PRAVA OSOBE ČIJI SE PODACI OBRAĐUJU

Članak 10.

Načini ostvarivanja prava osobe čiji se podaci obrađuju

1.   Države članice osiguravaju da nadzornik poduzme sve razumne korake u svrhu ostvarivanja transparentnih

  raspolaže konciznim, transparentnim, jasnim
  i lako dostupnim politika

  mjerama
  obrade osobnih podataka i ostvarivanja prava osoba čiji se podaci obrađuju.

2.   Države članice osiguravaju da nadzornik osobi čiji se podaci obrađuju na razumljiv način te koristeći jasan i jednostavan jezik pruži svaku informaciju i svaku obavijest vezanu uz obradu osobnih podataka
  , posebno ako se ta informacija upućuje djetetu
  .

3.   Države članice osiguravaju da nadzornik
  uspostavi postupke

  poduzme sve razumne korake za uspostavljanje postupaka za pružanje informacija iz članka 11. i za ostvarivanje prava osoba

  osobe
  čiji se podaci obrađuju iz članaka 12. do 17.
  Ako se osobni podaci automatizirano obrađuju, nadzornik osigurava sredstva za podnošenje zahtjeva elektroničkim putem.

4.   Države članice osiguravaju da nadzornik osobu čiji se podaci obrađuju bez nepotrebnog kašnjenja

  odgode
  obavijesti o mjerama koje su poduzete u vezi s njezinim zahtjevom
  , a u svakom slučaju najkasnije mjesec dana od primitka zahtjeva
  .
  Te se informacije dostavljaju pisanim putem. Ako osoba čiji se podaci obrađuju podnese zahtjev u elektroničkom obliku, informacije se daje elektroničkim putem.

5.   Države članice osiguravaju besplatno pružanje informacija i besplatno obavljanje svih zadataka koje obavlja nadzornik, a koji su vezani uz zahtjev iz stavaka 3. i 4. Ako su zahtjevi zlorabeći

  očigledno pretjerani
  , posebno zbog toga što se ponavljaju ili zbog njihove veličine ili obujma, nadzornik može naplatiti
  razumnu naknadu za
  pružanje informacija ili obavljanje zatraženog zadatka
  uzimajući u obzir administrativne troškove
  . ili ne mora obaviti zatraženi zadatak. U tom
  je
  slučaju nadzornik
  odgovoran za dokazivanje činjenice da je zahtjev pretjeran
  .snosi teret dokazivanja zlorabeće prirode zahtjeva.

5a.
     
  Države članice mogu odrediti da osoba čiji se podaci obrađuju može svoj zahtjev uputiti izravno nadzorniku ili putem posrednika, nadležnog nacionalnog nadzornog tijela. Ako nadzorno tijelo djeluje na zahtjev osobe čiji se podaci obrađuju, nadzorno tijelo osobu čiji se podaci obrađuju obavještava o provedenim provjerama. [Am. 73]

Članak 11.

Informacije namijenjene osobi čiji se podaci obrađuju

1.   Ako se prikupljaju osobni podaci koji su vezani uz osobu čiji se podaci obrađuju, države članice moraju osigurati da nadzornik poduzme sve odgovarajuće mjere da osobi čiji se podaci obrađuju pruži barem informacije o:

| (a) | identitetu i kontaktnim podacima nadzornika i službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(a)

identitetu i kontaktnim podacima nadzornika i službenika za zaštitu podataka;

| (b) | pravnoj osnovi i
  svrhama obrade kojoj su ti osobni podaci namijenjeni; |
| --- | --- |

(b)

pravnoj osnovi i
  svrhama obrade kojoj su ti osobni podaci namijenjeni;

| (c) | razdoblju u kojem će osobni podaci biti pohranjeni; |
| --- | --- |

(c)

razdoblju u kojem će osobni podaci biti pohranjeni;

| (d) | postojanju prava da se od nadzornika zatraži pristup osobnim podacima koji se tiču osobe čiji se podaci obrađuju, njihov ispravak, brisanje ili ograničavanje obrade; |
| --- | --- |

(d)

postojanju prava da se od nadzornika zatraži pristup osobnim podacima koji se tiču osobe čiji se podaci obrađuju, njihov ispravak, brisanje ili ograničavanje obrade;

| (e) | pravu na žalbu nadzornom tijelu iz članka 39. i kontaktnim podacima nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(e)

pravu na žalbu nadzornom tijelu iz članka 39. i kontaktnim podacima nadzornog tijela;

| (f) | primateljima ili kategorijama primatelja osobnih podataka, uključujući i primatelje u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama
  i o tome tko je ovlašten imati pristup tim podacima na temelju zakona dotične treće zemlje ili pravila dotične međunarodne organizacije, postojanju ili nepostojanju odluke Komisije o odgovarajućoj razini zaštite ili, u slučaju prijenosa iz članka 35. ili 36., sredstvima za dobivanje kopije odgovarajuće mjere zaštite za prijenos
  ;; |
| --- | --- |

(f)

primateljima ili kategorijama primatelja osobnih podataka, uključujući i primatelje u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama
  i o tome tko je ovlašten imati pristup tim podacima na temelju zakona dotične treće zemlje ili pravila dotične međunarodne organizacije, postojanju ili nepostojanju odluke Komisije o odgovarajućoj razini zaštite ili, u slučaju prijenosa iz članka 35. ili 36., sredstvima za dobivanje kopije odgovarajuće mjere zaštite za prijenos
  ;;

| (fa) | ako nadzornik obrađuje osobne podatke kako je opisano u članku 9. stavku 1., informacijama o postojanju obrade za mjeru tipa na koji se upućuje u članku 9. stavku 1. i željenim učincima te obrade na osobu čiji se podaci obrađuju, informacije o logici korištenoj za profiliranje i pravu na dobivanje ljudske ocjene; |
| --- | --- |

(fa)

ako nadzornik obrađuje osobne podatke kako je opisano u članku 9. stavku 1., informacijama o postojanju obrade za mjeru tipa na koji se upućuje u članku 9. stavku 1. i željenim učincima te obrade na osobu čiji se podaci obrađuju, informacije o logici korištenoj za profiliranje i pravu na dobivanje ljudske ocjene;

| (fb) | informacijama o sigurnosnim mjerama poduzetim za zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

(fb)

informacijama o sigurnosnim mjerama poduzetim za zaštitu osobnih podataka;

| (g) | sve dodatne informacije potrebne kako bi se osigurala poštena obrada u odnosu na osobu čiji se podaci obrađuju, uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se obrađuju osobni podaci. |
| --- | --- |

(g)

sve dodatne informacije potrebne kako bi se osigurala poštena obrada u odnosu na osobu čiji se podaci obrađuju, uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se obrađuju osobni podaci.

2.   Ako se osobni podaci prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik osobi čiji se podaci obrađuju uz informacije iz stavka 1. mora pružiti i informaciju o tome je li pružanje osobnih podataka obavezno ili dobrovoljno te koje su moguće posljedice u slučaju uskraćivanja tih podataka.

3.   Nadzornik je dužan pružiti informacije iz stavka 1.:

| (a) | u trenutku kada se osobni podaci prikupe od osobe čiji se podaci obrađuju, ili |
| --- | --- |

(a)

u trenutku kada se osobni podaci prikupe od osobe čiji se podaci obrađuju, ili

| (b) | ako se osobni podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, u trenutku bilježenja ili u razumnom vremenskom roku nakon prikupljanja, uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(b)

ako se osobni podaci ne prikupljaju od osobe čiji se podaci obrađuju, u trenutku bilježenja ili u razumnom vremenskom roku nakon prikupljanja, uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se podaci obrađuju.

4.   Države članice mogu donijeti zakonodavne mjere kojima se
  u specifičnom slučaju
  može odgoditi
  ili
  ograničiti ili uskratiti pružanje informacija osobi čiji se podaci obrađuju u tolikoj mjeri i sve dok takvo djelomično ili potpuno ograničavanje čini neophodnu i proporcionalnu mjeru u demokratskom društvu uz dužno poštovanje
  temeljnih prava i
  legitimnih interesa dotične osobe:

| (a) | kako bi se izbjeglo ometanje službenih, sudskih ili drugih istraga ili postupaka; |
| --- | --- |

(a)

kako bi se izbjeglo ometanje službenih, sudskih ili drugih istraga ili postupaka;

| (b) | kako bi se izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istraživanja i progona kaznenih djela ili za izvršavanje kaznenopravnih sankcija; |
| --- | --- |

(b)

kako bi se izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istraživanja i progona kaznenih djela ili za izvršavanje kaznenopravnih sankcija;

| (c) | kako bi se zaštitila javna sigurnost; |
| --- | --- |

(c)

kako bi se zaštitila javna sigurnost;

| (d) | kako bi se zaštitila nacionalna sigurnost; |
| --- | --- |

(d)

kako bi se zaštitila nacionalna sigurnost;

| (e) | kako bi se zaštitila prava i slobode drugih. |
| --- | --- |

(e)

kako bi se zaštitila prava i slobode drugih.

5.   Države članice
  osiguravaju da nadzornik u svakom pojedinom slučaju konkretnom i individualnom ocjenom ocijeni primjenjuje li se djelomično ili potpuno ograničenje iz stavka 4. Države članice
  mogu
  zakonom
  odrediti kategorije obrade podataka koje mogu u cijelosti ili djelomično biti obuhvaćene izuzećima iz
  točaka (a), (b), (c) i (d)
  stavka 4. [Am. 74]

Članak 12.

Pravo osobe čiji se podaci obrađuju na pristup podacima

1.   Države članice dužne su osobi čiji se podaci obrađuju osigurati pravo da od nadzornika dobije potvrdu o tome obrađuju li se ili ne osobni podaci koji se na nju odnose. Ako se obrađuju osobni podaci koji se na nju odnose, nadzornik je dužan
  , ako to već nije učinjeno,
  pružiti informacije o:

| (- a) | obavijesti o osobnim podacima koji se obrađuju i svim drugim dostupnim informacijama u pogledu njihova izvora i, po potrebi, razumljivim informacijama o logici korištenoj u svakoj automatskoj obradi podataka; |
| --- | --- |

(- a)

obavijesti o osobnim podacima koji se obrađuju i svim drugim dostupnim informacijama u pogledu njihova izvora i, po potrebi, razumljivim informacijama o logici korištenoj u svakoj automatskoj obradi podataka;

| (- aa) | važnosti i predviđenim posljedicama takve obrade, barem u slučaju mjera navedenih u članku 9. |
| --- | --- |

(- aa)

važnosti i predviđenim posljedicama takve obrade, barem u slučaju mjera navedenih u članku 9.

| (a) | svrsi obrade
  i pravnoj osnovi obrade
  ; |
| --- | --- |

(a)

svrsi obrade
  i pravnoj osnovi obrade
  ;

| (b) | kategorijama dotičnih osobnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

kategorijama dotičnih osobnih podataka;

| (c) | primateljima ili kategorijama primatelja kojima su otkriveni osobni podaci, a posebno primateljima u trećim zemljama; |
| --- | --- |

(c)

primateljima ili kategorijama primatelja kojima su otkriveni osobni podaci, a posebno primateljima u trećim zemljama;

| (d) | razdoblju u kojem će osobni podaci biti pohranjeni; |
| --- | --- |

(d)

razdoblju u kojem će osobni podaci biti pohranjeni;

| (e) | postojanju prava da se od nadzornika zatraži ispravak, brisanje ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se tiču osobe čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

(e)

postojanju prava da se od nadzornika zatraži ispravak, brisanje ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se tiču osobe čiji se podaci obrađuju;

| (f) | pravu na žalbu nadzornom tijelu i kontaktnim podacima nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(f)

pravu na žalbu nadzornom tijelu i kontaktnim podacima nadzornog tijela;

| (g) | osobnim podacima koji se obrađuju i o svim dostupnim informacijama o njihovom izvoru. |
| --- | --- |

(g)

osobnim podacima koji se obrađuju i o svim dostupnim informacijama o njihovom izvoru.

2.   Države članice dužne su osobi čiji se podaci obrađuju osigurati pravo da od nadzornika dobije kopiju osobnih podataka koji se obrađuju.
  Ako osoba čiji se podaci obrađuju podnese zahtjev u elektroničkom obliku, informacije treba pružiti u elektroničkom obliku, osim ako osoba čiji se podaci obrađuju ne zatraži drugačije. [Am. 75]

Članak 13.

Ograničenja prava pristupa

1.   Države članice mogu donijeti zakonodavne mjere kojima se osobi čiji se podaci obrađuju u cijelosti ili djelomično
  , ovisno o pojedinom slučaju,
  može ograničiti pravo pristupa u tolikoj mjeri
  i
  u
  razdoblju u kojima
  takvo djelomično ili potpuno ograničavanje čini
  strogo
  neophodnu i proporcionalnu mjeru u demokratskom društvu uz dužno poštovanje
  temeljnih prava i
  legitimnih interesa dotične osobe:

| (a) | kako bi se izbjeglo ometanje službenih, sudskih ili drugih istraga ili postupaka; |
| --- | --- |

(a)

kako bi se izbjeglo ometanje službenih, sudskih ili drugih istraga ili postupaka;

| (b) | kako bi se izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija; |
| --- | --- |

(b)

kako bi se izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija;

| (c) | kako bi se zaštitila javna sigurnost; |
| --- | --- |

(c)

kako bi se zaštitila javna sigurnost;

| (d) | kako bi se zaštitila nacionalna sigurnost; |
| --- | --- |

(d)

kako bi se zaštitila nacionalna sigurnost;

| (e) | kako bi se zaštitila prava i slobode drugih. |
| --- | --- |

(e)

kako bi se zaštitila prava i slobode drugih.

2.   Države članice
  osiguravaju da nadzornik u svakom pojedinom slučaju konkretnom i individualnom ocjenom ocijeni primjenjuje li se djelomično ili potpuno ograničenje iz stavka 1. Države članice
  mogu
  također
  zakonom odrediti kategorije obrade podataka koje mogu u cijelosti ili djelomično biti obuhvaćene izuzećima iz
  točaka od (a) do (d)
  stavka 1.

3.   U slučajevima iz stavaka 1. i 2. države članice osiguravaju da nadzornik osobu čiji se podaci obrađuju
  bez nepotrebne odgode
  pisanim putem obavijesti o svakom uskraćivanju ili ograničavanju pristupa, o razlozima

  obrazloženim
  razlozima takvog uskraćivanja te o mogućnostima ulaganja žalbe nadzornom tijelu i traženja pravnog lijeka. Informacije o činjeničnim ili pravnim razlozima na kojima se temelji ta odluka mogu se uskratiti ako bi pružanje takvih informacija dovelo u pitanje jednu od svrha iz stavka 1.

4.   Države članice osiguravaju da nadzornik zabilježi
  ocjenu iz stavka 2. i
  razloge uskraćivanja

  ograničavanja
  informacija o činjeničnim ili pravnim razlozima na kojima se temelji odluka.
  Ti se podaci stavljaju na raspolaganje nadležnim nacionalnim nadzornim tijelima. [Am. 76]

Članak 14.

Načini ostvarivanja prava pristupa

1.   Države članice osobi čiji se podaci obrađuju
  u svakom trenutku
  osiguravaju pravo da, posebno u slučajevima iz članka

  članaka 12. i
  13., od nadzornog tijela zatraži provjeru zakonitosti obrade.

2.   Države članice osiguravaju da nadzornik osobu čiji se podaci obrađuju obavijesti o postojanju prava na traženje posredovanja nadzornog tijela u skladu sa stavkom 1.

3.   Pri ostvarivanju prava iz stavka 1. nadzorno tijelo osobu čiji se podaci obrađuju obavještava barem o tome da je obavilo sve potrebne provjere te o rezultatu u pogledu zakonitosti dotične obrade.
  Nadzorno tijelo također obavještava osobu čiji se podaci obrađuju o njezinu pravu na pravni lijek.

3a.
     
  Države članice mogu odrediti da osoba čiji se podaci obrađuju može svoj zahtjev uputiti izravno nadzorniku ili putem posrednika, nadležnog nacionalnog nadzornog tijela.

3b.
     
  Država članica osigurava da nadzornik raspolaže s dovoljno vremena za odgovor na zahtjeve osobe čiji se podaci obrađuju koji se odnose na njezino pravo pristupa. [Am. 77]

Članak 15.

Pravo na ispravljanje
  i dopunjavanje
  podataka

1.   Države članice dužne su osobi čiji se podaci obrađuju osigurati pravo da od nadzornika traži ispravak
  ili dopunjavanje
  osobnih podataka koji se na nju odnose, a koji su netočni
  ili nepotpuni
  , Osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo zahtijevati nadopunu nepotpunih osobnih podataka, posebno izjavom o izmjenama
  ili dopunama
  .

2.   Države članice osiguravaju da nadzornik osobu čiji se podaci obrađuju pisanim putem
  uz obrazloženo opravdanje
  obavijesti o svakom uskraćivanju ispravka
  ili dopune
  podataka, o razlozima takvog uskraćivanja te o mogućnostima ulaganja žalbe nadzornom tijelu i traženja pravnog lijeka.

2a.
     
  Države članice osiguravaju da nadzornik o svakom provedenom ispravku obavijesti primatelja kojem su podaci objavljeni, osim ako to nije moguće ili iziskuje prekomjeran napor.

2b.
     
  Država članica osigurava da nadzornik o ispravku netočnih osobnih podataka obavijesti treću stranu na koju se netočni podaci odnose.

2c.
     
  Države članice osiguravaju da osoba čiji se podaci obrađuju može svoj zahtjev uputiti i putem posrednika, nadležnog nacionalnog nadzornog tijela. [Am. 78]

Članak 16.

Pravo na brisanje podataka

1.   Države članice dužne su osobi čiji se podaci obrađuju osigurati pravo da od nadzornika zatraži brisanje osobnih podataka koji se na nju odnose ako obrada podataka nije u skladu s odredbama donesenima u skladu s
  člancima

  člankom 4..
  , 6. i

  točkama od (a) do (e), te člancima 7.
  do

  i 8. ove Direktive.

2.   Nadzornik je dužan bez odlaganja izvršiti brisanje podataka.
  Isto tako, nadzornik te podatke ne širi dalje.

3.   Nadzornik je umjesto brisanja dužan obilježiti osobne podatke

  ograničiti obradu osobnih podataka
  ako:

| (a) | osoba čiji se podaci obrađuju osporava njihovu točnost, na razdoblje u kojem nadzornik može provjeriti točnost tih podataka; |
| --- | --- |

(a)

osoba čiji se podaci obrađuju osporava njihovu točnost, na razdoblje u kojem nadzornik može provjeriti točnost tih podataka;

| (b) | osobni podaci moraju biti sačuvani kao dokaz
  ili za zaštitu vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe. |
| --- | --- |

(b)

osobni podaci moraju biti sačuvani kao dokaz
  ili za zaštitu vitalnih interesa osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe.

| (c) | se osoba čiji se podaci obrađuju protivi njihovu brisanju i umjesto toga traži njihovo ograničeno korištenje. |
| --- | --- |

(c)

se osoba čiji se podaci obrađuju protivi njihovu brisanju i umjesto toga traži njihovo ograničeno korištenje.

3a.
     
  Ako je obrada osobnih podataka ograničena u skladu sa stavkom 3., nadzornik treba obavijestiti osobu čiji se podaci obrađuju prije uklanjanja ograničenja obrade.

4.   Države članice osiguravaju da nadzornik osobu čiji se podaci obrađuju pisanim putem
  uz obrazloženo opravdanje
  obavijesti o svakom uskraćivanju brisanja ili obilježavanja

  ispravka ili ograničenju
  obrade
  podataka
  , o razlozima takvog uskraćivanja te o mogućnostima ulaganja žalbe nadzornom tijelu i traženja pravnog lijeka.

4a.
     
  Države članice osiguravaju da nadzornik obavijesti primatelja kojem su podaci poslani o svakom brisanju ili ograničenju obavljenom na osnovi stavka 1., osim ako se to ne pokaže nemogućim ili iziskuje prekomjeran napor. Nadzornik obavještava osobu čiji se podaci obrađuju o tim trećim stranama.

4b.
     
  Države članice mogu odrediti da osoba čiji se podaci obrađuju može svoj zahtjev uputiti izravno nadzorniku ili putem posrednika, nadležnog nacionalnog nadzornog tijela. [Am. 79]

Članak 17.

Prava osobe čiji se podaci obrađuju u kaznenim istragama i postupcima

Države članice mogu osigurati da se pravo na informacije, pristup podacima, njihovo ispravljanje i brisanje te pravo na ograničenje obrade iz članaka od 11. do 16. provode u skladu s nacionalnim propisima o sudskim postupcima ako su osobni podaci sadržani u sudskoj odluci ili dokumentu obrađenom u tijeku kaznenih istraga i postupaka.

POGLAVLJE IV.

NADZORNIK I OBRAĐIVAČ

ODJELJAK 1.

OPĆE OBVEZE

Članak 18.

Odgovornost nadzornika

1.   Države članice dužne su osigurati da nadzornik donese politike i provede odgovarajuće mjere
  , te da bude u mogućnosti transparentno pokazati za svaki postupak obrade,
  kako bi se osiguralo da se obrada osobnih podataka odvija u skladu s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom
  , i u vrijeme određivanja sredstava obrade i u vrijeme same obrade
  .

2.   Mjere iz stavka 1. posebno uključuju:

| (a) | vođenje dokumentacije kako je navedeno u članku 23.; |
| --- | --- |

(a)

vođenje dokumentacije kako je navedeno u članku 23.;

| (aa) | provođenje procjene učinka zaštite podataka u skladu s člankom 25.a; |
| --- | --- |

(aa)

provođenje procjene učinka zaštite podataka u skladu s člankom 25.a;

| (b) | poštovanje zahtjeva za prethodno savjetovanje u skladu s člankom 26.; |
| --- | --- |

(b)

poštovanje zahtjeva za prethodno savjetovanje u skladu s člankom 26.;

| (c) | provedbu zahtjeva za sigurnost podataka koji su određeni člankom 27.; |
| --- | --- |

(c)

provedbu zahtjeva za sigurnost podataka koji su određeni člankom 27.;

| (d) | imenovanje službenika za zaštitu podataka u skladu s člankom 30. |
| --- | --- |

(d)

imenovanje službenika za zaštitu podataka u skladu s člankom 30.

| (da) | po potrebi, sastavljanje i provedbu posebnih mjera zaštite u vezi s obradom osobnih podataka djece. |
| --- | --- |

(da)

po potrebi, sastavljanje i provedbu posebnih mjera zaštite u vezi s obradom osobnih podataka djece.

3.   Nadzornik provodi mehanizme kako bi se osigurala provjera
  primjerenosti i
  učinkovitosti mjera iz stavka 1. ovog članka. Ako je razmjerno, tu provjeru provode nezavisni unutarnji ili vanjski revizori. [Am. 80]

Članak 19.

Tehnička i integrirana zaštita podataka

1.   Države članice osiguravaju da, uzimajući u obzir posljednja dostignuća
  , trenutačno tehničko znanje, najbolje prakse u svijetu
  i
  rizike koje predstavlja obrada podataka

  i trošak provedbe, nadzornik
  i obrađivač, ako postoji, u trenutku određivanja svrha i sredstava obrade i u trenutku same obrade, provode

  provodi

  i proporcionalne
  odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere i postupke na način koji će osigurati da obrada zadovolji uvjete odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i osigura zaštitu prava osobe čiji se podaci obrađuju
  , osobito u vezi s načelima iz članka 4
  .
  Pri tehničkoj zaštiti podataka posebna se pozornost posvećuje upravljanju cjelokupnim životnim ciklusom osobnih podataka, od prikupljanja preko obrade do brisanja, pri čemu se sustavno usredotočuje na sveobuhvatne postupovne mjere zaštite u pogledu točnosti, pouzdanosti, cjelovitosti, fizičke zaštite i brisanja osobnih podatka. Ako je nadzornik proveo procjenu učinka zaštite podataka u skladu s člankom 25.a, rezultati se uzimaju u obzir pri razvoju tih mjera i postupaka.

2.   Nadzornik provodi mehanizme kojima će se osigurati osigurava da se automatski obrađuju samo oni osobni podaci koji su nužni za svrhu obrade
  i da se prije svega ne prikupljaju, zadržavaju ili šire duže nego što je nužno u tu svrhu, a to se odnosi i na količinu podataka i na razdoblje njihove pohrane
  .
  Tim se mehanizmima posebno treba osigurati da osobni podaci ne budu automatski dostupni neograničenom broju osoba i da su osobe čiji se podaci obrađuju u mogućnosti nadzirati širenje svojih osobnih podataka. [Am. 81]

Članak 20.

Zajednički nadzornici

1.   Države članice osiguravaju da, ako nadzornik zajedno s ostalima određuje svrhu, uvjete i sredstva obrade osobnih podataka, zajednički nadzornici međusobnim dogovorom odrede pojedinačne odgovornosti za usklađenost s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom, posebice u vezi sa pravno obvezujućim postupcima i mehanizmima za ostvarivanje prava osobe čiji se podaci obrađuju.

2.   
  Osim ako je osoba čiji se podaci obrađuju obaviještena o tome koji je od zajedničkih nadzornika nadležan na temelju stavka 1., osoba čiji se podaci obrađuju može svoja prava iz ove Direktive ostvariti u odnosu na odnosno protiv bilo koja dva ili više zajedničkih nadzornika. [Am. 82]

Članak 21.

Obrađivač

1.   Države članice osiguravaju da, ako se postupak obrade provodi u ime nadzornika, nadzornik mora izabrati izabire obrađivača koji može u dovoljnoj mjeri jamčiti provedbu odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera i postupaka na način da obrada bude u skladu s uvjetima odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i osigura zaštitu prava osobe čiji se podaci obrađuju
  , posebno u pogledu tehničkih sigurnosnih mjera i organizacijskih mjera kojima se upravlja provođenjem obrade i pridržavanja tih mjera
  ..

2.   Države članice osiguravaju da se obrađivačevo provođenje obrade temelji na
  ugovoru ili
  pravnom aktu kojim se obrađivač obvezuje prema nadzorniku te se posebice utvrđuje da obrađivač djeluje samo prema uputama nadzornika, posebice ako je zabranjen prijenos osobnih podataka.

| (a) | djeluje samo prema uputama nadzornika; |
| --- | --- |

(a)

djeluje samo prema uputama nadzornika;

| (b) | zapošljava osoblje koje se složilo da podliježe obvezi povjerljivosti ili zakonski podliježe obvezi povjerljivosti; |
| --- | --- |

(b)

zapošljava osoblje koje se složilo da podliježe obvezi povjerljivosti ili zakonski podliježe obvezi povjerljivosti;

| (c) | poduzima sve potrebne mjere u skladu s člankom 27.; |
| --- | --- |

(c)

poduzima sve potrebne mjere u skladu s člankom 27.;

| (d) | angažira drugog obrađivača samo uz dozvolu nadzornika i stoga na vrijeme obavještava nadzornika o namjeri da angažira drugog obrađivača kako bi ovaj imao vremena uložiti prigovor; |
| --- | --- |

(d)

angažira drugog obrađivača samo uz dozvolu nadzornika i stoga na vrijeme obavještava nadzornika o namjeri da angažira drugog obrađivača kako bi ovaj imao vremena uložiti prigovor;

| (e) | ako je moguće, s obzirom na prirodu obrade, u dogovoru s nadzornikom određuje nužne tehničke i organizacijske preduvjete za ispunjenje nadzornikove obveze da odgovori na zahtjeve za korištenje prava osobe čiji se podaci obrađuju utvrđenih u poglavlju III.; |
| --- | --- |

(e)

ako je moguće, s obzirom na prirodu obrade, u dogovoru s nadzornikom određuje nužne tehničke i organizacijske preduvjete za ispunjenje nadzornikove obveze da odgovori na zahtjeve za korištenje prava osobe čiji se podaci obrađuju utvrđenih u poglavlju III.;

| (f) | pomaže nadzorniku kako bi se osigurala usklađenost s obvezama u skladu s člancima 25.a do 29.; |
| --- | --- |

(f)

pomaže nadzorniku kako bi se osigurala usklađenost s obvezama u skladu s člancima 25.a do 29.;

| (g) | vraća sve rezultate nadzorniku na kraju obrade, ne obrađuje osobne podatke na drugi način i briše postojeće kopije osim ako pravo Unije ili države članice ne propisuje pohranjivanje podataka; |
| --- | --- |

(g)

vraća sve rezultate nadzorniku na kraju obrade, ne obrađuje osobne podatke na drugi način i briše postojeće kopije osim ako pravo Unije ili države članice ne propisuje pohranjivanje podataka;

| (h) | nadzorniku i nadzornom tijelu ustupa sve informacije potrebne za provjeru usklađenosti s obvezama utvrđenim ovim člankom; |
| --- | --- |

(h)

nadzorniku i nadzornom tijelu ustupa sve informacije potrebne za provjeru usklađenosti s obvezama utvrđenim ovim člankom;

| (i) | uzima u obzir načelo tehničke i integrirane zaštite podataka. |
| --- | --- |

(i)

uzima u obzir načelo tehničke i integrirane zaštite podataka.

2a.
     
  Nadzornik i obrađivač trebaju u pisanom obliku zabilježiti nadzornikove upute i obrađivačeve obveze iz stavka 2.

3.   Ako obrađivač obrađuje osobne podatke na način koji ne odgovara uputama nadzornika, obrađivač će se smatrati nadzornikom pri takvoj obradi te podliježe pravilima o zajedničkim nadzornicima utvrđenima člankom 20. [Am. 83]

Članak 22.

Obrada pod vodstvom nadzornika i obrađivača

1.   Države članice osiguravaju da obrađivač i svaka osoba koja djeluje pod vodstvom nadzornika ili obrađivača i koja ima pristup osobnim podacima te osobne podatke može obrađivati samo ako to zatraži nadzornik ili ako to nalaže zakonodavstvo Unije ili države članice.

1a.
     
  Ako obrađivač jest ili postane strana koja utvrđuje svrhu, sredstva ili metode obrade podataka ili ne djeluje isključivo prema uputama nadzornika, on se smatra zajedničkim nadzornikom u smislu članka 20. [Am. 84]

Članak 23.

Dokumentacija

1.   Države članice osiguravaju da svaki nadzornik i obrađivač vodi dokumentaciju o svim sustavima i postupcima obrade pod svojom nadležnošću.

2.   Dokumentacija mora sadržavati barem sljedeće informacije:

| (a) | ime i kontaktne podatke nadzornika ili svakog zajedničkog nadzornika ili obrađivača; |
| --- | --- |

(a)

ime i kontaktne podatke nadzornika ili svakog zajedničkog nadzornika ili obrađivača;

| (aa) | pravno obvezujući sporazum u slučaju zajedničkih obrađivača; popis obrađivača i aktivnosti koje provode obrađivači; |
| --- | --- |

(aa)

pravno obvezujući sporazum u slučaju zajedničkih obrađivača; popis obrađivača i aktivnosti koje provode obrađivači;

| (b) | svrhu obrade; |
| --- | --- |

(b)

svrhu obrade;

| (ba) | indikaciju dijelova organizacije nadzornika ili obrađivača kojima je povjerena obrada osobnih podataka za pojedinu svrhu; |
| --- | --- |

(ba)

indikaciju dijelova organizacije nadzornika ili obrađivača kojima je povjerena obrada osobnih podataka za pojedinu svrhu;

| (bb) | opis kategorije ili kategorija subjekata podataka i podataka ili kategorija podataka koji se na njih odnose; |
| --- | --- |

(bb)

opis kategorije ili kategorija subjekata podataka i podataka ili kategorija podataka koji se na njih odnose;

| (c) | primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka;

| (ca) | prema potrebi, informacije o postojanju profiliranja, mjerama koje se temelje na oblikovanju profila i mehanizmima za prigovor na profiliranje; |
| --- | --- |

(ca)

prema potrebi, informacije o postojanju profiliranja, mjerama koje se temelje na oblikovanju profila i mehanizmima za prigovor na profiliranje;

| (cb) | lako razumljive informacije o logici svake automatizirane obrade; |
| --- | --- |

(cb)

lako razumljive informacije o logici svake automatizirane obrade;

| (d) | podatke o prijenosu podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije
  i pravnu osnovu za prijenos podataka; podrobno objašnjenje daje se kad se prijenos vrši na temelju članaka 35
  .
  ili 36. ove Direktive; |
| --- | --- |

(d)

podatke o prijenosu podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije
  i pravnu osnovu za prijenos podataka; podrobno objašnjenje daje se kad se prijenos vrši na temelju članaka 35
  .
  ili 36. ove Direktive;

| (da) | rokove za brisanje raznih kategorija podataka; |
| --- | --- |

(da)

rokove za brisanje raznih kategorija podataka;

| (db) | rezultate provjere mjera iz članka 18. stavka 1.; |
| --- | --- |

(db)

rezultate provjere mjera iz članka 18. stavka 1.;

| (dc) | pravnu osnovu za postupak obrade kojem su podaci namijenjeni. |
| --- | --- |

(dc)

pravnu osnovu za postupak obrade kojem su podaci namijenjeni.

3.   Nadzornik i obrađivač moraju na zahtjev ustupiti
  svu
  dokumentaciju nadzornom tijelu. [Am. 85]

Članak 24.

Vođenje evidencije

1.   Države članice osiguravaju vođenje evidencije barem o sljedećim postupcima obrade: prikupljanju, mijenjanju, obavljanju uvida, otkrivanju, kombiniranju ili brisanju. Evidencija o obavljanju uvida i otkrivanju mora prikazati posebice svrhu, datum i vrijeme takvih postupaka te, koliko je to moguće, identitet osobe koja je obavila uvid ili otkrila osobne podatke
  te identitet primatelja tih podataka
  .

2.   Evidencija se koristi isključivo u svrhe provjere zakonitosti obrade podataka, samonadzora i osiguravanja cjelovitosti i sigurnosti podataka
  , ili za potrebe revizije koju provodi ili službenik za zaštitu podataka ili tijelo za zaštitu podataka
  .

2a.
     
  Nadzornik i obrađivač moraju na zahtjev raspoloživu evidenciju ustupiti nadzornom tijelu. [Am. 86]

Članak 25.

Suradnja s nadzornim tijelom

1.   Države članice osiguravaju da nadzornik i obrađivač na zahtjev surađuju s nadzornim tijelom u vršenju njegovih dužnosti, posebno pružajući sve informacije koje su potrebne nadzornom tijelu u vršenju njegovih dužnosti
  iz članka 46
  .
  stavka 2. točke (a) i dajući pristup kako je propisano člankom 46. stavkom 2. točkom (b).

2.   Kao odgovor na izvršavanje ovlasti nadzornog tijela koje su predviđene točkama (a) i (b) članka 46.
  stavka 1.,
  nadzornik i obrađivač u razumnom roku
  , koji će odrediti nadzorno tijelo,
  odgovaraju nadzornom tijelu. Odgovor uključuje opis poduzetih mjera i postignutih rezultata kao odgovor na opaske nadzornog tijela. [Am. 87]

Članak 25.a

Procjena učinka zaštite podataka

1.
     
  Države članice osiguravaju da nadzornik ili obrađivač, koji postupa u ime nadzornika, provede procjenu utjecaja predviđenih sustava i postupaka obrade na zaštitu osobnih podataka ako je vjerojatno da postupci obrade predstavljaju poseban rizik za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju zbog svoje prirode, opsega ili svrhe, a procjena se provodi prije novih postupaka obrade ili što je prije moguće kad se radi o tekućim postupcima obrade.

2.
     
  Osobito sljedeći postupci obrade mogu predstavljati poseban rizik na koji se upućuje u stavku 1.:

| (a) | obrada osobnih podataka u opsežnim sustavima podataka za potrebe sprečavanja, otkrivanja, istrage ili kaznenog progona kaznenih djela i izvršavanja kaznenopravnih sankcija; |
| --- | --- |

(a)

obrada osobnih podataka u opsežnim sustavima podataka za potrebe sprečavanja, otkrivanja, istrage ili kaznenog progona kaznenih djela i izvršavanja kaznenopravnih sankcija;

| (b) | obrada posebnih kategorija osobnih podataka na koje se upućuje u članku 8., osobnih podataka djece i biometrijskih podataka i podataka o lokaciji za potrebe sprečavanja, otkrivanja, istrage ili kaznenog progona kaznenih djela i izvršavanja kaznenopravnih sankcija; |
| --- | --- |

(b)

obrada posebnih kategorija osobnih podataka na koje se upućuje u članku 8., osobnih podataka djece i biometrijskih podataka i podataka o lokaciji za potrebe sprečavanja, otkrivanja, istrage ili kaznenog progona kaznenih djela i izvršavanja kaznenopravnih sankcija;

| (c) | ocjena osobnih aspekata koji se odnose na fizičku osobu ili služe za analizu, a posebno za predviđanje ponašanja fizičke osobe, što se temelji na automatskoj obradi i vjerojatno može dovesti do mjera koje proizvode pravne učinke za pojedinca ili na njega znatno utječu; |
| --- | --- |

(c)

ocjena osobnih aspekata koji se odnose na fizičku osobu ili služe za analizu, a posebno za predviđanje ponašanja fizičke osobe, što se temelji na automatskoj obradi i vjerojatno može dovesti do mjera koje proizvode pravne učinke za pojedinca ili na njega znatno utječu;

| (d) | nadzor javno dostupnih područja, posebno ako se koriste optičko-elektronički uređaji (video-nadzor); ili |
| --- | --- |

(d)

nadzor javno dostupnih područja, posebno ako se koriste optičko-elektronički uređaji (video-nadzor); ili

| (e) | drugi postupci obrade za koje je potrebno savjetovanje s nadzornim tijelom u skladu s člankom 26. stavkom 1. |
| --- | --- |

(e)

drugi postupci obrade za koje je potrebno savjetovanje s nadzornim tijelom u skladu s člankom 26. stavkom 1.

3.
     
  Procjena obavezno sadrži:

| (a) | sustavni opis predviđenih postupaka obrade; |
| --- | --- |

(a)

sustavni opis predviđenih postupaka obrade;

| (b) | procjenu neophodnosti i proporcionalnosti postupaka obrade u odnosu prema svrsi; |
| --- | --- |

(b)

procjenu neophodnosti i proporcionalnosti postupaka obrade u odnosu prema svrsi;

| (c) | procjenu rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju i mjere predviđene za rješavanje tih rizika i što je moguće veće smanjenje količine osobnih podataka koji se obrađuju; |
| --- | --- |

(c)

procjenu rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju i mjere predviđene za rješavanje tih rizika i što je moguće veće smanjenje količine osobnih podataka koji se obrađuju;

| (d) | sigurnosne mjere i mehanizme za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje sukladnosti s odredbama utvrđenim ovom Direktivom uzimajući u obzir prava i legitimne interese osoba čiji se podaci obrađuju i drugih uključenih osoba; |
| --- | --- |

(d)

sigurnosne mjere i mehanizme za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje sukladnosti s odredbama utvrđenim ovom Direktivom uzimajući u obzir prava i legitimne interese osoba čiji se podaci obrađuju i drugih uključenih osoba;

| (e) | opću naznaku vremenskog roka za brisanje različitih kategorija podataka; |
| --- | --- |

(e)

opću naznaku vremenskog roka za brisanje različitih kategorija podataka;

| (f) | ako je potrebno, popis predviđenih prijenosa podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije te, u slučaju prijenosa iz članka 36. stavka 2., dokumentaciju o odgovarajućoj zaštiti; |
| --- | --- |

(f)

ako je potrebno, popis predviđenih prijenosa podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije te, u slučaju prijenosa iz članka 36. stavka 2., dokumentaciju o odgovarajućoj zaštiti;

4.
     
  Ako je nadzornik ili obrađivač odredio službenika za zaštitu podataka, on je uključen u postupak procjene učinka.

5.
     
  Države članice osiguravaju da se nadzornik savjetuje s javnošću o predviđenoj obradi, čime se ne dovodi u pitanje zaštita javnog interesa ili sigurnost postupaka obrade.

6.
     
  Ne dovodeći u pitanje zaštitu javnog interesa ili sigurnost postupaka obrade, procjena se javnosti treba učiniti lako dostupnom.

7.
     
  Komisija je, nakon što zatraži mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka, ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 56. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za postupke obrade koji vjerojatno predstavljaju određeni rizik iz stavaka 1. ili 2. i preduvjete za procjenu iz stavka 3., uključujući uvjete za mogućnost nadogradnje, provjeru i mogućnost revizije. [Am. 88]

Članak 26.

Prethodno savjetovanje s nadzornim tijelom

1.   Države članice osiguravaju da se nadzornik ili obrađivač savjetuje s nadzornim tijelom prije obrade osobnih podataka koji će biti dio novog sustava podataka

  kako bi se osiguralo usklađivanje planirane obrade s odredbama usvojenim ovom Uredbom, a posebno kako bi se ublažili rizici za osobe čiji se podaci obrađuju
  ako:

| (a) | se obrađuju posebne kategorije

  procjena učinka zaštite
  podataka
  u skladu s člankom 25
  .
  a upućuje na to da postupci obrade zbog svoje prirode, opsega i/ili svrhe vjerojatno predstavljaju visoku razinu specifičnih rizika
  ;
  ili

  navedene u članku 8.; |
| --- | --- |

(a)

se obrađuju posebne kategorije

  procjena učinka zaštite
  podataka
  u skladu s člankom 25
  .
  a upućuje na to da postupci obrade zbog svoje prirode, opsega i/ili svrhe vjerojatno predstavljaju visoku razinu specifičnih rizika
  ;
  ili

  navedene u članku 8.;

| (b) | vrsta

  nadzorno tijelo smatra da je nužno provesti prethodno savjetovanje o specifičnim postupcima
  obrade,
  koji bi vjerojatno mogli predstavljati specifičan rizik za

  posebno zbog korištenja novih tehnologija, mehanizama ili postupaka, predstavlja posebne opasnosti za temeljna prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju
  zbog svoje prirode
  ,
  opsega ili svrhe

  a posebno za zaštitu njihovih osobnih podataka. |
| --- | --- |

(b)

vrsta

  nadzorno tijelo smatra da je nužno provesti prethodno savjetovanje o specifičnim postupcima
  obrade,
  koji bi vjerojatno mogli predstavljati specifičan rizik za

  posebno zbog korištenja novih tehnologija, mehanizama ili postupaka, predstavlja posebne opasnosti za temeljna prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju
  zbog svoje prirode
  ,
  opsega ili svrhe

  a posebno za zaštitu njihovih osobnih podataka.

1a.
     
  Ako nadležno nadzorno tijelo u skladu sa svojim ovlastima utvrdi da predviđena obrada nije u skladu s odredbama usvojenim na temelju ove Direktive, posebno ako su rizici nedovoljno utvrđeni ili umanjeni, ono zabranjuje predviđenu obradu i iznosi odgovarajuće prijedloge za uklanjanje te neusklađenosti.

2.   Države članice mogu osigurati

  osiguravaju
  da nadzorno tijelo
  , nakon savjetovanja s Europskim odborom za zaštitu podataka,
  uspostavi popis postupaka obrade za koje je potrebno obaviti prethodno savjetovanje u skladu sa stavkom

  s točkom (b) stavka
  1.

2a.
     
  Države članice osiguravaju da nadzornik ili obrađivač nadzornom tijelu dostavljaju procjenu učinka zaštite podataka u skladu s člankom 25.a i, na zahtjev, pružaju sve informacije pomoću kojih će nadzorno tijelo moći procijeniti usklađenost obrade te posebno rizike za zaštitu osobnih podataka osoba čiji se podaci obrađuju i povezane mjere zaštite.

2b.
     
  Ako nadzorno tijelo smatra da predviđena obrada nije u skladu s odredbama usvojenim na osnovi ove Direktive ili da rizici nisu utvrđeni ili ublaženi u dovoljnoj mjeri, ono daje odgovarajuće prijedloge za ispravljanje te nesukladnosti.

2c.
     
  Države članice mogu se savjetovati s nadzornim tijelom pri pripremi zakonodavne mjere koja će se usvojiti u nacionalnom parlamentu ili mjere koja se temelji na toj zakonodavnoj mjeri, a koja određuje prirodu obrade, kako bi se osigurala usklađenost predviđene obrade na temelju ove Direktive, a posebno kako bi se umanjili rizici za osobe čiji se podaci obrađuju. [Am. 89]

ODJELJAK 2.

SIGURNOST PODATAKA

Članak 27.

Sigurnost obrade podataka

1.   Države članice osiguravaju da nadzornik i obrađivač provedu odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere
  i postupke
  kako bi se osigurala razina sigurnosti koja odgovara rizicima obrade i prirodi osobnih podataka koje je potrebno zaštititi, uzimajući u obzir posljednja dostignuća i trošak provedbe.

2.   U pogledu automatizirane obrade podataka svaka država članice dužna je osigurati da nadzornik ili obrađivač nakon procjene rizika provede mjere čija je svrha sljedeće:

| (a) | neovlaštenim osobama zabraniti pristup opremi za obradu koja se koristi za obradu osobnih podataka (nadzor pristupa opremi); |
| --- | --- |

(a)

neovlaštenim osobama zabraniti pristup opremi za obradu koja se koristi za obradu osobnih podataka (nadzor pristupa opremi);

| (b) | spriječiti neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili uklanjanje nosača podataka (nadzor nosača podataka); |
| --- | --- |

(b)

spriječiti neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili uklanjanje nosača podataka (nadzor nosača podataka);

| (c) | spriječiti neovlašteno unošenje podataka te neovlašteno pregledavanje, mijenjanje ili brisanje pohranjenih osobnih podataka (nadzor pohrane); |
| --- | --- |

(c)

spriječiti neovlašteno unošenje podataka te neovlašteno pregledavanje, mijenjanje ili brisanje pohranjenih osobnih podataka (nadzor pohrane);

| (d) | onemogućiti korištenje sustava automatizirane obrade podataka neovlaštenim osobama koje se koriste opremom za prijenos podataka (nadzor korisnika); |
| --- | --- |

(d)

onemogućiti korištenje sustava automatizirane obrade podataka neovlaštenim osobama koje se koriste opremom za prijenos podataka (nadzor korisnika);

| (e) | osigurati da osobe koje su ovlaštene za korištenje sustava automatizirane obrade podataka imaju pristup samo podacima koji su predviđeni njihovim odobrenjem za pristup (nadzor pristupa podacima); |
| --- | --- |

(e)

osigurati da osobe koje su ovlaštene za korištenje sustava automatizirane obrade podataka imaju pristup samo podacima koji su predviđeni njihovim odobrenjem za pristup (nadzor pristupa podacima);

| (f) | osigurati mogućnost da se provjeri i utvrdi kojim tijelima su osobni podaci preneseni ili bi mogli biti preneseni ili stavljeni na raspolaganje korištenjem opreme za prijenos podataka (nadzor prijenosa); |
| --- | --- |

(f)

osigurati mogućnost da se provjeri i utvrdi kojim tijelima su osobni podaci preneseni ili bi mogli biti preneseni ili stavljeni na raspolaganje korištenjem opreme za prijenos podataka (nadzor prijenosa);

| (g) | osigurati mogućnost da se naknadno provjeri i utvrdi koji su osobni podaci uneseni u sustave automatizirane obrade podataka te tko ih je i kada unio (nadzor unosa); |
| --- | --- |

(g)

osigurati mogućnost da se naknadno provjeri i utvrdi koji su osobni podaci uneseni u sustave automatizirane obrade podataka te tko ih je i kada unio (nadzor unosa);

| (h) | spriječiti neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili brisanje osobnih podataka tijekom prijenosa osobnih podataka ili prijenosa nosača podataka (nadzor prijenosa); |
| --- | --- |

(h)

spriječiti neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili brisanje osobnih podataka tijekom prijenosa osobnih podataka ili prijenosa nosača podataka (nadzor prijenosa);

| (i) | osigurati mogućnost ponovne uspostave instaliranih sustava u slučaju prekida (spašavanje); |
| --- | --- |

(i)

osigurati mogućnost ponovne uspostave instaliranih sustava u slučaju prekida (spašavanje);

| (j) | osigurati da sustav dobro funkcionira, da se pojave grešaka u funkcioniranju sustava prijave (pouzdanost) i da se pohranjeni osobni podaci ne mogu ugroziti zbog lošeg funkcioniranju sustava (cjelovitost). |
| --- | --- |

(j)

osigurati da sustav dobro funkcionira, da se pojave grešaka u funkcioniranju sustava prijave (pouzdanost) i da se pohranjeni osobni podaci ne mogu ugroziti zbog lošeg funkcioniranju sustava (cjelovitost).

| (ja) | osigurati da u slučaju osjetljive obrade osobnih podataka u skladu s člankom 8. postoje dodatne mjere sigurnosti radi osiguravanja svijesti o situaciji u pogledu rizika i sposobnosti poduzimanja preventivnih, korektivnih i ublažavajućih mjera u gotovo stvarnom vremenu protiv slabih točaka ili zamijećenih incidenata koji bi mogli predstavljati rizik za podatke; |
| --- | --- |

(ja)

osigurati da u slučaju osjetljive obrade osobnih podataka u skladu s člankom 8. postoje dodatne mjere sigurnosti radi osiguravanja svijesti o situaciji u pogledu rizika i sposobnosti poduzimanja preventivnih, korektivnih i ublažavajućih mjera u gotovo stvarnom vremenu protiv slabih točaka ili zamijećenih incidenata koji bi mogli predstavljati rizik za podatke;

2a.
     
  Države članice osiguravaju da obrađivači mogu biti imenovani samo ako jamče da poštuju potrebne tehničke i organizacijske mjere prema stavku 1. i da djeluju u skladu s uputama prema članku 21. stavku 2. točki (a). Nadležno tijelo nadzire obrađivače u vezi s time.

3.   Komisija može po potrebi donijeti provedbene akte radi određivanja preduvjeta utvrđenih stavcima 1. i 2. za različite situacije, posebno za standarde kodiranja. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 57. stavku 2. [Am. 90]

Članak 28.

Obavještavanje nadzornog tijela o povredi osobnih podataka

1.   Države članice osiguravaju da nadzornik u slučaju povrede osobnih podataka bez odgode i,
  a
  ako je to moguće, najkasnije
  u
  24 sata nakon što je saznao za povredu osobnih podataka, o povredi obavijesti nadzorno tijelo. Nadzornik je dužan nadzornom tijelu na zahtjev priložiti obrazloženo opravdanje u slučaju
  kašnjenja

  da se obavijest ne podnese unutar 24 sata.

2.   Obrađivač bez odgode upozorava i obavještava nadzornika nakon što sazna za povredu osobnih podataka.

3.   Obaviješću iz stavka 1. mora se barem:

| (a) | opisati priroda povrede osobnih podataka uključujući kategorije i broj dotičnih osoba čiji se podaci obrađuju te kategorije i broj dotičnih podataka; |
| --- | --- |

(a)

opisati priroda povrede osobnih podataka uključujući kategorije i broj dotičnih osoba čiji se podaci obrađuju te kategorije i broj dotičnih podataka;

| (b) | navesti identitet i kontaktne podatke službenika za zaštitu podataka iz članka 30. ili drugu kontaktnu točku na kojoj se mogu dobiti dodatne informacije; |
| --- | --- |

(b)

navesti identitet i kontaktne podatke službenika za zaštitu podataka iz članka 30. ili drugu kontaktnu točku na kojoj se mogu dobiti dodatne informacije;

| (c) | predložiti mjere kojima bi se ublažili mogući štetni učinci povrede osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

predložiti mjere kojima bi se ublažili mogući štetni učinci povrede osobnih podataka;

| (d) | opisati moguće posljedice povrede osobnih podataka; |
| --- | --- |

(d)

opisati moguće posljedice povrede osobnih podataka;

| (e) | opisati mjere koje je nadzornik predložio ili poduzeo kao odgovor na povredu osobnih podataka
  i ublažavanje njezinih učinaka
  . |
| --- | --- |

(e)

opisati mjere koje je nadzornik predložio ili poduzeo kao odgovor na povredu osobnih podataka
  i ublažavanje njezinih učinaka
  .

Ako se sve informacije ne mogu dati bez nepotrebnog odgađanja, nadzornik može obavijest kasnije dopuniti.

4.   Države članice osiguravaju da nadzornik zabilježi svaku povredu osobnih podataka, uključujući činjenice povezane s povredom, njezine posljedice i poduzete mjere za ispravljanje situacije. Pomoću dokumentacije

  Ta dokumentacija mora biti dostatna da se
  nadzornom se tijelu treba omogući provjera usklađenosti s ovim člankom. Dokumentacija treba sadržavati samo informacije potrebne u tu svrhu.

4a.
     
  Nadzorno tijelo vodi javnu evidenciju o tipovima zabilježenih povreda.

5.   Komisija je
  , nakon što zatraži mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka,
  ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 56. u svrhu dodatnog određivanja kriterija i preduvjeta za utvrđivanje povrede podataka iz stavaka 1. i 2. te za posebne okolnosti u kojima nadzornik i obrađivač moraju prijaviti povredu osobnih podataka.

6.   Komisija može odrediti standardni obrazac za takvu obavijest nadzornom tijelu, postupke koji se primjenjuju na obvezu obavještavanja te oblik i načine dokumentiranja iz stavka 4., uključujući vremenski rok za brisanje navedenih informacija. Navedeni provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 57. stavku 2. [Am. 91]

Članak 29.

Obavještavanje osobe čiji se podaci obrađuju o povredi osobnih podataka

1.   Države članice osiguravaju da u slučaju kad je vjerojatno da će povreda osobnih podataka nepovoljno djelovati na zaštitu osobnih podataka
  , privatnost, prava
  ili
  legitimne interese
  osobe čiji se podaci obrađuju, nadzornik bez daljnjeg odlaganja nakon podnošenja obavijesti iz članka 28. obavijesti osobu čiji se podaci obrađuju o povredi osobnih podataka.

2.   
  Obavijest
  osobi čiji se podaci obrađuju iz stavka 1.
  je sveobuhvatna i sročena jasnim i jednostavnim jezikom. Njome se
  opisuje priroda povrede osobnih podataka i
  ona sadrži
  barem informacije i preporuke iz točaka (b), (c)
  i (d)
  članka
  28
  . stavka 3.
  te informacije o pravima osoba čiji se podaci obrađuju, uključujući sudsku zaštitu.

3.   Obavještavanje osobe čiji se podaci obrađuju o povredi osobnih podataka nije potrebno ako nadzornik dokaže da je proveo odgovarajuće tehnološke mjere zaštite, kojima je nadzorno tijelo zadovoljno, te da su te mjere primijenjene na dotične osobne podatke pogođene povredom osobnih podataka. Navedene tehničke mjere zaštite trebaju podatke učiniti nedostupnima svim osobama koje nisu ovlaštene pristupiti im.

3a.
     
  Ne dovodeći u pitanje nadzornikovu obvezu da osobu čiji se podaci obrađuju obavijesti o povredi osobnih podataka, ako nadzornik osobi na koju se podaci odnose još nije dostavio podatke koji su predmet povrede osobnih podataka, nadzorno tijelo, nakon razmatranja mogućeg štetnog učinka povrede, može od njega zatražiti da to učini.

4.   Pružanje obavijesti osobi čiji se podaci obrađuju može se odgoditi
  ili
  ograničiti ili uskratiti na temelju razloga navedenih u članku 11. stavku 4. [Am. 92]

ODJELJAK 3.

SLUŽBENIK ZA ZAŠTITU PODATAKA

Članak 30.

Imenovanje službenika za zaštitu podataka

1.   Države članice osiguravaju da nadzornik ili obrađivač imenuje službenika za zaštitu podataka.

2.   Službenik za zaštitu podataka imenuje se na temelju stručnih kvalifikacija i, naročito, stručnog znanja prava i praksi na području zaštite podataka te sposobnosti izvršavanja zadaća iz članka 32.
  Potrebna razina stručnog znanja utvrdit će se u odnosu na obradu podataka koja se provodi te na zaštitu koju za obrađene osobne podatke zahtijeva nadzornik ili obrađivač.

2a.
     
  Države članice osiguravaju da se nadzornik ili obrađivač pobrinu da su sve druge profesionalne dužnosti službenika za zaštitu podataka u skladu sa zadaćama i dužnostima te osobe kao službenika za zaštitu podataka te da ne izazovu sukob interesa.

2b.
     
  Službenik za zaštitu podataka imenuje se na razdoblje od najmanje četiri godine. Službenik za zaštitu podataka može se ponovno imenovati u daljnjim mandatima. Službenika za zaštitu podataka tijekom mandata može se otpustiti samo ako više ne ispunjava uvjete potrebne za obavljanje svojih dužnosti.

2c.
     
  Države članice osiguravaju da osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo na kontaktiranje službenika u vezi sa svim pitanjima povezanim s obradom njezinih osobnih podataka.

3.   
  Službenik za zaštitu podataka može biti imenovan za nekoliko subjekata, uzimajući u obzir organizacijsku strukturu nadležnog tijela.

3a.
     
  Države članice osiguravaju da nadzornik ili obrađivač dostavi ime i kontaktne podatke službenika za zaštitu podataka nadzornom tijelu i javnosti. [Am. 93]

Članak 31.

Položaj službenika za zaštitu podataka

1.   Države članice osiguravaju da se nadzornik ili obrađivač pobrine da se službenik za zaštitu podataka primjereno i pravovremeno uključi u sva pitanja povezana sa zaštitom osobnih podataka.

2.   Nadzornik ili obrađivač osigurava da se službeniku za zaštitu podataka stave na raspolaganje sredstva za djelotvorno i neovisno obavljanje dužnosti i zadaća iz članka 32. te da ne prima upute o načinu na koji treba vršiti svoju dužnost.

2a.   Nadzornik ili obrađivač podržavaju službenika za zaštitu podataka pri obavljanju zadataka te mu osiguravaju sva sredstva, uključujući osoblje, prostor, opremu, stalno stručno usavršavanje i druga sredstva potrebna za obavljanje dužnosti i zadataka iz članka 32. i održavanje stručnog znanja. [Am. 94]

Članak 32.

Zadaće službenika za zaštitu podataka

Države članice osiguravaju da nadzornik ili obrađivač službeniku za zaštitu podataka povjeri barem sljedeće zadaće:

| (a) | podizanje svijesti,
  izvještavanje i savjetovanje nadzornika ili obrađivača o njihovim obvezama u skladu s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom
  , osobito glede tehničkih i organizacijskih mjera i postupaka,
  te dokumentiranje te aktivnosti i primljenih odgovora; |
| --- | --- |

(a)

podizanje svijesti,
  izvještavanje i savjetovanje nadzornika ili obrađivača o njihovim obvezama u skladu s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom
  , osobito glede tehničkih i organizacijskih mjera i postupaka,
  te dokumentiranje te aktivnosti i primljenih odgovora;

| (b) | nadziranje provedbe i primjene politika u vezi sa zaštitom osobnih podataka, uključujući određivanje odgovornosti, izobrazbu osoblja uključenog u postupke obrade i povezane revizije; |
| --- | --- |

(b)

nadziranje provedbe i primjene politika u vezi sa zaštitom osobnih podataka, uključujući određivanje odgovornosti, izobrazbu osoblja uključenog u postupke obrade i povezane revizije;

| (c) | nadziranje provedbe i primjene odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom, posebice u vezi sa zahtjevima za integriranu strategiju zaštite podataka, tehničku zaštitu podataka i sigurnost podataka te u vezi s informiranjem osoba čiji se podaci obrađuju i njihovim zahtjevima za ostvarivanje vlastitih prava u skladu s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(c)

nadziranje provedbe i primjene odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom, posebice u vezi sa zahtjevima za integriranu strategiju zaštite podataka, tehničku zaštitu podataka i sigurnost podataka te u vezi s informiranjem osoba čiji se podaci obrađuju i njihovim zahtjevima za ostvarivanje vlastitih prava u skladu s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom;

| (d) | osiguranje vođenja dokumentacije kako je navedeno u članku 23.; |
| --- | --- |

(d)

osiguranje vođenja dokumentacije kako je navedeno u članku 23.;

| (e) | nadziranje dokumentiranja i obavještavanja o slučajevima povrede osobnih podataka u skladu s člancima 28. i 29.; |
| --- | --- |

(e)

nadziranje dokumentiranja i obavještavanja o slučajevima povrede osobnih podataka u skladu s člancima 28. i 29.;

| (f) | nadziranje
  provođenja procjene učinka zaštite podataka od strane nadzornika ili obrađivača te
  prijave za prethodno savjetovanje s nadzornim tijelom ako je to potrebno u skladu s člankom 26.
  stavkom 1.
  ; |
| --- | --- |

(f)

nadziranje
  provođenja procjene učinka zaštite podataka od strane nadzornika ili obrađivača te
  prijave za prethodno savjetovanje s nadzornim tijelom ako je to potrebno u skladu s člankom 26.
  stavkom 1.
  ;

| (g) | nadziranje odgovaranja na zahtjeve nadzornog tijela te, u okviru nadležnosti službenika za zaštitu podataka, suradnja s nadzornim tijelom na njegov zahtjev ili na vlastitu inicijativu; |
| --- | --- |

(g)

nadziranje odgovaranja na zahtjeve nadzornog tijela te, u okviru nadležnosti službenika za zaštitu podataka, suradnja s nadzornim tijelom na njegov zahtjev ili na vlastitu inicijativu;

| (h) | djelovanje kao kontaktna točka za nadzorno tijelo za pitanja u vezi s obradom te, ako je potrebno, savjetovanje s nadzornim tijelom na vlastitu inicijativu. [Am. 95] |
| --- | --- |

(h)

djelovanje kao kontaktna točka za nadzorno tijelo za pitanja u vezi s obradom te, ako je potrebno, savjetovanje s nadzornim tijelom na vlastitu inicijativu. [Am. 95]

POGLAVLJE V.

PRIJENOS OSOBNIH PODATAKA U TREĆE ZEMLJE ILI MEĐUNARODNE ORGANIZACIJE

Članak 33.

Opća načela za prijenos osobnih podataka

Države članice osiguravaju da je svaki prijenos, od strane nadležnih tijela, osobnih podataka koji se obrađuju ili će se obrađivati nakon prijenosa u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući daljnji prijenos u još jednu treću zemlju ili međunarodnu organizaciju moguć samo ako:

| (a) | je
  taj specifičan
  prijenos nužan radi sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija; i |
| --- | --- |

(a)

je
  taj specifičan
  prijenos nužan radi sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija; i

| (aa) | se podaci daju nadzorniku u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koji predstavlja javno tijelo nadležno za potrebe utvrđene u članku 1. stavku 1.; i |
| --- | --- |

(aa)

se podaci daju nadzorniku u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koji predstavlja javno tijelo nadležno za potrebe utvrđene u članku 1. stavku 1.; i

| (ab) | uvjete utvrđene u ovom poglavlju ispunjavaju i nadzornik i obrađivač, a to podrazumijeva i daljnji prijenos osobnih podataka iz treće zemlje ili međunarodne organizacije drugoj trećoj zemlji ili drugoj međunarodnoj organizaciji; te da |
| --- | --- |

(ab)

uvjete utvrđene u ovom poglavlju ispunjavaju i nadzornik i obrađivač, a to podrazumijeva i daljnji prijenos osobnih podataka iz treće zemlje ili međunarodne organizacije drugoj trećoj zemlji ili drugoj međunarodnoj organizaciji; te da

| (b) | nadzornik i obrađivač djeluju u skladu s uvjetima utvrđenima ovim poglavljem.

  ostalim odredbama donesenim na temelju ove Direktive; i |
| --- | --- |

(b)

nadzornik i obrađivač djeluju u skladu s uvjetima utvrđenima ovim poglavljem.

  ostalim odredbama donesenim na temelju ove Direktive; i

| (ba) | razina zaštite osobnih podataka pojedinaca zajamčena u Uniji ovom Direktivom nije ugrožena; te da |
| --- | --- |

(ba)

razina zaštite osobnih podataka pojedinaca zajamčena u Uniji ovom Direktivom nije ugrožena; te da

| (bb) | je Komisija na temelju uvjeta i postupka iz članka 34. odlučila da predmetna treća zemlja ili međunarodna organizacija osiguravaju odgovarajuću razinu zaštite; ili |
| --- | --- |

(bb)

je Komisija na temelju uvjeta i postupka iz članka 34. odlučila da predmetna treća zemlja ili međunarodna organizacija osiguravaju odgovarajuću razinu zaštite; ili

| (bc) | su pravno obvezujućim instrumentom kako se upućuje u članku 35. osigurane odgovarajuće mjere zaštite u pogledu zaštite osobnih podataka; |
| --- | --- |

(bc)

su pravno obvezujućim instrumentom kako se upućuje u članku 35. osigurane odgovarajuće mjere zaštite u pogledu zaštite osobnih podataka;

Države članice osiguravaju da se dodatni daljnji prijenosi iz stavka 1. ovog članka mogu obaviti samo ako je, uz uvjete iz tog stavka, ispunjeno sljedeće:

| (a) | daljnji prijenos neophodan je za istu specifičnu svrhu kao i izvorni transfer; i |
| --- | --- |

(a)

daljnji prijenos neophodan je za istu specifičnu svrhu kao i izvorni transfer; i

| (b) | nadležno tijelo koje je obavilo izvorni prijenos odobrava daljnji prijenos. [Am. 96] |
| --- | --- |

(b)

nadležno tijelo koje je obavilo izvorni prijenos odobrava daljnji prijenos. [Am. 96]

Članak 34.

Prijenosi na temelju odluke o odgovarajućoj razini zaštite

1.   Države članice osiguravaju da je prijenos osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju moguć samo ako Komisija odluči u skladu s člankom 41. Uredbe (EU) .../2012 ili u skladu sa stavkom 3. ovog članka da ta treća zemlja, teritorij ili područje na kojem se vrši obrada unutar te treće zemlje, ili dotična međunarodna organizacija, jamči odgovarajuću razinu zaštite. Za takav prijenos nije potrebno dodatno

  posebno
  odobrenje.

2.   Ako ne postoji odluka donesena u skladu s člankom 41. Uredbe (EU) .../2012, Komisija ocjenjuje prikladnost

  Pri ocjenjivanju odgovarajuće
  razine zaštite, uzimajući u obzir

  Komisija poštuje
  sljedeće elemente:

| (a) | vladavinu prava, relevantno važeće zakonodavstvo, kako opće tako i sektorsko, uključujući ono o javnoj sigurnosti, obrani, nacionalnoj sigurnosti i kaznenom pravu te
  provedbu tog zakonodavstva i
  sigurnosne mjere koje se poštuju u toj zemlji ili međunarodnoj organizaciji,
  presedane iz sudske prakse
  kao i djelotvorna i ostvariva prava, uključujući djelotvornu upravnu i sudsku zaštitu osobe čiji se podaci obrađuju, naročito za one koje imaju boravište u Uniji i čiji se osobni podaci prenose; |
| --- | --- |

(a)

vladavinu prava, relevantno važeće zakonodavstvo, kako opće tako i sektorsko, uključujući ono o javnoj sigurnosti, obrani, nacionalnoj sigurnosti i kaznenom pravu te
  provedbu tog zakonodavstva i
  sigurnosne mjere koje se poštuju u toj zemlji ili međunarodnoj organizaciji,
  presedane iz sudske prakse
  kao i djelotvorna i ostvariva prava, uključujući djelotvornu upravnu i sudsku zaštitu osobe čiji se podaci obrađuju, naročito za one koje imaju boravište u Uniji i čiji se osobni podaci prenose;

| (b) | postojanje i učinkovito djelovanje jednog ili više neovisnih nadzornih tijela u dotičnoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji čija je odgovornost osigurati poštovanje propisa o zaštiti podataka,
  uključujući dovoljne ovlasti sankcioniranja,
  pružiti pomoć osobi čiji se podaci obrađuju i savjetovati je o ostvarivanju njezinih prava te surađivati s nadzornim tijelima Unije i država članica; te |
| --- | --- |

(b)

postojanje i učinkovito djelovanje jednog ili više neovisnih nadzornih tijela u dotičnoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji čija je odgovornost osigurati poštovanje propisa o zaštiti podataka,
  uključujući dovoljne ovlasti sankcioniranja,
  pružiti pomoć osobi čiji se podaci obrađuju i savjetovati je o ostvarivanju njezinih prava te surađivati s nadzornim tijelima Unije i država članica; te

| (c) | međunarodne obveze koje je dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija preuzela
  , posebice sve pravno obvezujuće konvencije ili instrumente u vezi sa zaštitom osobnih podataka
  . |
| --- | --- |

(c)

međunarodne obveze koje je dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija preuzela
  , posebice sve pravno obvezujuće konvencije ili instrumente u vezi sa zaštitom osobnih podataka
  .

3.   Komisija može donijeti

  je ovlaštena, nakon što zatraži mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka, donositi delegirane akte u skladu s člankom 56. kako bi donijela
  odluku unutar područja primjene ove Direktive da treća zemlja, teritorij ili područje na kojem se vrši obrada unutar te zemlje

  podataka u dotičnoj trećoj zemlji
  ili međunarodna organizacija jamči

  osiguravaju
  odgovarajuću razinu zaštite u smislu stavka 2. Navedeni provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 57. stavku 2.

4.   U provedbenom

  delegiranom
  aktu precizira se njegova zemljopisna i sektorska primjena i, po potrebi, utvrđuje nadzorno tijelo iz točke (b) stavka 2.

4a.
     
  Komisija na trajnoj osnovi prati tijek razvoja, koji bi mogao utjecati na elemente popisane u stavku 2., u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u odnosu na koje je na temelju stavka 3. donesen delegirani akt.

5.   Komisija može donijeti

  ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 56. kako bi donijela
  odluku unutar područja primjene ove Direktive da treća zemlja ili teritorij ili područje na kojem se vrši obrada unutar te treće zemlje ili međunarodna organizacija ne jamči odgovarajuću razinu zaštite u smislu stavka 2., posebno u slučajevima kada relevantno zakonodavstvo, kako opće tako i sektorsko, koje je na snazi u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ne jamči djelotvorna i ostvariva prava, uključujući djelotvornu upravnu i sudsku zaštitu za osobe čiji se podaci obrađuju, naročito za one čiji se osobni podaci prenose. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom provjere navedenim u članku 57. stavku 2. ili, u iznimno hitnim situacijama za pojedince glede njihova prava na zaštitu osobnih podataka, u skladu s postupkom navedenim u članku 57. stavku 3.

6.   Države članice osiguravaju da
  se,
  ako Komisija
  donese odluku
  u skladu sa stavkom 5. zabrani

  zabranjuje
  svaki prijenos osobnih podataka u treću zemlju ili teritorij ili područje na kojem se vrši obrada unutar te treće zemlje ili u dotičnu međunarodnu organizaciju, ta odluka ne dovodi u pitanje prijenose iz članka 35. stavka 1. ili je u skladu s člankom 36.. U primjereno vrijeme Komisija započinje savjetovanja s trećom zemljom ili međunarodnom organizacijom koja se odnose na rješavanje situacije nastale zbog Odluke donesene u skladu sa stavkom 5. ovog članka.

7.   U Službenom listu Europske unije Komisija objavljuje popis trećih zemalja, teritorija, područja na kojima se vrši obrada u trećoj zemlji ili međunarodnih organizacija u vezi s kojima je utvrdila osiguravaju li odgovarajuću razinu zaštite ili ne.

8.   Komisija nadzire primjenu provedbenih

  delegiranih
  akata iz članaka 3. i 5. [Am. 97]

Članak 35.

Prijenosi s odgovarajućim mjerama zaštite

1.   Ako Komisija ne donese

  nije donijela nikakvu
  odluku u skladu s člankom 34., države članice osiguravaju prijenos osobnih podataka primatelju

  ili odluči da treća zemlja ili teritorij
  u
  toj
  trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ako:

  međunarodna organizacija ne osiguravaju dostatnu razinu zaštite u skladu s člankom 34. stavkom 5., nadzornik ili obrađivač može prenijeti osobne podatke u treću zemlju ili teritorij u toj trećoj zemlji ili međunarodnu organizaciju samo ako je u vezi sa zaštitom osobnih podataka u pravno obvezujućem instrumentu osigurao odgovarajuće mjere zaštite.

| (a) | su pravno obvezujućim instrumentom osigurane odgovarajuće mjere zaštite u pogledu zaštite osobnih podataka; ili |
| --- | --- |

(a)

su pravno obvezujućim instrumentom osigurane odgovarajuće mjere zaštite u pogledu zaštite osobnih podataka; ili

| (b) | je nadzornik ili obrađivač procijenio sve okolnosti u vezi s prijenosom osobnih podataka i zaključio da postoje odgovarajuće mjere zaštite u pogledu zaštite osobnih podataka. |
| --- | --- |

(b)

je nadzornik ili obrađivač procijenio sve okolnosti u vezi s prijenosom osobnih podataka i zaključio da postoje odgovarajuće mjere zaštite u pogledu zaštite osobnih podataka.

2.   Odluke o prijenosima iz stavka 1. točke (b) donosi propisno ovlašteno osoblje. Navedeni prijenosi moraju se dokumentirati, a dokumentacija mora bi dostupna na zahtjev nadzornog tijela.

  Navedene prijenose prije prijenosa mora odobriti nadzorno tijelo. [Am. 98]

Članak 36.

Odstupanja

1.
     
  Ako Komisija na temelju članka 34. stavka 5. zaključi da ne postoji odgovarajuća razina zaštite, osobni podaci ne smiju se prenijeti dotičnoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ako, u predmetnom slučaju, legitimni interes osobe čiji se podaci obrađuju da se taj prijenos spriječi prevaguje nad javnim interesom u prijenosu tih podataka.

2.
     Odstupajući od članaka 34. i 35. države članice osiguravaju mogućnost prijenosa osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju samo ako je:

| (a) | prijenos nužan da bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe; ili |
| --- | --- |

(a)

prijenos nužan da bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ili druge osobe; ili

| (b) | prijenos nužan da bi se zaštitili legitimni interesi osobe čiji se podaci obrađuju kada je zakonodavstvom države članice koja obavlja prijenos osobnih podataka tako predviđeno; ili |
| --- | --- |

(b)

prijenos nužan da bi se zaštitili legitimni interesi osobe čiji se podaci obrađuju kada je zakonodavstvom države članice koja obavlja prijenos osobnih podataka tako predviđeno; ili

| (c) | prijenos podataka ključan da bi se spriječila neposredna i ozbiljna prijetnja javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje; ili |
| --- | --- |

(c)

prijenos podataka ključan da bi se spriječila neposredna i ozbiljna prijetnja javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje; ili

| (d) | prijenos nužan u pojedinačnim slučajevima radi sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija; ili |
| --- | --- |

(d)

prijenos nužan u pojedinačnim slučajevima radi sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija; ili

| (e) | prijenos nužan u pojedinačnim slučajevima radi uspostave, izvršenje ili obrane zakonskog prava u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem ili progonom posebnog kaznenog djela ili izvršavanjem posebne kaznenopravne sankcije. |
| --- | --- |

(e)

prijenos nužan u pojedinačnim slučajevima radi uspostave, izvršenje ili obrane zakonskog prava u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem ili progonom posebnog kaznenog djela ili izvršavanjem posebne kaznenopravne sankcije.

2a.
     
  Pravna osnova za obradu na temelju stavka 2. mora biti zakonodavstvo Unije ili zakonodavstvo države članice kojemu podliježe nadzornik; to zakonodavstvo mora ispunjavati cilj u javnom interesu ili potrebu da se zaštite prava i sloboda drugih, da se poštuje bit prava na zaštitu osobnih podataka i mora biti proporcionalno s legitimnim ciljem koji se želi postići.

2b.
     
  Svi prijenosi osobnih podataka o kojima je odluka donesena na temelju odstupanja moraju biti valjano opravdani i ograničeni na nužno potrebne slučajeve, a česti masovni prijenosi podataka nisu dopušteni.

2c.
     
  Odluke o prijenosima iz stavka 2. donosi propisno ovlašteno osoblje. Ti prijenosi moraju biti dokumentirani, a dokumentacija mora na zahtjev biti na raspolaganju nadzornom tijelu, uključujući datum i vrijeme prijenosa, informacije o tijelu primatelju, razlog prijenosa i prenesene podatke. [Am. 99]

Članak 37.

Posebni uvjeti prijenosa osobnih podataka

Države članice osiguravaju da nadzornik obavijesti primatelja osobnih podataka o svim ograničenjima u obradi i da poduzme sve razumne mjere kako bi osigurao da se ta ograničenja zadovolje.
  Isto tako, nadzornik obavještava primatelja osobnih podataka o svim ažuriranjima, ispravcima ili brisanjima podataka, a primatelj pak šalje odgovarajuću obavijest u slučaju da su podati proslijeđeni dalje. [Am. 100]

Članak 38.

Međunarodna suradnja za zaštitu osobnih podataka

1.   Komisija i države članice u odnosu na treće zemlje i međunarodne organizacije poduzimaju odgovarajuće korake kako bi:

| (a) | razvile djelotvorne mehanizme međunarodne suradnje kako bi se olakšalo

  osiguralo
  provođenje zakonodavstva za zaštitu osobnih podataka; [Am. 101] |
| --- | --- |

(a)

razvile djelotvorne mehanizme međunarodne suradnje kako bi se olakšalo

  osiguralo
  provođenje zakonodavstva za zaštitu osobnih podataka; [Am. 101]

| (b) | osigurale međunarodnu uzajamnu pomoć u primjeni zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka, uključujući obavještavanjem, upućivanjem žalbi, pomoći u istragama i razmjenom informacija, u skladu s odgovarajućim mjerama zaštite osobnih podataka i drugim temeljnim pravima i slobodama; |
| --- | --- |

(b)

osigurale međunarodnu uzajamnu pomoć u primjeni zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka, uključujući obavještavanjem, upućivanjem žalbi, pomoći u istragama i razmjenom informacija, u skladu s odgovarajućim mjerama zaštite osobnih podataka i drugim temeljnim pravima i slobodama;

| (c) | uključile relevantne dionike u rasprave i aktivnosti čiji je cilj produbiti međunarodnu suradnju u primjeni zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

uključile relevantne dionike u rasprave i aktivnosti čiji je cilj produbiti međunarodnu suradnju u primjeni zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka;

| (d) | promicale razmjenu i dokumentaciju zakonodavstva i prakse u vezi sa zaštitom osobnih podataka. |
| --- | --- |

(d)

promicale razmjenu i dokumentaciju zakonodavstva i prakse u vezi sa zaštitom osobnih podataka.

| (da) | razjasnilo i savjetovalo o sukobima nadležnosti s trećim zemljama. [Am. 102] |
| --- | --- |

(da)

razjasnilo i savjetovalo o sukobima nadležnosti s trećim zemljama. [Am. 102]

2.   U svrhe stavka 1. Komisija poduzima odgovarajuće korake kako bi unaprijedila odnose s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, a posebno njihovim nadzornim tijelima ako Komisija smatra da oni osiguravaju odgovarajuću razinu zaštite u smislu članka 34. stavka 3.

Članak 38.a

Izvješće Komisije

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću redovito podnosi izvješće o primjeni članaka 33. do 38. Prvo izvješće podnosi se najkasnije četiri godine nakon stupanja na snagu ove Direktive. U tu svrhu Komisija može zatražiti informacije od država članica i nadzornih tijela, koji joj te informacije prosljeđuju bez nepotrebnog odlaganja. Izvješće se objavljuje. [Am. 103]

POGLAVLJE VI.

NEOVISNA NADZORNA TIJELA

ODJELJAK 1.

NEOVISNI STATUS

Članak 39.

Nadzorno tijelo

1.   Svaka država članica osigurava da jedno ili više javnih tijela bude odgovorno za nadzor primjene odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i za doprinos njezinoj dosljednoj primjeni u cijeloj Uniji kako bi se zaštitila temeljna prava i slobode fizičkih osoba pri obradi njihovih osobnih podataka i olakšao slobodan protok osobnih podataka unutar Unije. U tu svrhu nadzorna tijela moraju surađivati jedna s drugima i s Komisijom.

2.   Države članice mogu osigurati da nadzorno tijelo osnovano u državi članici u skladu s Uredbom (EU).../2012 preuzme odgovornost za zadaće nadzornog tijela koje se osniva u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

3.   Ako u jednoj državi članici postoji više od jednog nadzornog tijela, ta država članica određuje nadzorno tijelo koje djeluje kao jedinstvena kontaktna točka za djelotvorno sudjelovanje tih tijela u Europskom odboru za zaštitu podataka.

Članak 40.

Neovisnost

1.   Države članice osiguravaju da nadzorno tijelo djeluje potpuno neovisno u provođenju dužnosti i ovlasti koje su mu povjerene
  , bez obzira na organizaciju suradnje u skladu s poglavljem VII
  .
  ove Direktive. [Am. 104]

2.   Svaka država članica dužna je osigurati da članovi nadzornog tijela pri provođenju svojih dužnosti ne traže upute ni od koga niti ih i od koga primaju
  te da zadrže punu neovisnost i nepristranost
  . [Am. 105.

3.   Članovi nadzornog tijela moraju se suzdržati od svih radnji koje su nespojive s njihovim dužnostima te se tijekom svog mandata ne smiju baviti bilo kakvom nespojivom djelatnošću, bilo da je profitabilna ili ne.

4.   Članovi nadzornog tijela moraju se nakon isteka svog mandata ponašati časno i diskretno u pogledu prihvaćanja imenovanja i koristi.

5.   Svaka država članica osigurava da nadzorno tijelo raspolaže odgovarajućim ljudskim, tehničkim i financijskim resursima, prostorom i infrastrukturom potrebnom za djelotvorno izvršavanje njegovih dužnosti i ovlasti, uključujući i one koje se provode u okviru uzajamne pomoći, suradnje i aktivnog sudjelovanja u Europskom odboru za zaštitu podataka.

| 6. | Svaka država članica osigurava da nadzorno tijelo obavezno raspolaže vlastitim osobljem koje imenuje i kojim upravlja voditelj nadzornog tijela. |
| --- | --- |

6.

Svaka država članica osigurava da nadzorno tijelo obavezno raspolaže vlastitim osobljem koje imenuje i kojim upravlja voditelj nadzornog tijela.

7.   Države članice osiguravaju da nadzorno tijelo podliježe financijskoj kontroli koja ne smije utjecati na njegovu neovisnost. Države članice osiguravaju da nadzorno tijelo raspolaže vlastitim godišnjim proračunom. Taj proračun se objavljuje.

Članak 41.

Opći uvjeti za članove nadzornog tijela

1.   Države članice osiguravaju da članove nadzornog tijela imenuje ili parlament ili vlada dotične države članice.

2.   Članovi se biraju među osobama čija je neovisnost neupitna i koje su pokazale iskustvo i vještine potrebne za vršenje svojih dužnosti.

3.   Dužnost člana prestaje istekom mandata, ostavkom ili obaveznim umirovljenjem u skladu sa stavkom 5.

4.   Nadležni nacionalni sud člana može razriješiti dužnosti ili mu može uskratiti pravo na mirovinu ili druge koristi umjesto mirovine ako više ne ispunjava uvjete potrebne za vršenje dužnosti ili je počinio ozbiljnu povredu radne dužnosti.

5.   Ako mandat člana istekne ili on odstupi, dužan je nastaviti s vršenjem svojih dužnosti do imenovanja novog člana.

Članak 42.

Pravila osnivanja nadzornog tijela

Svaka država članica zakonom predviđa:

| (a) | osnivanje i status nadzornog tijela u skladu s člancima 39. i 40.; |
| --- | --- |

(a)

osnivanje i status nadzornog tijela u skladu s člancima 39. i 40.;

| (b) | kvalifikacije, iskustvo i vještine koji su potrebni za izvršavanje dužnosti članova nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(b)

kvalifikacije, iskustvo i vještine koji su potrebni za izvršavanje dužnosti članova nadzornog tijela;

| (c) | pravila i postupke za imenovanje članova nadzornog tijela te pravila o radnjama ili djelatnostima koje su nespojive sa službenim dužnostima; |
| --- | --- |

(c)

pravila i postupke za imenovanje članova nadzornog tijela te pravila o radnjama ili djelatnostima koje su nespojive sa službenim dužnostima;

| (d) | trajanje mandata članova nadzornog tijela u razdoblju od najmanje četiri godine, osim za prvo imenovanje nakon stupanja na snagu ove Direktive kada to razdoblje može biti kraće; |
| --- | --- |

(d)

trajanje mandata članova nadzornog tijela u razdoblju od najmanje četiri godine, osim za prvo imenovanje nakon stupanja na snagu ove Direktive kada to razdoblje može biti kraće;

| (e) | mogu li se članovi nadzornog tijela ponovno imenovati; |
| --- | --- |

(e)

mogu li se članovi nadzornog tijela ponovno imenovati;

| (f) | pravila i opće uvjete kojima se uređuju dužnosti članova i osoblja nadzornog tijela; |
| --- | --- |

(f)

pravila i opće uvjete kojima se uređuju dužnosti članova i osoblja nadzornog tijela;

| (g) | pravila i postupke o isteku dužnosti članova nadzornog tijela uključujući i situaciju u kojoj oni više ne ispunjavaju uvjete koji su potrebni za vršenje dužnosti ili su počinili ozbiljnu povredu radne dužnosti. |
| --- | --- |

(g)

pravila i postupke o isteku dužnosti članova nadzornog tijela uključujući i situaciju u kojoj oni više ne ispunjavaju uvjete koji su potrebni za vršenje dužnosti ili su počinili ozbiljnu povredu radne dužnosti.

Članak 43.

Profesionalna tajna

Države članice osiguravaju da se članovi i osoblje nadzornog tijela kako tijekom tako i nakon isteka svog mandata odnosno radnog odnosa
  , te u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksom,
  obvežu profesionalnom tajnom u pogledu svake povjerljive informacije koju saznaju u obavljanju svoje službene dužnosti
  , a da svoju dužnost obavljaju neovisno i transparentno kako je utvrđeno ovom Direktivom
  . [Am. 106]

ODJELJAK 2.

DUŽNOSTI I OVLASTI

Članak 44.

Nadležnost

1.   Države članice osiguravaju da svako nadzorno tijelo
  bude nadležno za obavljanje dužnosti i izvršavanje ovlasti
  na području svoje države članice izvršava ovlasti koje su mu povjerene u skladu s ovom Direktivom. [Am. 107]

2.   Države članice osiguravaju da nadzorna tijela nisu nadležna za nadzor postupaka obrade koju provode sudovi kada djeluju u okviru svoje sudske nadležnosti.

Članak 45.

Dužnosti

1.   Države članice osiguravaju da nadzorno tijelo:

| (a) | nadzire i osigurava primjenu odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i njezinih provedbenih mjera; |
| --- | --- |

(a)

nadzire i osigurava primjenu odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i njezinih provedbenih mjera;

| (b) | razmotri žalbe koje uloži svaka osoba čiji se podaci obrađuju ili udruga koja predstavlja osobu čiji se podaci obrađuju i koju je ta osoba propisno ovlastila u skladu s člankom 50., da istraži to pitanje u primjerenoj mjeri i u razumnom roku obavijesti osobu čiji se podaci obrađuju ili udrugu o tijeku i ishodu žalbe, posebno ako je nužna daljnja istraga ili koordinacija s drugim nadzornim tijelom; |
| --- | --- |

(b)

razmotri žalbe koje uloži svaka osoba čiji se podaci obrađuju ili udruga koja predstavlja osobu čiji se podaci obrađuju i koju je ta osoba propisno ovlastila u skladu s člankom 50., da istraži to pitanje u primjerenoj mjeri i u razumnom roku obavijesti osobu čiji se podaci obrađuju ili udrugu o tijeku i ishodu žalbe, posebno ako je nužna daljnja istraga ili koordinacija s drugim nadzornim tijelom;

| (c) | provjeri zakonitost obrade podataka u skladu s člankom 14. i osobu čiji se podaci obrađuju u razumnom roku obavijesti o ishodu provjere ili razlozima zbog kojih provjera nije provedena; |
| --- | --- |

(c)

provjeri zakonitost obrade podataka u skladu s člankom 14. i osobu čiji se podaci obrađuju u razumnom roku obavijesti o ishodu provjere ili razlozima zbog kojih provjera nije provedena;

| (d) | drugim nadzornim tijelima pruži uzajamnu pomoć i osigura usklađenu primjenu i provođenje odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(d)

drugim nadzornim tijelima pruži uzajamnu pomoć i osigura usklađenu primjenu i provođenje odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom;

| (e) | provodi istrage
  , preglede i revizije
  bilo na vlastitu inicijativu, na temelju žalbe ili na zahtjev drugog nadzornog tijela te da dotičnu osobu čiji se podaci obrađuju, ako je osoba čiji se podaci obrađuju uložila žalbu, u razumnom roku obavijesti o ishodu istrage; |
| --- | --- |

(e)

provodi istrage
  , preglede i revizije
  bilo na vlastitu inicijativu, na temelju žalbe ili na zahtjev drugog nadzornog tijela te da dotičnu osobu čiji se podaci obrađuju, ako je osoba čiji se podaci obrađuju uložila žalbu, u razumnom roku obavijesti o ishodu istrage;

| (f) | nadzire razvoj važnih događaja ako oni imaju utjecaj na zaštitu osobnih podataka, posebno razvoj informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

(f)

nadzire razvoj važnih događaja ako oni imaju utjecaj na zaštitu osobnih podataka, posebno razvoj informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija;

| (g) | daje savjete institucijama i tijelima država članica o zakonodavnim i administrativnim mjerama u vezi sa zaštitom prava i sloboda pojedinaca pri obradi osobnih podataka; |
| --- | --- |

(g)

daje savjete institucijama i tijelima država članica o zakonodavnim i administrativnim mjerama u vezi sa zaštitom prava i sloboda pojedinaca pri obradi osobnih podataka;

| (h) | daje savjete o postupcima obrade u skladu s člankom 26.; |
| --- | --- |

(h)

daje savjete o postupcima obrade u skladu s člankom 26.;

| (i) | sudjeluje u aktivnostima Europskog odbora za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(i)

sudjeluje u aktivnostima Europskog odbora za zaštitu podataka.

2.   Svako nadzorno tijelo mora promicati svijest javnosti o opasnostima, pravilima, mjerama zaštite i pravima vezanima uz obradu osobnih podataka. Posebna pozornost pridaje se aktivnostima koje se izričito odnose na djecu.

3.   Nadzorno tijelo na zahtjev savjetuje svaku osobu čiji se podaci obrađuju u ostvarivanju prava utvrđenih odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom te po potrebi u tu svrhu surađuje s nadzornim tijelima u drugim državama članicama.

4.   Za žalbe iz točke (b) stavka 1. nadzorno tijelo dužno je osigurati obrazac za podnošenje žalbe koji se može ispuniti elektronički, pri čemu se ne isključuju druga sredstva komunikacije.

5.   Države članice osiguravaju besplatno obavljanje dužnosti nadzornog tijela za osobu čiji se podaci obrađuju.

6.   Ako su zahtjevi zlorabeći,

  očigledno pretjerani
  , posebno zbog toga što se ponavljaju, nadzorno tijelo može naplatiti uslugu ili ne mora obaviti zadatak koji je tražila osoba čiji se podaci obrađuju

  razumnu naknadu
  .
  Iznos naknade ne prelazi troškove obavljanja traženih zadaća.
  U tom slučaju nadzorno tijelo snosi teret dokazivanja zlorabeće

  očigledno pretjerane
  prirode zahtjeva. [Am. 108]

Članak 46.

Ovlasti

1.
     Države članice osiguravaju da svako nadzorno tijelo mora imati naročito

  ima ovlasti
  :

| (a) | istražne ovlasti, kao što su ovlasti da pristupi podacima koji su predmet postupka obrade i ovlasti da prikupi sve informacije koje su potrebne za izvršavanje njegovih nadzornih zadaća;

  da obavijesti nadzornika ili obrađivača o navodnom kršenju odredbi kojima se uređuje obrada osobnih podataka i po potrebi nadzorniku ili obrađivaču naloži da na određen način ukloni to kršenje kako bi se poboljšala zaštita osobe čiji se podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(a)

istražne ovlasti, kao što su ovlasti da pristupi podacima koji su predmet postupka obrade i ovlasti da prikupi sve informacije koje su potrebne za izvršavanje njegovih nadzornih zadaća;

  da obavijesti nadzornika ili obrađivača o navodnom kršenju odredbi kojima se uređuje obrada osobnih podataka i po potrebi nadzorniku ili obrađivaču naloži da na određen način ukloni to kršenje kako bi se poboljšala zaštita osobe čiji se podaci obrađuju.

| (b) | djelotvorne ovlasti za posredovanje, kao što su izdavanje mišljenja prije provođenja obrade te osiguravanje prikladnog objavljivanja takvih mišljenja, nalaganje ograničenja, brisanja ili uništavanja podataka, uvođenje privremene ili potpune zabrane obrade, upozoravanje ili izricanje opomena nadzorniku ili upućivanje predmeta nacionalnim parlamentima ili drugim političkim institucijama;

  da naloži nadzorniku da postupi u skladu sa zahtjevom osobe čiji se podaci obrađuju da ostvari svoja prava iz ove Direktive, uključujući prava dana člancima 12. do 17. ako su ti zahtjevi odbijeni zbog kršenja tih odredbi
  ; |
| --- | --- |

(b)

djelotvorne ovlasti za posredovanje, kao što su izdavanje mišljenja prije provođenja obrade te osiguravanje prikladnog objavljivanja takvih mišljenja, nalaganje ograničenja, brisanja ili uništavanja podataka, uvođenje privremene ili potpune zabrane obrade, upozoravanje ili izricanje opomena nadzorniku ili upućivanje predmeta nacionalnim parlamentima ili drugim političkim institucijama;

  da naloži nadzorniku da postupi u skladu sa zahtjevom osobe čiji se podaci obrađuju da ostvari svoja prava iz ove Direktive, uključujući prava dana člancima 12. do 17. ako su ti zahtjevi odbijeni zbog kršenja tih odredbi
  ;

| (c) | ovlast da sudjeluje u pravnim postupcima u slučaju povrede odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom ili da o toj povredi obavijesti sudske vlasti.

  da naloži nadzorniku
  ili
  obrađivaču
  da
  pruži informacije na temelju članka 10
  .
  stavaka 1. i 2. te članaka 11., 28. i 29.; |
| --- | --- |

(c)

ovlast da sudjeluje u pravnim postupcima u slučaju povrede odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom ili da o toj povredi obavijesti sudske vlasti.

  da naloži nadzorniku
  ili
  obrađivaču
  da
  pruži informacije na temelju članka 10
  .
  stavaka 1. i 2. te članaka 11., 28. i 29.;

| (d) | da osigura postupanje u skladu s mišljenjem o prethodnim savjetovanjima na koja se upućuje u članku 26.; |
| --- | --- |

(d)

da osigura postupanje u skladu s mišljenjem o prethodnim savjetovanjima na koja se upućuje u članku 26.;

| (e) | upozori ili opomene nadzornika ili obrađivača; |
| --- | --- |

(e)

upozori ili opomene nadzornika ili obrađivača;

| (f) | naredi ispravljanje, brisanje ili uništenje svih podataka koji su bili obrađeni uz kršenje odredbi usvojenih na temelju ove Direktive te da o takvim mjerama obavijesti treće strane kojima su podaci bili otkriveni; |
| --- | --- |

(f)

naredi ispravljanje, brisanje ili uništenje svih podataka koji su bili obrađeni uz kršenje odredbi usvojenih na temelju ove Direktive te da o takvim mjerama obavijesti treće strane kojima su podaci bili otkriveni;

| (g) | privremeno ili konačno zabrani obradu; |
| --- | --- |

(g)

privremeno ili konačno zabrani obradu;

| (h) | prekine prijenose podataka primatelju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji; |
| --- | --- |

(h)

prekine prijenose podataka primatelju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji;

| (i) | da o tome obavijesti nacionalne parlamente, vlade i ostale javne institucije te javnost. |
| --- | --- |

(i)

da o tome obavijesti nacionalne parlamente, vlade i ostale javne institucije te javnost.

2.
     
  Svako nadzorno tijelo ima istražne ovlasti da od nadzornika ili obrađivača dobije:

| (a) | pristup svim osobnim podacima i svim informacijama potrebnim za obavljanje svojih dužnosti nadzora; |
| --- | --- |

(a)

pristup svim osobnim podacima i svim informacijama potrebnim za obavljanje svojih dužnosti nadzora;

| (b) | pristup svim prostorijama, uključujući svoj opremi i uređajima za obradu podataka, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, ako postoje razumne osnove za sumnju da se tamo obavljaju radnje koje predstavljaju kršenje odredbi usvojenih na temelju ove Direktive, ne dovodeći u pitanje sudsko odobrenje ako to iziskuje nacionalno zakonodavstvo. |
| --- | --- |

(b)

pristup svim prostorijama, uključujući svoj opremi i uređajima za obradu podataka, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, ako postoje razumne osnove za sumnju da se tamo obavljaju radnje koje predstavljaju kršenje odredbi usvojenih na temelju ove Direktive, ne dovodeći u pitanje sudsko odobrenje ako to iziskuje nacionalno zakonodavstvo.

3.
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 43., države članice osiguravaju da se na zahtjev nadzornih tijela ne postavljaju dodatni uvjeti čuvanja tajnosti.

4.
     
  Države članice mogu odrediti obavezu dodatne sigurnosne provjere u skladu s nacionalnim zakonodavstvom za pristup povjerljivim informacijama razine koja odgovara stupnju tajnosti „EU CONFIDENTIAL” ili višem. Ako prema zakonu države članice relevantnog nadzornog tijela nije potrebna dodatna sigurnosna provjera, to moraju priznati sve ostale države članice.

5.
     
  Svako nadzorno tijelo ovlašteno je da o kršenjima odredbi usvojenih na temelju ove Direktive upozna sudske vlasti, sudjeluje u pravnim postupcima i pokrene postupak pred nadležnim sudom na temelju članka 53. stavka 2.

6.
     
  Svako nadzorno tijelo ovlašteno je za kažnjavanje upravnih prijestupa. [Am. 109]

Članak 46.a

Izvještaji o kršenjima

1.
     
  Države članice osiguravaju da nadzorna tijela uzmu u obzir smjernice Europskog odbora za zaštitu podataka donesene na temelju članka 66. stavka 4.b Uredbe (EU) .../2013 i uspostavljaju učinkovite mehanizme za poticanje povjerljivog izvještavanja o povredama ove Direktive.

2.
     
  Države članice osiguravaju da nadležna tijela uspostave učinkovite mehanizme za poticanje povjerljivog izvještavanja o povredama ove Direktive. [Am. 110]

Članak 47.

Izvješće o aktivnostima

Države članice osiguravaju da svako nadzorno tijelo sastavi godišnje izvješće o svojim aktivnostima
  barem svake dvije godine
  . Izvješće mora biti dostupno
  javnosti, nadležnom Parlamentu,
  Komisiji i Europskom odboru za zaštitu podataka.
  Ono sadrži informacije o opsegu u kojem su nadležna tijela u okviru svojih nadležnosti imala pristup podacima privatnih stranaka za istragu ili progon kaznenih djela. [Am. 111]

POGLAVLJE VII.

SURADNJA

Članak 48.

Uzajamna pomoć

1.   Države članice osiguravaju da nadzorna tijela jedno drugome pružaju pomoć kako bi se dosljedno provele i primijenile odredbe u skladu s ovom Direktivom te uvode mjere za djelotvornu međusobnu suradnju. Uzajamna pomoć uključuje posebice zahtjeve za informacije i mjere nadzora, kao što su zahtjevi za prethodno savjetovanje, pregledavanje i istrage.

2.   Države članice osiguravaju da nadzorno tijelo poduzme sve odgovarajuće mjere koje su potrebne da odgovori na zahtjev drugog nadzornog tijela.
  Te mjere posebno mogu uključivati prijenos relevantnih informacija ili prisilne mjere za hitno okončanje ili zabranu postupaka obrade koji su u suprotnosti s ovom Direktivom, a najkasnije mjesec dana nakon primitka zahtjeva.

2a.
     
  Zahtjev za pomoć sadrži sve potrebne informacije, uključujući namjenu i obrazloženje zahtjeva. Razmijenjene informacije koriste se jedino u onu svrhu za koju su zatražene.

2b.
     
  Nadzorno tijelo koje primi zahtjev za pomoć taj zahtjev ne smije odbiti, osim u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako nije nadležno za rješavanje zahtjeva; ili |
| --- | --- |

(a)

ako nije nadležno za rješavanje zahtjeva; ili

| (b) | ako bi poštovanje zahtjeva bilo nespojivo s odredbama usvojenim na temelju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

ako bi poštovanje zahtjeva bilo nespojivo s odredbama usvojenim na temelju ove Uredbe.

3.   Nadzorno tijelo kojemu je zahtjev upućen obavještava nadzorno tijelo koje je uputilo zahtjev o ishodima ili, ovisno o slučaju, o tijeku ili mjerama poduzetim kako bi se udovoljilo zahtjevu dotičnoga nadzornog tijela.

3a.
     
  Nadzorna tijela informacije koje je zatražilo drugo nadzorno tijelo prosljeđuju elektroničkim sredstvima, u najkraćem mogućem roku i u standardiziranom obliku.

3b.
     
  Ni za kakvu mjeru poduzetu na temelju zahtjeva za uzajamnu pomoć ne naplaćuje se naknada. [Am. 112]

Članak 48.a

Zajedničke operacije

1.
     
  Države članice osiguravaju da, kako bi pojačale suradnju i uzajamnu pomoć, nadzorna tijela mogu provoditi zajedničke mjere prisile i ostale zajedničke operacije u kojima imenovani članovi ili osoblje nadzornih tijela drugih država članica sudjeluju u operacijama na teritoriju jedne države članice.

2.
     
  Države članice osiguravaju da, u slučajevima kad postoji vjerojatnost da će postupci obrade utjecati na osobe čiji se podaci obrađuju iz druge države članice ili drugih država članica, nadležna tijela mogu biti pozvana da sudjeluju u zajedničkim operacijama. Nadležno nadzorno tijelo može pozvati nadzorno tijelo svake od tih država članica da sudjeluje u odgovarajućoj operaciji, a u slučaju kad je pozvano bez odgode se odziva na zahtjev nadzornog tijela koji se odnosi na sudjelovanje u operacijama.

3.
     
  Države članice određuju praktične aspekte posebnih mjera suradnje. [Am. 113]

Članak 49.

Zadaće Europskog odbora za zaštitu podataka

1.   Europski odbor za zaštitu podataka osnovan Uredbom (EU).../2012

  2013
  obavlja sljedeće zadaće u vezi s obradom unutar područja primjene ove Direktive:

| (a) | savjetuje Komisiju

  institucije Unije
  o svim pitanjima vezanima uz zaštitu osobnih podataka u Uniji kao i o svakoj predloženoj izmjeni ove Direktive; |
| --- | --- |

(a)

savjetuje Komisiju

  institucije Unije
  o svim pitanjima vezanima uz zaštitu osobnih podataka u Uniji kao i o svakoj predloženoj izmjeni ove Direktive;

| (b) | na zahtjev Komisije,
  Europskog parlamenta ili Vijeća ili
  na vlastitu inicijativu ili inicijativu jednog od svojih članova razmatra svako pitanje u vezi s primjenom odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom te izdaje smjernice, preporuke i primjere najbolje prakse upućene nadzornim tijelima kako bi se potakla dosljedna primjena tih odredbi
  , uključujući i primjenu ovlasti prisile
  ; |
| --- | --- |

(b)

na zahtjev Komisije,
  Europskog parlamenta ili Vijeća ili
  na vlastitu inicijativu ili inicijativu jednog od svojih članova razmatra svako pitanje u vezi s primjenom odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom te izdaje smjernice, preporuke i primjere najbolje prakse upućene nadzornim tijelima kako bi se potakla dosljedna primjena tih odredbi
  , uključujući i primjenu ovlasti prisile
  ;

| (c) | provjerava primjenu smjernica, preporuka i primjera najbolje prakse iz točke (b) i o tome redovito izvještava Komisiju; |
| --- | --- |

(c)

provjerava primjenu smjernica, preporuka i primjera najbolje prakse iz točke (b) i o tome redovito izvještava Komisiju;

| (d) | Komisiji daje mišljenje o razini zaštite u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

(d)

Komisiji daje mišljenje o razini zaštite u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama;

| (e) | promiče suradnju i djelotvornu bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija i prakse među nadzornim tijelima
  , uključujući koordinaciju zajedničkog djelovanja i ostalih zajedničkih aktivnosti, ako tako odluči slijedom zahtjeva jednog ili više nadzornih tijela
  ; |
| --- | --- |

(e)

promiče suradnju i djelotvornu bilateralnu i multilateralnu razmjenu informacija i prakse među nadzornim tijelima
  , uključujući koordinaciju zajedničkog djelovanja i ostalih zajedničkih aktivnosti, ako tako odluči slijedom zahtjeva jednog ili više nadzornih tijela
  ;

| (f) | promiče zajedničke programe izobrazbe i olakšava razmjenu osoblja među nadzornim tijelima te po potrebi s nadzornim tijelima trećih zemalja ili međunarodnih organizacija; |
| --- | --- |

(f)

promiče zajedničke programe izobrazbe i olakšava razmjenu osoblja među nadzornim tijelima te po potrebi s nadzornim tijelima trećih zemalja ili međunarodnih organizacija;

| (g) | promiče razmjenu znanja i dokumentacije s nadzornim tijelima za zaštitu podataka u cijelom svijetu, uključujući i zakonodavstvo i praksu u vezi sa zaštitom podataka. |
| --- | --- |

(g)

promiče razmjenu znanja i dokumentacije s nadzornim tijelima za zaštitu podataka u cijelom svijetu, uključujući i zakonodavstvo i praksu u vezi sa zaštitom podataka.

| (ga) | daje mišljenje Komisiji prilikom pripreme delegiranih i provedbenih akata koji se temelje na ovoj Direktivi; |
| --- | --- |

(ga)

daje mišljenje Komisiji prilikom pripreme delegiranih i provedbenih akata koji se temelje na ovoj Direktivi;

2.   Ako Europski parlament, Vijeće ili Komisija zatraži zahtjev od Europskog odbora za zaštitu podataka, može zadati vremenski rok u kojem Europski odbor za zaštitu podataka mora pružiti traženi savjet, uzimajući u obzir žurnost slučaja.

3.   Europski odbor za zaštitu podataka svoja mišljenja, smjernice, preporuke i primjere najbolje prakse šalje Komisiji i odboru iz članka 57. stavka 1. te ih objavljuje.

4.   Komisija Europski odbor za zaštitu podataka obavještava o mjerama koje je poduzela nakon što je Europski odbor za zaštitu podataka izdao mišljenja, smjernice, preporuke i primjere najbolje prakse. [Am. 114]

POGLAVLJE VIII.

PRAVNI LIJEKOVI, ODGOVORNOST I SANKCIJE

Članak 50.

Pravo žalbe nadzornom tijelu

1.   Ne dovodeći u pitanje bilo koje druge pravne lijekove u upravnom ili sudskom postupku države članice svakoj osobi čiji se podaci obrađuju osiguravaju pravo na žalbu nadzornom tijelu u bilo kojoj državi članici ako osoba čiji se podaci obrađuju smatra da obrada osobnih podataka vezanih uz nju nije u skladu s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom.

2.   Države članice svakom tijelu, organizaciji ili udruzi čiji je cilj zaštititi prava i interese osoba čiji se podaci obrađuju u vezi sa zaštitom njihovih osobnih podataka i koja je osnovana

  koje djeluju
  u
  javnom interesu i koje su osnovane u
  skladu sa zakonodavstvom države članice osiguravaju pravo žalbe nadzornom tijelu u bilo kojoj državi članici u ime jedne ili više osoba čiji se podaci obrađuju ako smatra da su prava osobe čiji se podaci obrađuju u sklopu ove Direktive povrijeđena uslijed obrade osobnih podataka. Takva organizacija ili udruga mora biti propisno ovlaštena od strane osobe/osoba čiji se podaci obrađuju.
  [Am. 115]

3.   Države članice svakom tijelu, organizaciji ili udruzi iz stavka 2. osiguravaju pravo da neovisno o žalbi osobe čiji se podaci obrađuju uloži žalbu nadzornom tijelu u bilo kojoj državi članici ako smatra da je došlo do kršenja povjerljivosti osobnih podataka.

Članak 51.

Pravo na pravni lijek protiv nadzornog tijela

1.   Države članice osiguravaju
  svakoj fizičkoj ili pravnoj osobi
  pravo na pravni lijek protiv odluka nadzornog tijela
  koje se na njih odnose
  .

2.   
  Države članice osiguravaju da
  svaka osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo na pravni lijek kojim od nadzornog tijela zahtjeva odgovor na žalbu ako ne postoji odluka koja je potrebna da bi se zaštitila njihova

  njezina
  prava ili ako nadzorno tijelo osobu čiji se podaci obrađuju u roku od tri mjeseca ne obavijesti o tijeku ili ishodu žalbe u skladu s točkom (b) članka 45. stavka 1.

3.   Države članice osiguravaju da se postupak protiv nadzornog tijela pokrene pred sudovima države članice u kojoj nadzorno tijelo ima poslovni nastan.

3a.
     
  Države članice osiguravaju izvršavanje konačnih odluka sudova na koje se upućuje u ovom članku. [Am. 116]

Članak 52.

Pravo na pravni lijek protiv nadzornika ili obrađivača

1.   Ne dovodeći u pitanje svaki dostupan pravni lijek u upravnom postupku, uključujući pravo na žalbu nadzornom tijelu, države članice svakoj fizičkoj osobi osiguravaju pravo na pravni lijek pred sudom ako ona smatra da su povrijeđena njezina prava utvrđena odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom uslijed obrade njezinih osobnih podataka koja nije u skladu s navedenim odredbama.

1a.
     
  Države članice osiguravaju izvršavanje konačnih odluka sudova na koje se upućuje u ovom članku. [Am. 117]

Članak 53.

Zajednička pravila za sudske postupke

1.   Države članice svakom tijelu, organizaciji ili udruzi iz članka 50. stavka 2. osiguravaju pravo da u ime

  na nalog
  jedne ili više osoba čiji se podaci obrađuju ostvari prava iz članaka 51., i 52.
  i 54. [Am. 118]

2.   
  Države članice osiguravaju da
  svako nadzorno tijelo ima pravo sudjelovati u sudskim postupcima i pokretati postupak pred sudom kako bi se provele odredbe donesene u skladu s ovom Direktivom ili kako bi se osigurala dosljedna zaštita osobnih podataka u Uniji. [Am. 119]

3.   Države članice osiguravaju da sudski postupci koji postoje u okviru nacionalnog zakonodavstva omoguće brzo usvajanje mjera, uključujući privremene mjere čiji je cilj ukloniti svaku navodnu povredu prava i spriječiti svako daljnje oštećenje zastupljenih interesa.

Članak 54.

Odgovornost i pravo na odštetu

1.   Države članice osiguravaju da svaka osoba koja je pretrpjela štetu
  , uključujući financijsku štetu,
  zbog nezakonitog postupka obrade ili zbog radnje koja je nespojiva s odredbama donesenima u skladu s ovom Direktivom ima pravo na

  zatražiti
  odštetu od nadzornika ili obrađivača za štetu koja joj je nanesena. [Am. 120]

2.   Ako je u obradu uključeno više nadzornika ili obrađivača, svaki je nadzornik ili obrađivač zajednički i pojedinačno odgovoran za ukupan iznos štete.

3.   Nadzornik ili obrađivač može se izuzeti od odgovornosti u cjelini ili djelomično ako dokaže da nije odgovoran za događaj koji je prouzročio štetu.

Članak 55.

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na povrede odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom te poduzimaju sve potrebne mjere kako bi se osigurala njihova provedba. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

POGLAVLJE VIII.A

PRIJENOS OSOBNIH PODATAKA DRUGIM STRANKAMA

Članak 55.a

Prijenos osobnih podataka drugim tijelima ili privatnim strankama u Uniji

1.
     
  Države članice osiguravaju da nadzornik ne prenese ili obrađivaču ne naloži prenošenje osobnih podataka fizičkoj ili pravnoj osobi koja ne podliježe odredbama usvojenim na temelju ove Direktive, osim u sljedećim slučajevima:

| (a) | prijenos je u skladu sa zakonodavstvom Unije ili sa zakonodavstvom država članica; i |
| --- | --- |

(a)

prijenos je u skladu sa zakonodavstvom Unije ili sa zakonodavstvom država članica; i

| (b) | primatelj ima boravište ili poslovni nastan u državi članici Europske unije; te |
| --- | --- |

(b)

primatelj ima boravište ili poslovni nastan u državi članici Europske unije; te

| (c) | nikakvi zakoniti posebni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ne sprečavaju prenošenje; i |
| --- | --- |

(c)

nikakvi zakoniti posebni interesi osobe čiji se podaci obrađuju ne sprečavaju prenošenje; i

| (d) | prijenos je u konkretnom slučaju neophodan nadzorniku koji prenosi osobne podatke zbog:










  (i) | obavljanja zadatka koji mu je zakonito dodijeljen; ili |
| --- | --- | --- |

(d)

prijenos je u konkretnom slučaju neophodan nadzorniku koji prenosi osobne podatke zbog:

(i)

obavljanja zadatka koji mu je zakonito dodijeljen; ili

| (ii) | sprečavanja neposredne i ozbiljne opasnosti za javnu sigurnost; ili |
| --- | --- |

(ii)

sprečavanja neposredne i ozbiljne opasnosti za javnu sigurnost; ili

| (iii) | sprečavanja ozbiljne povrede prava pojedinaca. |
| --- | --- |

(iii)

sprečavanja ozbiljne povrede prava pojedinaca.

2.
     
  Nadzornik obavještava primatelja o razlogu zbog kojeg se osobni podaci isključivo mogu obraditi.

3.
     
  Nadzornik obavještava nadzorno tijelo o takvim prijenosima.

4.
     
  Nadzornik obavještava primatelja o ograničenjima u obradi i osigurava zadovoljavanje tih ograničenja. [Am. 121]

POGLAVLJE IX

DELEGIRANI AKTI I PROVEDBENI AKTI

Članak 56.

Prenošenje ovlasti

1.   Ovlast donositi delegirane akte povjerena je Komisiji prema uvjetima utvrđenim ovim člankom.

2.   Prenošenje ovlasti

  Ovlast za donošenje delegiranih akata
  iz članka
  25.a stavka 7., članka
  28. stavka 5.
  , članka 34. stavka 3. i članka 34. stavka 5.
  povjereno je Komisiji na neodređeno razdoblje od datuma stupanja na snagu ove Direktive.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati prenošenje ovlasti iz članka
  25.a stavka 7., članka
  28. stavka 5.
  , članka 34. stavka 3. i članka 34. stavka 5.
  Odlukom o opozivu prestaje prenošenje

  poništenju prekida se delegiranje
  ovlasti navedene u toj odluci.

  koje je u njoj navedeno
  . Odluka proizvodi pravne učinke na dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Komisija je dužna odmah po donošenju delegiranog akta obavijestiti istovremeno Europski parlament i Vijeće.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom
  25.a stavkom 7., člankom
  28. stavkom 5.
  , člankom 34. stavkom 3. i člankom 34. stavkom 5
  . stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne izraze prigovor u roku od 2 mjeseca

  šest mjeseci
  od datuma slanja obavijesti o tom aktu Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće ulagati prigovor. Navedeni rok produžuje se za 2 mjeseca

  šest mjeseci
  na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 122]

Članak 56.a

Rok za donošenje delegiranih akata

Komisija donosi delegirane akte na osnovi članka 25.a stavka 7. i članka 28. stavka 5. u razdoblju do [šest mjeseci prije datuma iz članka 62. stavka 1.]. Komisija može rok iz ovog stavka produžiti za šest mjeseci. [Am. 123]

Članak 57.

Postupak u odboru

1.   Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.
  [Am. 124]

POGLAVLJE X.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 58.

Stavljanje izvan snage

1.   Okvirna odluka Vijeća 2008/977/JHA stavlja se izvan snage.

2.   Upućivanje na okvirnu odluku iz stavka 1. koja je stavljena izvan snage smatra se upućivanjem na ovu Direktivu.

Članak 59.

Odnos s prethodno donesenim aktima Unije za pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i policijsku suradnju

Posebne odredbe za zaštitu osobnih podataka pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija u aktima Unije koji su doneseni prije datuma donošenja ove Direktive i kojima se uređuje obrada osobnih podataka među državama članicama i pristup imenovanih tijela država članica informacijskim sustavima uspostavljenima u skladu s Ugovorima unutar područja primjene ove Direktive ostaju nepromijenjene.

Članak 60.

Odnos s prethodno sklopljenim međunarodnim sporazumima na području pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje

Međunarodni sporazumi koje su države članice sklopile prije stupanja na snagu ove Direktive mijenjaju se, po potrebi, u roku od pet godina nakon stupanja na snagu ove Direktive.

Članak 61.

Ocjena

1.   
  Nakon što zatraži mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka,
  Komisija vrši ocjenu primjene

  ocjenjuje primjenu i provedbu
  ove Direktive.
  Komisija provodi usklađivanje u tijesnoj suradnji s država članicama i uključuju najavljene i nenajavljene posjete. Europski parlament i Vijeće obavještavaju se tijekom cijelog postupka i imaju pristup relevantnim dokumentima.

2.   Komisija u roku od tri

  dvije
  godine nakon stupanja na snagu ove Direktive revidira druge akte koje je donijela Europska unija i koji uređuju obradu osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, posebno akte iz članka 59.
  , i daje odgovarajuće prijedloge

  koje je Unija donijela kako bi
  osigurala dosljedne i homogene pravne propise koji
  se procijenila potreba da se usklade s ovom Direktivom i kako bi se, po potrebi, donijeli potrebni prijedlozi za izmjenom tih akata da bi se osigurao dosljedan pristup u vezi sa zaštitom

  odnose na obradu
  osobnih podataka
  u nadležnim tijelima za potrebe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija
  unutar područja primjene ove Direktive.

2a.
     
  Komisija u roku od dvije godine od stupanja na snagu ove Direktive podnosi odgovarajuće prijedloge za reviziju zakonskog okvira mjerodavnog za obradu osobnih podataka od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije, a za potrebe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija kako bi se osigurali dosljedni i homogeni pravni propisi u vezi s temeljnim pravom na zaštitu osobnih podataka u Uniji.

3.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću u redovitim vremenskim razmacima podnosi izvješća o ocjeni i reviziji ove Direktive u skladu sa stavkom 1. Prvo izvješće podnosi se najkasnije četiri godine nakon stupanja na snagu ove Direktive. Daljnja izvješća podnose se svake četiri godine nakon toga. Komisija po potrebi podnosi odgovarajuće prijedloge radi izmjene ove Direktive i usklađivanja drugih pravnih instrumenata. Izvješće se objavljuje. [Am. 125]

Članak 62.

Provedba

1.   Države članice dužne su najkasnije do ... (*1) donijeti i objaviti zakone, propise i administrativne odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. Tekst tih odredbi odmah šalju Komisiji.

Navedene odredbe moraju se primjenjivati od... (*1).

Kad države članice donesu navedene odredbe, te odredbe moraju sadržavati uputu na ovu Direktivu ili se ta uputa mora navesti prilikom njihove službene objave. Države članice određuju način na koji se te upute vrše.

2.   Države članice Komisiji šalju tekst glavnih odredbi nacionalnog zakonodavstva koje donesu na području obuhvaćenom ovom Direktivom.

Članak 63.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Direktiva stupa na snagu prvog dana od dana njezine objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 64.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 192, 30.6.2012., str. 7.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014.

2

(3)  Direktiva 95/46/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.)

3

(4)  Okvirna odluka Vijeća 2008/977/JHA od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađivanih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (SL L 350, 30.12.2008., str. 60.)

4

(5)  
  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.)

5

Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.)

(6)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (

  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

6

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (

(7)  Direktiva 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (SL L 335, 17.12.2011., str. 1.).

7

(8)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

8

(9)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

9

(10)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

10

(11)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

11

(*1)  Dvije godine nakon dana stupanja na snagu ove Direktive

*1

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/546 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/546

---

P7_TA(2014)0220

Provedba jedinstvenog europskog neba ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2017/C 378/60)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0410), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0410),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0171/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0171/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje malteškog Zastupničkog doma podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje malteškog Zastupničkog doma podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sustavnijoj metodi preinaka pravnih akata (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sustavnijoj metodi preinaka pravnih akata (2),

| — | uzimajući u obzir pismo od 28. studenoga 2013. Odbora za pravna pitanja Odboru za promet i turizam u skladu s člankom 87. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 28. studenoga 2013. Odbora za pravna pitanja Odboru za promet i turizam u skladu s člankom 87. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 87. i 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 87. i 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0095/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0095/2014),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene: |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene:

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0186

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenoga europskog neba

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Uredba (EZ) br. 549/2004 od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenoga europskog neba (Okvirna uredba) (3), Uredba (EZ) br. 550/2004 od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o pružanju usluga) (4), Uredba (EZ) br. 551/2004 od od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora jedinstvenog europskog neba (Uredba o zračnom prostoru) (5) i Uredba (EZ) br. 552/2004 od 10. ožujka 2004.o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (6) znatno su izmijenjene. Budući da su potrebne daljnje izmjene, potrebno ih je preinačiti radi jasnoće. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EZ) br. 549/2004 od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenoga europskog neba (Okvirna uredba) (3), Uredba (EZ) br. 550/2004 od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o pružanju usluga) (4), Uredba (EZ) br. 551/2004 od od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora jedinstvenog europskog neba (Uredba o zračnom prostoru) (5) i Uredba (EZ) br. 552/2004 od 10. ožujka 2004.o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (6) znatno su izmijenjene. Budući da su potrebne daljnje izmjene, potrebno ih je preinačiti radi jasnoće.

| (2) | Provedba zajedničke prometne politike zahtijeva učinkovit sustav zračnog prometa koji omogućuje sigurno i redovito pružanje usluga u zračnom prometu, a time olakšava slobodno kretanje roba, osoba i usluga.
  [Am. 1] |
| --- | --- |

(2)

Provedba zajedničke prometne politike zahtijeva učinkovit sustav zračnog prometa koji omogućuje sigurno i redovito pružanje usluga u zračnom prometu, a time olakšava slobodno kretanje roba, osoba i usluga.
  [Am. 1]

| (3) | Donošenjem prvog paketa zakonodavstva o jedinstvenom europskom nebu, koji su donijeli Europski parlament i Vijeće, to jest Uredbe (EZ) br. 549/2004, Uredbe (EZ) br. 550/2004, Uredbe (EZ) br. 551/2004 te Uredbe (EZ) br. 552/2004, utvrđena je čvrsta pravna osnova za jedinstven, interoperabilan i siguran sustav upravljanja zračnim prometom (ATM). Donošenje drugog paketa, to jest Uredbe (EZ) br. 1070/2009, uvođenjem koncepata programa izvedbe i upravitelja mreže radi daljnjeg poboljšanja izvedbe europskog sustava upravljanja zračnim prometom dodatno je ojačalo inicijativu za jedinstveno europsko nebo. |
| --- | --- |

(3)

Donošenjem prvog paketa zakonodavstva o jedinstvenom europskom nebu, koji su donijeli Europski parlament i Vijeće, to jest Uredbe (EZ) br. 549/2004, Uredbe (EZ) br. 550/2004, Uredbe (EZ) br. 551/2004 te Uredbe (EZ) br. 552/2004, utvrđena je čvrsta pravna osnova za jedinstven, interoperabilan i siguran sustav upravljanja zračnim prometom (ATM). Donošenje drugog paketa, to jest Uredbe (EZ) br. 1070/2009, uvođenjem koncepata programa izvedbe i upravitelja mreže radi daljnjeg poboljšanja izvedbe europskog sustava upravljanja zračnim prometom dodatno je ojačalo inicijativu za jedinstveno europsko nebo.

| (4) | U članku 1. Čikaške konvencije o civilnom zrakoplovstvu iz 1944. države ugovornice priznaju da „svaka država ima potpuni i isključivi suverenitet nad zračnim prostorom iznad svojeg teritorija”. U okviru takve suverenosti države članice Unije, prema primjenjivim međunarodnim konvencijama, prilikom kontroliranja zračnog prometa primjenjuju ovlasti javnog tijela vlasti. |
| --- | --- |

(4)

U članku 1. Čikaške konvencije o civilnom zrakoplovstvu iz 1944. države ugovornice priznaju da „svaka država ima potpuni i isključivi suverenitet nad zračnim prostorom iznad svojeg teritorija”. U okviru takve suverenosti države članice Unije, prema primjenjivim međunarodnim konvencijama, prilikom kontroliranja zračnog prometa primjenjuju ovlasti javnog tijela vlasti.

| (5) | Provedba zajedničke prometne politike zahtijeva učinkovit sustav zračnog prometa koji omogućuje sigurno, redovito i održivo pružanje usluga zračnog prijevoza, optimizira kapacitet i olakšava slobodno kretanje roba, osoba i usluga. |
| --- | --- |

(5)

Provedba zajedničke prometne politike zahtijeva učinkovit sustav zračnog prometa koji omogućuje sigurno, redovito i održivo pružanje usluga zračnog prijevoza, optimizira kapacitet i olakšava slobodno kretanje roba, osoba i usluga.

| (5a) | Kako bi se izbjeglo da očekivani porast zračnog prometa stvara ili pojačava zagušenje europskog zračnog prostora, uz sve troškove koje ono uključuje kad je riječ o gospodarstvu, okolišu i sigurnosti, potrebno je okončati rascjepkanost tog zračnog prostora te provesti ovu Uredbu što je prije moguće. [Am. 2] |
| --- | --- |

(5a)

Kako bi se izbjeglo da očekivani porast zračnog prometa stvara ili pojačava zagušenje europskog zračnog prostora, uz sve troškove koje ono uključuje kad je riječ o gospodarstvu, okolišu i sigurnosti, potrebno je okončati rascjepkanost tog zračnog prostora te provesti ovu Uredbu što je prije moguće. [Am. 2]

| (5b) | Pokretanje jedinstvenog europskog neba trebalo bi imati pozitivan učinak na rast, zapošljavanje i konkurentnost u Europi, poebice poticanjem potražnje za visoko-kvalificiranim radnim mjestima. [Am. 3] |
| --- | --- |

(5b)

Pokretanje jedinstvenog europskog neba trebalo bi imati pozitivan učinak na rast, zapošljavanje i konkurentnost u Europi, poebice poticanjem potražnje za visoko-kvalificiranim radnim mjestima. [Am. 3]

| (6) | Istodobno ostvarivanje ciljeva povećanja standarda sigurnosti zračnog prometa i poboljšanja cjelokupne izvedbe ATM-a i ANS-a u općem zračnom prometu u Europi zahtijeva uzimanje u obzir ljudskog faktora. Stoga države članice trebaju razmotriti uvođenje

  bi osim uvođenja
  načela „kulture pravičnosti”
  u shemu izvedbe jedinstvenog europskog neba trebalo ugraditi odgovarajuće pokazatelje izvedbe
  . [Am. 4] |
| --- | --- |

(6)

Istodobno ostvarivanje ciljeva povećanja standarda sigurnosti zračnog prometa i poboljšanja cjelokupne izvedbe ATM-a i ANS-a u općem zračnom prometu u Europi zahtijeva uzimanje u obzir ljudskog faktora. Stoga države članice trebaju razmotriti uvođenje

  bi osim uvođenja
  načela „kulture pravičnosti”
  u shemu izvedbe jedinstvenog europskog neba trebalo ugraditi odgovarajuće pokazatelje izvedbe
  . [Am. 4]

| (7) | Države članice donijele su opću izjavu o vojnim pitanjima povezanima s jedinstvenim europskim nebom (7). Prema toj izjavi, države članice trebale bi posebno unaprijediti civilno-vojnu suradnju i, ako i u mjeri u kojoj to sve dotične države članice smatraju potrebnim, olakšati suradnju između njihovih oružanih snaga u pogledu svih pitanja u vezi s upravljanjem zračnim prometom
  kako bi omogućile fleksibilnu upotrebu zračnog prostora
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(7)

Države članice donijele su opću izjavu o vojnim pitanjima povezanima s jedinstvenim europskim nebom (7). Prema toj izjavi, države članice trebale bi posebno unaprijediti civilno-vojnu suradnju i, ako i u mjeri u kojoj to sve dotične države članice smatraju potrebnim, olakšati suradnju između njihovih oružanih snaga u pogledu svih pitanja u vezi s upravljanjem zračnim prometom
  kako bi omogućile fleksibilnu upotrebu zračnog prostora
  . [Am. 5]

| (8) | Odluke u vezi sa sadržajem, opsegom ili provedbom vojnih operacija i obuke u skladu s člankom 100. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ne potpadaju pod nadležnost Unije. |
| --- | --- |

(8)

Odluke u vezi sa sadržajem, opsegom ili provedbom vojnih operacija i obuke u skladu s člankom 100. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ne potpadaju pod nadležnost Unije.

| (9) | Države su članice povećanjem razine autonomije i slobode pružanja usluga u različitim stupnjevima restrukturirale svoje nacionalne pružatelje usluga u zračnoj plovidbi. Potrebno je osigurati postojanje zajedničkog tržišta koje dobro funkcionira za usluge koje se mogu pružati prema tržišnim uvjetima te da su za te usluge koje se prema trenutačnim tehnološkim uvjetima smatraju prirodnim monopolom zadovoljeni minimalni zahtjevi javnog interesa. |
| --- | --- |

(9)

Države su članice povećanjem razine autonomije i slobode pružanja usluga u različitim stupnjevima restrukturirale svoje nacionalne pružatelje usluga u zračnoj plovidbi. Potrebno je osigurati postojanje zajedničkog tržišta koje dobro funkcionira za usluge koje se mogu pružati prema tržišnim uvjetima te da su za te usluge koje se prema trenutačnim tehnološkim uvjetima smatraju prirodnim monopolom zadovoljeni minimalni zahtjevi javnog interesa.

| (10) | Kako bi se osigurao dosljedan
  , jasan
  i
  neovisan

  jasan nadzor nad pružanjem usluga u Europi, nacionalnim nadzornim

  zrakoplovnim
  tijelima trebalo bi osigurati dostatnu neovisnost i

  potrebne
  resurse
  , kako po pitanju financija tako iosoblja
  . Neovisnost ne bi smjela sprečavati ta tijela u obavljanju njihovih zadaća unutar upravnog okvira. [Am. 6] |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osigurao dosljedan
  , jasan
  i
  neovisan

  jasan nadzor nad pružanjem usluga u Europi, nacionalnim nadzornim

  zrakoplovnim
  tijelima trebalo bi osigurati dostatnu neovisnost i

  potrebne
  resurse
  , kako po pitanju financija tako iosoblja
  . Neovisnost ne bi smjela sprečavati ta tijela u obavljanju njihovih zadaća unutar upravnog okvira. [Am. 6]

| (11) | Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela imaju ključnu ulogu u provedbi jedinstvenoga europskog neba. pa Komisija
  i Europska agencija za zrakoplovstvo (EAA) trebale bi
  stoga treba olakšati svoju međusobnu suradnju kako bi omogućila

  omogućile
  razmjenu najboljih praksi i razvio

  razvile
  zajednički pristup, također

  uključujući
  putem poboljšane suradnje na regionalnoj razini
  osiguravanjem platforme za takve razmjene
  . Ova suradnja trebala bi se odvijati na redovitoj osnovi. [Am. 7] |
| --- | --- |

(11)

Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela imaju ključnu ulogu u provedbi jedinstvenoga europskog neba. pa Komisija
  i Europska agencija za zrakoplovstvo (EAA) trebale bi
  stoga treba olakšati svoju međusobnu suradnju kako bi omogućila

  omogućile
  razmjenu najboljih praksi i razvio

  razvile
  zajednički pristup, također

  uključujući
  putem poboljšane suradnje na regionalnoj razini
  osiguravanjem platforme za takve razmjene
  . Ova suradnja trebala bi se odvijati na redovitoj osnovi. [Am. 7]

| (12) | Za provedbu jedinstvenog europskog neba,
  socijalni partneri trebali bi biti bolje obaviješteni i s njima bi se trebalo bolje savjetovati u vezi sa svim mjerama koje imaju znatne socijalne posljedice. Na razini Unije trebalo bi se savjetovati i s Odborom za sektorski dijalog, uspostavljenim Odlukom Komisije 98/500/EZ (8). [Am. 8] |
| --- | --- |

(12)

Za provedbu jedinstvenog europskog neba,
  socijalni partneri trebali bi biti bolje obaviješteni i s njima bi se trebalo bolje savjetovati u vezi sa svim mjerama koje imaju znatne socijalne posljedice. Na razini Unije trebalo bi se savjetovati i s Odborom za sektorski dijalog, uspostavljenim Odlukom Komisije 98/500/EZ (8). [Am. 8]

| (13) | Pružanje usluga komunikacije, plovidbe

  usluga u plovidbi
  i
  usluga
  nadzora, kao i usluga meteorološkog i zrakoplovnog informiranja treba

  te informiranja o projektiranju zračnog prostora, zajedno s uslugama formatiranja i dostave podataka općem zračnom prometu moglo bi se
  organizirati u skladu s tržišnim uvjetima, uzimajući pritom u obzir posebne značajke takvih usluga i održavajući

  osiguravajući
  visoku razinu sigurnosti
  i smanjujući učinak na klimu
  . [Am. 9] |
| --- | --- |

(13)

Pružanje usluga komunikacije, plovidbe

  usluga u plovidbi
  i
  usluga
  nadzora, kao i usluga meteorološkog i zrakoplovnog informiranja treba

  te informiranja o projektiranju zračnog prostora, zajedno s uslugama formatiranja i dostave podataka općem zračnom prometu moglo bi se
  organizirati u skladu s tržišnim uvjetima, uzimajući pritom u obzir posebne značajke takvih usluga i održavajući

  osiguravajući
  visoku razinu sigurnosti
  i smanjujući učinak na klimu
  . [Am. 9]

| (14) | Ne smije biti diskriminacije među korisnicima zračnog prostora kad je riječ o pružanju jednakih usluga u zračnoj plovidbi. |
| --- | --- |

(14)

Ne smije biti diskriminacije među korisnicima zračnog prostora kad je riječ o pružanju jednakih usluga u zračnoj plovidbi.

| (15) | Koncept zajedničkih projekata u cilju pružanja pomoći korisnicima zračnog prostora i/ili pružateljima usluga u zračnoj plovidbi radi unapređenja infrastrukture zračne plovidbe, pružanja usluga u zračnoj plovidbi i uporabe zračnog prostora, posebice onih koji mogu biti potrebni za provedbu glavnog plana ATM-a poduprtog Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (9), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007, ne bi trebao dovoditi u pitanje prethodne projekte sa sličnim ciljevima o kojima je odlučila jedna država članica ili više njih. Odredbe o financiranju provedbe zajedničkih projekata ne bi trebale utjecati na način pripreme tih zajedničkih projekata. Komisija može predložiti financiranje iz fondova primjerice Transeuropske mreže

  Instrumenta za povezivanje Europe, Obzora 2020.
  ili Europske investicijske banke za potporu zajedničkih projekata, posebno za ubrzanje razvoja programa SESAR, u višegodišnjem financijskom okviru. Ne dovodeći u pitanje pristup tim sredstvima, države članice trebale bi slobodno odlučivati o tome kako će upotrijebiti prihode od javne prodaje prava zrakoplovnog sektora u skladu sa sustavom trgovanja emisijama te da u tom smislu razmotre bi li se dio tih prihoda mogao upotrijebiti za financiranje zajedničkih projekata na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.
  Zajednički bi projekti po potrebi trebali imati za cilj omogućiti postojanje osnovnih interoperabilnih kapaciteta u svim državama članicama. [Am. 10] |
| --- | --- |

(15)

Koncept zajedničkih projekata u cilju pružanja pomoći korisnicima zračnog prostora i/ili pružateljima usluga u zračnoj plovidbi radi unapređenja infrastrukture zračne plovidbe, pružanja usluga u zračnoj plovidbi i uporabe zračnog prostora, posebice onih koji mogu biti potrebni za provedbu glavnog plana ATM-a poduprtog Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (9), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007, ne bi trebao dovoditi u pitanje prethodne projekte sa sličnim ciljevima o kojima je odlučila jedna država članica ili više njih. Odredbe o financiranju provedbe zajedničkih projekata ne bi trebale utjecati na način pripreme tih zajedničkih projekata. Komisija može predložiti financiranje iz fondova primjerice Transeuropske mreže

  Instrumenta za povezivanje Europe, Obzora 2020.
  ili Europske investicijske banke za potporu zajedničkih projekata, posebno za ubrzanje razvoja programa SESAR, u višegodišnjem financijskom okviru. Ne dovodeći u pitanje pristup tim sredstvima, države članice trebale bi slobodno odlučivati o tome kako će upotrijebiti prihode od javne prodaje prava zrakoplovnog sektora u skladu sa sustavom trgovanja emisijama te da u tom smislu razmotre bi li se dio tih prihoda mogao upotrijebiti za financiranje zajedničkih projekata na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.
  Zajednički bi projekti po potrebi trebali imati za cilj omogućiti postojanje osnovnih interoperabilnih kapaciteta u svim državama članicama. [Am. 10]

| (15a) | Osim ako se ne omoguće posebni mehanizmi, može doći do nekoordiniranog odvijanja projekata ulaganja u zraku i na tlu u vezi s glavnim planom ATM-a, što bi moglo odgoditi djelotvoran razvoj tehnologija SESAR. [Am. 11] |
| --- | --- |

(15a)

Osim ako se ne omoguće posebni mehanizmi, može doći do nekoordiniranog odvijanja projekata ulaganja u zraku i na tlu u vezi s glavnim planom ATM-a, što bi moglo odgoditi djelotvoran razvoj tehnologija SESAR. [Am. 11]

| (16) | Koncept subjekta upravitelja mreže ključan je za poboljšanje uspješnosti upravljanja zračnim prometom na razini mreže tako da centralizira pružanje određenih usluga koje se najbolje provode na razini mreže. Kako bi se olakšalo suočavanje sa zračnom krizom, koordinaciju takve

  mjera koje treba usvojiti za sprečavanje
  krize
  i odgovor na nju
  trebao bi osigurati upravitelj mreže.
  U tom smislu Komisija bi trebala biti odgovorna za osiguravanje da ne dođe do sukoba interesa između pružanja centraliziranih usluga i uloge tijela za reviziju. [Am. 12] |
| --- | --- |

(16)

Koncept subjekta upravitelja mreže ključan je za poboljšanje uspješnosti upravljanja zračnim prometom na razini mreže tako da centralizira pružanje određenih usluga koje se najbolje provode na razini mreže. Kako bi se olakšalo suočavanje sa zračnom krizom, koordinaciju takve

  mjera koje treba usvojiti za sprečavanje
  krize
  i odgovor na nju
  trebao bi osigurati upravitelj mreže.
  U tom smislu Komisija bi trebala biti odgovorna za osiguravanje da ne dođe do sukoba interesa između pružanja centraliziranih usluga i uloge tijela za reviziju. [Am. 12]

| (17) | Komisija je uvjerena da se sigurno i učinkovito korištenje zračnim prostorom može postići samo bliskom suradnjom među civilnim i vojnim korisnicima zračnog prostora koja se uglavnom zasniva na konceptu fleksibilnog korištenja zračnim prostorom i djelotvorne civilno-vojne koordinacije kao što je utvrđeno ICAO-om te naglašava važnost unapređivanja civilne vojne suradnje među civilnim i vojnim korisnicima zračnog prostora
  radi olakšavanja fleksibilne uporabe zračnog prostora
  . [Am. 13] |
| --- | --- |

(17)

Komisija je uvjerena da se sigurno i učinkovito korištenje zračnim prostorom može postići samo bliskom suradnjom među civilnim i vojnim korisnicima zračnog prostora koja se uglavnom zasniva na konceptu fleksibilnog korištenja zračnim prostorom i djelotvorne civilno-vojne koordinacije kao što je utvrđeno ICAO-om te naglašava važnost unapređivanja civilne vojne suradnje među civilnim i vojnim korisnicima zračnog prostora
  radi olakšavanja fleksibilne uporabe zračnog prostora
  . [Am. 13]

| (18) | Točnost informacija o stanju u zračnom prostoru i posebnim situacijama u zračnom prometu te pravodobna raspodjela tih informacija na civilne i vojne kontrolore imaju izravan učinak na sigurnost i učinkovitost operacija
  te bi trebala poboljšati njihovu predvidljivost
  . Pravodobni pristup najnovijim informacijama o stanju u zračnom prostoru nužan je za sve strane koje žele iskoristiti strukture zračnog prostora koje su raspoložive prilikom podnošenja ili ponovnog podnošenja njihovih planova leta. [Am. 14] |
| --- | --- |

(18)

Točnost informacija o stanju u zračnom prostoru i posebnim situacijama u zračnom prometu te pravodobna raspodjela tih informacija na civilne i vojne kontrolore imaju izravan učinak na sigurnost i učinkovitost operacija
  te bi trebala poboljšati njihovu predvidljivost
  . Pravodobni pristup najnovijim informacijama o stanju u zračnom prostoru nužan je za sve strane koje žele iskoristiti strukture zračnog prostora koje su raspoložive prilikom podnošenja ili ponovnog podnošenja njihovih planova leta. [Am. 14]

| (19) | Pružanje suvremenih, potpunih, visokokvalitetnih i pravodobnih zrakoplovnih informacija ima znatan utjecaj na sigurnost i na olakšavanje pristupa zračnom prostoru Unije i slobodi kretanja unutar njega. Vodeći računa o glavnom planu ATM-a, Unija bi u suradnji s upraviteljem mreže trebala pokrenuti inicijativu za modernizaciju tog sektora te osigurati da korisnici mogu pristupiti tim podacima na jedinstvenim javnim pristupnim točkama, pružajući suvremene i potvrđene cjelovite obavijesti kojima se lako koristiti. |
| --- | --- |

(19)

Pružanje suvremenih, potpunih, visokokvalitetnih i pravodobnih zrakoplovnih informacija ima znatan utjecaj na sigurnost i na olakšavanje pristupa zračnom prostoru Unije i slobodi kretanja unutar njega. Vodeći računa o glavnom planu ATM-a, Unija bi u suradnji s upraviteljem mreže trebala pokrenuti inicijativu za modernizaciju tog sektora te osigurati da korisnici mogu pristupiti tim podacima na jedinstvenim javnim pristupnim točkama, pružajući suvremene i potvrđene cjelovite obavijesti kojima se lako koristiti.

| (20) | Kako bi se uzele u obzir promjene uvedene Uredbom (EZ) br. 1108/2009 i (EZ) br. 1070/2009, potrebno je, u skladu s člankom 65.a Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost (10), uskladiti sadržaj ove Uredbe sa sadržajem Uredbe (EZ) br. 216/2008. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se uzele u obzir promjene uvedene Uredbom (EZ) br. 1108/2009 i (EZ) br. 1070/2009, potrebno je, u skladu s člankom 65.a Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost (10), uskladiti sadržaj ove Uredbe sa sadržajem Uredbe (EZ) br. 216/2008.

| (21) | Nadalje, trebalo bi ažurirati tehničke pojedinosti Uredbe (EZ) br. 549/2004, (EZ) br. 550/2004, (EZ) br. 551/2004 i (EZ) br. 552/2004, dogovorene 2004. i 2009., kao i izvršene tehničke ispravke koji prate napredak. |
| --- | --- |

(21)

Nadalje, trebalo bi ažurirati tehničke pojedinosti Uredbe (EZ) br. 549/2004, (EZ) br. 550/2004, (EZ) br. 551/2004 i (EZ) br. 552/2004, dogovorene 2004. i 2009., kao i izvršene tehničke ispravke koji prate napredak.

| (22) | Trebalo bi izmijeniti geografsko područje primjene ove Uredbe nad NAT područjem ICAO-a uzimajući u obzir postojeće i planirane dogovore o pružanju usluga i potrebu za osiguranjem dosljednosti u primjeni tih pravila na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi i korisnike zračnog prostora na tom području.
  [Am. 15] |
| --- | --- |

(22)

Trebalo bi izmijeniti geografsko područje primjene ove Uredbe nad NAT područjem ICAO-a uzimajući u obzir postojeće i planirane dogovore o pružanju usluga i potrebu za osiguranjem dosljednosti u primjeni tih pravila na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi i korisnike zračnog prostora na tom području.
  [Am. 15]

| (23) | U skladu s njegovim ulogama operativne organizacije i stalnom reformom Eurocontrola, funkciju upravitelja mreže trebalo bi dalje razvijati prema partnerstvu koje predvodi zrakoplovni sektor. |
| --- | --- |

(23)

U skladu s njegovim ulogama operativne organizacije i stalnom reformom Eurocontrola, funkciju upravitelja mreže trebalo bi dalje razvijati prema partnerstvu koje predvodi zrakoplovni sektor.

| (24) | Koncept funkcionalnih blokova zračnog prostora oblikovan kako bi poboljšao suradnju između pružatelja usluga u zračnom prometu važan je alat za poboljšanje uspješnosti europskog sustava ATM-a. Radi daljnjeg poboljšanja

  nadopune
  tog alata, funkcionalne blokove

  pružatelji usluga u zračnoj plovidbi trebali bi moći slobodno ulaziti u industrijska partnerstva na temelju izvedbe koja se mogu preklapati s uspostavljenim funkcionalnim blokovima
  zračnog prostora trebalo bi više usredotočiti na uspješnost te bi mu na temelju sektorskih partnerstava, a sektoru bi trebalo pružiti više slobode za njihovo modificiranje radi postizanja i, gdje je moguće, premašivanja ciljeva izvedbe.
  [Am. 16] |
| --- | --- |

(24)

Koncept funkcionalnih blokova zračnog prostora oblikovan kako bi poboljšao suradnju između pružatelja usluga u zračnom prometu važan je alat za poboljšanje uspješnosti europskog sustava ATM-a. Radi daljnjeg poboljšanja

  nadopune
  tog alata, funkcionalne blokove

  pružatelji usluga u zračnoj plovidbi trebali bi moći slobodno ulaziti u industrijska partnerstva na temelju izvedbe koja se mogu preklapati s uspostavljenim funkcionalnim blokovima
  zračnog prostora trebalo bi više usredotočiti na uspješnost te bi mu na temelju sektorskih partnerstava, a sektoru bi trebalo pružiti više slobode za njihovo modificiranje radi postizanja i, gdje je moguće, premašivanja ciljeva izvedbe.
  [Am. 16]

| (25) | Funkcionalni blokovi zračnog prostora trebali bi funkcionirati na fleksibilan način, okupljajući pružatelje usluga diljem Europe kako bi mogli profitirati od međusobnih prednosti. Fleksibilnost bi trebala omogućiti traženje sinergija među pružateljima neovisno o njihovu zemljopisnom položaju ili nacionalnosti te, u potrazi za poboljšanjima izvedbi, omogućiti nastanak promjenjivih formata pružanja usluga. |
| --- | --- |

(25)

Funkcionalni blokovi zračnog prostora trebali bi funkcionirati na fleksibilan način, okupljajući pružatelje usluga diljem Europe kako bi mogli profitirati od međusobnih prednosti. Fleksibilnost bi trebala omogućiti traženje sinergija među pružateljima neovisno o njihovu zemljopisnom položaju ili nacionalnosti te, u potrazi za poboljšanjima izvedbi, omogućiti nastanak promjenjivih formata pružanja usluga.

| (26) | Kako bi se poboljšala usmjerenost pružatelja usluga u zračnoj plovidbi prema korisnicima te povećala mogućnost da korisnici zračnog prostora utječu na odluke koje ih se tiču, savjetovanje s dionicima i njihovo sudjelovanje u velikim operativnim odlukama pružatelja usluga u zračnoj plovidbi trebalo bi biti djelotvornije. [Am. 17] |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se poboljšala usmjerenost pružatelja usluga u zračnoj plovidbi prema korisnicima te povećala mogućnost da korisnici zračnog prostora utječu na odluke koje ih se tiču, savjetovanje s dionicima i njihovo sudjelovanje u velikim operativnim odlukama pružatelja usluga u zračnoj plovidbi trebalo bi biti djelotvornije. [Am. 17]

| (27) | Program izvedbe središnji je instrument ekonomske regulacije ATM-a te bi kvalitetu i neovisnost njegovih odluka trebalo očuvati i, kad je to moguće, unaprijediti. |
| --- | --- |

(27)

Program izvedbe središnji je instrument ekonomske regulacije ATM-a te bi kvalitetu i neovisnost njegovih odluka trebalo očuvati i, kad je to moguće, unaprijediti.

| (28) | U cilju uzimanja u obzir tehničkog ili operativnog razvoja, posebice izmjenama priloga ili nadopunom odredbi o upravljanju mrežom, programom izvedbe,
  odabirom tijela odgovornog za provedbu glavnog plana ATM-a (rukovoditelja uspostave) i utvrđivanjem njegove odgovornosti,
  ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji. Sadržaj i područje primjene svakog delegiranja detaljno su određeni u mjerodavnim člancima. Posebno je važno da Komisija tijekom svojih pripremnih aktivnosti provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se odgovarajući dokumenti istodobno, pravodobno i primjereno dostave Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 18] |
| --- | --- |

(28)

U cilju uzimanja u obzir tehničkog ili operativnog razvoja, posebice izmjenama priloga ili nadopunom odredbi o upravljanju mrežom, programom izvedbe,
  odabirom tijela odgovornog za provedbu glavnog plana ATM-a (rukovoditelja uspostave) i utvrđivanjem njegove odgovornosti,
  ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji. Sadržaj i područje primjene svakog delegiranja detaljno su određeni u mjerodavnim člancima. Posebno je važno da Komisija tijekom svojih pripremnih aktivnosti provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se odgovarajući dokumenti istodobno, pravodobno i primjereno dostave Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 18]

| (29) | Pri nadopuni popisa usluga upravljanja mrežom, Komisija bi trebala provesti odgovarajuće savjetovanje s dionicima iz industrije
  i socijalnim partnerima
  . [Am. 19] |
| --- | --- |

(29)

Pri nadopuni popisa usluga upravljanja mrežom, Komisija bi trebala provesti odgovarajuće savjetovanje s dionicima iz industrije
  i socijalnim partnerima
  . [Am. 19]

| (30) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, posebice povezano s izvršavanjem ovlasti nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela, pružanjem usluga potpore na isključivoj osnovi koje provodi pružatelj usluga ili udruženja pružatelja, korektivnim mjerama za osiguravanje usklađenosti s ciljevima izvedbe diljem Unije i povezanim lokalnim ciljevima, provjerom usklađenosti u pogledu sustava naknada, vođenjem i donošenjem zajedničkih projekata za funkcije povezane s mrežom, funkcionalnim blokovima zračnog prostora, načinima sudjelovanja dionika u glavnim operativnim odlukama pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, pristupom podacima i njihovom zaštitom, elektroničkim zrakoplovnim informiranjem i upravljanjem tehnološkim razvojem i interoperabilnošću zračnog prometa, provedbene ovlasti trebalo bi prenijeti na Komisiju. Te bi se ovlasti trebale primjenjivati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (11). [Am. 20] |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, posebice povezano s izvršavanjem ovlasti nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela, pružanjem usluga potpore na isključivoj osnovi koje provodi pružatelj usluga ili udruženja pružatelja, korektivnim mjerama za osiguravanje usklađenosti s ciljevima izvedbe diljem Unije i povezanim lokalnim ciljevima, provjerom usklađenosti u pogledu sustava naknada, vođenjem i donošenjem zajedničkih projekata za funkcije povezane s mrežom, funkcionalnim blokovima zračnog prostora, načinima sudjelovanja dionika u glavnim operativnim odlukama pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, pristupom podacima i njihovom zaštitom, elektroničkim zrakoplovnim informiranjem i upravljanjem tehnološkim razvojem i interoperabilnošću zračnog prometa, provedbene ovlasti trebalo bi prenijeti na Komisiju. Te bi se ovlasti trebale primjenjivati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (11). [Am. 20]

| (31) | U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 postupak ispitivanja za provedbene akte donesene ovom Uredbom trebalo bi upotrebljavati za općenito donošenje provedbenih akata. |
| --- | --- |

(31)

U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 postupak ispitivanja za provedbene akte donesene ovom Uredbom trebalo bi upotrebljavati za općenito donošenje provedbenih akata.

| (32) | Za donošenje pojedinačnih provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati savjetodavni postupak. |
| --- | --- |

(32)

Za donošenje pojedinačnih provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati savjetodavni postupak.

| (33) | Kazne predviđene za kršenja ove Uredbe trebale bi biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće, bez snižavanja razine sigurnosti. |
| --- | --- |

(33)

Kazne predviđene za kršenja ove Uredbe trebale bi biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće, bez snižavanja razine sigurnosti.

| (34) | Po potrebi,
  nabavu usluga potpore trebalo bi izvršiti u skladu s Direktivom 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (12) i Direktivom 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (13). Trebalo bi voditi računa i o smjernicama navedenim u izdanoj Komunikaciji Komisije o zakonodavstvu Zajednice primjenjivom na sklapanje ugovora koji ne podliježu ili ne podliježu potpuno odredbama direktiva o javnoj nabavi (14), prema potrebi. [Am. 21] |
| --- | --- |

(34)

Po potrebi,
  nabavu usluga potpore trebalo bi izvršiti u skladu s Direktivom 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (12) i Direktivom 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (13). Trebalo bi voditi računa i o smjernicama navedenim u izdanoj Komunikaciji Komisije o zakonodavstvu Zajednice primjenjivom na sklapanje ugovora koji ne podliježu ili ne podliježu potpuno odredbama direktiva o javnoj nabavi (14), prema potrebi. [Am. 21]

| (35) | Izjava ministara o zračnoj luci

  Sporazume za bliskiju suradnju u vezi s uporabom zračne luke
  Gibraltar, dogovorena na prvom ministarskom sastanku Foruma za dijalog o Gibraltaru 18. rujna 2006. u Córdobi (Izjava ministara), zamijenit će Zajedničku izjavu o zračnoj luci donesenu

  Kraljevina Španjolska i Ujedinjena Kraljevina sklopile su u Londonu
  2. prosinca 1987.u Londonu, pri čemu će se poštovanje svih odredbi te Izjave smatrati poštovanjem odredbi izjave iz 1987.

  zajedničkom izjavom ministara vanjskih poslova tih dviju država
  .
  Sporazumi se još ne provode. [Am. 22] |
| --- | --- |

(35)

Izjava ministara o zračnoj luci

  Sporazume za bliskiju suradnju u vezi s uporabom zračne luke
  Gibraltar, dogovorena na prvom ministarskom sastanku Foruma za dijalog o Gibraltaru 18. rujna 2006. u Córdobi (Izjava ministara), zamijenit će Zajedničku izjavu o zračnoj luci donesenu

  Kraljevina Španjolska i Ujedinjena Kraljevina sklopile su u Londonu
  2. prosinca 1987.u Londonu, pri čemu će se poštovanje svih odredbi te Izjave smatrati poštovanjem odredbi izjave iz 1987.

  zajedničkom izjavom ministara vanjskih poslova tih dviju država
  .
  Sporazumi se još ne provode. [Am. 22]

| (36) | Ova se Uredba potpuno primjenjuje na zračnu luku Gibraltar u smislu Izjave ministara i u skladu s njom. Ne dovodeći u pitanje Izjavu ministara, primjena svih mjera povezanih s njezinom provedbom na zračnu luku Gibraltar potpuno je usklađena s tom Izjavom i sa svim sporazumima koji su u njoj sadržani.
  [Am. 23] |
| --- | --- |

(36)

Ova se Uredba potpuno primjenjuje na zračnu luku Gibraltar u smislu Izjave ministara i u skladu s njom. Ne dovodeći u pitanje Izjavu ministara, primjena svih mjera povezanih s njezinom provedbom na zračnu luku Gibraltar potpuno je usklađena s tom Izjavom i sa svim sporazumima koji su u njoj sadržani.
  [Am. 23]

| (37) | Budući da cilj ove Uredbe, odnosno provedbu jedinstvenoga europskog neba, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, zbog međudržavnih razmjera djelovanja, te se ona stoga može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je navedeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi što je potrebno u postizanju tog cilja. |
| --- | --- |

(37)

Budući da cilj ove Uredbe, odnosno provedbu jedinstvenoga europskog neba, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, zbog međudržavnih razmjera djelovanja, te se ona stoga može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je navedeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi što je potrebno u postizanju tog cilja.

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za stvaranje i pravilno funkcioniranje jedinstvenoga europskog neba kako bi se osigurali najnoviji standardi sigurnosti u zračnom prometu, kako bi se pridonijelo održivom razvoju sustava zračnog prometa
  , primjerice smanjenjem učinka na klimu,
  i
  kako bi se
  poboljšala cjelokupna izvedba upravljanja zračnim prometom (ATM) i usluge u zračnoj plovidbi (ANS) za opći zračni promet u Europi radi ispunjavanja zahtjeva svih korisnika zračnog prostora. Jedinstveno europsko nebo uključuje usklađenu paneuropsku
  i, u skladu s određenim dogovorima sa susjednim zemljama,
  mrežu ruta
  u trećim zemljama
  , cjelovit operativni zračni prostor, upravljanje mrežom i sustave za upravljanje zračnim prometom koji se temelje isključivo na sigurnosti, učinkovitosti i interoperabilnosti na dobrobit svih korisnika zračnog prostora. [Am. 24]

2.   Provedba ove Uredbe ne dovodi u pitanje suverenost država članica nad njihovim zračnim prostorom niti zahtjeve država članica u vezi s pitanjima javnog reda, javne sigurnosti i obrane, kako je navedeno u članku 38. Ova Uredba ne obuhvaća vojne operacije i obuku.

3.   Primjena ove Uredbe ne dovodi u pitanje prava i dužnosti država članica iz Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. (Čikaška konvencija). Ova Uredba u tom smislu nastoji, na područjima koja obuhvaća, pomagati državama članicama u ispunjavanju njihovih obveza iz Čikaške konvencije, postavljajući temelje zajedničkog tumačenja i ujednačene provedbe njezinih odredbi te jamčeći poštovanje tih odredbi u okviru ove Uredbe i pravila za njezinu provedbu.

4.   Ova se Uredba primjenjuje na zračni prostor unutar područja EUR i AFI i NAT ICAO-a na kojima su države odgovorne za pružanje usluga zračnog prometa u skladu s ovom Uredbom. Države članice mogu također primjenjivati ovu Uredbu na zračni prostor pod svojom odgovornošću unutar drugih područja ICAO-a, uz uvjet da o tome obavijeste Komisiju i druge države članice. [Am. 25]

5.   Primjena ove Uredbe na zračnu luku Gibraltar ne dovodi u pitanje pravni položaj Kraljevine Španjolske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u pogledu spora

  nesuglasica
  o suverenosti nad državnim područjem na kojem se nalazi zračna luka. [Am. 26]

5a.
     
  Primjena ove Uredbe na zračnu luku Gibraltar obustavit će se do primjene dogovora utvrđenog Zajedničkom deklaracijom ministara vanjskih poslova Kraljevine Španjolske i Ujedinjene Kraljevine od 2. prosinca 1987. Vlade Španjolske i Ujedinjene Kraljevine priopćuju Vijeću datum početka primjene. [Am. 27]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „usluga kontrole zračnog prometa (ATC)” znači usluga koja se pruža u svrhu:






  (a) | sprečavanja sudara:






  — | između zrakoplova i |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„usluga kontrole zračnog prometa (ATC)” znači usluga koja se pruža u svrhu:

(a)

sprečavanja sudara:

—

između zrakoplova i

| — | između zrakoplova i prepreka na području za manevriranje, i |
| --- | --- |

—

između zrakoplova i prepreka na području za manevriranje, i

| (b) | ubrzavanja i održavanja pravilnog toka zračnog prometa. |
| --- | --- |

(b)

ubrzavanja i održavanja pravilnog toka zračnog prometa.

| 2. | „usluga kontrole zračne luke” znači usluga kontrole zračnog prometa za promet na zračnoj luci; |
| --- | --- |

2.

„usluga kontrole zračne luke” znači usluga kontrole zračnog prometa za promet na zračnoj luci;

| 3. | „usluga zrakoplovnog informiranja” znači usluga uspostavljena na utvrđenom području pokrivenosti čija je svrha davanje zrakoplovnih informacija i podataka potrebnih za sigurnu, redovitu i učinkovitu zračnu plovidbu; |
| --- | --- |

3.

„usluga zrakoplovnog informiranja” znači usluga uspostavljena na utvrđenom području pokrivenosti čija je svrha davanje zrakoplovnih informacija i podataka potrebnih za sigurnu, redovitu i učinkovitu zračnu plovidbu;

| 4. | „usluge u zračnoj plovidbi” znači usluge zračnog prometa; komunikacijske usluge, usluge plovidbe i nadzora; meteorološke usluge za zračnu plovidbu; usluge zrakoplovnog informiranja; |
| --- | --- |

4.

„usluge u zračnoj plovidbi” znači usluge zračnog prometa; komunikacijske usluge, usluge plovidbe i nadzora; meteorološke usluge za zračnu plovidbu; usluge zrakoplovnog informiranja;

| 5. | „pružatelji usluga u zračnoj plovidbi” znači bilo koji javni ili privatni subjekt koji pružaju usluge u zračnoj plovidbi za opći zračni promet; |
| --- | --- |

5.

„pružatelji usluga u zračnoj plovidbi” znači bilo koji javni ili privatni subjekt koji pružaju usluge u zračnoj plovidbi za opći zračni promet;

| 6. | „blok zračnog prostora” znači zračni prostor utvrđenih dimenzija u prostoru i vremenu u kojem se pružaju usluge u zračnoj plovidbi; |
| --- | --- |

6.

„blok zračnog prostora” znači zračni prostor utvrđenih dimenzija u prostoru i vremenu u kojem se pružaju usluge u zračnoj plovidbi;

| 7. | „upravljanje zračnim prostorom” znači uslugu planiranja čiji je glavni cilj postizanje najveće moguće iskorištenosti raspoloživog zračnog prostora zahvaljujući dinamičnoj vremenskoj raspodjeli zračnog prostora i, povremeno, njegovoj raspodjeli među različitim kategorijama korisnika zračnog prostora na temelju njihovih kratkoročnih potreba
  te strateškoj funkciji povezanoj s projektiranjem zračnog prostora
  ; [Am. 28] |
| --- | --- |

7.

„upravljanje zračnim prostorom” znači uslugu planiranja čiji je glavni cilj postizanje najveće moguće iskorištenosti raspoloživog zračnog prostora zahvaljujući dinamičnoj vremenskoj raspodjeli zračnog prostora i, povremeno, njegovoj raspodjeli među različitim kategorijama korisnika zračnog prostora na temelju njihovih kratkoročnih potreba
  te strateškoj funkciji povezanoj s projektiranjem zračnog prostora
  ; [Am. 28]

| 8. | „korisnici zračnog prostora” znači operatore zrakoplova kojima se upravlja kao općim zračnim prometom; |
| --- | --- |

8.

„korisnici zračnog prostora” znači operatore zrakoplova kojima se upravlja kao općim zračnim prometom;

| 9. | „upravljanje protokom zračnog prometa” znači uslugu uspostavljenu kako bi se osiguranjem najveće moguće iskorištenosti kapaciteta ATC-a, kao i usklađenosti opsega prometa s kapacitetima koje su prijavili odgovarajući pružatelji usluga zračnog prometa, doprinijelo sigurnom, redovitom i brzom protoku zračnog prometa; |
| --- | --- |

9.

„upravljanje protokom zračnog prometa” znači uslugu uspostavljenu kako bi se osiguranjem najveće moguće iskorištenosti kapaciteta ATC-a, kao i usklađenosti opsega prometa s kapacitetima koje su prijavili odgovarajući pružatelji usluga zračnog prometa, doprinijelo sigurnom, redovitom i brzom protoku zračnog prometa;

| 10. | „upravljanje zračnim prometom (ATM)” znači skup usluga koje se obavljaju u zraku i na tlu (usluge u zračnom prometu, upravljanje zračnim prostorom i upravljanje protokom zračnog prometa) koje su potrebne kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito kretanje zrakoplova tijekom svih faza leta; |
| --- | --- |

10.

„upravljanje zračnim prometom (ATM)” znači skup usluga koje se obavljaju u zraku i na tlu (usluge u zračnom prometu, upravljanje zračnim prostorom i upravljanje protokom zračnog prometa) koje su potrebne kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito kretanje zrakoplova tijekom svih faza leta;

| 11. | „usluge zračnog prostora” znači različite usluge informacija o letovima, usluge obavješćivanja, savjetodavne usluge u vezi sa zračnim prometom te usluge kontrole zračnog prometa (usluge pa te prilazne kontrole i kontrole zračne luke); |
| --- | --- |

11.

„usluge zračnog prostora” znači različite usluge informacija o letovima, usluge obavješćivanja, savjetodavne usluge u vezi sa zračnim prometom te usluge kontrole zračnog prometa (usluge pa te prilazne kontrole i kontrole zračne luke);

| 12. | „usluga područne kontrole” znači usluga

  usluga
  kontrole zračnog prometa za kontrolirane letove u bloku zračnog prostora;

  na kontrolnom području
  ; [Am. 29] |
| --- | --- |

12.

„usluga područne kontrole” znači usluga

  usluga
  kontrole zračnog prometa za kontrolirane letove u bloku zračnog prostora;

  na kontrolnom području
  ; [Am. 29]

| 13. | „usluga prilazne kontrole” znači usluga kontrole zračnog prometa za kontrolirane letove koji stižu ili polaze; |
| --- | --- |

13.

„usluga prilazne kontrole” znači usluga kontrole zračnog prometa za kontrolirane letove koji stižu ili polaze;

| 14. | „glavni plan ATM-a” znači plan potvrđen Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (15), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (16); |
| --- | --- |

14.

„glavni plan ATM-a” znači plan potvrđen Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (15), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (16);

| 15. | „zračna kriza” znači okolnosti pod kojima je kapacitet zračnog prostora iznimno smanjen kao rezultat krajnje nepovoljnih vremenskih uvjeta ili neraspoloživosti velikih dijelova zračnog prostora zbog

  na temelju
  prirodnih
  , zdravstvenih, sigurnosnih, vojnih
  ili političkih razloga; [Am. 30] |
| --- | --- |

15.

„zračna kriza” znači okolnosti pod kojima je kapacitet zračnog prostora iznimno smanjen kao rezultat krajnje nepovoljnih vremenskih uvjeta ili neraspoloživosti velikih dijelova zračnog prostora zbog

  na temelju
  prirodnih
  , zdravstvenih, sigurnosnih, vojnih
  ili političkih razloga; [Am. 30]

| 16. | „paket usluga” znači dvije ili više usluga u zračnoj plovidbi

  koje pruža isti subjekt
  ; [Am. 31] |
| --- | --- |

16.

„paket usluga” znači dvije ili više usluga u zračnoj plovidbi

  koje pruža isti subjekt
  ; [Am. 31]

| 17. | „svjedodžba” znači dokument koji izdaje
  Europska agencija za zrakoplovstvo ili
  nacionalno nadzorno

  zrakoplovno
  tijelo u bilo kojem obliku koji je u skladu s nacionalnim pravom

  odgovarajućim zakonom
  , kojim se potvrđuje da određeni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi zadovoljava zahtjeve za pružanje

  vršenje
  određene usluge

  aktivnosti
  ; [Am. 32] |
| --- | --- |

17.

„svjedodžba” znači dokument koji izdaje
  Europska agencija za zrakoplovstvo ili
  nacionalno nadzorno

  zrakoplovno
  tijelo u bilo kojem obliku koji je u skladu s nacionalnim pravom

  odgovarajućim zakonom
  , kojim se potvrđuje da određeni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi zadovoljava zahtjeve za pružanje

  vršenje
  određene usluge

  aktivnosti
  ; [Am. 32]

| 18. | „komunikacijske usluge” znači zrakoplovne nepokretne i pokretne usluge za omogućivanje komunikacije zemlja-zemlja, zrak-zemlja i zrak-zrak u svrhe kontrole zračnog prometa; |
| --- | --- |

18.

„komunikacijske usluge” znači zrakoplovne nepokretne i pokretne usluge za omogućivanje komunikacije zemlja-zemlja, zrak-zemlja i zrak-zrak u svrhe kontrole zračnog prometa;

| 18a. | „Europska mreža za upravljanje zračnim prometom” (EATMN) znači paneuropska mreža sustava i sastavnih dijelova te planova djelovanja za osnovne operativne i tehnološke promjene opisane u glavnom planu ATM-a koja omogućuje pružanje potpuno interoperabilnih usluga u zračnoj plovidbi, uključujući sučelja na granicama s trećim zemljama, u cilju ostvarivanja ciljeva izvedbe utvrđenih ovom Uredbom; [Am. 33] |
| --- | --- |

18a.

„Europska mreža za upravljanje zračnim prometom” (EATMN) znači paneuropska mreža sustava i sastavnih dijelova te planova djelovanja za osnovne operativne i tehnološke promjene opisane u glavnom planu ATM-a koja omogućuje pružanje potpuno interoperabilnih usluga u zračnoj plovidbi, uključujući sučelja na granicama s trećim zemljama, u cilju ostvarivanja ciljeva izvedbe utvrđenih ovom Uredbom; [Am. 33]

| 19. | „sastavni dijelovi” znači materijalni predmeti, poput hardvera, i nematerijalni predmeti, poput softvera, o kojima ovisi interoperabilnost Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (EATMN-a); [Am. 34] |
| --- | --- |

19.

„sastavni dijelovi” znači materijalni predmeti, poput hardvera, i nematerijalni predmeti, poput softvera, o kojima ovisi interoperabilnost Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (EATMN-a); [Am. 34]

| 19a. | „Rukovoditelj uspostave” znači skupinu operativnih dionika koje je odabrala Komisija pozivom za podnošenje prijedloga odgovornih za rukovodstvenu razinu upravljanja ostvarivanjem glavnog plana ATM-a; [Am. 35] |
| --- | --- |

19a.

„Rukovoditelj uspostave” znači skupinu operativnih dionika koje je odabrala Komisija pozivom za podnošenje prijedloga odgovornih za rukovodstvenu razinu upravljanja ostvarivanjem glavnog plana ATM-a; [Am. 35]

| 20. | „izjava” za potrebe ATM-a/ANS-a znači bilo koja pisana izjava:






  — | o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu sustava i sastavnih dijelova koju izdaje organizacija uključena u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a; |
| --- | --- | --- |

20.

„izjava” za potrebe ATM-a/ANS-a znači bilo koja pisana izjava:

—

o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu sustava i sastavnih dijelova koju izdaje organizacija uključena u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a;

| — | o usklađenosti s primjenjivim zahtjevima usluge ili sustava koji se stavlja u uporabu, a koju izdaje pružatelj usluga; |
| --- | --- |

—

o usklađenosti s primjenjivim zahtjevima usluge ili sustava koji se stavlja u uporabu, a koju izdaje pružatelj usluga;

| — | o sposobnosti i sredstvima za ispunjavanje obveza povezanih s određenim uslugama informacija o letovima. |
| --- | --- |

—

o sposobnosti i sredstvima za ispunjavanje obveza povezanih s određenim uslugama informacija o letovima.

| 21. | „fleksibilna uporaba zračnog prostora” znači koncept upravljanja zračnim prometom koji se primjenjuje na prostoru europske konferencije civilnog zrakoplovstva na temelju „Priručnika za upravljanje zračnim prostorom za primjenu koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora”, koji je izdala Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) (17); |
| --- | --- |

21.

„fleksibilna uporaba zračnog prostora” znači koncept upravljanja zračnim prometom koji se primjenjuje na prostoru europske konferencije civilnog zrakoplovstva na temelju „Priručnika za upravljanje zračnim prostorom za primjenu koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora”, koji je izdala Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) (17);

| 22. | „usluge informacija o letovima” znači usluga koja se pruža radi pružanja savjeta i informacija korisnih za sigurno i učinkovito obavljanje letova; |
| --- | --- |

22.

„usluge informacija o letovima” znači usluga koja se pruža radi pružanja savjeta i informacija korisnih za sigurno i učinkovito obavljanje letova;

| 23. | „usluga obavješćivanja” znači usluga koja se pruža radi obavješćivanja odgovarajućih organizacija o zrakoplovima za koje su potrebni potraga i spašavanje te, prema potrebi, pomaganje takvim organizacijama; |
| --- | --- |

23.

„usluga obavješćivanja” znači usluga koja se pruža radi obavješćivanja odgovarajućih organizacija o zrakoplovima za koje su potrebni potraga i spašavanje te, prema potrebi, pomaganje takvim organizacijama;

| 24. | „funkcionalni blok zračnog prostora” znači blok zračnog prostora koji se temelji na operativnim zahtjevima i koji se uspostavlja

  je uspostavljen
  bez obzira na državne granice, u kojem se pružanje usluga u zračnoj plovidbi i s njima povezanih usluga temelji na učinkovitosti i optimizaciji, s ciljem da se u svaki funkcionalni blok uvede poboljšana suradnja između pružatelja

  putem poboljšane suradnje među pružateljima
  usluga u zračnoj plovidbi ili, ako je
  to
  primjereno, integrirani pružatelj

  integriranog pružatelja
  usluga; [Am. 36] |
| --- | --- |

24.

„funkcionalni blok zračnog prostora” znači blok zračnog prostora koji se temelji na operativnim zahtjevima i koji se uspostavlja

  je uspostavljen
  bez obzira na državne granice, u kojem se pružanje usluga u zračnoj plovidbi i s njima povezanih usluga temelji na učinkovitosti i optimizaciji, s ciljem da se u svaki funkcionalni blok uvede poboljšana suradnja između pružatelja

  putem poboljšane suradnje među pružateljima
  usluga u zračnoj plovidbi ili, ako je
  to
  primjereno, integrirani pružatelj

  integriranog pružatelja
  usluga; [Am. 36]

| 25. | „opći zračni promet” znači svako kretanje civilnih zrakoplova, kao i državnih zrakoplova (uključujući vojne, carinske i policijske zrakoplove), koje se obavlja u skladu s postupcima Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO), osnovane Čikaškom konvencijom o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944.; |
| --- | --- |

25.

„opći zračni promet” znači svako kretanje civilnih zrakoplova, kao i državnih zrakoplova (uključujući vojne, carinske i policijske zrakoplove), koje se obavlja u skladu s postupcima Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO), osnovane Čikaškom konvencijom o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944.;

| 25a. | „ljudski čimbenik” znači društveni i kulturni uvjeti te uvjeti osoblja u sektoru upravljanja zračnim prometom; [Am. 37] |
| --- | --- |

25a.

„ljudski čimbenik” znači društveni i kulturni uvjeti te uvjeti osoblja u sektoru upravljanja zračnim prometom; [Am. 37]

| 26. | „interoperabilnost” znači niz funkcionalnih, tehničkih i operativnih značajki koje moraju imati sustavi i sastavni dijelovi EATMN-a, kao i postupaka za njegovo djelovanje kako bi se osigurao njegov siguran, neometan i učinkovit rad. Interoperabilnost se postiže usklađivanjem sustava i njegovih sastavnih dijelova s temeljnim zahtjevima; |
| --- | --- |

26.

„interoperabilnost” znači niz funkcionalnih, tehničkih i operativnih značajki koje moraju imati sustavi i sastavni dijelovi EATMN-a, kao i postupaka za njegovo djelovanje kako bi se osigurao njegov siguran, neometan i učinkovit rad. Interoperabilnost se postiže usklađivanjem sustava i njegovih sastavnih dijelova s temeljnim zahtjevima;

| 27. | „meteorološke usluge” znači oprema i usluge koji zrakoplovima pružaju meteorološke prognoze, sažetke i primjedbe, kao i sve druge meteorološke informacije i podatci koje države pružaju za zrakoplovnu uporabu; |
| --- | --- |

27.

„meteorološke usluge” znači oprema i usluge koji zrakoplovima pružaju meteorološke prognoze, sažetke i primjedbe, kao i sve druge meteorološke informacije i podatci koje države pružaju za zrakoplovnu uporabu;

| 28. | „usluge navigacije” znači oprema i usluge koji zrakoplovima pružaju informacije o položaju i vremenu; |
| --- | --- |

28.

„usluge navigacije” znači oprema i usluge koji zrakoplovima pružaju informacije o položaju i vremenu;

| 29. | „operativni podaci” znači sve informacije u vezi sa svim fazama leta koje su potrebne za operativno odlučivanje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, korisnika zračnog prostora, operatora zračnih luka i drugih uključenih dionika; |
| --- | --- |

29.

„operativni podaci” znači sve informacije u vezi sa svim fazama leta koje su potrebne za operativno odlučivanje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, korisnika zračnog prostora, operatora zračnih luka i drugih uključenih dionika;

| 30. | „stavljanje u uporabu” znači prvu operativnu uporabu nakon prve instalacije ili nadogradnje sustava; |
| --- | --- |

30.

„stavljanje u uporabu” znači prvu operativnu uporabu nakon prve instalacije ili nadogradnje sustava;

| 31. | „mreža ruta” znači mreža

  mrežu
  utvrđenih ruta za usmjeravanje protoka općeg zračnog prometa koja je potrebna za
  najučinkovitije
  pružanje usluga kontrole zračnog prometa; [Am. 38] |
| --- | --- |

31.

„mreža ruta” znači mreža

  mrežu
  utvrđenih ruta za usmjeravanje protoka općeg zračnog prometa koja je potrebna za
  najučinkovitije
  pružanje usluga kontrole zračnog prometa; [Am. 38]

| 32. | „usluge nadzora” znači uređaji i usluge koji se upotrebljavaju za utvrđivanje položaja zrakoplova kako bi se osigurao siguran razmak među njima; |
| --- | --- |

32.

„usluge nadzora” znači uređaji i usluge koji se upotrebljavaju za utvrđivanje položaja zrakoplova kako bi se osigurao siguran razmak među njima;

| 33. | „sustav” znači skup sastavnih dijelova na zrakoplovu i

  i/ili
  na tlu, kao i

  i/ili
  satelitskih uređaja, koji su potpora uslugama zračne plovidbe u svim fazama leta; [Am. 39] |
| --- | --- |

33.

„sustav” znači skup sastavnih dijelova na zrakoplovu i

  i/ili
  na tlu, kao i

  i/ili
  satelitskih uređaja, koji su potpora uslugama zračne plovidbe u svim fazama leta; [Am. 39]

| 34. | „nadogradnja” znači svaka izmjena koja mijenja operativne značajke sustava; |
| --- | --- |

34.

„nadogradnja” znači svaka izmjena koja mijenja operativne značajke sustava;

| 35. | „prekogranične usluge” znače svaka situacija u kojoj usluge u zračnoj plovidbi u jednoj državi članici pruža pružatelj usluga koji posjeduje svjedodžbu u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

35.

„prekogranične usluge” znače svaka situacija u kojoj usluge u zračnoj plovidbi u jednoj državi članici pruža pružatelj usluga koji posjeduje svjedodžbu u drugoj državi članici;

| 36. | „nacionalno nadzorno

  zrakoplovno
  tijelo” znači nacionalno tijelo ili tijela kojima

  koje
  je
  akreditirala EAA i kojem je
  država članica povjerila zadaće nadzora u skladu s ovom Uredbom te nacionalna nadležna tijela kojima su povjerene zadaće predviđene člankom 8.b

  iz ove
  Uredbe
  i iz Uredbe
  (EZ) br. 216/2008; [Am. 40] |
| --- | --- |

36.

„nacionalno nadzorno

  zrakoplovno
  tijelo” znači nacionalno tijelo ili tijela kojima

  koje
  je
  akreditirala EAA i kojem je
  država članica povjerila zadaće nadzora u skladu s ovom Uredbom te nacionalna nadležna tijela kojima su povjerene zadaće predviđene člankom 8.b

  iz ove
  Uredbe
  i iz Uredbe
  (EZ) br. 216/2008; [Am. 40]

| 37. | „usluge podrške” su usluge u zračnoj plovidbi različite od

  CNS-a (komunikacijske usluge, usluge plovidbe i nadzora), usluge MET-a (meteorološke usluge) i AIS-a (
  usluga zračnog prometa

  zrakoplovnog informiranja)
  , kao i drugih usluga

  druge usluge
  i aktivnosti koje su povezane s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi i podupiru ih; [Am. 41] |
| --- | --- |

37.

„usluge podrške” su usluge u zračnoj plovidbi različite od

  CNS-a (komunikacijske usluge, usluge plovidbe i nadzora), usluge MET-a (meteorološke usluge) i AIS-a (
  usluga zračnog prometa

  zrakoplovnog informiranja)
  , kao i drugih usluga

  druge usluge
  i aktivnosti koje su povezane s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi i podupiru ih; [Am. 41]

| 38. | „lokalni ciljevi izvedbe” znači ciljevi izvedbe koje su postavile države članice na lokalnoj razini, to jest na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, nacionalnoj razini, razini naplatne zone ili zračne luke. |
| --- | --- |

38.

„lokalni ciljevi izvedbe” znači ciljevi izvedbe koje su postavile države članice na lokalnoj razini, to jest na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, nacionalnoj razini, razini naplatne zone ili zračne luke.

| 38a. | „industrijsko partnerstvo” znači dogovori o suradnji na temelju ugovora u svrhu unapređenja upravljanja zračnim prometom među različitim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, uključujući upravitelja mreže, korisnike zračnog prometa, zračne luke ili ostale usporedive gospodarske aktere; [Am. 42] |
| --- | --- |

38a.

„industrijsko partnerstvo” znači dogovori o suradnji na temelju ugovora u svrhu unapređenja upravljanja zračnim prometom među različitim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, uključujući upravitelja mreže, korisnike zračnog prometa, zračne luke ili ostale usporedive gospodarske aktere; [Am. 42]

| 38b. | „integrirani operativni zračni prostor” znači kontrolirani zračni prostor definiranih dimenzija koji uključuje europski i, ovisno o odgovarajućim dogovorima, zračni prostor susjednih trećih zemalja u kojem se primjenjuju dinamična struktura dodjele i vremenska raspodjela, resursi za kontrolu poboljšani putem izvedbe, potpuno interoperabilne usluge u zračnoj plovidbi i kombinirana rješenja kako bi se postiglo optimalno, predvidljivo i sigurno korištenje zračnog prostora u cilju ostvarivanja jedinstvenog europskog neba; [Am. 43] |
| --- | --- |

38b.

„integrirani operativni zračni prostor” znači kontrolirani zračni prostor definiranih dimenzija koji uključuje europski i, ovisno o odgovarajućim dogovorima, zračni prostor susjednih trećih zemalja u kojem se primjenjuju dinamična struktura dodjele i vremenska raspodjela, resursi za kontrolu poboljšani putem izvedbe, potpuno interoperabilne usluge u zračnoj plovidbi i kombinirana rješenja kako bi se postiglo optimalno, predvidljivo i sigurno korištenje zračnog prostora u cilju ostvarivanja jedinstvenog europskog neba; [Am. 43]

| 38c. | „lokalni planovi izvedbe” znači planovi koje je uspostavilo jedno ili više nacionalnih zrakoplovnih tijela na lokalnoj razini, i to u funcionalnom bloku zračnog prostora, na regionalnoj ili nacionalnoj razini; [Am. 44] |
| --- | --- |

38c.

„lokalni planovi izvedbe” znači planovi koje je uspostavilo jedno ili više nacionalnih zrakoplovnih tijela na lokalnoj razini, i to u funcionalnom bloku zračnog prostora, na regionalnoj ili nacionalnoj razini; [Am. 44]

| 38d. | „osposobljeni subjekt” znači tijelo kojemu Agencija ili nacionalno zrakoplovno tijelo može dodijeliti zadaće posebnog zaduženja u pogledu certificiranja ili nadzora te koje je pod nadzorom i u nadležnosti navedene Agencije, odnosno navedenog tijela. [Am. 45] |
| --- | --- |

38d.

„osposobljeni subjekt” znači tijelo kojemu Agencija ili nacionalno zrakoplovno tijelo može dodijeliti zadaće posebnog zaduženja u pogledu certificiranja ili nadzora te koje je pod nadzorom i u nadležnosti navedene Agencije, odnosno navedenog tijela. [Am. 45]

POGLAVLJE II.

NACIONALNA TIJELA

Članak 3.

Nacionalna nadzorna
  zrakoplovna tijela [Am. 46]

1.   Države članice, zajednički ili pojedinačno, imenuju ili uspostavljaju tijelo ili tijela kao svoje nacionalno nadzorno tijelo
  za zrakoplovstvo
  kako bi preuzimale zadaće koje se takvom tijelu dodjeljuju na temelju ove Uredbe
  i Uredbe (EZ) br
  .
  216/2008. [Am. 47]

2.   Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela pravno su različita i neovisna
  o svim poduzećima
  ,
  organizacijama, javnim ili privatnim subjektima ili osoblju koji pripadaju opsegu djelatnosti tijela iz ove Uredbe i članka 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008 ili imaju interes u aktivnosti tih subjekata,
  osobito u organizacijskom i hijerarhijskom pogledu te pogledu donošenja odluka, o svim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi ili svim privatnim ili javnim subjektima koji imaju interes u vezi s aktivnostima tih pružatelja.

  uključujući zasebnu dodjelu godišnjeg proračuna
  . [Am. 48]

3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 2., nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela mogu se udruživati u organizacijskom smislu s ostalim regulatornim tijelima i/ili tijelima nadležnima za sigurnost. [Am. 49]

4.   Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela koja se pravno ne razlikuju od svakog pružatelja usluga u zračnoj plovidbi ili svakog privatnog ili javnog subjekta zbog interesa koji imaju u vezi s aktivnostima takvih pružatelja iz stavka 2.

  osiguravaju usklađenost s odredbama iz ovog članka
  na dan stupanja na snagu ove Uredbe, ispunjavaju ovaj zahtjev

  ili
  najkasnije do 1. siječnja 2020

  2017
  . [Am. 50]

5.   Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela izvršavaju svoje ovlasti nepristrano, neovisno i transparentno. Organizirana su, raspolažu osobljem te su upravljana i financirana na način koji im omogućuje izvršavanje ovlasti na takav način. [Am. 51]

6.   Osoblje nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela: [Am. 52]

| (a) | zapošljava se u skladu s jasnim i transparentnim pravilima
  i kriterijima
  kojima se jamči njihova neovisnost, a kad je riječ o osobama zaduženima za strateške odluke, imenuje ih nacionalni ured ili vijeće ministara ili drugo javno tijelo koje nema izravnu kontrolu nad pružateljima usluga u zračnoj plovidbi ili koristi od njih; [Am. 53] |
| --- | --- |

(a)

zapošljava se u skladu s jasnim i transparentnim pravilima
  i kriterijima
  kojima se jamči njihova neovisnost, a kad je riječ o osobama zaduženima za strateške odluke, imenuje ih nacionalni ured ili vijeće ministara ili drugo javno tijelo koje nema izravnu kontrolu nad pružateljima usluga u zračnoj plovidbi ili koristi od njih; [Am. 53]

| (b) | odabiru se u transparetnom

  transparentnom
  postupku na temelju njihovih posebnih kvalifikacija, uključujući odgovarajuće sposobnosti

  vještine
  i relevantno iskustvo među ostalim na području revizije, usluga u zračnoj plovidbi i sustava zračne plovidbe;
  [Am. 54] |
| --- | --- |

(b)

odabiru se u transparetnom

  transparentnom
  postupku na temelju njihovih posebnih kvalifikacija, uključujući odgovarajuće sposobnosti

  vještine
  i relevantno iskustvo među ostalim na području revizije, usluga u zračnoj plovidbi i sustava zračne plovidbe;
  [Am. 54]

| (ba) | ne upućuju ih pružatelji usluga u zračnoj plovidbi ni trgovačka društva pod njihovim nadzorom; [Am. 55] |
| --- | --- |

(ba)

ne upućuju ih pružatelji usluga u zračnoj plovidbi ni trgovačka društva pod njihovim nadzorom; [Am. 55]

| (c) | djeluje neovisno, osobito o svakom interesu povezanom s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, i ne traži niti dobiva upute od bilo koje vlade ili drugog javnog ili privatnog tijela pri provođenju funkcija nacionalnoga nadzornog

  zrakoplovnog
  tijela
  , ne dovodeći u pitanje blisku suradnju s drugim mjerodavnim nacionalnim tijelima
  ; [Am. 56] |
| --- | --- |

(c)

djeluje neovisno, osobito o svakom interesu povezanom s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, i ne traži niti dobiva upute od bilo koje vlade ili drugog javnog ili privatnog tijela pri provođenju funkcija nacionalnoga nadzornog

  zrakoplovnog
  tijela
  , ne dovodeći u pitanje blisku suradnju s drugim mjerodavnim nacionalnim tijelima
  ; [Am. 56]

| (d) | u pogledu osoba koje donose strateške odluke, donosi izjavu o obvezama i izjavu o interesima u kojima navodi svaki izravni i neizravni interes koji se može smatrati štetnim za njihovu neovisnost i koji može utjecati na uspješnost njihovih funkcija i |
| --- | --- |

(d)

u pogledu osoba koje donose strateške odluke, donosi izjavu o obvezama i izjavu o interesima u kojima navodi svaki izravni i neizravni interes koji se može smatrati štetnim za njihovu neovisnost i koji može utjecati na uspješnost njihovih funkcija i

| (e) | kad je riječ o osobama zaduženima

  koje su bile zadužene
  za strateške odluke, revizije ili ostale funkcije koje su izravno povezane s nadzorom ili ciljevima izvedbe pružatelja usluga u zračnoj plovidbi
  dulje od šest mjeseci
  , one ne obnašaju profesionalan položaj niti snose odgovornost za bilo kojeg pružatelja usluga u zračnoj plovidbi nakon svog mandata u nacionalnom nadzornom tijelu
  za zrakoplovstvo
  na razdoblje od: najmanje jedne godine.
  [Am. 57]









  (i) | najmanje 12 mjeseci za osoblje na upravljačkim položajima; [Am. 58] |
| --- | --- | --- |

(e)

kad je riječ o osobama zaduženima

  koje su bile zadužene
  za strateške odluke, revizije ili ostale funkcije koje su izravno povezane s nadzorom ili ciljevima izvedbe pružatelja usluga u zračnoj plovidbi
  dulje od šest mjeseci
  , one ne obnašaju profesionalan položaj niti snose odgovornost za bilo kojeg pružatelja usluga u zračnoj plovidbi nakon svog mandata u nacionalnom nadzornom tijelu
  za zrakoplovstvo
  na razdoblje od: najmanje jedne godine.
  [Am. 57]

(i)

najmanje 12 mjeseci za osoblje na upravljačkim položajima; [Am. 58]

| (ii) | najmanje šest mjeseci za osoblje na neupravljačkim položajima. [Am. 59] |
| --- | --- |

(ii)

najmanje šest mjeseci za osoblje na neupravljačkim položajima. [Am. 59]

| (ea) | vrhovno rukovodstvo tijela imenuje se na fiksno razdoblje od tri do sedam godina, uz mogućnost jednog produljenja, i tijekom mandata mogu se osloboditi dužnosti samo ako više ne ispunjavaju uvjete iz ovog članka ili su u okviru nacionalnog zakonodavstva okrivljeni zbog povrede radne dužnosti. [Am. 60] |
| --- | --- |

(ea)

vrhovno rukovodstvo tijela imenuje se na fiksno razdoblje od tri do sedam godina, uz mogućnost jednog produljenja, i tijekom mandata mogu se osloboditi dužnosti samo ako više ne ispunjavaju uvjete iz ovog članka ili su u okviru nacionalnog zakonodavstva okrivljeni zbog povrede radne dužnosti. [Am. 60]

7.   Države članice osiguravaju da nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela imaju potrebna sredstva i mogućnosti za učinkovito i pravovremeno izvršavanje zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom. Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela imaju potpunu ovlast zapošljavanja svog osoblja i upravljanja njime na temelju svojih vlastitih odobrenih proračunskih sredstava koja potječu iz među ostalim rutnih naknada koje treba utvrditi razmjerno zadacima koje tijelo treba ispuniti u skladu s člankom 4. [Am. 61]

8.   Države članice obavješćuju Komisiju o nazivima i adresama nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela, kao i o promjenama tih podataka, te o mjerama poduzetim u svrhu osiguranja sukladnosti s ovim člankom. [Am. 62]

9.   Komisija utvrđuje detaljna pravila kojima se određuju načini zapošljavanja i postupci odabira za primjenu stavka 6. točaka (a) i (b). Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka

  sukladno članku
  27. stavka

  stavku
  3.
  i njima se utvrđuje: [Am. 63]

| (a) | razina razdvajanja koju tijelo za imenovanje zahtijeva od bilo kojeg poduzeća, organizacije, javnog ili privatnog subjekta ili osoblja koje potpada pod područje djelatnosti tijela kao što je utvrđeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008 ili ima interes za djelatnosti takvih subjekata u cilju očuvanja ravnoteže između izbjegavanja sukoba interesa i upravne učinkovitosti; [Am. 64] |
| --- | --- |

(a)

razina razdvajanja koju tijelo za imenovanje zahtijeva od bilo kojeg poduzeća, organizacije, javnog ili privatnog subjekta ili osoblja koje potpada pod područje djelatnosti tijela kao što je utvrđeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008 ili ima interes za djelatnosti takvih subjekata u cilju očuvanja ravnoteže između izbjegavanja sukoba interesa i upravne učinkovitosti; [Am. 64]

| (b) | relevantne tehničke kvalifikacije koje se zahtijevaju za osoblje uključeno u revizije. [Am. 65] |
| --- | --- |

(b)

relevantne tehničke kvalifikacije koje se zahtijevaju za osoblje uključeno u revizije. [Am. 65]

Članak 4.

Zadaće nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela [Am. 66]

1.   Nacionalnim nadzornim

  zrakoplovnim
  tijelima iz članka 3. povjeravaju se posebice sljedeći zadaci: [Am. 67]

| (a) | osiguravanje nadzora nad primjenom ove Uredbe
  i Uredbe (EZ) br. 216/2008
  , posebice u vezi sa sigurnim i učinkovitim radom pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji pružaju usluge vezane uz zračni prostor u nadležnosti države članice koja je imenovala ili uspostavila odgovarajuće tijelo [Am. 68] |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje nadzora nad primjenom ove Uredbe
  i Uredbe (EZ) br. 216/2008
  , posebice u vezi sa sigurnim i učinkovitim radom pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji pružaju usluge vezane uz zračni prostor u nadležnosti države članice koja je imenovala ili uspostavila odgovarajuće tijelo [Am. 68]

| (b) | izdavanje svjedodžbi pružateljima usluga u zračnoj plovidbi u skladu s člankom

  izvršavanje ili prenošenje, u cijelosti ili djelomično, zadaća popisanih u člancima 8.b, 8.c i 10.
  Uredbe (EZ) br. 216/2008 i provođenje

  izvršavanje zadaće osiguravanja
  nadzora nad primjenom uvjeta pod kojima su oni izdani;
  ove Uredbe, posebice kad je riječ o sigurnom i učinkovitom radu pružatelja usluga u zračnoj plovidbi vezano uz zračni prostor u nadležnosti tih država članica
  ; [Am. 69] |
| --- | --- |

(b)

izdavanje svjedodžbi pružateljima usluga u zračnoj plovidbi u skladu s člankom

  izvršavanje ili prenošenje, u cijelosti ili djelomično, zadaća popisanih u člancima 8.b, 8.c i 10.
  Uredbe (EZ) br. 216/2008 i provođenje

  izvršavanje zadaće osiguravanja
  nadzora nad primjenom uvjeta pod kojima su oni izdani;
  ove Uredbe, posebice kad je riječ o sigurnom i učinkovitom radu pružatelja usluga u zračnoj plovidbi vezano uz zračni prostor u nadležnosti tih država članica
  ; [Am. 69]

| (c) | izdavanje dozvola, ocjena, odobrenja i svjedodžbi kontrolorima zračnog prometa u skladu s člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008 te nadgledanje primjene uvjeta pod kojim su izdani.
  [Am. 70] |
| --- | --- |

(c)

izdavanje dozvola, ocjena, odobrenja i svjedodžbi kontrolorima zračnog prometa u skladu s člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008 te nadgledanje primjene uvjeta pod kojim su izdani.
  [Am. 70]

| (d) | izrada planova izvedbe i nadzor njihove provedbe u skladu s člankom 11. |
| --- | --- |

(d)

izrada planova izvedbe i nadzor njihove provedbe u skladu s člankom 11.

| (e) | nadziranje provedbe sustava naplate pristojbi u skladu s člancima 12. i 13.
  , uključujući odredbe o namirivanju gubitaka iz drugih dobitaka iz članka 13. stavka 7.
  ; [Am. 71] |
| --- | --- |

(e)

nadziranje provedbe sustava naplate pristojbi u skladu s člancima 12. i 13.
  , uključujući odredbe o namirivanju gubitaka iz drugih dobitaka iz članka 13. stavka 7.
  ; [Am. 71]

| (f) | odobravanje uvjeta pristupa operativnim podacima u skladu s člankom 22.; i |
| --- | --- |

(f)

odobravanje uvjeta pristupa operativnim podacima u skladu s člankom 22.; i

| (g) | nadziranje izjava i puštanje sustava u uporabu. |
| --- | --- |

(g)

nadziranje izjava i puštanje sustava u uporabu.

| (ga) | podnošenje godišnjeg izvješća o svojim aktivnostima i izvršavanju svojih zadaća odgovarajućim tijelima države članice, EAA-u i Komisiji. Takva izvješća sadržavaju poduzete mjere i postignute rezultate u pogledu svakog od zadataka navedenih u ovom članku. [Am. 72] |
| --- | --- |

(ga)

podnošenje godišnjeg izvješća o svojim aktivnostima i izvršavanju svojih zadaća odgovarajućim tijelima države članice, EAA-u i Komisiji. Takva izvješća sadržavaju poduzete mjere i postignute rezultate u pogledu svakog od zadataka navedenih u ovom članku. [Am. 72]

2.   Svako nacionalno nadzorno

  zrakoplovno
  tijelo organizira odgovarajuće inspekcije i preglede kako bi provjerilo poštuju li se zahtjevi iz ove Uredbe. Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi omogućuje izvođenje ovih zadaća
  , a odgovarajuća država članica nudi svu potrebnu pomoć kako bi osigurala djelotvornost nadzora usklađenosti
  . [Am. 73]

Članak 5.

Suradnja među nacionalnim nadzornim

  zrakoplovnim
  tijelima [Am. 74]

1.   Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela razmjenjuju informacije o svom radu i načelima, praksama i postupcima donošenja odluka te o provedbi zakonodavstva Unije. Surađuju u svrhu koordiniranja svog odlučivanja diljem Unije. Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela sudjeluju i zajedno rade u mreži koja se sastaje u redovitim intervalima.

  vremenskim razmacima, a najmanje jednom godišnje
  . Komisija i Europska agencija za zrakoplovstvo (u daljnjem tekstu „EAA”) članice su mreže, koordiniraju i podupiru rad mreže te joj daju preporuke kad je to potrebno. Komisija i EAA omogućuju aktivnu suradnju nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela te razmjene i angažiranje osoblja među nacionalnim nadzornim

  zrakoplovnim
  tijelima na osnovi skupa stručnjaka koji treba uspostaviti EAA u skladu s člankom 17. stavkom 2. točkom (f) Uredbe (EZ) br. 216/2008.

Ta mreža može, između ostalog:

| (a) | proizvoditi i širiti usmjerenije metodologije i smjernice za provedbu zadaća tijela navedenih u članku 4.; |
| --- | --- |

(a)

proizvoditi i širiti usmjerenije metodologije i smjernice za provedbu zadaća tijela navedenih u članku 4.;

| (b) | pružati pomoć pojedinačnim nacionalnim zrakoplovnim tijelima u vezi s regulatornim pitanjima; |
| --- | --- |

(b)

pružati pomoć pojedinačnim nacionalnim zrakoplovnim tijelima u vezi s regulatornim pitanjima;

| (c) | davati Komisiji i Europskoj agenciji za zrakoplovstvo mišljenja o uspostavi pravila i izdavanju svjedodžbi; |
| --- | --- |

(c)

davati Komisiji i Europskoj agenciji za zrakoplovstvo mišljenja o uspostavi pravila i izdavanju svjedodžbi;

| (d) | davati mišljenja, smjernice i preporuke osmišljene za olakšavanje pružanja prekograničnih usluga; |
| --- | --- |

(d)

davati mišljenja, smjernice i preporuke osmišljene za olakšavanje pružanja prekograničnih usluga;

| (e) | osmišljavati zajednička rješenja koja se trebaju provesti u dvije ili više država radi postizanja ciljeva glavnog plana ATM-a ili Čikaške konvencije. [Am. 75] |
| --- | --- |

(e)

osmišljavati zajednička rješenja koja se trebaju provesti u dvije ili više država radi postizanja ciljeva glavnog plana ATM-a ili Čikaške konvencije. [Am. 75]

Podložno pravilima o zaštiti podataka iz članka 22. ove Uredbe i Uredbe (EZ) br. 45/2001, Komisija podupire

  predviđa platformu za
  razmjenu informacija iz prvog i drugog podstavka ovog stavka među članovima mreže, po mogućnosti elektroničkim alatom, poštujući pritom povjerljivost poslovnih tajni pružatelja usluga u zračnoj plovidbi

  svih uključenih poduzeća, organizacija i poslovnih subjekata
  . [Am. 76]

2.   Nacionalna nadzorn

  zrakoplovna

  a tijela blisko surađuju, također u vidu radnih dogovora, u svrhe pružanja uzajamne pomoći u njihovim zadaćama praćenja i provođenja istraga i pregleda. [Am. 77]

3.   Što se tiče funkcionalnih blokova zračnog prostora koji prelaze preko zračnih prostora pod nadležnošću više od jedne države članice, predmetne države članice zaključuju sporazum o nadzoru predviđen ovim člankom
  4.,
  koji se odnosi na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi koji pružaju usluge za te blokove. Predmetna nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela uvode plan kojim utvrđuju načine svoje suradnje u cilju primjene tog sporazuma. [Am. 78]

4.   Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela ostvaruju blisku međusobnu suradnju kako bi se osigurao odgovarajući nadzor nad pružateljima usluga u zračnoj plovidbi koji imaju valjanu svjedodžbu iz jedne države članice, a također pružaju usluge koje se odnose na zračni prostor pod nadležnošću neke druge države članice. Takva suradnja uključuje dogovore o obradi predmeta koji uključuju nepoštovanje ove Uredbe i zajedničkih zahtjeva koji se primjenjuju i koji su doneseni u skladu s člankom 8.b stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008. [Am. 79]

5.   Pri pružanju usluga u zračnoj plovidbi u zračnom prostoru pod nadležnošću neke druge države članice dogovori iz stavaka 2.
  , 3.
  i 4. uključuju sporazum o uzajamnom priznavanju zadaća nadzora utvrđenih člankom 4. stavcima 1. i 2. te rezultata tih zadaća. Ovo uzajamno priznavanje također se primjenjuje kada se donose dogovori između nacionalnih nadzornih tijela o priznavanju postupka izdavanja svjedodžbi pružateljima usluga. [Am. 80]

6.   Ako to dopušta nacionalno zakonodavstvo i radi regionalne suradnje, nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela mogu također zaključiti sporazume o raspodjeli odgovornosti u vezi sa zadaćama nadzora. [Am. 81]

Članak 6.

Kvalificirani subjekti

1.   
  EAA i
  nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela mogu odlučiti da u cijelosti

  potpunosti
  ili djelomično prenesu inspekcije
  , preglede
  i preglede iz članka 4. stavka 2.

  druge zadaće predviđene ovom Uredbom
  na kvalificirane subjekte koji ispunjavaju zahtjeve iz Priloga I. [Am. 82]

2.   Takav prijenos koji odobrava nacionalno nadzorno tijelo vrijedi unutar Unije tijekom razdoblja od tri godine koje se može obnoviti.
  EAA i
  nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela mogu za izvođenje ovih inspekcija i pregleda zadužiti bilo koje kvalificirane subjekte smještene na području Unije. [Am. 83]

3.   Države članice

  EAA i nacionalna zrakoplovna tijela
  obavješćuju Komisiju, EAA i ostale države članice
  , a po potrebi i EAA,
  o kvalificiranim subjektima na koje su u skladu sa stavkom 1. prenijele zadaće navodeći područje odgovornosti svakog subjekta te njihove identifikacijske brojeve i sve vrste promjena. Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije popis kvalificiranih subjekata, njihove identifikacijske brojeve i
  njihova
  područja odgovornosti te redovito ažurira taj popis. [Am. 84]

4.   Države članice

  EAA i nacionalna zrakoplovna tijela
  povlače prijenos na kvalificiranog subjekta koji više ne ispunjava zahtjeve iz Priloga I. Smjesta o tome obavješćuju Komisiju, EAA i ostale države članice. [Am. 85]

5.   Tijela imenovana kao prijavljena tijela u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 552/2004 prije stupanja ove Uredbe na snagu smatraju se kvalificiranim subjektima za potrebe ovog članka.

Članak 7.

Savjetovanje s dionicima

1.   Nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela, koja djeluju u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, uspostavljaju mehanizme savjetovanja za odgovarajuće uključivanje dionika, uključujući predstavnička tijela profesionalnog osoblja, u provedbu jedinstvenoga europskog neba radi izvršavanja njihovih zadaća. [Am. 86]

2.   Dionici mogu obuhvaćati:

| — | pružatelje usluga u zračnoj plovidbi |
| --- | --- |

—

pružatelje usluga u zračnoj plovidbi

| — | operatore zračne luke |
| --- | --- |

—

operatore zračne luke

| — | odgovarajuće korisnike zračnog prostora ili odgovarajuće skupine koje predstavljaju korisnike zračnog prostora |
| --- | --- |

—

odgovarajuće korisnike zračnog prostora ili odgovarajuće skupine koje predstavljaju korisnike zračnog prostora

| — | vojne vlasti |
| --- | --- |

—

vojne vlasti

| — | proizvođačku industriju |
| --- | --- |

—

proizvođačku industriju

| — | predstavnička tijela profesionalnog osoblja. |
| --- | --- |

—

predstavnička tijela profesionalnog osoblja.

POGLAVLJE III.

PRUŽANJE USLUGA

Članak 8.

Certificiranje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi

1.   Pružanje svih usluga u zračnoj plovidbi u Uniji podložno je pribavljanju svjedodžbe nacionalnog nadzornog

  zrakoplovnog
  tijela ili EEA-a

  EEA-a
  ili davanju izjava tim tijelima, u skladu s člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008. [Am. 87]

2.   Postupkom izdavanja svjedodžbe osigurava se i da podnositelji zahtjeva mogu dokazati dovoljnu financijsku snagu te da su osigurali pokrivenost obveza i osiguranja, kada to ne jamči dotična država članica.

3.   Svjedodžba omogućuje nediskriminacijski pristup uslugama za korisnike zračnog prostora, osobito u pogledu na sigurnost. Izdavanje svjedodžbe podliježe uvjetima navedenima u Prilogu II.

4.   Izdavanje svjedodžbi pružateljima usluga u zračnoj plovidbi nudi mogućnost pružanja njihovih usluga državama članicama

  svakoj državi članici
  , drugim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, korisnicima zračnog prostora i zračnim lukama unutar Unije. Radi usluga potpore ta mogućnost mora biti

  te susjednim trećim zemljama, a također prema potrebi unutar funkcionalnih blokova zračnog prostora
  u skladu s člankom 10. stavkom 2

  uzajamnim sporazumom među uključenim strankama. [Am. 88]

Članak 9.

Imenovanje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi

1.   Države članice osiguravaju pružanje usluga u zračnom prometu na isključivoj osnovi unutar određenih blokova zračnog prostora u zračnom prostoru pod njihovom nadležnošću. U tu svrhu države članice određuju pružatelja usluga u zračnom prometu koji ima valjanu svjedodžbu ili izjavu u Uniji.

2.   Za pružanje prekograničnih usluga države članice osiguravaju da njihov nacionalni zakonodavni sustav ne sprečava usklađivanje s ovim člankom i člankom 18. stavkom 3. zahtijevajući da pružatelji usluga u zračnom prometu koji pružaju usluge u zračnom prostoru pod odgovornošću te države članice ispunjavaju jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | u izravnom su ili većinskom vlasništvu te države članice ili njezinih državljana |
| --- | --- |

(a)

u izravnom su ili većinskom vlasništvu te države članice ili njezinih državljana

| (b) | imaju glavno mjesto rada ili registrirano sjedište na području te države članice; |
| --- | --- |

(b)

imaju glavno mjesto rada ili registrirano sjedište na području te države članice;

| (c) | upotrebljavaju samo opremu u toj državi članici. |
| --- | --- |

(c)

upotrebljavaju samo opremu u toj državi članici.

3.   Države članice utvrđuju prava i obveze koje imenovani pružatelji usluga u zračnom prometu moraju ispuniti. Obveze mogu obuhvaćati uvjete za pravodobno pružanje odgovarajućih informacija koje omogućuju utvrđivanje kretanja svih zrakoplova u zračnom prostoru pod njihovom odgovornošću.

4.   Države članice imaju diskrecijsku ovlast odabira pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, uz uvjet da on posjeduje svjedodžbu ili je za njega podnesena izjava u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008.

5.   U vezi funkcionalnih blokova

  s funkcionalnim blokovima
  zračnog prostora uspostavljenih

  uspostavljenim
  u skladu s člankom 16., koji se protežu preko zračnog prostora pod nadležnošću više od jedne države članice, te države članice predmetne države članice zajednički, u skladu sa stavkom 1. ovog članka, određuju jednog ili više pružatelja usluga u zračnom prometu, najmanje jedan mjesec prije uspostave bloka zračnog prostora. [Am. 89]

6.   Države članice o svim odlukama u okviru ovog članka u vezi s imenovanjem pružatelja usluga u zračnom prometu u određenim blokovima zračnog prostora u zračnom prostoru pod njihovom odgovornošću odmah obavješćuju Komisiju i druge države članice.

Članak 10.

Pružanje usluga potpore

1.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere, u skladu s ovim člankom,
  da osiguraju da ne postoje zakonske prepreke
  za osiguravanje da se pružatelji

  pružatelje
  usluga podrške mogu natjecati

  koje bi spriječile njihovu mogućnost natjecanja
  u Uniji na temelju jednakih, nediskriminirajućih i transparentnih uvjeta u svrhu pružanja tih usluga.

Zahtjev iz ovog članka ispunjava se najkasnije do 1. siječnja 2020.

2.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere da osiguraju da je pružanje

  pružatelji
  usluga zračnog prometa odvojeno od pružanja

  u zračnoj plovidbi prilikom izrade svojih poslovnih planova traže ponude od različitih pružatelja
  usluga podrške
  s ciljem odabira financijski i kvalitativno najpovoljnijeg pružatelja
  .
  Tijelo za reviziju izvedbe iz članka 11
  .
  stavka 2. nadzire razinu usklađenosti s odredbama iz ovog stavka pri ocjeni planova izvedbe.

  To odvajanje podrazumijeva uvjet da usluge zračnog prometa i potpore pružaju različita poduzeća.

3.   Pri odabiru
  vanjskog
  pružatelja usluga podrške
  poštuju se odredbe Direktive 2004/18/EZ. Pritom su troškovna i energetska učinkovitost
  ,
  cjelokupna kvaliteta usluga, interoperabilnost i sigurnost usluga, kao i transparentnost postupka nabave posebno obvezujući kriteriji odabira za
  subjekt koji nabavlja te usluge. u obzir troškovnu učinkovitost, cjelokupnu kvalitetu te sigurnost usluga.

4.   Pružatelja usluga potpore ne može se odabrati za pružanje usluga u zračnom prostoru države članice osim ako:

| (a) | ima svjedodžbu u skladu s člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008 |
| --- | --- |

(a)

ima svjedodžbu u skladu s člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008

| (b) | njegovo se glavno mjesto poslovanja nalazi na teritoriju jedne od država članica |
| --- | --- |

(b)

njegovo se glavno mjesto poslovanja nalazi na teritoriju jedne od država članica

| (c) | države članice i/ili državljani država članica imaju vlasništvo nad više od 50 % pružatelja usluga i u praksi imaju kontrolu nad njime, bilo izravno, bilo neizravno stavljanjem pružatelja usluga u vlasništvo jednoga ili više posredničkih poduzeća, osim kako je predviđeno sporazumom s trećom zemljom čiji je Unija potpisnik; i |
| --- | --- |

(c)

države članice i/ili državljani država članica imaju vlasništvo nad više od 50 % pružatelja usluga i u praksi imaju kontrolu nad njime, bilo izravno, bilo neizravno stavljanjem pružatelja usluga u vlasništvo jednoga ili više posredničkih poduzeća, osim kako je predviđeno sporazumom s trećom zemljom čiji je Unija potpisnik; i

| (d) | pružatelj usluga ispunjava nacionalne sigurnosne i obrambene zahtjeve. |
| --- | --- |

(d)

pružatelj usluga ispunjava nacionalne sigurnosne i obrambene zahtjeve.

5.   Usluge potpore povezane s operacijama Europske mreže upravljanja zračnim prometom mogu se osigurati centraliziranim načinom preko upravitelja mreže dodajući te usluge uslugama iz članka 17. stavka 2. u skladu s člankom 17. stavkom 3. Također se mogu na jednak način osigurati na isključivoj osnovi koju provodi pružatelj usluga zračnog prometa ili grupacija takvih pružatelja usluga, osobito onih povezanih s opskrbom infrastrukture za upravljanje zračnim prometom. Komisija određuje načine odabira pružatelja usluga ili grupacija pružatelja usluga na temelju stručne sposobnosti i sposobnosti pružanja usluga na neovisan i troškovno učinkovit način te utvrđuje ukupno procjenjivanje predvidljivih troškova i prednosti opskrbe uslugama potpore na centraliziran način. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. Komisija određuje pružatelje usluga ili grupacije takvih pružatelja usluga u skladu s tim provedbenima aktima.

5.a
     
  Komisija uspostavlja detaljna pravila kojima se utvrđuju načini za odabir usluga obuhvaćenih ovim člankom. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

5.b
     
  Komisija provodi sveobuhvatnu studiju o operativnim, gospodarskim, sigurnosnim i društvenim učincima uvođenja tržišnih načela za pružanje usluga podrške i do 1. siječnja 2016. je dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se studijom uzima u obzir primjena glavnog plana ATM-a i učinak tehnologija SESAR na sektor usluga podrške. [Am. 90]

Članak 11.

Program izvedbe

1.   Za poboljšanje izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i funkcija za upravljanje mrežom u jedinstvenom europskom nebu uspostavlja se program izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i funkcija za upravljanje mrežom. Taj program mora obuhvaćati sljedeće:

| (a) | ciljeve izvedbe na razini Unije i povezane lokalne ciljeve izvedbe za ključna područja sigurnosti, okoliša, kapaciteta i učinkovitosti troškova
  u skladu s visokim ciljevima glavnog plana ATM-a utvrđenog za čitavo referentno razdoblje
  ; [Am. 91] |
| --- | --- |

(a)

ciljeve izvedbe na razini Unije i povezane lokalne ciljeve izvedbe za ključna područja sigurnosti, okoliša, kapaciteta i učinkovitosti troškova
  u skladu s visokim ciljevima glavnog plana ATM-a utvrđenog za čitavo referentno razdoblje
  ; [Am. 91]

| (b) | nacionalne

  lokalne
  planove
  izvedbe

  ili planove za funkcionalne blokove zračnog prostora, uključujući ciljeve izvedbe, pri čemu se osigurava pridržavanje ciljeva izvedbe na razini Unije i odgovarajućih lokalnih ciljeva; te [Am. 92] |
| --- | --- |

(b)

nacionalne

  lokalne
  planove
  izvedbe

  ili planove za funkcionalne blokove zračnog prostora, uključujući ciljeve izvedbe, pri čemu se osigurava pridržavanje ciljeva izvedbe na razini Unije i odgovarajućih lokalnih ciljeva; te [Am. 92]

| (c) | redoviti pregled, praćenje i vrednovanje izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih usluga. |
| --- | --- |

(c)

redoviti pregled, praćenje i vrednovanje izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih usluga.

2.   Komisija imenuje neovisno, nepristrano i stručno tijelo kao „tijelo za reviziju izvedbe”
  (PRB)
  .
  PRB pod nadzorom Komisije uspostavlja europski ekonomski regulator od 1. srpnja 2015.
  Uloga tijela za reviziju izvedbe

  PRB-a
  pomaganje je Komisiji, u suradnji s nacionalnim nadzornim

  zrakoplovnim
  tijelima, i pomaganje nacionalnim nadzornim tijelima, na njihov zahtjev,

  te njihovo praćenje
  pri provedbi programa izvedbe iz stavka 1.
  PRB je funkcionalno i pravno odvojen od svakog pružatelja usluga, bilo na nacionalnoj ili paneuropskoj razini.
  Tehničku pomoć tijelu za reviziju izvedbe

  PRB-u
  mogu pružati EAA
  , upravitelj mreže,

  i Eurocontrol ili neko drugo stručno

  nadležno
  tijelo. [Am. 93]

3.   
  Lokalne
  planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora

  izvedbe
  iz stavka 1. točke (b) izrađuju nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela, a donosi ih država članica (države članice). Ti planovi uključuju povezivanje lokalnih ciljeva i odgovarajući program poticaja kakav je prihvatila država članica (države članice). Izrada planova uključuje savjetovanje s
  Komisijom, PRB-om,
  pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, predstavnicima korisnika zračnog prostora i, kada je potrebno, s operatorima zračnih luka i koordinatorima zračnih luka. [Am. 94]

4.   Usklađenost s planovima na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora

  lokalnih planova izvedbe
  i lokalnih ciljeva s ciljevima izvedbe na razini Unije ocjenjuje Komisija u suradnji s tijelom za reviziju izvedbe. [Am. 95]

U slučaju da Komisija utvrdi da
  lokalni
  planovi na nacionalnoj razini

  izvedbe
  ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora ili lokalni ciljevi nisu u skladu s ciljevima na razini Unije, ona može od dotičnih država članica zatražiti poduzimanje potrebnih korektivnih mjera. Ti se provedbeni akti donose prema savjetodavnom postupku iz članka 27. stavka 2. [Am. 96]

5.   Referentno razdoblje programa izvedbe iz stavka 1. obuhvaća najmanje tri, a najviše pet godina. Tijekom tog razdoblja, u slučaju neispunjenja lokalnih ciljeva, dotične države članice utvrđuju i primjenjuju mjere izrađene za ispravljanje situacije. Kada Komisija smatra da te mjere nisu dovoljne za ispravljanje situacije, ona može odlučiti o tome da dotična država članica mora poduzeti korektivne mjere ili dobiva sankcije. Ti se provedbeni akti donose prema savjetodavnom postupku iz članka 27. stavka 2.

6.   Komisija
  i EEA zajedno s tijelom za reviziju izvedbe
  redovito ocjenjuje

  ocjenjuju
  ostvarivanje ciljeva na razini Unije i odgovarajućih lokalnih ciljeva izvedbe. [Am. 97]

7.   Program izvedbe iz stavka 1. temelji se na:

| (a) | prikupljanju, vrednovanju, ispitivanju, ocjenjivanju i prosljeđivanju relevantnih podataka povezanih s izvedbom usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija, dobivenih od svih strana, uključujući pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, korisnike zračnog prostora, EEA-u, operatore zračnih luka, nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela, države članice i Eurocontrol [Am. 98] |
| --- | --- |

(a)

prikupljanju, vrednovanju, ispitivanju, ocjenjivanju i prosljeđivanju relevantnih podataka povezanih s izvedbom usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija, dobivenih od svih strana, uključujući pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, korisnike zračnog prostora, EEA-u, operatore zračnih luka, nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela, države članice i Eurocontrol [Am. 98]

| (b) | izbor odgovarajućih ključnih područja izvedbe na temelju dokumenta ICAO-a br. 9854 pod nazivom ‚Operativna

  „Operativna
  koncepcija upravljanja globalnim zračnim prometom’” i u skladu s onima koja su utvrđena u okviru izvedbe iz glavnog plana ATM-a, uključujući područja sigurnosti, okoliša, kapaciteta

  i

  učinkovitosti troškova
  i ljudskih čimbenika
  , koja se prema potrebi prilagođavaju kako bi se uvažile posebne potrebe jedinstvenog europskog neba i odgovarajućih ciljeva za ta područja, te definicije ograničenog skupa ključnih pokazatelja izvedbe za mjerenje izvedbe.
  Posebna pažnja pridaje se pokazateljima uspješnosti u području sigurnosti
  ; [Am. 99] |
| --- | --- |

(b)

izbor odgovarajućih ključnih područja izvedbe na temelju dokumenta ICAO-a br. 9854 pod nazivom ‚Operativna

  „Operativna
  koncepcija upravljanja globalnim zračnim prometom’” i u skladu s onima koja su utvrđena u okviru izvedbe iz glavnog plana ATM-a, uključujući područja sigurnosti, okoliša, kapaciteta

  i

  učinkovitosti troškova
  i ljudskih čimbenika
  , koja se prema potrebi prilagođavaju kako bi se uvažile posebne potrebe jedinstvenog europskog neba i odgovarajućih ciljeva za ta područja, te definicije ograničenog skupa ključnih pokazatelja izvedbe za mjerenje izvedbe.
  Posebna pažnja pridaje se pokazateljima uspješnosti u području sigurnosti
  ; [Am. 99]

| (c) | uspostavljanju i ocjeni ciljeva izvedbe na razini Unije i povezanih lokalnih ciljeva koji se definiraju uvažavajući ulazne podatke utvrđene na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.
  Ciljevi izvedbe na razini Unije uspostavljaju se kako bi se osiguralo da svaki funkcionalni blok zračnog prostora zadrži dovoljnu fleksibilnost za postizanje najboljih rezultata.
  ; [Am. 100] |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanju i ocjeni ciljeva izvedbe na razini Unije i povezanih lokalnih ciljeva koji se definiraju uvažavajući ulazne podatke utvrđene na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.
  Ciljevi izvedbe na razini Unije uspostavljaju se kako bi se osiguralo da svaki funkcionalni blok zračnog prostora zadrži dovoljnu fleksibilnost za postizanje najboljih rezultata.
  ; [Am. 100]

| (d) | mjerila za uspostavljanje nacionalnih

  lokalnih
  planova izvedbe ili planova izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora od strane nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela, koji sadrže lokalne ciljeve izvedbe i shemu poticaja. Planovi izvedbe: [Am. 101]







  (i) | temelje se na poslovnim planovima pružatelja usluga u zračnoj plovidbi
  , što bi se provedbom glavnog plana ATM-a trebalo uzeti u obzir
  ; [Am. 102] |
| --- | --- | --- |

(d)

mjerila za uspostavljanje nacionalnih

  lokalnih
  planova izvedbe ili planova izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora od strane nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela, koji sadrže lokalne ciljeve izvedbe i shemu poticaja. Planovi izvedbe: [Am. 101]

(i)

temelje se na poslovnim planovima pružatelja usluga u zračnoj plovidbi
  , što bi se provedbom glavnog plana ATM-a trebalo uzeti u obzir
  ; [Am. 102]

| (ii) | bave se svim komponentama troškovne osnovice nacionalnog ili funkcionalnog bloka zračnog prostora |
| --- | --- |

(ii)

bave se svim komponentama troškovne osnovice nacionalnog ili funkcionalnog bloka zračnog prostora

| (iii) | uključuju obvezujuće lokalne ciljeve uspješnosti usklađene s ciljevima uspješnosti na razini Unije. |
| --- | --- |

(iii)

uključuju obvezujuće lokalne ciljeve uspješnosti usklađene s ciljevima uspješnosti na razini Unije.

| (e) | ocjena lokalnih ciljeva provedbe

  izvedbe
  na temelju nacionalnog

  lokalnog
  plana izvedbe ili plana izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora;
  [Am. 103] |
| --- | --- |

(e)

ocjena lokalnih ciljeva provedbe

  izvedbe
  na temelju nacionalnog

  lokalnog
  plana izvedbe ili plana izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora;
  [Am. 103]

| (f) | praćenje nacionalnih

  lokalnih
  planova izvedbe ili planova funkcionalnih blokova zračnog prostora, uključujući odgovarajuće mehanizme uzbunjivanja [Am. 104] |
| --- | --- |

(f)

praćenje nacionalnih

  lokalnih
  planova izvedbe ili planova funkcionalnih blokova zračnog prostora, uključujući odgovarajuće mehanizme uzbunjivanja [Am. 104]

| (g) | kriteriji za određivanje sankcija
  i mehanizama naknade
  za nepridržavanje ciljeva izvedbe na razini Unije i odgovarajućih lokalnih ciljeva tijekom referentnih

  referentnog
  razdoblja i za potporu mehanizmima uzbunjivanja; [Am. 105] |
| --- | --- |

(g)

kriteriji za određivanje sankcija
  i mehanizama naknade
  za nepridržavanje ciljeva izvedbe na razini Unije i odgovarajućih lokalnih ciljeva tijekom referentnih

  referentnog
  razdoblja i za potporu mehanizmima uzbunjivanja; [Am. 105]

| (h) | općim načelima za uspostavljanje programa poticaja država članica |
| --- | --- |

(h)

općim načelima za uspostavljanje programa poticaja država članica

| (i) | načelima koja se odnose na primjenu prijelaznog mehanizma potrebnog za adaptaciju rada programa izvedbe, na rok ne dulji od 12 mjeseci nakon usvajanja delegiranog akta iz ovog stavka |
| --- | --- |

(i)

načelima koja se odnose na primjenu prijelaznog mehanizma potrebnog za adaptaciju rada programa izvedbe, na rok ne dulji od 12 mjeseci nakon usvajanja delegiranog akta iz ovog stavka

| (j) | odgovarajućim referentnim razdobljima i intervalima za ocjenu ostvarivanja ciljeva izvedbe i postavljanja novih ciljeva |
| --- | --- |

(j)

odgovarajućim referentnim razdobljima i intervalima za ocjenu ostvarivanja ciljeva izvedbe i postavljanja novih ciljeva

| (k) | potrebnim povezanim vremenskim rasporedima. |
| --- | --- |

(k)

potrebnim povezanim vremenskim rasporedima.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. radi
  donošenja ciljeva izvedbe na razini Unije i
  utvrđivanja detaljnih pravila za pravilno funkcioniranje programa izvedbe u skladu s točkama navedenim u ovom stavku. [Am. 106]

8.   Uspostavljanje programa izvedbe uzima u obzir da su usluge tijekom leta, usluge terminala i mrežne usluge drugačije te da se sukladno tome prema njima treba tako odnositi, prema potrebi i u svrhe mjerenja izvedbe.

8a.
     
  Komisija provodi studiju o učinku koji ponašanje sudionika sustava ATM-a koji nisu pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, na primjer operatora zračne luke, koordinatora zračne luke i operatora zračnog prijevoza, mogu imati na učinkovito funkcioniranje europske mreže ATM-a.

Opseg studije obuhvaća, ali nije i ograničen na:

| (a) | utvrđivanje sudionika koji nisu pružatelji usluga u zračnoj plovidbi u sustavu ATM-a koji mogu utjecati na izvedbu mreže; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanje sudionika koji nisu pružatelji usluga u zračnoj plovidbi u sustavu ATM-a koji mogu utjecati na izvedbu mreže;

| (b) | učinak koji ponašanje takvih sudionika ima na izvedbu usluga zračne plovidbe u odnosu na ključna područja izvedbe (KPI) sigurnosti, ekologije i kapaciteta; |
| --- | --- |

(b)

učinak koji ponašanje takvih sudionika ima na izvedbu usluga zračne plovidbe u odnosu na ključna područja izvedbe (KPI) sigurnosti, ekologije i kapaciteta;

| (c) | izvedivost razvoja pokazatelja izvedbe i ključnih pokazatelja izvedbe za te sudionike; |
| --- | --- |

(c)

izvedivost razvoja pokazatelja izvedbe i ključnih pokazatelja izvedbe za te sudionike;

| (d) | sve koristi za europsku mrežu ATM-a koje mogu nastati od provedbe dodatnih pokazatelja izvedbe i ključnih pokazatelja izvedbe; te sve prepreke za postizanje optimalne izvedbe. |
| --- | --- |

(d)

sve koristi za europsku mrežu ATM-a koje mogu nastati od provedbe dodatnih pokazatelja izvedbe i ključnih pokazatelja izvedbe; te sve prepreke za postizanje optimalne izvedbe.

Ovu studiju trebalo bi započeti najkasnije 12 mjeseci nakon objave ove Uredbe i dovršiti najkasnije za 12 mjeseci; Komisija i države članice tada razmatraju njezine rezultate s ciljem proširenja opsega sheme izvedbe radi uključivanja dodatnih pokazatelja izvedbe i ključnih pokazatelja izvedbe za buduća referentna razdoblja, u skladu s odredbama ovog članka. [Am. 107]

Članak 12.

Opće odredbe za sustav naplate pristojbi

U skladu sa zahtjevima članaka 13. i 14. sustav naplate pristojbi za usluge u zračnoj plovidbi doprinosi većoj transparentnosti pri utvrđivanju, nametanju i provedbi pristojbi korisnicima zračnog prostora te doprinosi troškovnoj isplativosti pružanja usluga u zračnoj plovidbi i isplativosti letova, održavajući pritom optimalnu razinu sigurnosti. Sustav je također usklađen s člankom 15. Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. i s sustavom naplate Eurocontrola za pristojbe tijekom leta.

Članak 13.

Načela za sustav naplate pristojbi

1.   Sustav naplate pristojbi temelji se na troškovima koje pružatelji usluga imaju za usluge u zračnoj plovidbi radi koristi korisnika zračnog prostora. Sustav te troškove raspodjeljuje među kategorijama korisnika.

2.   Prilikom određivanja baze troškova za utvrđivanje pristojbi primjenjuju se načela iz stavaka 3. do 8.

3.   Trošak koji se dijeli među korisnicima zračnog prostora utvrđeni je trošak pružanja usluga u zračnoj plovidbi, uključujući odgovarajuće iznose za kamate na kapitalno ulaganje i amortizaciju imovine, kao i troškove održavanja, rada, upravljanja i administracije, uključujući troškove koje za odgovarajuće zadaće tijela nameće Europska agencija za zrakoplovstvo. Utvrđeni troškovi su troškovi koje je utvrdila država članica na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora na početku referentnog razdoblja svake kalendarske godine ili svakog referentnog razdoblja iz članka 11. stavka 5. ili tijekom referentnog razdoblja nakon odgovarajućih prilagodbi za primjenu mehanizama uzbunjivanja navedenih u članku 11.

4.   Troškovi koji se u ovom smislu uzimaju u obzir su oni troškovi koji se procjenjuju u odnosu na uređaje i usluge koji su predviđeni i koji se provode u skladu s ICAO-ovim regionalnim planom zračne plovidbe za Europsku regiju. Oni
  mogu
  također uključuju

  uključivati
  troškove nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela i/ili kvalificiranih subjekata, kao i druge troškove ogovarajuće države članice i pružatelja usluga u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi. Oni ne uključuju troškove kazni utvrđenih u članku 33. koje određuju države članice ni

  ili
  troškove korektivnih mjera ili sankcija iz članka 11. stavka 5. [Am. 108]

5.   U odnosu na funkcionalne blokove zračnog prostora i kao dio odgovarajućih okvirnih sporazuma, države članice ulažu razumne napore kako bi se dogovorile o zajedničkim načelima politike zaračunavanja naknada
  , s ciljem da se postigne jedinstvena naknada u skladu s njihovim pojedinačnim planovima izvedbe
  . [Am. 109]

6.   Trošak različitih usluga u zračnoj plovidbi utvrđuje se zasebno, kako je predviđeno člankom 21. stavkom 3.

7.   Međusobno subvencioniranje između rutnih usluga i terminalnih usluga nije dopušteno. Troškovi koji se odnose i na terminalne i na rutne usluge raspodjeljuju se razmjerno na rutne i na terminalne usluge na temelju transparentne metodologije. Međusobno subvencioniranje između različitih usluga zračnog prometa u bilo kojoj od ovih dviju kategorija dopušteno je samo kada je to opravdano iz objektivnih razloga koji se moraju jasno utvrditi. Međusobno subvencioniranje nije dopušteno između usluga zračnog prometa i usluga potpore.

8.   Zajamčena je transparentnost troškovne baze za pristojbe. Donose se provedbena pravila za informacije koje daju pružatelji usluga kako bi se omogućile revizije prognoza, stvarnih troškova i prihoda pružatelja. Informacije se redovito razmjenjuju između nacionalnih nadzornih tijela, pružatelja usluga, korisnika zračnog prostora, Komisije i Eurocontrola.

9.   Države članice prilikom uspostavljanja pristojbi u skladu sa stavcima od 3. do 8. usklađuju se sa sljedećim načelima:

| (a) | pristojbe će biti uspostavljene za dostupnost usluga u zračnoj plovidbi prema nediskriminirajućim uvjetima prilikom nametanja pristojbi različitim korisnicima zračnog prostora za uporabu iste usluge, bez razlike u pogledu nacionalnosti ili kategorije korisnika |
| --- | --- |

(a)

pristojbe će biti uspostavljene za dostupnost usluga u zračnoj plovidbi prema nediskriminirajućim uvjetima prilikom nametanja pristojbi različitim korisnicima zračnog prostora za uporabu iste usluge, bez razlike u pogledu nacionalnosti ili kategorije korisnika

| (b) | može biti dopušteno izuzeće određenih korisnika, posebice laganih i državnih zrakoplova, uz uvjet da se trošak takvog izuzeća ne prenosi na druge korisnike |
| --- | --- |

(b)

može biti dopušteno izuzeće određenih korisnika, posebice laganih i državnih zrakoplova, uz uvjet da se trošak takvog izuzeća ne prenosi na druge korisnike

| (c) | pristojbe se utvrđuju po kalendarskoj godini na temelju utvrđenih troškova |
| --- | --- |

(c)

pristojbe se utvrđuju po kalendarskoj godini na temelju utvrđenih troškova

| (d) | usluge u zračnoj plovidbi mogu ostvarivati dovoljan prihod kako bi omogućile razuman povrat na imovinu radi doprinosa potrebnim kapitalnim poboljšanjima |
| --- | --- |

(d)

usluge u zračnoj plovidbi mogu ostvarivati dovoljan prihod kako bi omogućile razuman povrat na imovinu radi doprinosa potrebnim kapitalnim poboljšanjima

| (e) | pristojbe odražavaju troškove usluga u zračnoj plovidbi i opreme stavljene na raspolaganje korisnicima zračnog prostora, uključujući troškove koje ima EAA za odgovarajuće zadaće tijela, uzimajući u obzir relativne proizvodne kapacitete različitih vrsta predmetnih zrakoplova |
| --- | --- |

(e)

pristojbe odražavaju troškove usluga u zračnoj plovidbi i opreme stavljene na raspolaganje korisnicima zračnog prostora, uključujući troškove koje ima EAA za odgovarajuće zadaće tijela, uzimajući u obzir relativne proizvodne kapacitete različitih vrsta predmetnih zrakoplova

| (f) | naknade potiču sigurno, djelotvorno, učinkovito i održivo pružanje usluga u zračnoj plovidbi radi postizanja visoke razine sigurnosti i rentabilnosti kao i ispunjavanja ciljeva izvedbe te stimuliraju pružanje integriranih usluga, smanjujući pri tom utjecaj zrakoplovstva na okoliš. Za potrebe
  ove
  točke (f) i u odnosu na nacionalne

  lokalne
  planove ili planove funkcionalnih blokova zračnog prostora, nacionalna nadzorna tijela mogu

  izvedbe, nacionalno zrakoplovno tijelo može
  uspostaviti mehanizme, uključujući poticaje koji se sastoje od financijskih prednosti i nedostataka, za poticanje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i/ili korisnika zračnog prostora da podrže unaprjeđenja u pružanju usluga u zračnoj plovidbi u smislu povećanog kapaciteta, smanjenog zakašnjenja i održivog razvoja, održavajući pri tom optimalnu razinu sigurnosti. [Am. 110] |
| --- | --- |

(f)

naknade potiču sigurno, djelotvorno, učinkovito i održivo pružanje usluga u zračnoj plovidbi radi postizanja visoke razine sigurnosti i rentabilnosti kao i ispunjavanja ciljeva izvedbe te stimuliraju pružanje integriranih usluga, smanjujući pri tom utjecaj zrakoplovstva na okoliš. Za potrebe
  ove
  točke (f) i u odnosu na nacionalne

  lokalne
  planove ili planove funkcionalnih blokova zračnog prostora, nacionalna nadzorna tijela mogu

  izvedbe, nacionalno zrakoplovno tijelo može
  uspostaviti mehanizme, uključujući poticaje koji se sastoje od financijskih prednosti i nedostataka, za poticanje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i/ili korisnika zračnog prostora da podrže unaprjeđenja u pružanju usluga u zračnoj plovidbi u smislu povećanog kapaciteta, smanjenog zakašnjenja i održivog razvoja, održavajući pri tom optimalnu razinu sigurnosti. [Am. 110]

10.   Komisija donosi mjere kojima se utvrđuju pojedinosti postupka za primjenu stavaka od 1. do 9.
  Komisija može predložiti financijske mehanizme za poboljšanje sinkronizacije kapitalnih izdataka u zraku i na kopnu u vezi s uvođenjem tehnologija SESAR.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. [Am. 111]

Članak 14.

Pregled usklađenosti s člancima 12. i 13.

1.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava kontinuirani pregled usklađenosti s načelima i pravilima iz članaka 12. i 13. Komisija nastoji uspostaviti potrebne mehanizme za iskorištavanje stručnosti Eurocontrola te dijeli rezultate pregleda s državama članicama, Eurocontrolom i predstavnicima korisnika zračnog prostora.

2.   Na zahtjev jedne ili više država članica, ili na vlastiti zahtjev, Komisija preispituje posebne mjere koje su nacionalna tijela donijela u odnosu na primjenu članaka 12. i 13. u vezi s utvrđivanjem troškova i pristojbi. Ne dovodeći u pitanje članak 32. stavak 1., Komisija dijeli rezultate istrage s državama članicama, Eurocontrolom i predstavnicima korisnika zračnog prostora. Komisija u roku od dva mjeseca od primitka zahtjeva, nakon što je saslušala dotičnu državu članicu, odlučuje o usklađenosti s člancima 12. i 13. te o tome može li se mjera i dalje primjenjivati. Ti se provedbeni akti donose prema savjetodavnom postupku iz članka 27. stavka 2.

Članak 14.a

Provedba glavnog plana ATM-a

Provedbu glavnog plana ATM-a koordinira Komisija. Upravitelj mreže, PRB te rukovoditelj uspostave doprinose provedbi glavnog plana ATM-a u skladu s odredbama ove Uredbe. [Am. 112]

Članak 14.b

Komisija donosi mjere kojima se uspostavlja upravljanje provedbom glavnog plana ATM-a, uključujući utvrđivanje i odabir tijela nadležnoga za upravljačku razinu (rukovoditelj uspostave). Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. [Am. 113]

Članak 14.c

Rukovoditelj uspostave preporučuje Komisiji obvezujuće rokove uvođenja te odgovarajuće popravne radnje za zakašnjelo uvođenje. [Am. 114]

Članak 15.

Zajednički projekti

1.   Provedbu glavnog plana ATM-a mogu podupirati zajednički projekti. Oni podržavaju ciljeve ove Uredbe za poboljšanje izvedbe europskog zrakoplovnog sustava u ključnim područjima kao što su kapacitet, učinkovitost letova i troškova te okolišna održivost, u okviru prevladavajućih ciljeva sigurnosti. Cilj je zajedničkih projekata pravodobna, koordinirana i sinkronizirana

  sinhronizirana
  primjena funkcija ATM-a kako bi se ostvarile ključne operativne promjene utvrđene

  s ciljem realizacije ključnih operativnih promjena utvrđenih
  u glavnom planu ATM-a
  , uključujući utvrđivanje najprimjerenije geografske dimenzije, projektnu arhitekturu koja se temelji na učinkovitosti i pristup pružanju usluga koje će primijeniti rukovoditelj uspostave
  .
  Oblikovanje i pokretanje zajedničkih projekata po potrebi trebaju imati za cilj omogućiti postojanje osnovnih interoperabilnih kapaciteta u svim državama članicama. [Am. 115]

2.   Komisija može donijeti mjere o utvrđivanju upravljanja zajedničkim projektima i poticajima za njihovu provedbu.
  Tijelo koje upravlja provedbom zajedničkih projekata je isto tijelo koje je zaduženo za provedbu temeljne razine glavnog plana ATM-a.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. Ovim se smjernicama ne dovode u pitanje

  dopunjuju
  mehanizmi razvoja takvih projekata u vezi s funkcionalnim blokovima zračnog prostora o kojima su se dogovorile stranke u tim blokovima. [Am. 116]

3.   Komisija može usvojiti zajedničke projekte za funkcije povezane s mrežom koje su od posebne važnosti za poboljšanje cjelokupne uspješnosti upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi u Europi, utvrđujući funkcionalnosti upravljanja zračnim prometom koje su zrele za uporabu, zajedno s vremenskim rasporedom i geografskim opsegom uporabe. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. Zajednički se projekti mogu smatrati prihvatljivima za financiranje Unije u višegodišnjem financijskom okviru. U tu svrhu i ne dovodeći u pitanje nadležnost država članica za odlučivanje o uporabi njihovih financijskih sredstava, Komisija provodi neovisnu analizu troškova i koristi te odgovarajuća savjetovanja s državama članicama i relevantnim dionicima u skladu s člankom 28., istražujući sve odgovarajuće načine za financiranje njihove uporabe. Prihvatljivi troškovi uporabe zajedničkih projekata pokrivaju se u skladu s načelima transparentnosti i nediskriminacije.

3a.
     
  Zajednički projekti sredstvo su za koordiniranu i suvremenu provedbu operativnih poboljšanja razvijenih u sklopu okvira SESAR (Europski sustav upravljanja zračnim prometom). Oni na odlučujuć način pridonose postizanju ciljeva diljem Unije. [Am. 117]

Članak 16.

Funkcionalni blokovi zračnog prostora

1.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale uspostavu i provedbu
  operativnih
  funkcionalnih blokova zračnog prostora na temelju integriranog pružanja usluga zračnog prometa

  u zračnoj plovidbi
  radi postizanja potrebnog kapaciteta i učinkovitosti mreže za upravljanje zračnim prometom unutar jedinstvenoga europskog neba i održavanja visoke razine sigurnosti te doprinosa cjelokupnoj izvedbi sustava zračnog prometa i smanjenom utjecaju na okoliš. [Am. 118]

2.   Funkcionalne blokove zračnog prostora uspostavlja se, gdje god je to moguće, na temelju suradničkih sektorskih partnerstava između pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, posebice u vezi s pružanjem usluga potpore u skladu s člankom 10. Sektorska partnerstva mogu radi povećanja uspješnosti podupirati jedan ili više funkcionalnih blokova zračnog prostora ili njihov dio.
  [Am. 119]

3.   Države članice, kao

  nacionalna zrakoplovna tijela
  i pružatelji usluga u zračnom prometu,

  zračnoj plovidbi
  međusobno surađuju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi osigurali usklađenost s ovim člankom. Suradnja po potrebi može uključivati i
  nacionalna zrakoplovna tijela i
  pružatelje usluga u zračnom prometu

  zračnoj plovidbi
  iz trećih država koje sudjeluju u funkcionalnim blokovima zračnog prostora. [Am. 120]

4.   Funkcionalni blokovi zračnog prostora:

| (a) | poduprti su analizom sigurnosti |
| --- | --- |

(a)

poduprti su analizom sigurnosti

| (b) | biti oblikovana na način da traži najveće sinergije iz industrijskih partnerstava radi postizanja te gdje je moguće i premašivanja ciljeva izvedbe uspostavljenih u skladu s člankom 11.; [Am. 121] |
| --- | --- |

(b)

biti oblikovana na način da traži najveće sinergije iz industrijskih partnerstava radi postizanja te gdje je moguće i premašivanja ciljeva izvedbe uspostavljenih u skladu s člankom 11.; [Am. 121]

| (c) | omogućuju optimalnu
  i fleksibilnu
  uporabu zračnog prostora, uzimajući u obzir tokove zračnog prometa [Am. 122] |
| --- | --- |

(c)

omogućuju optimalnu
  i fleksibilnu
  uporabu zračnog prostora, uzimajući u obzir tokove zračnog prometa [Am. 122]

| (d) | osiguravaju dosljednost s europskom mrežom ruta uspostavljenom člankom 17. |
| --- | --- |

(d)

osiguravaju dosljednost s europskom mrežom ruta uspostavljenom člankom 17.

| (e) | opravdani su njihovom cjelokupnom dodanom vrijednošću, uključujući optimalnu uporabu tehničkih i ljudskih resursa, na temelju analiza troškova i koristi |
| --- | --- |

(e)

opravdani su njihovom cjelokupnom dodanom vrijednošću, uključujući optimalnu uporabu tehničkih i ljudskih resursa, na temelju analiza troškova i koristi

| (f) | po potrebi osiguravaju neometan i fleksibilan prijenos nadležnosti za kontrolu zračnog prometa između jedinica pružanja usluga u zračnom prometu |
| --- | --- |

(f)

po potrebi osiguravaju neometan i fleksibilan prijenos nadležnosti za kontrolu zračnog prometa između jedinica pružanja usluga u zračnom prometu

| (g) | osiguravaju kompatibilnost između različitih konfiguracija zračnog prostora |
| --- | --- |

(g)

osiguravaju kompatibilnost između različitih konfiguracija zračnog prostora

| (h) | sukladni su uvjetima koji proizlaze iz regionalnih sporazuma sklopljenih u okviru ICAO-a |
| --- | --- |

(h)

sukladni su uvjetima koji proizlaze iz regionalnih sporazuma sklopljenih u okviru ICAO-a

| (i) | poštuju regionalne sporazume koji su na snazi na dan stupanja ove Uredbe na snagu, posebice one koji uključuju europske treće zemlje. |
| --- | --- |

(i)

poštuju regionalne sporazume koji su na snazi na dan stupanja ove Uredbe na snagu, posebice one koji uključuju europske treće zemlje.

| (ia) | ojačati nabavu infrastrukture ATM-a i imati za cilj povećanje interoperabilnosti postojeće opreme; [Am. 123] |
| --- | --- |

(ia)

ojačati nabavu infrastrukture ATM-a i imati za cilj povećanje interoperabilnosti postojeće opreme; [Am. 123]

| (ib) | omogućavaju sukladnost s ciljevima izvedbe na razini Unije. [Am. 124] |
| --- | --- |

(ib)

omogućavaju sukladnost s ciljevima izvedbe na razini Unije. [Am. 124]

Zahtjevi iz stavka 4. točaka (c), (d) i (g) ispunjavaju se u skladu s optimizacijom oblikovanja zračnog prostora koju obavlja upravitelj mreže kako je utvrđeno člankom 17.

5.   Zahtjevi iz ovog članka mogu se ispuniti sudjelovanjem pružatelja usluga u zračnoj plovidbi u jednom ili više funkcionalnih blokova zračnog prostora.

6.   
  Operativni
  funkcionalni blok zračnog prostora koji se prostire zračnim prostorom u nadležnosti više od jedne države članice uspostavlja se na temelju međusobne odluke svih država članica i kada je primjereno trećih zemalja, koje imaju nadležnost nad bilo kojim dijelom zračnog prostora koji je uključen u funkcionalni blok zračnog prostora. [Am. 126]

Međusobna odluka kojom se uspostavlja funkcionalni blok zračnog prostora sadrži potrebne odredbe u vezi s načinom mogućnosti izmjene bloka te načinom na koji se država članica ili, kada je primjereno, treća država može povući iz bloka, uključujući prijenosne odredbe.

7.   Države članice o uspostavljanju funkcionalnih blokova zračnog prostora obavješćuju Komisiju. Prije obavješćivanja Komisije o uspostavljanju funkcionalnog bloka zračnog prostora dotična država članica (države članice) Komisiji, drugim državama članicama i drugim zainteresiranim stranama dostavlja(ju) odgovarajuće informacije i pruža im priliku da dostave svoje primjedbe.

8.   Kada između dviju ili više država članica dođe do teškoća u vezi s prekograničnim funkcionalnim blokom zračnog prostora koji se tiče zračnog prostora pod njihovom nadležnošću, dotične države članice mogu zajednički zatražiti mišljenje o tom problemu od Odbora za jedinstveno nebo. Mišljenje se upućuje dotičnim državama članicama. Ne dovodeći u pitanje stavak 6., države članice uzimaju mišljenje u obzir radi pronalaženja rješenja.

9.   Nakon što od država članica primi obavijesti iz stavaka 6. i 7., Komisija ocjenjuje ispunjenje zahtjeva iz stavka 4. u svakom funkcionalnom bloku zračnog prostora te predstavlja rezultate državama članicama radi rasprave. Ako Komisija smatra da jedan ili više funkcionalnih blokova zračnog prostora ne ispunjavaju zahtjeve, pokrenut će razgovor s dotičnom državom članicom s ciljem postizanja konsenzusa o mjerama potrebnima za ispravljanje stanja.

10.   Komisija može donijeti detaljne mjere u vezi sa zajedničkim imenovanjem pružatelja usluga u zračnom prometu iz stavka 6., utvrđujući načine odabira pružatelja usluga, razdoblje imenovanja, sporazume o nadzoru, dostupnost usluga koje će se pružati te sporazume o odgovornosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

11.   Komisija može usvojiti mjere o informacijama koje se dostavljaju državi članici (državama članicama) iz stavka 6. Ti
  se
  provedbeni akti donose se u skladu s postupkom iz članka 27. stavka 3.
  Odredbama ovog stavka ne dovodi se u pitanje ni jedna odluka o funkcionalnom bloku zračnog prostora koja je na snazi na dan stupanja na snagu ove Uredbe ako te odluke ispunjavaju, a po mogućnosti i nadilaze ciljeve izvedbe utvrđene u skladu s člankom 11. [Am. 127]

Članak 16.a

Industrijska partnerstva

1.
     
  Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi mogu surađivati radi uspostavljanja industrijskih partnerstava, posebice u vezi s pružanjem usluga podrške u skladu s člankom 10. Industrijska partnerstva mogu radi povećanja uspješnosti podupirati jedan ili više funkcionalnih blokova zračnog prostora ili bilo koji njihov dio.

2.
     
  Komisija i države članice poduzimaju sve napore kako bi osigurali uklanjanje svih prepreka partnerstvima između pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, posebno vodeći računa o pitanjima odgovornosti, modelima naplate pristojbi i preprekama interoperabilnosti. [Am. 128]

Članak 17.

Upravljanje mrežom i projektiranje

1.   Usluge mreže za upravljanje zračnim prometom (ATM) omogućuju optimalnu
  i fleksibilnu
  uporabu zračnog prostora te korisnicima zračnog prostora osiguravaju uporabu preferiranih putanja, omogućujući pritom maksimalan pristup zračnom prostoru i uslugama u zračnoj plovidbi. Ove mrežne usluge usmjerene su na potporu inicijativa na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora i izvode se na način koji uzima u obzir razdvajanje regulatornih i operativnih zadaća. [Am. 129]

2.   Kako bi se postigli ciljevi iz stavka 1. i ne dovodeći u pitanje odgovornosti država članica u vezi s nacionalnim rutama i strukturama zračnog prostora, Komisija osigurava izvođenje sljedećih usluga pod odgovornošću mrežnog upravitelja

  da sljedeće funkcije i usluge koordinira upravitelj mreže
  : [Am. 130]

| (a) | projektiranje europske mreže ruta; |
| --- | --- |

(a)

projektiranje europske mreže ruta;

| (b) | koordinacija oskudnih resursa u okviru zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva koje upotrebljava opći zračni promet, posebice radijskih frekvencija, kao i koordinacija šifri radarskih transpondera; |
| --- | --- |

(b)

koordinacija oskudnih resursa u okviru zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva koje upotrebljava opći zračni promet, posebice radijskih frekvencija, kao i koordinacija šifri radarskih transpondera;

| (c) | središnja funkcija za upravljanje protokom zračnog prometa; |
| --- | --- |

(c)

središnja funkcija za upravljanje protokom zračnog prometa;

| (d) | osiguravanje zrakoplovnoga informacijskog portala u skladu s člankom 23.; |
| --- | --- |

(d)

osiguravanje zrakoplovnoga informacijskog portala u skladu s člankom 23.;

| (e) | optimizacija oblikovanja zračnog prostora
  , uključujući sektore zračnog prostora i strukture zračnog prostora na područjima rute i terminala,
  u suradnji s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi i funkcionalnim blokovima zračnog prostora iz članka 16.; [Am. 131] |
| --- | --- |

(e)

optimizacija oblikovanja zračnog prostora
  , uključujući sektore zračnog prostora i strukture zračnog prostora na područjima rute i terminala,
  u suradnji s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi i funkcionalnim blokovima zračnog prostora iz članka 16.; [Am. 131]

| (f) | središnja funkcija za koordinaciju prilikom zrakoplovnih kriza. |
| --- | --- |

(f)

središnja funkcija za koordinaciju prilikom zrakoplovnih kriza.

Funkcije i
  usluge navedene u ovom stavku ne uključuju donošenje obvezujućih mjera općeg opsega ili provođenje političke diskrecije. One uvažavaju prijedloge utvrđene na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora. Izvode se u suradnji s vojnim tijelima u skladu s dogovorenim postupcima u vezi s fleksibilnom uporabom zračnog prostora. [Am. 132]

Komisija može u skladu s provedbenim pravilima iz stavka 4. imenovati Eurocontrol ili drugo nepristrano i kompetentno tijelo da izvršava zadaće upravljanja mrežom. Te se zadaće izvršavaju na nepristran i troškovno učinkovit način te se obavljaju u ime
  Unije,
  država članica i dionika. One podliježu odgovarajućem upravljanju pri kojem se priznaju razdvojene odgovornosti za davanje usluga i regulaciju, uzimajući u obzir potrebe cjelokupne mreže ATM-a, uz potpunu uključenost korisnika zračnog prostora i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi. Komisija do 1. siječnja 2020.

  2016
  . imenuje upravitelja mreže kao samostalnog pružatelja usluga, gdje je to moguće u obliku sektorskog partnerstva. [Am. 133]

3.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. za dodavanje na popis usluga navedenih u stavku 2. radi njegova prilagođavanja tehničkom i operativnom napretku u odnosu na pružanje usluga potpore na centralizirani način.

4.   Komisija donosi detaljna pravila u vezi s:

| (a) | postupcima koordinacije i usklađivanja radi poboljšanja učinkovitosti upravljanja zrakoplovnim frekvencijama, uključujući razvoj načela i kriterija |
| --- | --- |

(a)

postupcima koordinacije i usklađivanja radi poboljšanja učinkovitosti upravljanja zrakoplovnim frekvencijama, uključujući razvoj načela i kriterija

| (b) | središnjom funkcijom za koordinaciju ranog utvrđivanja i rješavanja frekvencijskih potreba u pojasevima dodijeljenim europskom općem zračnom prometu radi potpore projektiranju i radu europske zrakoplovne mreže |
| --- | --- |

(b)

središnjom funkcijom za koordinaciju ranog utvrđivanja i rješavanja frekvencijskih potreba u pojasevima dodijeljenim europskom općem zračnom prometu radi potpore projektiranju i radu europske zrakoplovne mreže

| (c) | dodatnim mrežnim uslugama utvrđenima u glavnom planu ATM-a |
| --- | --- |

(c)

dodatnim mrežnim uslugama utvrđenima u glavnom planu ATM-a

| (d) | detaljnim dogovorima za zajedničko odlučivanje država članica, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i funkcije upravljanja mrežom za zadaće iz stavka 2. |
| --- | --- |

(d)

detaljnim dogovorima za zajedničko odlučivanje država članica, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i funkcije upravljanja mrežom za zadaće iz stavka 2.

| (e) | detaljnim dogovorima za upravljanje upravitelja mreže koji uključuju sve predmetne operativne dionike |
| --- | --- |

(e)

detaljnim dogovorima za upravljanje upravitelja mreže koji uključuju sve predmetne operativne dionike

| (f) | dogovorima za savjetovanje s odgovarajućim dionicima postupka odlučivanja, na nacionalnoj i na europskoj razini i |
| --- | --- |

(f)

dogovorima za savjetovanje s odgovarajućim dionicima postupka odlučivanja, na nacionalnoj i na europskoj razini i

| (g) | dijeljenjem zadaća i odgovornosti između funkcije upravljanja mrežom i nacionalnih upravitelja frekvencijama u okviru radijskog spektra koji je općem zračnom prometu dodijelila Međunarodna telekomunikacijska unija, osiguravajući da nacionalne usluge upravljanja frekvencijama nastave obavljati one zadaće u vezi s frekvencijom koje nemaju utjecaja na mrežu. U tim slučajevima koji nemaju utjecaja na mrežu nacionalni upravitelji frekvencijama surađuju s odgovornima za funkciju upravljanja mrežom radi optimizacije uporabe frekvencija. |
| --- | --- |

(g)

dijeljenjem zadaća i odgovornosti između funkcije upravljanja mrežom i nacionalnih upravitelja frekvencijama u okviru radijskog spektra koji je općem zračnom prometu dodijelila Međunarodna telekomunikacijska unija, osiguravajući da nacionalne usluge upravljanja frekvencijama nastave obavljati one zadaće u vezi s frekvencijom koje nemaju utjecaja na mrežu. U tim slučajevima koji nemaju utjecaja na mrežu nacionalni upravitelji frekvencijama surađuju s odgovornima za funkciju upravljanja mrežom radi optimizacije uporabe frekvencija.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

5.   Aspekti projektiranja zračnog prostora osim onih iz stavka 2. i stavka 4.

  stavka 4.
  točke (c) rješavaju se na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora. Pri postupku projektiranja uvažavaju se zahtjevi i složenost prometa
  i lokalni ,

  nacionalni planovi izvedbe ili planovi izvedbe za funkcionalne blokove zračnog prostora, uz potpuno savjetovanje s odgovarajućim korisnicima zračnog prostora ili odgovarajućim skupinama koje zastupaju korisnike zračnog prostora te, ako je primjereno, s vojnim tijelima. [Am. 134]

Članak 18.

Odnosi između pružatelja usluga

1.   Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi mogu se koristiti uslugama drugih pružatelja usluga koji posjeduju svjedodžbu ili je za njih podnesena izjava u Uniji.

2.   Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi svoj radni odnos formaliziraju pismenim sporazumima ili istovrijednim pravnim aranžmanima, navodeći posebne dužnosti i funkcije koje preuzima svaki pružatelj te omogućujući razmjenu operativnih podataka između svih pružatelja usluga u vezi s općim zračnim prometom. O tim se aranžmanima obavješćuje nadležno nacionalno nadzorno tijelo.

3.   U slučajevima koji uključuju pružanje usluga zračnog prometa potrebno je odobrenje dotične države članice.

Članak 19.

Odnosi s dionicima

Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi uspostavljaju mehanizme savjetovanja radi savjetovanja s relevantnim skupinama korisnika zračnog prostora i operatora aerodroma u vezi sa svim glavnim pitanjima vezanima za pružene usluge
  i strateške planove ulaganja, osobito u pogledu aspekata za koje je potrebna sinkronizacija između uvođenja opreme u zraku i na kopnu
  ili odgovarajuće promjene konfiguracija zračnog prostora. Korisnici zračnog prostora su uključeni i u postupak odobravanja strateških planova ulaganja. Komisija donosi mjere koje

  kojima se
  utvrđuju pojedinosti načina savjetovanja i uključenosti korisnika zračnog prostora u odobravanje

  izradu strateških
  planova ulaganja
  s ciljem osiguravanja njihove dosljednosti u odnosu na glavni plan ATM-a i zajedničke projekte iz članka 15
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. [Am. 135]

Ne dovodeći u pitanje ulogu Odbora za jedinstveno nebo, Komisija uspostavlja savjetodavnu stručnu skupinu za ljudski čimbenik kojoj pripadaju europski socijalni partneri ATM-a i drugi stručnjaci iz predstavničkih tijela stručnog osoblja. Uloga te skupine je savjetovati Komisiju o međudjelovanju između operacija i ljudskog čimbenika u sektoru ATM-a. [Am. 136]

Članak 20.

Odnosi s vojnim vlastima

Države članice, u smislu zajedničke prometne politike, poduzimaju potrebne korake kako bi osigurale uspostavljanje ili obnavljanje pismenih sporazuma ili jednakovrijednih pravnih aranžmana između nadležnih civilnih i vojnih vlasti u odnosu na upravljanje posebnim blokovima zračnog prostora.

Članak 21.

Transparentnost računa

1.   Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi dužni su, bez obzira na svoj vlasnički sustav ili pravno uređenje, sastavljati, podnositi na reviziju i objavljivati računovodstvena izvješća. Ta izvješća trebaju biti u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima koje je usvojila Unija. Kada zbog pravnog statusa pružatelja usluga potpuna sukladnost s međunarodnim računovodstvenim standardima nije moguća, pružatelj usluga nastojat će takvu sukladnost postići u najvećoj mogućoj mjeri.

Države članice poduzimaju sve potrebne mjere da osiguraju usklađenost pružatelja usluga u zračnoj plovidbi s ovim člankom do 1. srpnja 2017. [Am. 137]

2.   Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi u svim slučajevima objavljuju godišnje izvješće i redovito pristupaju neovisnoj reviziji.

3.   Prilikom pružanja skupa usluga pružatelji usluga u zračnoj plovidbi utvrđuju i objavljuju troškove i prihod koji nastaju od usluga u zračnoj plovidbi, raščlanjene u skladu sa sustavom naplate pristojbi za usluge u zračnoj plovidbi iz članka 12. te, prema potrebi, vode konsolidirane financijske izvještaje za druge usluge, koje nisu usluge u zračnoj plovidbi, kao što bi bili obavezni činiti da predmetne usluge pružaju različita poduzeća.

4.   Države članice određuju nadležna tijela koja imaju pravo pristupa računovodstvenim izvještajima pružatelja usluga koji usluge pružaju u zračnom prostoru u njihovoj nadležnosti.

5.   Države članice mogu primijeniti prijelazne odredbe članka 9. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda

   (18)

  na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi na koje se ta Uredba odnosi.
  [Am. 138]

Članak 22.

Pristup podacima i njihova zaštita

1.   Kada je riječ o općem zračnom prometu, u stvarnom se vremenu između svih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, korisnika zračnog prostora i zračnih luka razmjenjuju odgovarajući operativni podaci radi zadovoljavanja njihovih operativnih potreba. Podaci se upotrebljavaju samo u operativne svrhe.

2.   Pristup odgovarajućim operativnim podacima na nediskriminirajućoj se osnovi odobrava odgovarajućim tijelima, pružateljima usluga u zračnoj plovidbi koji posjeduju svjedodžbu ili je za njih podnesena izjava, korisnicima zračnog prometa i zračnim lukama.

3.   Pružatelji usluga koji posjeduju svjedodžbu ili je za njih podnesena izjava, korisnici zračnog prostora i zračne luke uspostavljaju standardne uvjete pristupa svojim odgovarajućim operativnim podacima, osim onih navedenih u stavku 1. Nacionalna nadzorna tijela odobravaju takve standardne uvjete. Komisija može utvrditi mjere za postupke kojih se treba pridržavati prilikom razmjene podataka te za vrstu dotičnih podataka u odnosu na te uvjete pristupa i njihovo odobravanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

POGLAVLJE IV.

ZRAČNI PROSTOR

Članak 23.

Elektroničko zrakoplovno informiranje

1.   Ne dovodeći u pitanje objavljivanje zrakoplovnih informacija država članica, te na način koji odgovara tom objavljivanju, Komisija u suradnji s upraviteljem mreže osigurava dostupnost elektroničkog zrakoplovnog informiranja visoke kakvoće, predstavljenog na usklađen način i služeći zahtjevima svih odgovarajućih korisnika u smislu kakvoće podataka i pravodobnosti.

2.   Komisija za potrebe stavka 1. osigurava razvoj infrastrukture za zrakoplovno informiranje u cijeloj Uniji u obliku elektroničkoga integriranog portala za obavješćivanje s neograničenim pristupom za zainteresirane dionike. Ta infrastruktura integrira pristup potrebnim elementima podataka i njihovo pružanje kao takvih, ali bez ograničavanja na zrakoplovne informacije, informacije ureda za izvješćivanje o uslugama zračnog prometa, meteorološke informacije i informacije upravljanja protokom.

3.   Komisija donosi mjere za uspostavljanje i provedbu elektroničkoga integriranog portala za obavješćivanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

Članak 24.

Tehnološki razvoj i interoperabilnost upravljanja zračnim prometom

1.   Komisija donosi detaljna pravila za promicanje tehnološkog razvoja i interoperabilnosti upravljanja zračnim prometom u vezi s razvojem i uvođenjem glavnog plana ATM-a. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

2.   U odnosu na pravila iz stavka 1. primjenjuje se članak 17. stavak 2. točka (b) Uredbe (EZ) br. 216/2008. Komisija prema potrebi traži da EAA uključi ta pravila u godišnji program rada iz članka 56. te Uredbe.

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 25.

Prilagodba prilogâ

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. radi nadopune ili izmjene zahtjeva za kvalificirane subjekte navedene u Prilogu I. i uvjeta u vezi sa svjedodžbama koje će se dodijeliti pružateljima usluga u zračnoj plovidbi navedenima u Prilogu II. kako bi se uzelo u obzir iskustvo koje su stekla nacionalna nadzorna tijela primjenjujući te zahtjeve i uvjete ili razvoj sustava upravljanja zračnim prometom u smislu interoperabilnosti i integriranog pružanja usluga u zračnoj plovidbi.

Članak 26.

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlasti iz članka 11. stavka 7., članka 17. stavka 3. i članka 25 prenose se na Komisiju na neodređeno vrijeme

  razdoblje od sedam godina
  .

Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka sedmogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 139]

3.   Delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 7., članka 17. stavka 3. i članka 25. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Ta odluka stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen u skladu člankom 11. stavkom 7., člankom 17. stavkom 3. i člankom 25. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od 2 mjeseca od dostavljanja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za 2 mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 27.

Postupak u odboru

1.   Komisiji pomaže Odbor za jedinstveno nebo, dalje u tekstu „Odbor”. Odbor se smatra odborom u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 28.

Savjetovanje Komisije s dionicima

1.   Komisija uspostavlja mehanizme savjetovanja na razini Unije radi savjetovanja o pitanjima u vezi s provedbom ove Uredbe, prema potrebi. Posebni Odbor za sektorski dijalog uspostavljen Odlukom Komisije 98/500/EC uključen je u savjetovanje.

2.   Dionici mogu biti:

| — | pružatelji usluga u zračnoj plovidbi |
| --- | --- |

—

pružatelji usluga u zračnoj plovidbi

| — | operatori zračne luke |
| --- | --- |

—

operatori zračne luke

| — | odgovarajući korisnici zračnog prostora ili odgovarajuće skupine koje predstavljaju korisnike zračnog prostora |
| --- | --- |

—

odgovarajući korisnici zračnog prostora ili odgovarajuće skupine koje predstavljaju korisnike zračnog prostora

| — | vojne vlasti |
| --- | --- |

—

vojne vlasti

| — | proizvođačka industrija i |
| --- | --- |

—

proizvođačka industrija i

| — | predstavnička tijela profesionalnog osoblja. |
| --- | --- |

—

predstavnička tijela profesionalnog osoblja.

Članak 29.

Industrijsko tijelo za savjetovanje

Ne dovodeći u pitanje ulogu Odbora i Eurocontrola, Komisija uspostavlja „industrijsko tijelo za savjetovanje” koje je sastavljeno od pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, udruženja korisnika zračnog prostora, predstavničkih tijela proizvođačke industrije i profesionalnog osoblja. Uloga tog tijela isključivo je savjetovanje Komisije o provedbi jedinstvenoga europskog neba.

Članak 30.

Odnosi s trećim zemljama

Unija i njezine članice imaju za cilj podupirati širenje jedinstvenoga europskog neba na države koje nisu članice Europske unije. Zbog toga u okviru sporazuma sklopljenih sa susjednim trećim zemljama, u smislu međusobnih odluka o funkcionalnim blokovima zračnog prostora ili sporazumima o mrežnim funkcijama, nastoje unapređivati ciljeve ove Uredbe na te države.

Članak 31.

Potpora vanjskih tijela

Komisija može zatražiti potporu od vanjskog tijela radi ispunjenja svojih zadaća iz ove Uredbe.

Članak 32.

Povjerljivost podataka

1.   Ni nacionalna nadzorna

  zrakoplovna
  tijela, djelujući u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, ni Komisija ne smiju otkrivati informacije povjerljive prirode, posebno informacije o pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, njihovim poslovnim odnosima ili njihovim stavkama troškova. [Am. 140]

2.   Stavkom 1. ne dovodi se u pitanje pravo nacionalnih nadzornih

  zrakoplovnih
  tijela ili Komisije da otkriju informacije kada je to bitno za ispunjavanje njihovih dužnosti, a u tom slučaju takvo otkrivanje mora biti razmjerno i njime se moraju uzimati u obzir legitimni interesi pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, korisnika zračnog prostora, zračnih luka i drugih odgovarajućih dionika u vezi sa zaštitom njihovih poslovnih tajni. [Am. 141]

3.   Informacije i podaci pruženi u skladu sa sustavom naplate pristojbi iz članka 12. javno se objavljuju.

Članak 33.

Kazne

Države članice propisuju kazne
  i mehanizme naknade
  za kršenje odredbi ove Uredbe, posebice za korisnike i pružatelje usluga u zračnom prostoru, i poduzimaju sve mjere koje su potrebne za osiguranje njihove provedbe. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. [Am. 142]

Članak 34.

Pregled i metode procjene učinka

1.   Komisija redovito preispituje primjenu ove Uredbe i na kraju svakog referentnog razdoblja iz članka 11. stavka 5. točke (d) izvješćuje Europski parlament i Vijeće. Kada je to u tu svrhu opravdano, Komisija može od država članica tražiti informacije bitne za primjenu ove Uredbe.

2.   Izvješća sadrže procjenu rezultata postignutih korištenjem mjera sukladno ovoj Uredbi, uključujući odgovarajuće informacije o događajima u sektoru, posebice u vezi s gospodarskim, socijalnim i ekološkim aspektima, aspektima zaposlenosti i tehnološkim aspektima, kao i o kakvoći usluge, u svjetlu prvotnih ciljeva i s obzirom na buduće potrebe.

Članak 35.

Zaštitne mjere

Ova Uredba ne sprečava primjenu mjera države članice u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za zaštitu bitnih interesa sigurnosne ili obrambene politike. Takve su mjere posebno one koje su nužne:

| (a) | za nadzor zračnog prostora koji je pod njezinom odgovornošću u skladu s sporazumima ICAO-a za regionalni plan zračne plovidbe, uključujući sposobnost za detektiranje, utvrđivanje i ocjenjivanje svih zrakoplova koji upotrebljavaju takav zračni prostor s ciljem zaštite sigurnosti letova te poduzimanja mjera za osiguravanje sigurnosnih i obrambenih potreba |
| --- | --- |

(a)

za nadzor zračnog prostora koji je pod njezinom odgovornošću u skladu s sporazumima ICAO-a za regionalni plan zračne plovidbe, uključujući sposobnost za detektiranje, utvrđivanje i ocjenjivanje svih zrakoplova koji upotrebljavaju takav zračni prostor s ciljem zaštite sigurnosti letova te poduzimanja mjera za osiguravanje sigurnosnih i obrambenih potreba

| (b) | u slučaju teških unutarnjih poremećaja koji utječu na održavanje zakona i reda |
| --- | --- |

(b)

u slučaju teških unutarnjih poremećaja koji utječu na održavanje zakona i reda

| (c) | u slučaju rata ili ozbiljnih međunarodnih napetosti koje predstavljaju prijetnju od rata |
| --- | --- |

(c)

u slučaju rata ili ozbiljnih međunarodnih napetosti koje predstavljaju prijetnju od rata

| (d) | za ispunjavanje međunarodnih obveza države članice u odnosu na održavanje mira i međunarodne sigurnosti |
| --- | --- |

(d)

za ispunjavanje međunarodnih obveza države članice u odnosu na održavanje mira i međunarodne sigurnosti

| (e) | radi provođenja vojnih operacija i obuke, uključujući potrebne mogućnosti za vježbe. |
| --- | --- |

(e)

radi provođenja vojnih operacija i obuke, uključujući potrebne mogućnosti za vježbe.

Članak 36.

Agencija Europske unije za zrakoplovstvo (EAA)

Prilikom provedbe ove Uredbe države članice i Komisija, u skladu sa svojim ulogama predviđenima ovom Uredbom, koordiniraju se s EAA-om.

Članak 37.

Stavljanje izvan snage

Uredbe (EZ) br. 549/2004, 550/2004, 551/2004 i 552/2004 stavljaju se izvan snage.

Upućivanja na Uredbe stavljene izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu III.

Članak 38.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ,

Za Europski Parlament

Za Vijeće

Predsjednik

Predsjednik

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014.

2

(3)  SL L 96, 31.3.2004., str. 1.

3

(4)  SL L 96, 31.3.2004., str. 10.

4

(5)  SL L 96, 31.3.2004., str. 20.

5

(6)  SL L 96, 31.3.2004., str. 26.

6

(7)  SL L 96, 31.3.2004., str. 9.

7

(8)  SL L 225, 12.8.1998., str. 27.

8

(9)  SL L 95, 9.4.2009., str. 41.

9

(10)  SL L 79, 19.3.2008., str. 1.

10

(11)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

11

(12)  SL L 134, 30.4.2004., str. 114.

12

(13)  SL L 134, 30.04.2004., str. 1.

13

(14)  SL C 179, 1.8.2006., str. 2.

14

(15)  SL L 95, 9.4.2009., str. 41.

15

(16)  SL L 64, 2.3.2007., str. 1.

16

(17)  Eurocontrol uspostavljen je 13. prosinca 1960. Međunarodnom konvencijom u vezi sa suradnjom za sigurnost međunarodne zračne plovidbe, izmijenjenom protokolom od 12. veljače 1981. i revidiranom protokolom od 27. lipnja 1997.

17

(18)  
  SL L 243, 11.9.2002., str. 1.

18

SL L 243, 11.9.2002., str. 1.

PRILOG I.

ZAHTJEVI ZA KVALIFICIRANE SUBJEKTE

| 1. | Kvalificirani subjekti moraju:






  — | moći dokazati opsežno iskustvo u ocjenjivanju javnih i privatnih subjekata u sektorima zračnog prijevoza, posebice pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, te u drugim sličnim sektorima na jednom ili više područja obuhvaćenih ovom Uredbom, |
| --- | --- | --- |

1.

Kvalificirani subjekti moraju:

—

moći dokazati opsežno iskustvo u ocjenjivanju javnih i privatnih subjekata u sektorima zračnog prijevoza, posebice pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, te u drugim sličnim sektorima na jednom ili više područja obuhvaćenih ovom Uredbom,

| — | imati sveobuhvatna pravila i propise za redovito ispitivanje gore navedenih subjekata koji su objavljeni i stalno se nadograđuju i poboljšavaju programima istraživanja i razvoja, |
| --- | --- |

—

imati sveobuhvatna pravila i propise za redovito ispitivanje gore navedenih subjekata koji su objavljeni i stalno se nadograđuju i poboljšavaju programima istraživanja i razvoja,

| — | ne biti pod kontrolom pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, upravljačkih tijela zračne luke i drugih koji u komercijalne svrhe pružaju usluge u zračnoj plovidbi ili usluge zračnog prijevoza, |
| --- | --- |

—

ne biti pod kontrolom pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, upravljačkih tijela zračne luke i drugih koji u komercijalne svrhe pružaju usluge u zračnoj plovidbi ili usluge zračnog prijevoza,

| — | raspolagati s dostatnim tehničkim i upravljačkim osobljem, osobljem za potporu te istraživačkim osobljem u skladu sa zadaćama koje je potrebno obavljati, |
| --- | --- |

—

raspolagati s dostatnim tehničkim i upravljačkim osobljem, osobljem za potporu te istraživačkim osobljem u skladu sa zadaćama koje je potrebno obavljati,

| — | sklopiti ugovor o osiguranju od odgovornosti, osim ako njegovu odgovornost ne preuzme država članica u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili ako sama država članica nije izravno odgovorna za inspekcije. |
| --- | --- |

—

sklopiti ugovor o osiguranju od odgovornosti, osim ako njegovu odgovornost ne preuzme država članica u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili ako sama država članica nije izravno odgovorna za inspekcije.

Kvalificirani subjekt, njegov direktor i osoblje ovlašteno za izvođenje provjera ne smiju ni izravno ni kao ovlašteni predstavnici sudjelovati u projektiranju, proizvodnji, stavljanju na tržište ili održavanju sastavnih dijelova ili sustava ili pri njihovoj uporabi. To ne isključuje mogućnost razmjene tehničkih informacija između proizvođača ili konstruktora.

Osposobljeno tijelo mora provoditi provjere najvećom stručnom neovisnošću i najvećom mogućom tehničkom osposobljenošću te ne smije biti ni pod kakvim pritiskom ili poticajem, posebice financijske naravi, koji bi mogli utjecati na njegovu prosudbu ili rezultate njegovih inspekcija, osobito od osoba ili skupina osoba na koje utječu rezultati provjera.

| 2. | Osoblje osposobljenog subjekta mora imati:






  — | dobru tehničku i strukovnu izobrazbu |
| --- | --- | --- |

2.

Osoblje osposobljenog subjekta mora imati:

—

dobru tehničku i strukovnu izobrazbu

| — | zadovoljavajuće poznavanje zahtjeva za inspekcije koje provodi te odgovarajuće iskustvo na takvim provjerama |
| --- | --- |

—

zadovoljavajuće poznavanje zahtjeva za inspekcije koje provodi te odgovarajuće iskustvo na takvim provjerama

| — | potrebnu sposobnost sastavljanja izjava, evidencije i izvješća kojima dokazuje da su inspekcije provedene. |
| --- | --- |

—

potrebnu sposobnost sastavljanja izjava, evidencije i izvješća kojima dokazuje da su inspekcije provedene.

| — | zajamčenu nepristranost. Naknada osoblja ne smije ovisiti o broju provedenih inspekcija ni o rezultatima tih inspekcija. |
| --- | --- |

—

zajamčenu nepristranost. Naknada osoblja ne smije ovisiti o broju provedenih inspekcija ni o rezultatima tih inspekcija.

PRILOG II.

UVJETI U VEZI SA SVJEDODŽBAMA

| 1. | U svjedodžbama se navodi:






  (a) | nacionalno nadzorno

  zrakoplovno
  tijelo koje izdaje svjedodžbu [Am. 143] |
| --- | --- | --- |

1.

U svjedodžbama se navodi:

(a)

nacionalno nadzorno

  zrakoplovno
  tijelo koje izdaje svjedodžbu [Am. 143]

| (b) | podnositelj (ime i adresa) |
| --- | --- |

(b)

podnositelj (ime i adresa)

| (c) | usluge za koje je svjedodžba izdana |
| --- | --- |

(c)

usluge za koje je svjedodžba izdana

| (d) | izjavu o usklađenosti podnositelja zahtjeva sa zajedničkim zahtjevima, kako je utvrđeno u članku 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008 |
| --- | --- |

(d)

izjavu o usklađenosti podnositelja zahtjeva sa zajedničkim zahtjevima, kako je utvrđeno u članku 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008

| (e) | datum izdavanja i razdoblja valjanosti svjedodžbe. |
| --- | --- |

(e)

datum izdavanja i razdoblja valjanosti svjedodžbe.

| 2. | Dodatni uvjeti u vezi sa svjedodžbama mogu, prema potrebi, biti povezani s:






  (a) | nediskriminirajućim pristupom za korisnike zračnog prostora i potrebnom razinom pružanja takvih usluga, uključujući razinu sigurnosti i interoperabilnost |
| --- | --- | --- |

2.

Dodatni uvjeti u vezi sa svjedodžbama mogu, prema potrebi, biti povezani s:

(a)

nediskriminirajućim pristupom za korisnike zračnog prostora i potrebnom razinom pružanja takvih usluga, uključujući razinu sigurnosti i interoperabilnost

| (b) | operativnim specifikacijama za određene usluge |
| --- | --- |

(b)

operativnim specifikacijama za određene usluge

| (c) | vremenom rokom za pružanje usluga |
| --- | --- |

(c)

vremenom rokom za pružanje usluga

| (d) | različitom opremom za rad koja se upotrebljava za određene usluge |
| --- | --- |

(d)

različitom opremom za rad koja se upotrebljava za određene usluge

| (e) | izoliranjem ili ograničavanjem operacija usluga, osim onih povezanih s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi |
| --- | --- |

(e)

izoliranjem ili ograničavanjem operacija usluga, osim onih povezanih s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi

| (f) | ugovorima, sporazumima ili drugim aranžmanima između pružatelja usluga i treće strane, a koji se tiču usluge (usluga) |
| --- | --- |

(f)

ugovorima, sporazumima ili drugim aranžmanima između pružatelja usluga i treće strane, a koji se tiču usluge (usluga)

| (g) | pružanjem informacija koje su razumno potrebne za provjeru sukladnosti usluga sa zajedničkim zahtjevima, uključujući planove, financijske i operativne podatke te velike promjene vrste i/ili opsega usluga koje se pružaju u zračnoj plovidbi |
| --- | --- |

(g)

pružanjem informacija koje su razumno potrebne za provjeru sukladnosti usluga sa zajedničkim zahtjevima, uključujući planove, financijske i operativne podatke te velike promjene vrste i/ili opsega usluga koje se pružaju u zračnoj plovidbi

| (h) | svim drugim pravnim uvjetima koji nisu specifični za usluge u zračnoj plovidbi, poput uvjeta u vezi s privremenim oduzimanjem ili opozivom svjedodžbe. |
| --- | --- |

(h)

svim drugim pravnim uvjetima koji nisu specifični za usluge u zračnoj plovidbi, poput uvjeta u vezi s privremenim oduzimanjem ili opozivom svjedodžbe.

PRILOG III.

KORELACIJSKA TABLICA

| Uredba (EZ) br. 549/2004 | Uredba (EZ) br. 550/2004 | Uredba (EZ) br. 551/2004 | Uredba (EZ) br. 552/2004 | Ova Uredba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Članak 1. stavci od 1. do 3. | | | | Članak 1. stavci od 1. do 3. |
| | | Članak 1. stavak 3. | | Članak 1. stavak 4. |
| Članak 1. stavak 4. | | | | Članak 1. stavak 5. |
| | Članak 1. | | | — |
| | | Članak 1. stavci 1., 2. i 4. | | — |
| | | | Članak 1. | — |
| Članak 2. stavci od 1. do 35. | | | | Članak 2. stavci od 1. do 35. |
| | | | | Članak 2. stavci od 36. do 38. |
| Članak 2. stavci 17., 18., 23., 24., 32., 35., 36. | | | | — |
| Članak 3. | | | | — |
| Članak 4. stavci 1. i 2. | | | | Članak 3. stavci 1. i 2. |
| | | | | Članak 3. stavci 3. i 4. |
| Članak 4. stavak 3. | | | | Članak 3. stavak 5. |
| | | | | Članak 3. stavak 6. |
| Članak 3. stavci od 4. do 5. | | | | Članak 3. stavci 7. i 8. |
| | | | | Članak 3. stavak 9. |
| | Članak 2. stavak 1. | | | Članak 4. stavak 1.a |
| | | | | Članak 4. stavci od1.b do 1.g |
| | Članak 2. stavak 2. | | | Članak 4. stavak 2. |
| | | | | Članak 5. stavci 1. i 2. |
| | Članak 2. stavci 3. do 6. | | | Članak 5. stavci 3. do 6. |
| | Članak 3. stavci 1. i 2. | | | Članak 6. stavci 1. i 2. |
| | | | Članak 8. stavci 1. i 3. | Članak 6. stavci 3. i 4. |
| | | | | Članak 6. stavak 5. |
| | | | Članak 8. stavci 2. i 4. | — |
| | Članak 6. | | | — |
| Članak 10. stavak 1. | | | | Članak 7. stavak 1. |
| | | | | Članak 7. stavak 2. |
| | Članak 7. stavak 1. | | | Članak 8. stavak 1. |
| | | | | Članak 8. stavak 2. |
| | Članak 7. stavci 4. i 6. | | | Članak 8. stavci 3. i 4. |
| | Članak 7. stavci 2., 3., 5. i od 7. do 9. | | | — |
| | Članak 8. | | | Članak 9. |
| | | | | Članak 10. |
| | Članak 9. | | | — |
| Članak 11. | | | | Članak 11. |
| | Članak 14. | | | Članak 12. |
| | Članak 15. | | | Članak 13. |
| | Članak 16. | | | Članak 14. |
| | Članak 15.a | | | Članak 15. |
| | Članak 9.a stavak 1. | | | Članak 16. stavci 1. i 3. |
| | | | | Članak 16. stavak 2. |
| | Članak 9.a stavak 2. točka (i) | | | — |
| | Članak 9.a stavak 2. | | | Članak 16. stavak 4. |
| | | | | Članak 16. stavak 5. |
| | Članak 9.a stavci od 3. do 9. | | | Članak 16. stavci od 6. do 12. |
| | Članak 9.b | | | — |
| | | Članak 6. stavci od 1. do 2.b | | Članak 17. stavci 1. i 2.b |
| | | | | Članak 17. stavci od 2.c do 2.e |
| | | Članak 6. stavci od 3. do 4.d | | Članak 17. stavci od 3. do 4.d |
| | | | | Članak 17. stavak 4.e |
| | | Članak 6. stavci od 4.e do 4.f | | Članak 17. stavci 4.f i 4.g |
| | | Članak 6. stavci 5. i 7. | | Članak 17. stavci 5. i 6. |
| | | Članak 6. stavci 8. i 9. | | — |
| | Članak 10. | | | Članak 18. |
| | | | | Članak 19. |
| | Članak 11. | | | Članak 20. |
| | Članak 12. | | | Članak 21. |
| | Članak 13. | | | Članak 22. |
| | | Članak 3. | | — |
| | | Članak 3.a | | Članak 23. |
| | | Članak 4. | | — |
| | | Članak 7. | | — |
| | | Članak 8. | | — |
| | | | | Članak 24. stavci 1. i 2. |
| | | | Članak 3. stavak 3. | — |
| | | | Odčlanka 2. do članka 3. stavka 2. | — |
| | | | Od članka 3. stavka 4. do članka 7. | — |
| | Članak 17. stavak 1. | | | Članak 25. |
| | | | | Članak 26. |
| Članak 5. stavci od 1. do 3. | | | | Članak 27. stavci od 1. do 3. |
| Članak 5. stavci 4. i 5. | | | | — |
| Članak 10. stavci 2. i 3. | | | | Članak 28. stavci 1. i 2. |
| Članak 6. | | | | Članak 29. |
| Članak 7. | | | | Članak 30. |
| Članak 8. | | | | Članak 31. |
| | Članak 4. | | | — |
| | | | Članak 9. | — |
| | Članak 18. | | | Članak 32. |
| Članak 9. | | | | Članak 33. |
| Članak 12. stavci od 2. do 4. | | | | Članak 34. stavci od 1. do 3. |
| Članak 12. stavak 1. | | | | — |
| | Članak 18.a | | | — |
| | | Članak 10. | | — |
| Članak 13. | | | | Članak 35. |
| Članak 13.a | | | | Članak 36. |
| | | | Članak 10. | — |
| | | | Članak 11. | Članak 37. |
| | Članak 19. stavak 1. | | | Članak 38. |
| | Članak 19. stavak 2. | | | — |
| | Prilog I. | | Prilog V. | Prilog I. |
| | | | Prilog I. | — |
| | Prilog II. | | | Prilog II. |
| | | | Prilog II. | — |
| | | | | Prilog III. |
| | | | Prilog III. | — |
| | | | Prilog IV. | — |

Uredba (EZ) br. 549/2004

Uredba (EZ) br. 550/2004

Uredba (EZ) br. 551/2004

Uredba (EZ) br. 552/2004

Ova Uredba

Članak 1. stavci od 1. do 3.

Članak 1. stavci od 1. do 3.

Članak 1. stavak 3.

Članak 1. stavak 4.

Članak 1. stavak 4.

Članak 1. stavak 5.

Članak 1.

—

Članak 1. stavci 1., 2. i 4.

—

Članak 1.

—

Članak 2. stavci od 1. do 35.

Članak 2. stavci od 1. do 35.

Članak 2. stavci od 36. do 38.

Članak 2. stavci 17., 18., 23., 24., 32., 35., 36.

—

Članak 3.

—

Članak 4. stavci 1. i 2.

Članak 3. stavci 1. i 2.

Članak 3. stavci 3. i 4.

Članak 4. stavak 3.

Članak 3. stavak 5.

Članak 3. stavak 6.

Članak 3. stavci od 4. do 5.

Članak 3. stavci 7. i 8.

Članak 3. stavak 9.

Članak 2. stavak 1.

Članak 4. stavak 1.a

Članak 4. stavci od1.b do 1.g

Članak 2. stavak 2.

Članak 4. stavak 2.

Članak 5. stavci 1. i 2.

Članak 2. stavci 3. do 6.

Članak 5. stavci 3. do 6.

Članak 3. stavci 1. i 2.

Članak 6. stavci 1. i 2.

Članak 8. stavci 1. i 3.

Članak 6. stavci 3. i 4.

Članak 6. stavak 5.

Članak 8. stavci 2. i 4.

—

Članak 6.

—

Članak 10. stavak 1.

Članak 7. stavak 1.

Članak 7. stavak 2.

Članak 7. stavak 1.

Članak 8. stavak 1.

Članak 8. stavak 2.

Članak 7. stavci 4. i 6.

Članak 8. stavci 3. i 4.

Članak 7. stavci 2., 3., 5. i od 7. do 9.

—

Članak 8.

Članak 9.

Članak 10.

Članak 9.

—

Članak 11.

Članak 11.

Članak 14.

Članak 12.

Članak 15.

Članak 13.

Članak 16.

Članak 14.

Članak 15.a

Članak 15.

Članak 9.a stavak 1.

Članak 16. stavci 1. i 3.

Članak 16. stavak 2.

Članak 9.a stavak 2. točka (i)

—

Članak 9.a stavak 2.

Članak 16. stavak 4.

Članak 16. stavak 5.

Članak 9.a stavci od 3. do 9.

Članak 16. stavci od 6. do 12.

Članak 9.b

—

Članak 6. stavci od 1. do 2.b

Članak 17. stavci 1. i 2.b

Članak 17. stavci od 2.c do 2.e

Članak 6. stavci od 3. do 4.d

Članak 17. stavci od 3. do 4.d

Članak 17. stavak 4.e

Članak 6. stavci od 4.e do 4.f

Članak 17. stavci 4.f i 4.g

Članak 6. stavci 5. i 7.

Članak 17. stavci 5. i 6.

Članak 6. stavci 8. i 9.

—

Članak 10.

Članak 18.

Članak 19.

Članak 11.

Članak 20.

Članak 12.

Članak 21.

Članak 13.

Članak 22.

Članak 3.

—

Članak 3.a

Članak 23.

Članak 4.

—

Članak 7.

—

Članak 8.

—

Članak 24. stavci 1. i 2.

Članak 3. stavak 3.

—

Odčlanka 2. do članka 3. stavka 2.

—

Od članka 3. stavka 4. do članka 7.

—

Članak 17. stavak 1.

Članak 25.

Članak 26.

Članak 5. stavci od 1. do 3.

Članak 27. stavci od 1. do 3.

Članak 5. stavci 4. i 5.

—

Članak 10. stavci 2. i 3.

Članak 28. stavci 1. i 2.

Članak 6.

Članak 29.

Članak 7.

Članak 30.

Članak 8.

Članak 31.

Članak 4.

—

Članak 9.

—

Članak 18.

Članak 32.

Članak 9.

Članak 33.

Članak 12. stavci od 2. do 4.

Članak 34. stavci od 1. do 3.

Članak 12. stavak 1.

—

Članak 18.a

—

Članak 10.

—

Članak 13.

Članak 35.

Članak 13.a

Članak 36.

Članak 10.

—

Članak 11.

Članak 37.

Članak 19. stavak 1.

Članak 38.

Članak 19. stavak 2.

—

Prilog I.

Prilog V.

Prilog I.

Prilog I.

—

Prilog II.

Prilog II.

Prilog II.

—

Prilog III.

Prilog III.

—

Prilog IV.

—

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/584 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/584

---

P7_TA(2014)0221

Zračne luke, upravljanje zračnim prometom i usluge u zračnoj plovidbi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 216/2008 u području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/61)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0409), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0409),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0169/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0169/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje malteškog Zastupničkog doma podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojem se tvrdi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje malteškog Zastupničkog doma podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojem se tvrdi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0098/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0098/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 170, 5.6.2014., str. 116.

---

P7_TC1-COD(2013)0187

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 216/2008 u području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i letačkih navigacijskih usluga

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Kako bi se uzele u obzir promjene uvedene Uredbom (EZ) br. 1108/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te Uredbom (EZ) br. 1070/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4), nužno je uskladiti sadržaj Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Uredbom (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Uredbom (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbom (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se uzele u obzir promjene uvedene Uredbom (EZ) br. 1108/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te Uredbom (EZ) br. 1070/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4), nužno je uskladiti sadržaj Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Uredbom (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Uredbom (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbom (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (2) | Razvoj i provođenje glavnog plana upravljanja zračnim prometom (ATM) zahtijeva regulatorne mjere za različite aspekte zračnog prometa. Agencija bi trebala, podupirući Komisiju u izradi tehničkih pravila, usvojiti uravnoteženi pristup
  , izbjegavajući sukobe interesa,
  za reguliranje različitih aktivnosti na temelju njihovih posebnosti, prihvatljivih razina sigurnosti
  , klimatske
  i
  ekološke održivosti i
  i utvrđene hijerarhije rizika za korisnike kako bi se osigurao sveobuhvatan i koordiniran razvoj zračnog prometa. [Am. 1] |
| --- | --- |

(2)

Razvoj i provođenje glavnog plana upravljanja zračnim prometom (ATM) zahtijeva regulatorne mjere za različite aspekte zračnog prometa. Agencija bi trebala, podupirući Komisiju u izradi tehničkih pravila, usvojiti uravnoteženi pristup
  , izbjegavajući sukobe interesa,
  za reguliranje različitih aktivnosti na temelju njihovih posebnosti, prihvatljivih razina sigurnosti
  , klimatske
  i
  ekološke održivosti i
  i utvrđene hijerarhije rizika za korisnike kako bi se osigurao sveobuhvatan i koordiniran razvoj zračnog prometa. [Am. 1]

| (3) | Kako bi se uzele u obzir tehničke, znanstvene, operativne i sigurnosne potrebe, izmjenama ili dopunama odredbi o plovidbenosti, zaštiti okoliša, pilotima, zračnim aktivnostima, zračnim lukama, ATM-u/letačkim navigacijskim uslugama(ANS-u), kontrolorima zračnog prometa, operatorima iz trećih zemalja, nadzoru i provedbi, odstupanjima, novčanim kaznama, periodičnim penalima, taksama i pristojbama, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebala bi se delegirati na Komisiju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojih pripremnih aktivnosti provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se odgovarajući dokumenti istodobno, pravodobno i primjereno dostave Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se uzele u obzir tehničke, znanstvene, operativne i sigurnosne potrebe, izmjenama ili dopunama odredbi o plovidbenosti, zaštiti okoliša, pilotima, zračnim aktivnostima, zračnim lukama, ATM-u/letačkim navigacijskim uslugama(ANS-u), kontrolorima zračnog prometa, operatorima iz trećih zemalja, nadzoru i provedbi, odstupanjima, novčanim kaznama, periodičnim penalima, taksama i pristojbama, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebala bi se delegirati na Komisiju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojih pripremnih aktivnosti provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se odgovarajući dokumenti istodobno, pravodobno i primjereno dostave Europskom parlamentu i Vijeću.

| (3a) | Prije donošenja delegiranog akta, Komisija bi se trebala savjetovati s Agencijom i stručnjacima iz država koje glasuju predstavljenih u Upravnom odboru. Trebala bi uzeti u obzir mišljenje tih savjetodavnih tijela i suzdržati se od donošenja delegiranog akta u slučajevima u kojima se većina stručnjaka i Agencija protivi tome.[Am. 2] |
| --- | --- |

(3a)

Prije donošenja delegiranog akta, Komisija bi se trebala savjetovati s Agencijom i stručnjacima iz država koje glasuju predstavljenih u Upravnom odboru. Trebala bi uzeti u obzir mišljenje tih savjetodavnih tijela i suzdržati se od donošenja delegiranog akta u slučajevima u kojima se većina stručnjaka i Agencija protivi tome.[Am. 2]

| (3b) | Kako bi još više olakšala stvaranje proporcionalnog i održivog regulatornog okvira koji se temelji na rizicima, Komisija bi trebala provesti dodatnu analizu potrebe za prilagodbom Uredbe (EZ) br. 216/2008 novim napredcima. [Am. 3] |
| --- | --- |

(3b)

Kako bi još više olakšala stvaranje proporcionalnog i održivog regulatornog okvira koji se temelji na rizicima, Komisija bi trebala provesti dodatnu analizu potrebe za prilagodbom Uredbe (EZ) br. 216/2008 novim napredcima. [Am. 3]

| (3c) | Agencija bi, kao središnji dio zračnog prometa Unije, trebala imati vodeću ulogu u strategiji vanjske zrakoplovne politike. Preciznije govoreći, u svrhu postizanja jednog od ciljeva utvrđenih člankom 2. Uredbe (EZ) br. 216/2008, Agencija bi u uskoj suradnji s Komisijom trebala dati ključan doprinos izvozu normi zračnog prometa Unije i poticanju mobilnosti aeronautičkih proizvoda, stručnog osoblja i usluga Unije širom svijeta kako bi se olakšao njihov pristup novim rastućim tržištima. [Am. 4] |
| --- | --- |

(3c)

Agencija bi, kao središnji dio zračnog prometa Unije, trebala imati vodeću ulogu u strategiji vanjske zrakoplovne politike. Preciznije govoreći, u svrhu postizanja jednog od ciljeva utvrđenih člankom 2. Uredbe (EZ) br. 216/2008, Agencija bi u uskoj suradnji s Komisijom trebala dati ključan doprinos izvozu normi zračnog prometa Unije i poticanju mobilnosti aeronautičkih proizvoda, stručnog osoblja i usluga Unije širom svijeta kako bi se olakšao njihov pristup novim rastućim tržištima. [Am. 4]

| (3d) | Dodjela certifikata i odobrenja i pružanje drugih usluga igraju ključnu ulogu u pružanju usluga Agencije industriji, i u tom bi smislu trebali pridonijeti konkurentnosti zrakoplovnog sektora Unije. Agencija bi trebala biti u mogućnosti odgovoriti na zahtjeve tržišta, a oni mogu biti promjenjivi. Zbog toga bi broj osoblja koji se financira prihodima od taksi ili pristojbi trebao biti promjenjiv ovisno o situaciji i ne bi smio biti fiksno određen u organigramu Agencije. [Am. 5] |
| --- | --- |

(3d)

Dodjela certifikata i odobrenja i pružanje drugih usluga igraju ključnu ulogu u pružanju usluga Agencije industriji, i u tom bi smislu trebali pridonijeti konkurentnosti zrakoplovnog sektora Unije. Agencija bi trebala biti u mogućnosti odgovoriti na zahtjeve tržišta, a oni mogu biti promjenjivi. Zbog toga bi broj osoblja koji se financira prihodima od taksi ili pristojbi trebao biti promjenjiv ovisno o situaciji i ne bi smio biti fiksno određen u organigramu Agencije. [Am. 5]

| (3e) | Ovom se Uredbom nastoje ispuniti uvjeti utvrđeni člankom 65.a Uredbe (EZ) br. 216/2008 uklanjanjem preklapanja s Uredbom (EZ) br. 549/2004 i Uredbom (EZ) br. 216/2008, prilagodbom prve uredbe drugoj i osiguravanjem jasne podjele zadaća između Komisije, Agencije i Eurocontrola tako da se Komisija bavi ekonomskom i tehničkom regulacijom, da Agencija djeluje kao njezin agent u pogledu sastavljanja tehničkog zakonodavstva i nadzora, a da se Eurocontrol bavi operativnim zadaćama, posebno onima u vezi s konceptom upravljanja mrežom na osnovi Uredbe (EZ) br. 550/2004, kojim je utvrđen zajednički sustav naknada tijekom leta za usluge u zračnoj plovidbi, uključujući nadzor, kako bi se ostvarila veća transparentnost i ekonomičnost na dobrobit korisnika zračnog prostora. U tom kontekstu i s ciljem smanjenja ukupnih troškova za aktivnosti nadzora ATM-a/ANS-a, također je važno izmijeniti postojeći sustav naknada tijekom leta za usluge u zračnoj plovidbi kako bi on na odgovarajući način obuhvatio nadležnost Agencije na nadzor ATM-a/ANS-a. Tom će se izmjenom osigurati da Agencija ima sredstva potrebna za provođenje zadaća sigurnosnog nadzora koje su joj povjerene Unijinim cjelovitim sustavnim pristupom sigurnosti zračnog prometa, da doprinosi transparentnijem, ekonomičnijem i učinkovitijem pružanju usluga u zračnoj plovidbi korisnicima zračnog prostora koji sustav financiraju i da potiče pružanje integriranih usluga. [Am. 6] |
| --- | --- |

(3e)

Ovom se Uredbom nastoje ispuniti uvjeti utvrđeni člankom 65.a Uredbe (EZ) br. 216/2008 uklanjanjem preklapanja s Uredbom (EZ) br. 549/2004 i Uredbom (EZ) br. 216/2008, prilagodbom prve uredbe drugoj i osiguravanjem jasne podjele zadaća između Komisije, Agencije i Eurocontrola tako da se Komisija bavi ekonomskom i tehničkom regulacijom, da Agencija djeluje kao njezin agent u pogledu sastavljanja tehničkog zakonodavstva i nadzora, a da se Eurocontrol bavi operativnim zadaćama, posebno onima u vezi s konceptom upravljanja mrežom na osnovi Uredbe (EZ) br. 550/2004, kojim je utvrđen zajednički sustav naknada tijekom leta za usluge u zračnoj plovidbi, uključujući nadzor, kako bi se ostvarila veća transparentnost i ekonomičnost na dobrobit korisnika zračnog prostora. U tom kontekstu i s ciljem smanjenja ukupnih troškova za aktivnosti nadzora ATM-a/ANS-a, također je važno izmijeniti postojeći sustav naknada tijekom leta za usluge u zračnoj plovidbi kako bi on na odgovarajući način obuhvatio nadležnost Agencije na nadzor ATM-a/ANS-a. Tom će se izmjenom osigurati da Agencija ima sredstva potrebna za provođenje zadaća sigurnosnog nadzora koje su joj povjerene Unijinim cjelovitim sustavnim pristupom sigurnosti zračnog prometa, da doprinosi transparentnijem, ekonomičnijem i učinkovitijem pružanju usluga u zračnoj plovidbi korisnicima zračnog prostora koji sustav financiraju i da potiče pružanje integriranih usluga. [Am. 6]

| (4) | Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebale bi se dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale primjenjivati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10) . |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebale bi se dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale primjenjivati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10) .

| (5) | Komisija bi trebala donijeti odmah primjenjive provedbene akte u valjano utemeljenim hitnim slučajevima povezanima s izuzećima zračnih luka i odlukama da se ne dopusti primjena odredbi o odstupanjima. |
| --- | --- |

(5)

Komisija bi trebala donijeti odmah primjenjive provedbene akte u valjano utemeljenim hitnim slučajevima povezanima s izuzećima zračnih luka i odlukama da se ne dopusti primjena odredbi o odstupanjima.

| (5a) | Radi osiguravanja interoperabilnosti tehnologija upotrijebljenih diljem svijeta, Komisija i Agencija bi u pogledu napora za normizaciju koje je pokrenula Organizacija za međunarodno civilno zrakoplovstvo trebale poticati pristup koordiniran na međunarodnoj razini. [Am. 7] |
| --- | --- |

(5a)

Radi osiguravanja interoperabilnosti tehnologija upotrijebljenih diljem svijeta, Komisija i Agencija bi u pogledu napora za normizaciju koje je pokrenula Organizacija za međunarodno civilno zrakoplovstvo trebale poticati pristup koordiniran na međunarodnoj razini. [Am. 7]

| (6) | Na temelju analize pojedinačnih slučajeva i imajući u vidu poseban tip Agencije,
  neka načela povezana s
  njezinim
  upravljanjem i djelovanjem trebala bi se prilagoditi u skladu sa zajedničkim pristupom decentraliziranim agencijama EU-a koji su u srpnju 2012. usvojili Europski parlament, Vijeće i Komisija.
  Posebno bi se sastavom Izvršnog odbora trebala uzeti u obzir važnost zrakoplovstva u različitim državama članicama i osigurati odgovarajuću prezentaciju potrebne stručnosti. [Am. 8] |
| --- | --- |

(6)

Na temelju analize pojedinačnih slučajeva i imajući u vidu poseban tip Agencije,
  neka načela povezana s
  njezinim
  upravljanjem i djelovanjem trebala bi se prilagoditi u skladu sa zajedničkim pristupom decentraliziranim agencijama EU-a koji su u srpnju 2012. usvojili Europski parlament, Vijeće i Komisija.
  Posebno bi se sastavom Izvršnog odbora trebala uzeti u obzir važnost zrakoplovstva u različitim državama članicama i osigurati odgovarajuću prezentaciju potrebne stručnosti. [Am. 8]

| (7) | Uredbu (EZ) br. 216/2008 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(7)

Uredbu (EZ) br. 216/2008 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 216/2008 mijenja se kako slijedi:

| (1) | Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | zračne luke ili njihovi dijelovi te oprema, osoblje i organizacije iz stavka 1. točaka (c) i (d), koje nadzire i kojima upravlja vojska, ako je promet koji se odvija ponajprije drugačiji od općeg zračnog prometa;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

zračne luke ili njihovi dijelovi te oprema, osoblje i organizacije iz stavka 1. točaka (c) i (d), koje nadzire i kojima upravlja vojska, ako je promet koji se odvija ponajprije drugačiji od općeg zračnog prometa;”

| ii. | prva rečenica točke (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ATM/ANS, uključujući sustave i komponente, osoblje i organizacije, iz stavka 1. točaka (e) i (f), koje pruža ili stavlja na raspolaganje vojska, ponajprije kretanjima zrakoplova koja ne pripadaju općem zračnom prometu.” |
| --- | --- | --- |

ii.

prva rečenica točke (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ATM/ANS, uključujući sustave i komponente, osoblje i organizacije, iz stavka 1. točaka (e) i (f), koje pruža ili stavlja na raspolaganje vojska, ponajprije kretanjima zrakoplova koja ne pripadaju općem zračnom prometu.”

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 2., države članice osiguravaju da vojni objekti otvoreni općem zračnom prometu i usluge koje za opći zračni promet obavlja vojno osoblje, a ne potpadaju pod područje primjene stavka 1., pružaju razinu sigurnosti koja je učinkovita najmanje kao ona koja je propisana osnovnim zahtjevima kako je određeno prilozima V.a i V.b.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 2., države članice osiguravaju da vojni objekti otvoreni općem zračnom prometu i usluge koje za opći zračni promet obavlja vojno osoblje, a ne potpadaju pod područje primjene stavka 1., pružaju razinu sigurnosti koja je učinkovita najmanje kao ona koja je propisana osnovnim zahtjevima kako je određeno prilozima V.a i V.b.”

| (2) | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavak 2. dodaju se sljedeće točke:






  „(g) | podupirati razvoj i provođenje glavnog plana ATM-a; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavak 2. dodaju se sljedeće točke:

„(g)

podupirati razvoj i provođenje glavnog plana ATM-a;

| (h) | regulirati civilno zrakoplovstvo tako da se najbolje

  što više
  potiče njegov

  sigurnost, održivi
  razvoj, funkcioniranje, interoperabilnost
  , klimatska zaštita, poštovanje okoliša
  i
  štednja energije

  sigurnost na način koji odgovara tipu svake pojedine aktivnosti.”[Am. 9] |
| --- | --- |

(h)

regulirati civilno zrakoplovstvo tako da se najbolje

  što više
  potiče njegov

  sigurnost, održivi
  razvoj, funkcioniranje, interoperabilnost
  , klimatska zaštita, poštovanje okoliša
  i
  štednja energije

  sigurnost na način koji odgovara tipu svake pojedine aktivnosti.”[Am. 9]

| (b) | U stavku 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | osnivanje neovisne Europske agencije za zrakoplovstvo (dalje u tekstu: „Agencija”);” |
| --- | --- | --- |

(b)

U stavku 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

osnivanje neovisne Europske agencije za zrakoplovstvo (dalje u tekstu: „Agencija”);”

| (3) | Članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | stalni nadzor” znači poslove koji se obavljaju u svrhu provjere jesu li uvjeti pod kojima je certifikat bio izdan ili koji su obuhvaćeni izjavom ispunjeni u svakom trenutku razdoblja valjanosti tog certifikata ili izjave, kao i poduzimanje bilo kakve zaštitne mjere.” |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

stalni nadzor” znači poslove koji se obavljaju u svrhu provjere jesu li uvjeti pod kojima je certifikat bio izdan ili koji su obuhvaćeni izjavom ispunjeni u svakom trenutku razdoblja valjanosti tog certifikata ili izjave, kao i poduzimanje bilo kakve zaštitne mjere.”

| (b) | točka (da) zamjenjuje se sljedećim:






  „(da) | komponente ATM-a/ANS-a” znači bilo koje komponente kako su određene člankom 2. stavkom 18. Uredbe (EZ) br... (*1) o provedbi jedinstvenog europskog neba;” |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (da) zamjenjuje se sljedećim:

„(da)

komponente ATM-a/ANS-a” znači bilo koje komponente kako su određene člankom 2. stavkom 18. Uredbe (EZ) br... (*1) o provedbi jedinstvenog europskog neba;”

| (c) | umeće se sljedeća točka:






  „(ea) | „izjava” za potrebe ATM-a/ANS-a znači bilo koja pisana izjava:






  — | o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu sustava i komponenti koju izdaje organizacija uključena u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

umeće se sljedeća točka:

„(ea)

„izjava” za potrebe ATM-a/ANS-a znači bilo koja pisana izjava:

—

o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu sustava i komponenti koju izdaje organizacija uključena u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a;

| — | o usklađenosti s primjenjivim zahtjevima usluge ili sustava koji se stavlja u uporabu, a koju izdaje pružatelj usluga; |
| --- | --- |

—

o usklađenosti s primjenjivim zahtjevima usluge ili sustava koji se stavlja u uporabu, a koju izdaje pružatelj usluga;

| — | o sposobnosti i sredstvima za ispunjavanje obveza povezanih s određenim uslugama informacija o letovima.” |
| --- | --- |

—

o sposobnosti i sredstvima za ispunjavanje obveza povezanih s određenim uslugama informacija o letovima.”

| (d) | točka (f) zamjenjuje se sljedećim:






  „(f) | „osposobljeni subjekt” znači tijelo kojemu Agencija ili nacionalno zrakoplovno tijelo može dodijeliti posebno zaduženje u pogledu certificiranja ili nadzora te koje je pod nadzorom i u nadležnosti navedene Agencije, odnosno navedenog tijela;” |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

„osposobljeni subjekt” znači tijelo kojemu Agencija ili nacionalno zrakoplovno tijelo može dodijeliti posebno zaduženje u pogledu certificiranja ili nadzora te koje je pod nadzorom i u nadležnosti navedene Agencije, odnosno navedenog tijela;”

| (e) | točke (q) i (r) zamjenjuju se sljedećim:






  „(q) | „ATM/ANS” znači usluge upravljanja zračnim prometom kako su definirane člankom 2. stavkom 10. Uredbe (EZ) br... (*2), letačke navigacijske usluge iz članka 2. stavka 4. navedene Uredbe, uključujući usluge upravljanja mrežom iz članka 17. iste Uredbe, i usluge koje obuhvaćaju prikupljanje i obradu podataka te formatiranje i dostavu podataka općem zračnom prometu u svrhu sigurne zračne plovidbe; |
| --- | --- | --- |

(e)

točke (q) i (r) zamjenjuju se sljedećim:

„(q)

„ATM/ANS” znači usluge upravljanja zračnim prometom kako su definirane člankom 2. stavkom 10. Uredbe (EZ) br... (*2), letačke navigacijske usluge iz članka 2. stavka 4. navedene Uredbe, uključujući usluge upravljanja mrežom iz članka 17. iste Uredbe, i usluge koje obuhvaćaju prikupljanje i obradu podataka te formatiranje i dostavu podataka općem zračnom prometu u svrhu sigurne zračne plovidbe;

| (r) | „sustav ATM-a/ANS-a” znači bilo koja kombinacija opreme i sustava kako je definirana člankom 2. stavkom 33. Uredbe (EZ) br. ... (*2);” |
| --- | --- |

(r)

„sustav ATM-a/ANS-a” znači bilo koja kombinacija opreme i sustava kako je definirana člankom 2. stavkom 33. Uredbe (EZ) br. ... (*2);”

| (f) | dodaju se sljedeće točke:






  „(t) | „opći zračni promet” znači svako kretanje civilnih zrakoplova, kao i državnih zrakoplova, uključujući vojne, carinske i policijske zrakoplove, koje se provodi u skladu s postupcima ICAO-a; |
| --- | --- | --- |

(f)

dodaju se sljedeće točke:

„(t)

„opći zračni promet” znači svako kretanje civilnih zrakoplova, kao i državnih zrakoplova, uključujući vojne, carinske i policijske zrakoplove, koje se provodi u skladu s postupcima ICAO-a;

| (u) | „glavni plan ATM-a” znači plan potvrđen Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (*3), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007. (*4)”. |
| --- | --- |

(u)

„glavni plan ATM-a” znači plan potvrđen Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (*3), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007. (*4)”.

(*3)  Odluka Vijeća 2009/320/EZ od 30. ožujka 2009. o odobravanju Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom projekta ATM-a jedinstvenog europskog neba (SESAR) (SL L 95, 9.4.2009., str. 41.)."

(*4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (SL L 64, 2.3.2007., str. 1.)"

| (fa) | umeće se sljedeća točka:










  „ua) | „akreditacija” znači postupak osposobljavanja nacionalnog zrakoplovnog tijela ili osposobljenog subjekta za osiguravanje zadaća u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) br. ...

   (*5)
  ;” [Am. 30 i 32] |
| --- | --- | --- |

(fa)

umeće se sljedeća točka:

„ua)

„akreditacija” znači postupak osposobljavanja nacionalnog zrakoplovnog tijela ili osposobljenog subjekta za osiguravanje zadaća u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) br. ...

   (*5)
  ;” [Am. 30 i 32]

| (4) | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 3.b zamjenjuje se sljedećim:
  „3.b   Odstupajući od stavka 3.a, države članice mogu odlučiti da od odredbi navedene Uredbe izuzmu zračnu luku koja:






  — | ima najviše 10 000 putnika godišnje, i |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 3.b zamjenjuje se sljedećim:

„3.b   Odstupajući od stavka 3.a, države članice mogu odlučiti da od odredbi navedene Uredbe izuzmu zračnu luku koja:

—

ima najviše 10 000 putnika godišnje, i

| — | ima najviše 850 letova povezanih s aktivnostima prijevoza tereta godišnje, |
| --- | --- |

—

ima najviše 850 letova povezanih s aktivnostima prijevoza tereta godišnje,

pod uvjetom da je izuzeće u skladu s općim sigurnosnim ciljevima ove Uredbe i bilo kojeg drugog propisa zakonodavstva Unije.

Komisija procjenjuje je li ispunjen uvjet iz prvog podstavka te, kada smatra da to nije slučaj, donosi odgovarajuću odluku. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2. U valjano utemeljenim hitnim slučajevima koji se odnose na sigurnost Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 4.

Dotična država članica opoziva izuzeće nakon primitka obavijesti o odluci iz drugog podstavka.”

| (b) | Prva rečenica stavka 3.c zamjenjuje se sljedećim:
  „3c.   ATM/ANS, koji se izvode u zračnom prostoru teritorija na kojem se primjenjuje Ugovor, kao i u svakom drugom zračnom prostoru u kojem države članice primjenjuju Uredbu (EZ) br... (*6) u skladu s člankom 1. stavkom 4. te Uredbe, provode se u skladu s ovom Uredbom.” |
| --- | --- |

(b)

Prva rečenica stavka 3.c zamjenjuje se sljedećim:

„3c.   ATM/ANS, koji se izvode u zračnom prostoru teritorija na kojem se primjenjuje Ugovor, kao i u svakom drugom zračnom prostoru u kojem države članice primjenjuju Uredbu (EZ) br... (*6) u skladu s člankom 1. stavkom 4. te Uredbe, provode se u skladu s ovom Uredbom.”

| (5) | Članak 5. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2., prva rečenica točke (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | organizacije nadležne za održavanje i upravljanje kontinuiranom plovidbenošću proizvoda, dijelova i uređaja dokazuju da su sposobne i da imaju sredstva za preuzimanje obveza povezanih s njihovim povlasticama.” |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Članak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2., prva rečenica točke (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

organizacije nadležne za održavanje i upravljanje kontinuiranom plovidbenošću proizvoda, dijelova i uređaja dokazuju da su sposobne i da imaju sredstva za preuzimanje obveza povezanih s njihovim povlasticama.”

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   U pogledu plovidbenosti zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (a), (b) i (c), Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:






  (a) | uvjeti za određivanje osnove za certifikaciju tipa koji se primjenjuju na proizvod te izvješćivanje podnositelja zahtjeva o tome; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   U pogledu plovidbenosti zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (a), (b) i (c), Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:

(a)

uvjeti za određivanje osnove za certifikaciju tipa koji se primjenjuju na proizvod te izvješćivanje podnositelja zahtjeva o tome;

| (b) | uvjeti za određivanje iscrpnih specifikacija u pogledu plovidbenosti koji se primjenjuju na dijelove i uređaje te izvješćivanje podnositelja zahtjeva o tome; |
| --- | --- |

(b)

uvjeti za određivanje iscrpnih specifikacija u pogledu plovidbenosti koji se primjenjuju na dijelove i uređaje te izvješćivanje podnositelja zahtjeva o tome;

| (c) | uvjeti za određivanje posebnih specifikacija u pogledu plovidbenosti koji se primjenjuju na one zrakoplove koji ispunjavaju uvjete za dodjelu svjedodžbe o plovidbenosti s ograničenjima te izvješćivanje podnositelja zahtjeva o tome; |
| --- | --- |

(c)

uvjeti za određivanje posebnih specifikacija u pogledu plovidbenosti koji se primjenjuju na one zrakoplove koji ispunjavaju uvjete za dodjelu svjedodžbe o plovidbenosti s ograničenjima te izvješćivanje podnositelja zahtjeva o tome;

| (d) | uvjeti za izdavanje i širenje obveznih informacija kako bi se osigurala kontinuirana plovidbenost proizvoda te uvjeti za odobravanje alternativnih načina usklađivanja s tim obveznim informacijama; |
| --- | --- |

(d)

uvjeti za izdavanje i širenje obveznih informacija kako bi se osigurala kontinuirana plovidbenost proizvoda te uvjeti za odobravanje alternativnih načina usklađivanja s tim obveznim informacijama;

| (e) | uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjene, privremeno oduzimanje ili ukidanje certifikata tipa, certifikata tipa s ograničenjima, potvrde izmjena certifikata tipa, dodatnih certifikata tipa, potvrde za projektiranje popravaka, pojedinačnih svjedodžbi o plovidbenosti, svjedodžbi o plovidbenosti s ograničenjima, dopuštenja za letenje i certifikata proizvoda, dijelova ili uređaja, uključujući:






  i. | uvjete u pogledu razdoblja valjanosti tih certifikata i uvjete za njihovo produljenje kada je razdoblje valjanosti ograničeno; |
| --- | --- | --- |

(e)

uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjene, privremeno oduzimanje ili ukidanje certifikata tipa, certifikata tipa s ograničenjima, potvrde izmjena certifikata tipa, dodatnih certifikata tipa, potvrde za projektiranje popravaka, pojedinačnih svjedodžbi o plovidbenosti, svjedodžbi o plovidbenosti s ograničenjima, dopuštenja za letenje i certifikata proizvoda, dijelova ili uređaja, uključujući:

i.

uvjete u pogledu razdoblja valjanosti tih certifikata i uvjete za njihovo produljenje kada je razdoblje valjanosti ograničeno;

| ii. | ograničenja koja se primjenjuju na izdavanje dozvola za letenje. Ta ograničenja trebaju se posebno odnositi na sljedeće:






  — | svrhu leta, |
| --- | --- | --- |

ii.

ograničenja koja se primjenjuju na izdavanje dozvola za letenje. Ta ograničenja trebaju se posebno odnositi na sljedeće:

—

svrhu leta,

| — | zračni prostor koji se upotrebljava za let, |
| --- | --- |

—

zračni prostor koji se upotrebljava za let,

| — | osposobljenost letačke posade, |
| --- | --- |

—

osposobljenost letačke posade,

| — | prijevoz drugih osoba osim članova letačke posade; |
| --- | --- |

—

prijevoz drugih osoba osim članova letačke posade;

| iii. | zrakoplove koji ispunjavaju uvjete za dodjelu svjedodžbi o plovidbenosti s ograničenjima i s tim povezana ograničenja; |
| --- | --- |

iii.

zrakoplove koji ispunjavaju uvjete za dodjelu svjedodžbi o plovidbenosti s ograničenjima i s tim povezana ograničenja;

| iv. | podatke o operativnoj primjerenosti, uključujući:






  — | minimalni program obuke za stjecanje kvalifikacije osoblja za certificiranje održavanja kako bi se osigurala usklađenost sa stavkom 2. točkom (f); |
| --- | --- | --- |

iv.

podatke o operativnoj primjerenosti, uključujući:

—

minimalni program obuke za stjecanje kvalifikacije osoblja za certificiranje održavanja kako bi se osigurala usklađenost sa stavkom 2. točkom (f);

| — | minimalni program obuke za stjecanje kvalifikacije pilota i referentni podaci za povezane simulatore kako bi se osigurala usklađenost s člankom 7.; |
| --- | --- |

—

minimalni program obuke za stjecanje kvalifikacije pilota i referentni podaci za povezane simulatore kako bi se osigurala usklađenost s člankom 7.;

| — | popis glavne minimalne opreme, prema potrebi; |
| --- | --- |

—

popis glavne minimalne opreme, prema potrebi;

| — | podatke o vrsti zrakoplova koji su relevantni za kabinsku posadu; |
| --- | --- |

—

podatke o vrsti zrakoplova koji su relevantni za kabinsku posadu;

| — | i dodatne specifikacije u pogledu plovidbenosti za određenu vrstu operacije kako bi se poduprla kontinuirana plovidbenost i poboljšanje sigurnosti zrakoplova; |
| --- | --- |

—

i dodatne specifikacije u pogledu plovidbenosti za određenu vrstu operacije kako bi se poduprla kontinuirana plovidbenost i poboljšanje sigurnosti zrakoplova;

| (f) | uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjenu, privremeno oduzimanje ili opoziv odobrenja ovlaštene organizacije, koja se zahtijevaju u skladu sa stavkom 2. točkama (d), (e) i (g), i uvjeti pod kojima takva odobrenja ne treba zahtijevati; |
| --- | --- |

(f)

uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjenu, privremeno oduzimanje ili opoziv odobrenja ovlaštene organizacije, koja se zahtijevaju u skladu sa stavkom 2. točkama (d), (e) i (g), i uvjeti pod kojima takva odobrenja ne treba zahtijevati;

| (g) | uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjenu, privremeno oduzimanje ili opoziv certifikata koji se izdaju osoblju, a koji se zahtijevaju u skladu sa stavkom 2. točkom (f); |
| --- | --- |

(g)

uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjenu, privremeno oduzimanje ili opoziv certifikata koji se izdaju osoblju, a koji se zahtijevaju u skladu sa stavkom 2. točkom (f);

| (h) | odgovornosti nositelja certifikata; |
| --- | --- |

(h)

odgovornosti nositelja certifikata;

| (i) | usklađenost zrakoplova iz stavka 1. koji nisu obuhvaćeni stavcima 2. i 4., kao i zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točke (c), s osnovnim zahtjevima; |
| --- | --- |

(i)

usklađenost zrakoplova iz stavka 1. koji nisu obuhvaćeni stavcima 2. i 4., kao i zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točke (c), s osnovnim zahtjevima;

| (j) | uvjeti za održavanje i upravljanje kontinuiranom plovidbenošću proizvoda, dijelova i uređaja; |
| --- | --- |

(j)

uvjeti za održavanje i upravljanje kontinuiranom plovidbenošću proizvoda, dijelova i uređaja;

u pogledu plovidbenosti zrakoplova navedene u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b) i (c), Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog I., ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti u području plovidbenosti, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 33]

| (6) | U članku 6. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
  „2.   Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti zahtjeve iz stavka 1. u svrhu njihova usklađivanja s izmjenama Čikaške konvencije i njezinih priloga, koji stupaju na snagu nakon stupanja na snagu ove Uredbe i koji postaju mjerodavni u svim državama članicama.
  3.   Ako je potrebno radi osiguranja visoke i ujednačene razine zaštite okoliša, i po potrebi na temelju sadržaja dodataka Prilogu 16. iz stavka 1., Komisija može putem delegiranih akata u skladu s člankom 65.b utvrditi detaljna pravila koja dopunjuju zahtjeve iz stavka 1.” |
| --- | --- |

(6)

U članku 6. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti zahtjeve iz stavka 1. u svrhu njihova usklađivanja s izmjenama Čikaške konvencije i njezinih priloga, koji stupaju na snagu nakon stupanja na snagu ove Uredbe i koji postaju mjerodavni u svim državama članicama.

3.   Ako je potrebno radi osiguranja visoke i ujednačene razine zaštite okoliša, i po potrebi na temelju sadržaja dodataka Prilogu 16. iz stavka 1., Komisija može putem delegiranih akata u skladu s člankom 65.b utvrditi detaljna pravila koja dopunjuju zahtjeve iz stavka 1.”

| (7) | Članak 7. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. četvrti podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Bez obzira na treći podstavak, u slučaju licencije rekreacijskog pilota, liječnik opće prakse koji je dovoljno upućen u zdravstveno stanje podnositelja zahtjeva može, ako to omogućuje nacionalno zakonodavstvo, djelovati kao liječnik zrakoplovne medicine. Komisija donosi detaljna pravila o korištenju uslugama liječnika opće prakse umjesto liječnika zrakoplovne medicine, kojima se posebno osigurava održavanje stupnja sigurnosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 3.” |
| --- | --- | --- |

(7)

Članak 7. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. četvrti podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Bez obzira na treći podstavak, u slučaju licencije rekreacijskog pilota, liječnik opće prakse koji je dovoljno upućen u zdravstveno stanje podnositelja zahtjeva može, ako to omogućuje nacionalno zakonodavstvo, djelovati kao liječnik zrakoplovne medicine. Komisija donosi detaljna pravila o korištenju uslugama liječnika opće prakse umjesto liječnika zrakoplovne medicine, kojima se posebno osigurava održavanje stupnja sigurnosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 3.”

| (b) | šesti podstavak stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „U slučaju pilota koji sudjeluju u operacijama zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točke (b) ili (c), [Am. 41] zahtjevi iz drugog i trećeg podstavka mogu se ispuniti priznavanjem licencija i svjedodžbi o zdravstvenoj sposobnosti koje izdaje treća zemlja ili koje su izdane u njezino ime.” |
| --- | --- |

(b)

šesti podstavak stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„U slučaju pilota koji sudjeluju u operacijama zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točke (b) ili (c), [Am. 41] zahtjevi iz drugog i trećeg podstavka mogu se ispuniti priznavanjem licencija i svjedodžbi o zdravstvenoj sposobnosti koje izdaje treća zemlja ili koje su izdane u njezino ime.”

| (c) | uvodni dio stavka 6. zamjenjuje se sljedećim:
  „6.   U pogledu pilota koji sudjeluju u operacijama zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), kao i uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let, osoba i organizacija uključenih u obuku, ispitivanja, pretrage i zdravstvene preglede tih pilota, Komisija je ovlaštena usvajati delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju”: |
| --- | --- |

(c)

uvodni dio stavka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   U pogledu pilota koji sudjeluju u operacijama zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), kao i uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let, osoba i organizacija uključenih u obuku, ispitivanja, pretrage i zdravstvene preglede tih pilota, Komisija je ovlaštena usvajati delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju”:

| (d) | u stavku 6. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | uvjeti pod kojima se postojeće nacionalne licencije pilota i nacionalne licencije zrakoplovnih inženjera mogu pretvoriti u pilotske licencije, kao i uvjeti za pretvaranje nacionalnih svjedodžbi o zdravstvenoj sposobnosti;” |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavku 6. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

uvjeti pod kojima se postojeće nacionalne licencije pilota i nacionalne licencije zrakoplovnih inženjera mogu pretvoriti u pilotske licencije, kao i uvjeti za pretvaranje nacionalnih svjedodžbi o zdravstvenoj sposobnosti;”

| (e) | u stavku 6. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:






  „(f) | uvjeti pod kojima piloti zrakoplova iz točaka (a) ii., (d) i (h) Priloga II., kada se koriste za komercijalni zračni prijevoz, s odgovarajućim osnovnim zahtjevima iz Priloga III.” |
| --- | --- | --- |

(e)

u stavku 6. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

uvjeti pod kojima piloti zrakoplova iz točaka (a) ii., (d) i (h) Priloga II., kada se koriste za komercijalni zračni prijevoz, s odgovarajućim osnovnim zahtjevima iz Priloga III.”

| (f) | na kraju stavka 6. dodaje se sljedeći novi podstavak:
  „U pogledu pilota koji su uključeni u upravljanje zrakoplovom iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), kao i uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let, osoba i organizacija uključenih u osposobljavanje, testiranje, provjeru ili medicinsku ocjenu tih pilota, Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog III., ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih s licenciranjem pilota, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 34] |
| --- | --- |

(f)

na kraju stavka 6. dodaje se sljedeći novi podstavak:

„U pogledu pilota koji su uključeni u upravljanje zrakoplovom iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), kao i uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let, osoba i organizacija uključenih u osposobljavanje, testiranje, provjeru ili medicinsku ocjenu tih pilota, Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog III., ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih s licenciranjem pilota, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 34]

| (fa) | Stavak 7. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:




  „7.
     
  Pri donošenju mjera iz stavka 6., Komisija posebno vodi računa da te mjere odražavaju besprijekornost, uključujući najbolju praksu te znanstveni i tehnički napredak u području obuke pilota, povećanu kulturu sigurnosti i sustave upravljanja umorom.” [Am. 42] |
| --- | --- |

(fa)

Stavak 7. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„7.
     
  Pri donošenju mjera iz stavka 6., Komisija posebno vodi računa da te mjere odražavaju besprijekornost, uključujući najbolju praksu te znanstveni i tehnički napredak u području obuke pilota, povećanu kulturu sigurnosti i sustave upravljanja umorom.” [Am. 42]

| (8) | Članak 8. mijenja se kako slijedi:






  (a) | uvodni dio stavka 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   U pogledu operacija zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:” |
| --- | --- | --- |

(8)

Članak 8. mijenja se kako slijedi:

(a)

uvodni dio stavka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   U pogledu operacija zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:”

| (b) | u stavku 5. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:






  „(g) | usklađenost operacija zrakoplova iz točke (a) ii. te iz točaka (d) i (h) Priloga II., kada se koriste za komercijalni zračni prijevoz, s odgovarajućim bitnim zahtjevima iz Priloga IV. i ako je primjenjivo Priloga V.b.” |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 5. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

usklađenost operacija zrakoplova iz točke (a) ii. te iz točaka (d) i (h) Priloga II., kada se koriste za komercijalni zračni prijevoz, s odgovarajućim bitnim zahtjevima iz Priloga IV. i ako je primjenjivo Priloga V.b.”

| (c) | u stavku 5. dodaju se sljedeće točke:






  „(h) | uvjeti i postupci pod kojima specijalizirane operacije podliježu izdavanju odobrenja; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 5. dodaju se sljedeće točke:

„(h)

uvjeti i postupci pod kojima specijalizirane operacije podliježu izdavanju odobrenja;

| (i) | uvjeti pod kojima su operacije zabranjene, ograničene ili podliježu određenim uvjetima radi sigurnosti u skladu s člankom 22., stavkom 1.” |
| --- | --- |

(i)

uvjeti pod kojima su operacije zabranjene, ograničene ili podliježu određenim uvjetima radi sigurnosti u skladu s člankom 22., stavkom 1.”

| (d) | na kraju stavka 5. dodaje se sljedeći novi podstavak:
  „U pogledu operacija zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog IV. i, ako je primjenjivo, Prilog V.b, kada je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih sa zračnim operacijama, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 35] |
| --- | --- |

(d)

na kraju stavka 5. dodaje se sljedeći novi podstavak:

„U pogledu operacija zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog IV. i, ako je primjenjivo, Prilog V.b, kada je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih sa zračnim operacijama, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 35]

| (9) | Članak 8.a mijenja se kako slijedi:






  (a) | uvodni dio stavka 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   U pogledu zračnih luka i aerodromske opreme, kao i upravljanja zračnim lukama, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:” |
| --- | --- | --- |

(9)

Članak 8.a mijenja se kako slijedi:

(a)

uvodni dio stavka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   U pogledu zračnih luka i aerodromske opreme, kao i upravljanja zračnim lukama, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:”

| (b) | u stavku 5. dodaju se sljedeće točke nakon (j):






  „(k) | uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjenu, privremeno oduzimanje ili opoziv dozvola pružateljima usluga upravljanja postupcima na stajanci; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 5. dodaju se sljedeće točke nakon (j):

„(k)

uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjenu, privremeno oduzimanje ili opoziv dozvola pružateljima usluga upravljanja postupcima na stajanci;

| (l) | uvjeti za izdavanje i širenje obveznih informacija kako bi se osigurala sigurnost operacija i aerodromske opreme; |
| --- | --- |

(l)

uvjeti za izdavanje i širenje obveznih informacija kako bi se osigurala sigurnost operacija i aerodromske opreme;

| (m) | odgovornosti pružatelja usluga iz stavka 2. točke (e); |
| --- | --- |

(m)

odgovornosti pružatelja usluga iz stavka 2. točke (e);

| (n) | uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjene, privremeno oduzimanje ili opoziv odobrenja ovlaštene organizacije te uvjeti za nadzor organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje aerodromske opreme koja je od ključne važnosti za sigurnost; |
| --- | --- |

(n)

uvjeti za izdavanje, održavanje, izmjene, privremeno oduzimanje ili opoziv odobrenja ovlaštene organizacije te uvjeti za nadzor organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje aerodromske opreme koja je od ključne važnosti za sigurnost;

| (o) | odgovornosti organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje aerodromske opreme koja je od ključne važnosti za sigurnost.” |
| --- | --- |

(o)

odgovornosti organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje aerodromske opreme koja je od ključne važnosti za sigurnost.”

| (c) | na kraju stavka 5. umeće se sljedeći novi podstavak:
  „U pogledu zračnih luka i aerodromske opreme, kao i upravljanja zračnim lukama, Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti i dopuniti Prilog V.a i, ako je primjenjivo, Prilog V.b, ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih sa zračnim lukama, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.” |
| --- | --- |

(c)

na kraju stavka 5. umeće se sljedeći novi podstavak:

„U pogledu zračnih luka i aerodromske opreme, kao i upravljanja zračnim lukama, Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti i dopuniti Prilog V.a i, ako je primjenjivo, Prilog V.b, ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih sa zračnim lukama, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”

| (10) | Članak 8.b mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:
  „4.   Mjerama iz stavka 6. može se propisati zahtjev za certificiranje ili izdavanje izjave u pogledu organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a o kojima ovise sigurnost i interoperabilnost. Tim se organizacijama certifikat izdaje kada dokažu da su sposobne i da imaju sredstva za ispunjavanje obveza povezanih s njihovim povlasticama. U certifikatu se navode odobrene povlastice.
  5.   Mjerama iz stavka 6. može se propisati zahtjev za certificiranje ili, kao druga mogućnost, potvrđivanje ili izdavanje izjave za pružatelja ATM-a/ANS-a ili organizaciju uključenu u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a o kojima ovise sigurnost i interoperabilnost. Za te sustave i komponente izdaje se certifikat ili izjava, ili se dodjeljuje potvrda, kada podnositelj zahtjeva dokaže da su sustavi i komponente u skladu s detaljnim specifikacijama utvrđenima u svrhu osiguravanja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz stavka 1.” |
| --- | --- | --- |

(10)

Članak 8.b mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

„4.   Mjerama iz stavka 6. može se propisati zahtjev za certificiranje ili izdavanje izjave u pogledu organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a o kojima ovise sigurnost i interoperabilnost. Tim se organizacijama certifikat izdaje kada dokažu da su sposobne i da imaju sredstva za ispunjavanje obveza povezanih s njihovim povlasticama. U certifikatu se navode odobrene povlastice.

5.   Mjerama iz stavka 6. može se propisati zahtjev za certificiranje ili, kao druga mogućnost, potvrđivanje ili izdavanje izjave za pružatelja ATM-a/ANS-a ili organizaciju uključenu u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a o kojima ovise sigurnost i interoperabilnost. Za te sustave i komponente izdaje se certifikat ili izjava, ili se dodjeljuje potvrda, kada podnositelj zahtjeva dokaže da su sustavi i komponente u skladu s detaljnim specifikacijama utvrđenima u svrhu osiguravanja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz stavka 1.”

| (b) | stavak 6. mijenja se kako slijedi:






  i. | uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:
  „6.   U pogledu izvođenja ATM-a/ANS-a, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju”: |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 6. mijenja se kako slijedi:

i.

uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„6.   U pogledu izvođenja ATM-a/ANS-a, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju”:

| ii. | točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | uvjeti i postupci u vezi s izjavama pružatelja usluga i organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a iz stavaka od 3. do 5., te s nadzorom nad njima;” |
| --- | --- | --- |

ii.

točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

uvjeti i postupci u vezi s izjavama pružatelja usluga i organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a iz stavaka od 3. do 5., te s nadzorom nad njima;”

| iii. | dodaju se sljedeće točke:






  „(g) | uvjeti za izdavanje i širenje obveznih informacija kako bi se osigurala sigurnost pri izvođenju ATM-a/ANS-a; |
| --- | --- | --- |

iii.

dodaju se sljedeće točke:

„(g)

uvjeti za izdavanje i širenje obveznih informacija kako bi se osigurala sigurnost pri izvođenju ATM-a/ANS-a;

| (h) | uvjeti za izdavanje potvrda i izjava iz stavka 5. i za nadzor usklađenosti s tim uvjetima; |
| --- | --- |

(h)

uvjeti za izdavanje potvrda i izjava iz stavka 5. i za nadzor usklađenosti s tim uvjetima;

| (i) | operativna pravila i komponente ATM-a/ANS-a potrebne za uporabu zračnog prostora.” |
| --- | --- |

(i)

operativna pravila i komponente ATM-a/ANS-a potrebne za uporabu zračnog prostora.”

| iv. | na kraju stavka dodaje se sljedeći novi podstavak:
  „U pogledu izvođenja ATM-a/ANS-a, Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog V.a, ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih s uslugama ATM-a/ANS-a, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 37] |
| --- | --- |

iv.

na kraju stavka dodaje se sljedeći novi podstavak:

„U pogledu izvođenja ATM-a/ANS-a, Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog V.a, ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih s uslugama ATM-a/ANS-a, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 37]

| (c) | u stavku 7. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | odražavaju besprijekornost i najbolju praksu u području ATM-a/ANS-a, posebno u skladu s glavnim planom ATM-a i u bliskoj suradnji s Međunarodnom organizacijom civilnog zrakoplovstva (ICAO)”. |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 7. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

odražavaju besprijekornost i najbolju praksu u području ATM-a/ANS-a, posebno u skladu s glavnim planom ATM-a i u bliskoj suradnji s Međunarodnom organizacijom civilnog zrakoplovstva (ICAO)”.

| (11) | Članak 8.c mijenja se kako slijedi:






  (a) | uvodni dio stavka 10. zamjenjuje se sljedećim:
  „10.   U pogledu kontrolora zračnog prometa, kao i osoba i organizacija uključenih u osposobljavanje, testiranje, provjeru i medicinsku ocjenu kontrolora zračnog prometa, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:” |
| --- | --- | --- |

(11)

Članak 8.c mijenja se kako slijedi:

(a)

uvodni dio stavka 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.   U pogledu kontrolora zračnog prometa, kao i osoba i organizacija uključenih u osposobljavanje, testiranje, provjeru i medicinsku ocjenu kontrolora zračnog prometa, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:”

| (b) | u stavku 10. dodaju se sljedeće točke:






  „(e) | ne dovodeći u pitanje odredbe dvostranih sporazuma sklopljenih u skladu s člankom 12., uvjeti za priznavanje licencija iz trećih zemalja; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 10. dodaju se sljedeće točke:

„(e)

ne dovodeći u pitanje odredbe dvostranih sporazuma sklopljenih u skladu s člankom 12., uvjeti za priznavanje licencija iz trećih zemalja;

| (f) | uvjeti pod kojima je izvođenje osposobljavanja na radnom mjestu zabranjeno, ograničeno ili podliježe određenim uvjetima radi sigurnosti. |
| --- | --- |

(f)

uvjeti pod kojima je izvođenje osposobljavanja na radnom mjestu zabranjeno, ograničeno ili podliježe određenim uvjetima radi sigurnosti.

| (g) | uvjeti za izdavanje i širenje obveznih informacija kako bi se osigurala sigurnost pri izvođenju osposobljavanja na radnom mjestu;” |
| --- | --- |

(g)

uvjeti za izdavanje i širenje obveznih informacija kako bi se osigurala sigurnost pri izvođenju osposobljavanja na radnom mjestu;”

| (c) | na kraju stavka 10. umeće se sljedeći novi podstavak:
  „U pogledu kontrolora zračnog prometa, kao i osoba i organizacija uključenih u osposobljavanje, testiranje, provjeru i medicinsku ocjenu kontrolora zračnog prometa, Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog V.b, ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih s organizacijama za osposobljavanje i kontrolorima zračnog prometa, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 38] |
| --- | --- |

(c)

na kraju stavka 10. umeće se sljedeći novi podstavak:

„U pogledu kontrolora zračnog prometa, kao i osoba i organizacija uključenih u osposobljavanje, testiranje, provjeru i medicinsku ocjenu kontrolora zračnog prometa, Komisija je ovlaštena delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b izmijeniti ili dopuniti Prilog V.b, ako je to potrebno u svrhu tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza sigurnosti povezanih s organizacijama za osposobljavanje i kontrolorima zračnog prometa, kako bi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, postigli ciljevi utvrđeni člankom 2.”[Am. 38]

| (12) | Članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | uvodni dio stavka 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   U pogledu zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točke (d), kao i njihovih posada i operacija, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:” |
| --- | --- | --- |

(12)

Članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

uvodni dio stavka 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   U pogledu zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točke (d), kao i njihovih posada i operacija, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kojima se detaljno utvrđuju:”

| (b) | u stavku 4. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | ovlaštenja zrakoplova iz članka 4., stavka 1. točke (d) ili članova posade koji nemaju standardnu svjedodžbu o plovidbenosti ili licenciju ICAO-a za letove u Zajednicu, unutar Zajednice, odnosno iz Zajednice;” |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 4. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

ovlaštenja zrakoplova iz članka 4., stavka 1. točke (d) ili članova posade koji nemaju standardnu svjedodžbu o plovidbenosti ili licenciju ICAO-a za letove u Zajednicu, unutar Zajednice, odnosno iz Zajednice;”

| (c) | u stavku 4. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | uvjeti u vezi s izjavama operatora iz stavka 3. i s nadzorom nad njima;” |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 4. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

uvjeti u vezi s izjavama operatora iz stavka 3. i s nadzorom nad njima;”

| (d) | u stavku 4. dodaje se sljedeća točka:






  „(g) | alternativni uvjeti za slučajeve kada usklađenost sa standardima i uvjetima iz stavka 1. nije moguća ili podrazumijeva nerazmjeran napor, kojima se osigurava ispunjavanje cilja dotičnih standarda i zahtjeva.” |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavku 4. dodaje se sljedeća točka:

„(g)

alternativni uvjeti za slučajeve kada usklađenost sa standardima i uvjetima iz stavka 1. nije moguća ili podrazumijeva nerazmjeran napor, kojima se osigurava ispunjavanje cilja dotičnih standarda i zahtjeva.”

| (e) | u stavku 5. točki (e), riječ „sigurnosni” briše se. |
| --- | --- |

(e)

u stavku 5. točki (e), riječ „sigurnosni” briše se.

| (13) | Članak 10. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   U svrhu provedbe stavka 1., države članice, osim što nadziru certifikate koje su izdale ili izjave koja su zaprimile, također provode istrage, uključujući inspekcijske preglede na stajanci, i poduzimaju sve mjere, uključujući prizemljenja zrakoplova, kako bi spriječile daljnje kršenje propisa.” |
| --- | --- | --- |

(13)

Članak 10. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   U svrhu provedbe stavka 1., države članice, osim što nadziru certifikate koje su izdale ili izjave koja su zaprimile, također provode istrage, uključujući inspekcijske preglede na stajanci, i poduzimaju sve mjere, uključujući prizemljenja zrakoplova, kako bi spriječile daljnje kršenje propisa.”

| (b) | uvodni dio stavka 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kako bi utvrdila detaljna pravila kojima se određuju uvjeti za suradnju iz stavka 1., a posebno:” |
| --- | --- |

(b)

uvodni dio stavka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kako bi utvrdila detaljna pravila kojima se određuju uvjeti za suradnju iz stavka 1., a posebno:”

| (c) | u stavku 5. dodaju se sljedeće točke:






  „(d) | uvjeti za osposobljavanje inspektora koji provode ispitivanja na stajanci i za organizacije uključene u obuku tih inspektora |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 5. dodaju se sljedeće točke:

„(d)

uvjeti za osposobljavanje inspektora koji provode ispitivanja na stajanci i za organizacije uključene u obuku tih inspektora

| (e) | uvjeti u vezi s administracijom i provođenjem nadzora i prinuda, uključujući sustave upravljanja sigurnošću” |
| --- | --- |

(e)

uvjeti u vezi s administracijom i provođenjem nadzora i prinuda, uključujući sustave upravljanja sigurnošću”

| (14) | Članak 11. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
  „1.   Države članice, bez dodatnih tehničkih zahtjeva ili procjena, priznaju certifikate izdane u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju nje. Ako izvorno priznanje vrijedi samo za određenu svrhu, odnosno svrhe, sva naknadna priznanja odnose se samo za istu svrhu ili svrhe.
  2.   Komisija na vlastitu inicijativu ili na zahtjev države članice ili Agencije odlučuje je li certifikat iz stavka 1. usklađen s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju nje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2. U opravdanim slučajevima od iznimne žurnosti koji se odnose na sigurnost Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 4.” |
| --- | --- | --- |

(14)

Članak 11. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Države članice, bez dodatnih tehničkih zahtjeva ili procjena, priznaju certifikate izdane u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju nje. Ako izvorno priznanje vrijedi samo za određenu svrhu, odnosno svrhe, sva naknadna priznanja odnose se samo za istu svrhu ili svrhe.

2.   Komisija na vlastitu inicijativu ili na zahtjev države članice ili Agencije odlučuje je li certifikat iz stavka 1. usklađen s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju nje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2. U opravdanim slučajevima od iznimne žurnosti koji se odnose na sigurnost Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 4.”

| (15) | Posljednji podstavak članka 12. stavka 2. točke (b) zamjenjuje se sljedećim:
  „može zahtijevati da dotična država članica izmijeni sporazum, odgodi njegovu primjenu ili ga otkaže u skladu s člankom 351. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom utvrđenim člankom 65. stavkom 2.” |
| --- | --- |

(15)

Posljednji podstavak članka 12. stavka 2. točke (b) zamjenjuje se sljedećim:

„može zahtijevati da dotična država članica izmijeni sporazum, odgodi njegovu primjenu ili ga otkaže u skladu s člankom 351. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom utvrđenim člankom 65. stavkom 2.”

| (16) | Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 13.
  Osposobljeni subjekti
  „Pri dodjeli posebnih poslova certificiranja ili nadzora osposobljenom subjektu, Agencija ili dotično nacionalno zrakoplovno tijelo dužni su osigurati da takav subjekt ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu V.
  Osposobljeni subjekti ne izdaju certifikate ili ovlaštenja niti primaju izjave.” |
| --- | --- |

(16)

Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 13.

Osposobljeni subjekti

„Pri dodjeli posebnih poslova certificiranja ili nadzora osposobljenom subjektu, Agencija ili dotično nacionalno zrakoplovno tijelo dužni su osigurati da takav subjekt ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu V.

Osposobljeni subjekti ne izdaju certifikate ili ovlaštenja niti primaju izjave.”

| (17) | Članak 14. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Odredbe ove Uredbe i delegiranih i provedbenih akata usvojenih na temelju nje ne sprečavaju državu članicu da žurno odgovori na sigurnosni problem u vezi s proizvodom, sustavom, osobom ili organizacijom, pod uvjetom da je hitno djelovanje potrebno kako bi se osigurala sigurnost i da nije moguće na odgovarajući način riješiti problem u skladu s ovom Uredbom i delegiranim aktima te provedbenim aktima donesenima na temelju nje.” |
| --- | --- | --- |

(17)

Članak 14. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Odredbe ove Uredbe i delegiranih i provedbenih akata usvojenih na temelju nje ne sprečavaju državu članicu da žurno odgovori na sigurnosni problem u vezi s proizvodom, sustavom, osobom ili organizacijom, pod uvjetom da je hitno djelovanje potrebno kako bi se osigurala sigurnost i da nije moguće na odgovarajući način riješiti problem u skladu s ovom Uredbom i delegiranim aktima te provedbenim aktima donesenima na temelju nje.”

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Komisija procjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti iz prvog podstavka te, kada smatra da to nije slučaj, donosi odgovarajuću odluku. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2. U valjano utemeljenim hitnim slučajevima koji se odnose na sigurnost Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 4.
  Dotična država članica opoziva mjeru poduzetu u skladu sa stavkom 1. nakon primitka obavijesti o odluci iz prvog podstavka ovog stavka.
  Ako je potrebno, kao posljedica identifikacije trenutačnog sigurnosnog problema navedenog u stavku 1., Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.c kako bi izmijenila ili dopunila ovu Uredbu.

  riješila identificirane sigurnosne probleme
  .”[Am. 39] |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Komisija procjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti iz prvog podstavka te, kada smatra da to nije slučaj, donosi odgovarajuću odluku. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2. U valjano utemeljenim hitnim slučajevima koji se odnose na sigurnost Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 4.

Dotična država članica opoziva mjeru poduzetu u skladu sa stavkom 1. nakon primitka obavijesti o odluci iz prvog podstavka ovog stavka.

Ako je potrebno, kao posljedica identifikacije trenutačnog sigurnosnog problema navedenog u stavku 1., Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.c kako bi izmijenila ili dopunila ovu Uredbu.

  riješila identificirane sigurnosne probleme
  .”[Am. 39]

| (c) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   U slučaju hitnih nepredviđenih operativnih okolnosti ili vremenski ograničenih operativnih potreba države članice mogu odobriti izuzeća od ispunjenja bitnih zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi i njezinim delegiranim i provedbenim aktima ako takva izuzeća ne utječu negativno na stupanj sigurnosti. Agenciju, Komisiju i druge države članice potrebno je obavijestiti o svakom takvom izuzeću ako se ona počnu ponavljati ili ako se odobre za razdoblja dulja od dva mjeseca.” |
| --- | --- |

(c)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   U slučaju hitnih nepredviđenih operativnih okolnosti ili vremenski ograničenih operativnih potreba države članice mogu odobriti izuzeća od ispunjenja bitnih zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi i njezinim delegiranim i provedbenim aktima ako takva izuzeća ne utječu negativno na stupanj sigurnosti. Agenciju, Komisiju i druge države članice potrebno je obavijestiti o svakom takvom izuzeću ako se ona počnu ponavljati ili ako se odobre za razdoblja dulja od dva mjeseca.”

| (d) | drugi podstavak stavka 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija procjenjuje je li izuzeće usklađeno s uvjetima iz stavka 4. te, kada smatra da to nije slučaj, donosi odgovarajuću odluku. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2. U valjano utemeljenim hitnim slučajevima koji se odnose na sigurnost Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 4.
  Dotična država članica opoziva izuzeće nakon primitka obavijesti o odluci iz drugog podstavka.” |
| --- | --- |

(d)

drugi podstavak stavka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija procjenjuje je li izuzeće usklađeno s uvjetima iz stavka 4. te, kada smatra da to nije slučaj, donosi odgovarajuću odluku. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2. U valjano utemeljenim hitnim slučajevima koji se odnose na sigurnost Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 4.

Dotična država članica opoziva izuzeće nakon primitka obavijesti o odluci iz drugog podstavka.”

| (e) | prvi podstavak stavka 6. zamjenjuje se sljedećim:
  „6.   Kada je na drugi način moguće postići stupanj zaštite jednak stupnju postignutom primjenom delegiranih i provedbenih akata usvojenih na temelju ove Uredbe, države članice mogu, bez obzira na državljanstvo, odobriti odstupanje od tih delegiranih ili provedbenih akata, u skladu s postupkom utvrđenim u drugom podstavku i stavku 7.” |
| --- | --- |

(e)

prvi podstavak stavka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Kada je na drugi način moguće postići stupanj zaštite jednak stupnju postignutom primjenom delegiranih i provedbenih akata usvojenih na temelju ove Uredbe, države članice mogu, bez obzira na državljanstvo, odobriti odstupanje od tih delegiranih ili provedbenih akata, u skladu s postupkom utvrđenim u drugom podstavku i stavku 7.”

| (f) | u stavku

  na kraju stavka 7. dodaje se sljedeći podstavak

  drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim
  : [Am. 10]

  „Kada Komisija utvrdi, uzimajući u obzir preporuke iz prvog podstavka, da su ispunjeni uvjeti utvrđeni stavkom 6., ona bez odgađanja odobrava odstupanje i, u skladu s tim, izmjenjuje delegirane ili provedbene akte donesene na temelju ove Uredbe.” |
| --- | --- |

(f)

u stavku

  na kraju stavka 7. dodaje se sljedeći podstavak

  drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim
  : [Am. 10]

„Kada Komisija utvrdi, uzimajući u obzir preporuke iz prvog podstavka, da su ispunjeni uvjeti utvrđeni stavkom 6., ona bez odgađanja odobrava odstupanje i, u skladu s tim, izmjenjuje delegirane ili provedbene akte donesene na temelju ove Uredbe.”

| (18) | Članak 15. mijenja se kako slijedi:






  (a) | uvodni dio stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Ne dovodeći u pitanje pravo javnosti na pristup dokumentima Komisije, kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 1049/2001, Komisija na vlastitu inicijativu donosi detaljna pravila o širenju informacija iz stavka 1. ovog članka zainteresiranim stranama. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 3. Te mjere uzimaju u obzir potrebu:” |
| --- | --- | --- |

(18)

Članak 15. mijenja se kako slijedi:

(a)

uvodni dio stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ne dovodeći u pitanje pravo javnosti na pristup dokumentima Komisije, kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 1049/2001, Komisija na vlastitu inicijativu donosi detaljna pravila o širenju informacija iz stavka 1. ovog članka zainteresiranim stranama. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 3. Te mjere uzimaju u obzir potrebu:”

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Nacionalna zrakoplovna tijela donose, u skladu sa
  zakonodavstvom Unije i
  svojim nacionalnim zakonodavstvom, mjere potrebne za osiguranje odgovarajuće povjerljivosti informacija koje dobiju na temelju stavka 1.”[Am. 11] |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Nacionalna zrakoplovna tijela donose, u skladu sa
  zakonodavstvom Unije i
  svojim nacionalnim zakonodavstvom, mjere potrebne za osiguranje odgovarajuće povjerljivosti informacija koje dobiju na temelju stavka 1.”[Am. 11]

| (19) | Naslov poglavlja III. zamjenjuje se sljedećim:
  „AGENCIJA EUROPSKE UNIJE ZA ZRAKOPLOVSTVO” |
| --- | --- |

(19)

Naslov poglavlja III. zamjenjuje se sljedećim:

„AGENCIJA EUROPSKE UNIJE ZA ZRAKOPLOVSTVO”

| (20) | Članak 17. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „U svrhu provedbe ove Uredbe osniva se Agencija Europske unije za zrakoplovstvo”. |
| --- | --- | --- |

(20)

Članak 17. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„U svrhu provedbe ove Uredbe osniva se Agencija Europske unije za zrakoplovstvo”.

| (b) | prva rečenica stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „U svrhu osiguranja dobrog funkcioniranja i razvoja sigurnosti civilnog zrakoplovstva
  , osobito sigurnosti,
  Agencija:”[Am. 12] |
| --- | --- |

(b)

prva rečenica stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„U svrhu osiguranja dobrog funkcioniranja i razvoja sigurnosti civilnog zrakoplovstva
  , osobito sigurnosti,
  Agencija:”[Am. 12]

| (c) | u stavku 2. dodaje se sljedeća točka:






  „(f) | podupire nadležna tijela država članica u provođenju njihovih zadaća osiguravanjem foruma za razmjene informacija i stručnjaka.” |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 2. dodaje se sljedeća točka:

„(f)

podupire nadležna tijela država članica u provođenju njihovih zadaća osiguravanjem foruma za razmjene informacija i stručnjaka.”

| (ca) | u stavku 2. dodaju se sljedeće točke:










  „(g) | u skladu s člankom 2., promiče Unijine norme i propise zračnog prometa na međunarodnoj razini uspostavom odgovarajuće suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama i na taj način potiče kretanje aeronautičkih proizvoda, stručnog osoblja i usluga Unije kako bi se olakšao njihov pristup novim rastućim tržištima diljem svijeta.” |
| --- | --- | --- |

(ca)

u stavku 2. dodaju se sljedeće točke:

„(g)

u skladu s člankom 2., promiče Unijine norme i propise zračnog prometa na međunarodnoj razini uspostavom odgovarajuće suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama i na taj način potiče kretanje aeronautičkih proizvoda, stručnog osoblja i usluga Unije kako bi se olakšao njihov pristup novim rastućim tržištima diljem svijeta.”

| „(h) | obavlja akreditaciju nacionalnih zrakoplovnih tijela. Komisija je ovlaštena usvajati delegirane akte u skladu s člankom 65.b kako bi utvrdila detaljna pravila o uvjetima za ispunjavanje odredbe ovog stavka.” [Am. 13, 31 i 40] |
| --- | --- |

„(h)

obavlja akreditaciju nacionalnih zrakoplovnih tijela. Komisija je ovlaštena usvajati delegirane akte u skladu s člankom 65.b kako bi utvrdila detaljna pravila o uvjetima za ispunjavanje odredbe ovog stavka.” [Am. 13, 31 i 40]

| (21) | U članku 19. drugi podstavak stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „Ti dokumenti odražavaju besprijekornost i najbolju praksu u dotičnim područjima te se ažuriraju vodeći računa o iskustvima iz cijelog svijeta stečenima u području zrakoplovstva, znanstvenom, tehničkom napretku
  i glavnom planu ATM-a
  ..”[Am. 14] |
| --- | --- |

(21)

U članku 19. drugi podstavak stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Ti dokumenti odražavaju besprijekornost i najbolju praksu u dotičnim područjima te se ažuriraju vodeći računa o iskustvima iz cijelog svijeta stečenima u području zrakoplovstva, znanstvenom, tehničkom napretku
  i glavnom planu ATM-a
  ..”[Am. 14]

| (22) | U članku 21. stavku 2. točki (b) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | simulacijskih uređaja za obuku kojima se koriste organizacije za obuku koje je certificirala Agencija;” |
| --- | --- | --- |

(22)

U članku 21. stavku 2. točki (b) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

simulacijskih uređaja za obuku kojima se koriste organizacije za obuku koje je certificirala Agencija;”

| (23) | Članak 22. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točki (c) tekst „jednog mjeseca” zamjenjuju se tekstom „tri mjeseca” |
| --- | --- | --- |

(23)

Članak 22. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točki (c) tekst „jednog mjeseca” zamjenjuju se tekstom „tri mjeseca”

| (b) | u stavku 2. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | ako se država članica ne složi sa zaključcima Agencije u pogledu pojedinačne sheme, pitanje upućuje Komisiji. Komisija odlučuje je li ta shema u skladu sa sigurnosnim ciljevima ove Uredbe. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2.” |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

ako se država članica ne složi sa zaključcima Agencije u pogledu pojedinačne sheme, pitanje upućuje Komisiji. Komisija odlučuje je li ta shema u skladu sa sigurnosnim ciljevima ove Uredbe. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2.”

| (24) | U članku 22.a; umeće se sljedeća točka:






  „(ca) | izdaje i produljuje rok valjanosti certifikata ili prihvaća izjave o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu u skladu s člankom 8.b stavcima 4. i 5. organizacija koje pružaju sveeuropske usluge ili sustave te, kada to zahtijeva dotična država članica, od drugih pružatelja usluga, kao i organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a;” |
| --- | --- | --- |

(24)

U članku 22.a; umeće se sljedeća točka:

„(ca)

izdaje i produljuje rok valjanosti certifikata ili prihvaća izjave o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu u skladu s člankom 8.b stavcima 4. i 5. organizacija koje pružaju sveeuropske usluge ili sustave te, kada to zahtijeva dotična država članica, od drugih pružatelja usluga, kao i organizacija uključenih u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i komponenti ATM-a/ANS-a;”

| (25) | U članku 24. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Uzimajući u obzir načela propisana člancima 52. i 53., Komisija donosi detaljna pravila o načinima rada Agencije pri obavljanju zadaća iz stavaka 1., 3. i 4. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2.” |
| --- | --- |

(25)

U članku 24. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Uzimajući u obzir načela propisana člancima 52. i 53., Komisija donosi detaljna pravila o načinima rada Agencije pri obavljanju zadaća iz stavaka 1., 3. i 4. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2.”

| (26) | Članak 25. mijenja se kako slijedi:






  (a) | uvodni dio stavka 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Na temelju stavaka 1. i 2. Komisija delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b, utvrđuje:” |
| --- | --- | --- |

(26)

Članak 25. mijenja se kako slijedi:

(a)

uvodni dio stavka 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Na temelju stavaka 1. i 2. Komisija delegiranim aktima u skladu s člankom 65.b, utvrđuje:”

| (b) | u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | detaljna pravila za istražne postupke, povezane mjere i izvješćivanje, kao i za odlučivanje, uključujući odredbe o pravima na obranu, na pristup dokumentaciji, na pravno zastupanje, na povjerljivost, vremenske odredbe te određivanje visine globa i periodičnih novčanih kazni i njihovu naplatu.” |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

detaljna pravila za istražne postupke, povezane mjere i izvješćivanje, kao i za odlučivanje, uključujući odredbe o pravima na obranu, na pristup dokumentaciji, na pravno zastupanje, na povjerljivost, vremenske odredbe te određivanje visine globa i periodičnih novčanih kazni i njihovu naplatu.”

| (27) | U članku 29. stavak 2. briše se. |
| --- | --- |

(27)

U članku 29. stavak 2. briše se.

| (28) | Članak 30. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 30.
  Povlastice i imuniteti
  Na Agenciju i njezino osoblje primjenjuje se Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije.” |
| --- | --- |

(28)

Članak 30. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 30.

Povlastice i imuniteti

Na Agenciju i njezino osoblje primjenjuje se Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije.”

| (29) | Članak 33. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | imenuje izvršnog direktora i zamjenike izvršnog direktora u skladu s člancima 39.a i 39.b;” |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Članak 33. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

imenuje izvršnog direktora i zamjenike izvršnog direktora u skladu s člancima 39.a i 39.b;”

| (b) | u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | prije 30. studenog svake godine, a nakon što primi mišljenje Komisije, donosi godišnji i višegodišnji program rada za nadolazeću godinu/nadolazeće godine; ti programi rada donose se ne dovodeći u pitanje godišnji proračunski postupak Zajednice

  Unije
  i zakonodavni program Zajednice

  Unije
  za područja koja se odnose na sigurnost zračnog prometa; programima rada prilaže se mišljenje Komisije;”[Am. 15] |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

prije 30. studenog svake godine, a nakon što primi mišljenje Komisije, donosi godišnji i višegodišnji program rada za nadolazeću godinu/nadolazeće godine; ti programi rada donose se ne dovodeći u pitanje godišnji proračunski postupak Zajednice

  Unije
  i zakonodavni program Zajednice

  Unije
  za područja koja se odnose na sigurnost zračnog prometa; programima rada prilaže se mišljenje Komisije;”[Am. 15]

| (c) | U stavku 2. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:






  „(h) | ima ovlast provođenja stegovnog postupka nad izvršnim direktorom i, u dogovoru s izvršnim direktorom, nad zamjenicima izvršnog direktora;” |
| --- | --- | --- |

(c)

U stavku 2. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

„(h)

ima ovlast provođenja stegovnog postupka nad izvršnim direktorom i, u dogovoru s izvršnim direktorom, nad zamjenicima izvršnog direktora;”

| (d) | u stavku 2. dodaju se sljedeće točke:






  „(n) | u skladu sa stavkom 6., izvršava, u odnosu na osoblje Agencije, ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju dodijeljene tijelu za imenovanje i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika tijelu ovlaštenom za sklapanje Ugovora o radu (Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (*7)) („ovlasti tijela za imenovanje”); |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavku 2. dodaju se sljedeće točke:

„(n)

u skladu sa stavkom 6., izvršava, u odnosu na osoblje Agencije, ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju dodijeljene tijelu za imenovanje i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika tijelu ovlaštenom za sklapanje Ugovora o radu (Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (*7)) („ovlasti tijela za imenovanje”);

| (o) | osigurava prikladno praćenje rezultata i preporuka proizašlih iz unutarnjih ili vanjskih revizijskih izvješća i procjena, kao i iz istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF); |
| --- | --- |

(o)

osigurava prikladno praćenje rezultata i preporuka proizašlih iz unutarnjih ili vanjskih revizijskih izvješća i procjena, kao i iz istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF);

| (p) | donosi odgovarajuća provedbena pravila za primjenu Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju; |
| --- | --- |

(p)

donosi odgovarajuća provedbena pravila za primjenu Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju;

| (q) | donosi pravila o sprečavanju sukoba interesa i upravljanju sukobima interesa svojih članova, kao i članova žalbenog/žalbenih odbora”. |
| --- | --- |

(q)

donosi pravila o sprečavanju sukoba interesa i upravljanju sukobima interesa svojih članova, kao i članova žalbenog/žalbenih odbora”.

(*7)  Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 od 29. veljače 1968. kojom se utvrđuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica i kojom se uvode posebne mjere koje se privremeno primjenjuju na dužnosnike Komisije (SL L 56, 4.3.1968., str. 1)."

| (e) | dodaje se sljedeći stavak 6.:
  „6.   Upravni odbor, u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju, donosi odluku na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika kojom se relevantne ovlasti tijela nadležnog za imenovanja prenose na izvršnog direktora i utvrđuju uvjeti pod kojima se ti prijenosi ovlasti mogu obustaviti. Izvršni direktor ovlašten je dalje prenositi te ovlasti.
  Upravni odbor može u iznimnim okolnostima na temelju svoje odluke
  donesene apsolutnom većinom svojih članova
  privremeno obustaviti prijenos ovlasti tijela za imenovanja na izvršnog direktora i ovlasti koje je izvršni direktor prenio dalje te ih izvršavati sam ili ih prenijeti na jednog od svojih članova ili zaposlenika koji nije izvršni direktor.”[Am. 16] |
| --- | --- |

(e)

dodaje se sljedeći stavak 6.:

„6.   Upravni odbor, u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju, donosi odluku na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika kojom se relevantne ovlasti tijela nadležnog za imenovanja prenose na izvršnog direktora i utvrđuju uvjeti pod kojima se ti prijenosi ovlasti mogu obustaviti. Izvršni direktor ovlašten je dalje prenositi te ovlasti.

Upravni odbor može u iznimnim okolnostima na temelju svoje odluke
  donesene apsolutnom većinom svojih članova
  privremeno obustaviti prijenos ovlasti tijela za imenovanja na izvršnog direktora i ovlasti koje je izvršni direktor prenio dalje te ih izvršavati sam ili ih prenijeti na jednog od svojih članova ili zaposlenika koji nije izvršni direktor.”[Am. 16]

| (30) | Članak 34. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. tekst „jednog predstavnika Komisije” zamjenjuje se tekstom „dvaju predstavnika Komisije, od kojih svi imaju pravo glasa”. |
| --- | --- | --- |

(30)

Članak 34. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. tekst „jednog predstavnika Komisije” zamjenjuje se tekstom „dvaju predstavnika Komisije, od kojih svi imaju pravo glasa”.

| (b) | u drugom podstavku stavka 1. tekst „svojeg predstavnika i njegova zamjenika” zamjenjuje se tekstom „svoje predstavnike i njihove zamjenike” |
| --- | --- |

(b)

u drugom podstavku stavka 1. tekst „svojeg predstavnika i njegova zamjenika” zamjenjuje se tekstom „svoje predstavnike i njihove zamjenike”

| (c) | u drugom podstavku stavka 1. tekst „pet godina” zamjenjuju se tekstom „četiri godine” |
| --- | --- |

(c)

u drugom podstavku stavka 1. tekst „pet godina” zamjenjuju se tekstom „četiri godine”

| (d) | na kraju stavka 1. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Članovi upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se s obzirom na njihovo znanje u području zrakoplovstva, uzimajući u obzir odgovarajuće upravljačke i administrativne sposobnosti te sposobnosti upravljanja proračunom. Sve strane zastupljene u Upravnom odboru ulažu napore kako bi ograničile fluktuaciju svojih predstavnika radi osiguranja kontinuiteta rada odbora. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Upravnom odboru.” |
| --- | --- |

(d)

na kraju stavka 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Članovi upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se s obzirom na njihovo znanje u području zrakoplovstva, uzimajući u obzir odgovarajuće upravljačke i administrativne sposobnosti te sposobnosti upravljanja proračunom. Sve strane zastupljene u Upravnom odboru ulažu napore kako bi ograničile fluktuaciju svojih predstavnika radi osiguranja kontinuiteta rada odbora. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Upravnom odboru.”

| (31) | U članku 37. stavku 1. napravljene su sljedeće izmjene:






  — | tekst „dvotrećinskom većinom” zamjenjuje se tekstom „
  apsolutnom

  „običnom većinom”. [Am. 17] |
| --- | --- | --- |

(31)

U članku 37. stavku 1. napravljene su sljedeće izmjene:

—

tekst „dvotrećinskom većinom” zamjenjuje se tekstom „
  apsolutnom

  „običnom većinom”. [Am. 17]

| — | umeće se sljedeća druga rečenica:
  „Međutim, dvotrećinska većina glasova njegovih članova potrebna je za odluke koje se odnose na usvajanje programa rada, godišnji proračun, imenovanja te produženje mandata ili smjenjivanje izvršnog direktora.” |
| --- | --- |

—

umeće se sljedeća druga rečenica:

„Međutim, dvotrećinska većina glasova njegovih članova potrebna je za odluke koje se odnose na usvajanje programa rada, godišnji proračun, imenovanja te produženje mandata ili smjenjivanje izvršnog direktora.”

| (32) | Dodaje se sljedeći članak:
  „Članak 37.a
  Izvršni odbor
  1.   Izvršni odbor pomaže Upravnom odboru.
  2.   Izvršni odbor:






  (a) | priprema odluke koje usvaja Upravni odbor. |
| --- | --- | --- |

(32)

Dodaje se sljedeći članak:

„Članak 37.a

Izvršni odbor

1.   Izvršni odbor pomaže Upravnom odboru.

2.   Izvršni odbor:

(a)

priprema odluke koje usvaja Upravni odbor.

| (b) | osigurava, zajedno s Upravnim odborom, prikladno praćenje nalaza i preporuka koje potječu iz unutarnjih ili vanjskih revizorskih izvješća i procjena, kao i istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF); |
| --- | --- |

(b)

osigurava, zajedno s Upravnim odborom, prikladno praćenje nalaza i preporuka koje potječu iz unutarnjih ili vanjskih revizorskih izvješća i procjena, kao i istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF);

| (c) | ne dovodeći u pitanje odgovornosti izvršnog direktora iz članka 38., pomaže mu i savjetuje ga pri
  provedbi
  odluka Upravnog odbora s ciljem pojačanog nadzora
  administrativnog upravljanja i upravljanja proračunom. |
| --- | --- |

(c)

ne dovodeći u pitanje odgovornosti izvršnog direktora iz članka 38., pomaže mu i savjetuje ga pri
  provedbi
  odluka Upravnog odbora s ciljem pojačanog nadzora
  administrativnog upravljanja i upravljanja proračunom.

3.   Po potrebi,
  radi žurnosti,

  u slučaju hitnosti Izvršni odbor može donijeti privremene odluke
  o suspenziji delegiranja

  u ime Upravnog odbora, osobito o pitanjima u vezi s administrativnim upravljanjem, uključujući obustavu prijenosa ovlasti tijela nadležnog za imenovanja i proračunska pitanja.

  o proračunskim pitanjima. Takve odluke donose se većinom od pet od ukupno sedam članova Izvršnog odbora. Njima se bez odgode bavi na prvoj sljedećoj sjednici Upravnog odbora. Upravni odbor može ih poništiti apsolutnom većinom glasova.

4.   Izvršni odbor sastavljen je od predsjednika Upravnog odbora, jednog predstavnika Komisije u Upravnom odboru i troje

  petero
  drugih članova koje imenuje Upravni odbor među svojim članovima s pravom glasa
  Upravni odbor odabire na razdoblje od dvije godine
  .
  Mandat petero članova koje je imenovao Upravni odbor može biti produžen neograničeni broj puta.
  Predsjednik Upravnog odbora također je predsjednik Izvršnog odbora. Izvršni direktor sudjeluje na sjednicama Izvršnog odbora, ali nema pravo glasa.

5.   Mandat članova

  predsjednika
  Izvršnog odbora traje onoliko koliko i
  njegov
  mandat članova

  kao predsjednika
  Upravnog odbora. Mandat
  predstavnika Komisije traje jednako dugo kao i njegov mandat u Upravnom odboru. Mandat
  članova Izvršnog odbora završava kada završi njihovo članstvo u Upravnom odboru.

6.   Izvršni odbor održava barem jednu redovnu sjednicu svaka tri mjeseca. Osim toga, sastaje se na inicijativu svojega predsjednika ili na zahtjev svojih članova
  ili izvršnog direktora
  .

7.   Upravni odbor utvrđuje poslovnik Izvršnog odbora.”[Am. 18]

| (33) | Članak 38. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Agencijom upravlja njezin izvršni direktor, koji je potpuno neovisan u obavljanju svojih dužnosti. Ne dovodeći u pitanje nadležnosti Komisije, upravnog odbora i izvršnog odbora, izvršni direktor ne smije tražiti niti primati upute bilo kojeg vladina ili drugog tijela.” |
| --- | --- | --- |

(33)

Članak 38. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Agencijom upravlja njezin izvršni direktor, koji je potpuno neovisan u obavljanju svojih dužnosti. Ne dovodeći u pitanje nadležnosti Komisije, upravnog odbora i izvršnog odbora, izvršni direktor ne smije tražiti niti primati upute bilo kojeg vladina ili drugog tijela.”

| (b) | u stavku 3. točka (g) briše se. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 3. točka (g) briše se.

| (c) | u stavku 3. točka (i) zamjenjuje se sljedećim:






  „(i) | prenosi svoje ovlasti na druge članove Agencije. Komisija utvrđuje načine takvih prijenosa ovlasti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2.;” |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 3. točka (i) zamjenjuje se sljedećim:

„(i)

prenosi svoje ovlasti na druge članove Agencije. Komisija utvrđuje načine takvih prijenosa ovlasti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2.;”

| (d) | u stavku 3. točka (k) zamjenjuje se sljedećim:






  „(k) | priprema godišnji i višegodišnji program rada te ih podnosi Upravnom odboru nakon savjetovanja s Komisijom;” |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavku 3. točka (k) zamjenjuje se sljedećim:

„(k)

priprema godišnji i višegodišnji program rada te ih podnosi Upravnom odboru nakon savjetovanja s Komisijom;”

| (e) | u stavku 3. dodaju se sljedeće točke:






  „(m) | provodi godišnji i višegodišnji program rada te o njihovoj provedbi izvješćuje Upravni odbor; |
| --- | --- | --- |

(e)

u stavku 3. dodaju se sljedeće točke:

„(m)

provodi godišnji i višegodišnji program rada te o njihovoj provedbi izvješćuje Upravni odbor;

| (n) | priprema plan djelovanja na temelju zaključaka unutarnjih ili vanjskih revizijskih izvješća i procjena, kao i istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), te o napretku dva puta godišnje izvješćuje Komisiju i redovito Izvršni i Upravni odbor; |
| --- | --- |

(n)

priprema plan djelovanja na temelju zaključaka unutarnjih ili vanjskih revizijskih izvješća i procjena, kao i istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), te o napretku dva puta godišnje izvješćuje Komisiju i redovito Izvršni i Upravni odbor;

| (o) | štiti financijske interese Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako su utvrđene nepravilnosti, vraća pogrešno isplaćene iznose te, ako je to potrebno, nameće učinkovite, razmjerne i odvraćajuće upravne i novčane kazne; |
| --- | --- |

(o)

štiti financijske interese Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako su utvrđene nepravilnosti, vraća pogrešno isplaćene iznose te, ako je to potrebno, nameće učinkovite, razmjerne i odvraćajuće upravne i novčane kazne;

| (p) | priprema strategiju Agencije za borbu protiv prijevara te je predaje na odobrenje Upravnom odboru”; |
| --- | --- |

(p)

priprema strategiju Agencije za borbu protiv prijevara te je predaje na odobrenje Upravnom odboru”;

| (34) | Članak 39. briše se. |
| --- | --- |

(34)

Članak 39. briše se.

| (35) | Dodaju se sljedeći članci:
  „Članak 39.a
  Imenovanje izvršnog direktora
  1.   Izvršni direktor zaposlen je kao privremeni djelatnik Agencije u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
  2.   Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor na temelju zasluga i dokaza o kvalifikacijama i iskustvu važnima za civilno zrakoplovstvo, između kandidata s popisa koje je predložila Komisija, nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira.
  Radi sklapanja ugovora s izvršnim direktorom, Agenciju zastupa predsjednik Upravnog odbora.
  Kandidat kojeg izabere Upravni odbor prije imenovanja može biti pozvan da

  daje
  izjavu ispred nadležnog odbora Europskog parlamenta
  i
  odgovara na pitanja koja postave njegovi članovi. [Am. 19]

  3.   Mandat izvršnoga direktora traje pet godina. Prije isteka

  Sredinom
  tog razdoblja, Komisija
  izrađuje izvješće u kojem se ocjenjuje uspjeh

  obavlja procjenu u kojoj uzima u obzir ocjenu uspjeha izvršnog direktora u obavljanju dužnosti te buduće zadaće i izazove

  izazovi
  Agencije.
  Komisija to izvješće o ocjeni uspjeha iznosi nadležnom odboru Europskog parlamenta
  . [Am. 20]

  4.   Na prijedlog Komisije, koja uzima u obzir ocjenu iz članka 3., Upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za najviše pet godina.
  5.   Upravni odbor obavještava Europski parlament ako namjerava produljiti mandat izvršnog direktora. U roku od jednog mjeseca prije takva produljenja izvršni direktor može biti pozvan dati

  daje
  izjavu pred nadležnim odborom Europskog parlamenta te odgovoriti na pitanja njegovih članova. [Am. 21]

  6.   Izvršni direktor kojemu je produljen mandat ne može na kraju posljednjeg mandata sudjelovati u novom postupku odabira za isto radno mjesto.
  7.   Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti samo na temelju odluke Upravnog odbora, usvojene na prijedlog Komisije.
  8.   Upravni odbor donosi odluke o imenovanju, produljenju mandata ili smjenjivanju izvršnog direktora i/ili zamjenika izvršnog direktora na osnovi dvotrećinske većine svojih članova s pravom glasa.
  Članak 39.b
  Imenovanje zamjenika izvršnog direktora
  1.   Izvršnom direktoru u radu može pomagati

  pomaže
  jedan ili više zamjenika

  zamjenik
  izvršnog direktora. [Am. 22]

  2.   Zamjenik izvršnog direktora ili zamjenici izvršnog direktora imenuju se, produljuje im se mandat ili se razrješavaju dužnosti kako je predviđeno u članku 39.a. nakon savjetovanja s izvršnim direktorom i, po potrebi, izabranim izvršnim direktorom”. |
| --- | --- |

(35)

Dodaju se sljedeći članci:

„Članak 39.a

Imenovanje izvršnog direktora

1.   Izvršni direktor zaposlen je kao privremeni djelatnik Agencije u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.

2.   Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor na temelju zasluga i dokaza o kvalifikacijama i iskustvu važnima za civilno zrakoplovstvo, između kandidata s popisa koje je predložila Komisija, nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira.

Radi sklapanja ugovora s izvršnim direktorom, Agenciju zastupa predsjednik Upravnog odbora.

Kandidat kojeg izabere Upravni odbor prije imenovanja može biti pozvan da

  daje
  izjavu ispred nadležnog odbora Europskog parlamenta
  i
  odgovara na pitanja koja postave njegovi članovi. [Am. 19]

3.   Mandat izvršnoga direktora traje pet godina. Prije isteka

  Sredinom
  tog razdoblja, Komisija
  izrađuje izvješće u kojem se ocjenjuje uspjeh

  obavlja procjenu u kojoj uzima u obzir ocjenu uspjeha izvršnog direktora u obavljanju dužnosti te buduće zadaće i izazove

  izazovi
  Agencije.
  Komisija to izvješće o ocjeni uspjeha iznosi nadležnom odboru Europskog parlamenta
  . [Am. 20]

4.   Na prijedlog Komisije, koja uzima u obzir ocjenu iz članka 3., Upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za najviše pet godina.

5.   Upravni odbor obavještava Europski parlament ako namjerava produljiti mandat izvršnog direktora. U roku od jednog mjeseca prije takva produljenja izvršni direktor može biti pozvan dati

  daje
  izjavu pred nadležnim odborom Europskog parlamenta te odgovoriti na pitanja njegovih članova. [Am. 21]

6.   Izvršni direktor kojemu je produljen mandat ne može na kraju posljednjeg mandata sudjelovati u novom postupku odabira za isto radno mjesto.

7.   Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti samo na temelju odluke Upravnog odbora, usvojene na prijedlog Komisije.

8.   Upravni odbor donosi odluke o imenovanju, produljenju mandata ili smjenjivanju izvršnog direktora i/ili zamjenika izvršnog direktora na osnovi dvotrećinske većine svojih članova s pravom glasa.

Članak 39.b

Imenovanje zamjenika izvršnog direktora

1.   Izvršnom direktoru u radu može pomagati

  pomaže
  jedan ili više zamjenika

  zamjenik
  izvršnog direktora. [Am. 22]

2.   Zamjenik izvršnog direktora ili zamjenici izvršnog direktora imenuju se, produljuje im se mandat ili se razrješavaju dužnosti kako je predviđeno u članku 39.a. nakon savjetovanja s izvršnim direktorom i, po potrebi, izabranim izvršnim direktorom”.

| (36) | U članku 40. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Žalbeni odbor, odnosno odbori, sastaju se prema potrebi. Komisija odlučuje o broju žalbenih odbora i raspodjeli poslova među njima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2.” |
| --- | --- |

(36)

U članku 40. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Žalbeni odbor, odnosno odbori, sastaju se prema potrebi. Komisija odlučuje o broju žalbenih odbora i raspodjeli poslova među njima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 2.”

| (37) | U članku 41. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Komisija odlučuje o kvalifikacijama koje se traže od članova svakog žalbenog odbora, ovlastima pojedinačnih članova u stadiju pripreme odluka i uvjetima glasovanja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 3.” |
| --- | --- |

(37)

U članku 41. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Komisija odlučuje o kvalifikacijama koje se traže od članova svakog žalbenog odbora, ovlastima pojedinačnih članova u stadiju pripreme odluka i uvjetima glasovanja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 65. stavka 3.”

| (38) | U članku 52. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | prema potrebi uključuju stručnjake odgovarajućih zainteresiranih strana ili se temelje na stručnom znanju mjerodavnih europskih normizacijskih tijela, Eurocontrola ili drugih specijaliziranih tijela;” |
| --- | --- | --- |

(38)

U članku 52. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

prema potrebi uključuju stručnjake odgovarajućih zainteresiranih strana ili se temelje na stručnom znanju mjerodavnih europskih normizacijskih tijela, Eurocontrola ili drugih specijaliziranih tijela;”

| (39) | Članak 56. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 56.
  Godišnji i višegodišnji program rada
  1.   U skladu s člankom 33. stavkom 2. točkom (c), svake godine do 30. studenoga Upravni odbor donosi programski dokument koji sadržava višegodišnje i godišnje programe, na temelju nacrta koji priprema izvršni direktor, uzimajući u obzir mišljenje Komisije. On ga prosljeđuje Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.
  Programski dokument postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna i, ako je potrebno, može se u skladu s tim prilagoditi.
  Cilj godišnjih i višegodišnjih programa rada jest promicanje stalnog poboljšanja sigurnosti zrakoplovstva u Europi u skladu s ciljevima, ovlastima i zadaćama Agencije, kako su definirani u ovoj Uredbi.
  2.   Godišnji program rada sadrži detaljno navedene ciljeve i očekivane rezultate, uključujući pokazatelje uspješnosti. Također sadrži opis aktivnosti koje je potrebno financirati i podatke o financijskim i ljudskim resursima dodijeljenima svakoj aktivnosti, u skladu s načelima donošenja proračuna i upravljanja na temelju djelovanja. Godišnji program rada mora biti u skladu s višegodišnjim programom rada iz stavka 4. U njemu su jasno naznačene zadaće koje su dodane, izmijenjene ili izbrisane u odnosu na prethodnu financijsku godinu.
  Uključuje strategiju odnosa s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama iz članka 27. stavka 2. te aktivnosti povezane s tom strategijom.
  3.   Upravni odbor izmjenjuje usvojeni godišnji program rada kada se Agenciji dodijeli nova zadaća.
  Svaka bitna promjena godišnjeg programa rada usvaja se po istom postupku kao i za početni godišnji program rada. Upravni odbor može ovlast za donošenje nematerijalnih izmjena godišnjeg programa rada dodijeliti izvršnom direktoru.
  4.   U višegodišnjem programu rada navodi se opći strateški program, uključujući ciljeve, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti. On sadrži i plan sredstava, uključujući i višegodišnji proračun i osoblje.
  Planovi sredstava ažuriraju se svake godine. Strateški programi ažuriraju se prema potrebi te posebno radi uključivanja rezultata ocjene iz članka 62.” |
| --- | --- |

(39)

Članak 56. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 56.

Godišnji i višegodišnji program rada

1.   U skladu s člankom 33. stavkom 2. točkom (c), svake godine do 30. studenoga Upravni odbor donosi programski dokument koji sadržava višegodišnje i godišnje programe, na temelju nacrta koji priprema izvršni direktor, uzimajući u obzir mišljenje Komisije. On ga prosljeđuje Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.

Programski dokument postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna i, ako je potrebno, može se u skladu s tim prilagoditi.

Cilj godišnjih i višegodišnjih programa rada jest promicanje stalnog poboljšanja sigurnosti zrakoplovstva u Europi u skladu s ciljevima, ovlastima i zadaćama Agencije, kako su definirani u ovoj Uredbi.

2.   Godišnji program rada sadrži detaljno navedene ciljeve i očekivane rezultate, uključujući pokazatelje uspješnosti. Također sadrži opis aktivnosti koje je potrebno financirati i podatke o financijskim i ljudskim resursima dodijeljenima svakoj aktivnosti, u skladu s načelima donošenja proračuna i upravljanja na temelju djelovanja. Godišnji program rada mora biti u skladu s višegodišnjim programom rada iz stavka 4. U njemu su jasno naznačene zadaće koje su dodane, izmijenjene ili izbrisane u odnosu na prethodnu financijsku godinu.

Uključuje strategiju odnosa s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama iz članka 27. stavka 2. te aktivnosti povezane s tom strategijom.

3.   Upravni odbor izmjenjuje usvojeni godišnji program rada kada se Agenciji dodijeli nova zadaća.

Svaka bitna promjena godišnjeg programa rada usvaja se po istom postupku kao i za početni godišnji program rada. Upravni odbor može ovlast za donošenje nematerijalnih izmjena godišnjeg programa rada dodijeliti izvršnom direktoru.

4.   U višegodišnjem programu rada navodi se opći strateški program, uključujući ciljeve, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti. On sadrži i plan sredstava, uključujući i višegodišnji proračun i osoblje.

Planovi sredstava ažuriraju se svake godine. Strateški programi ažuriraju se prema potrebi te posebno radi uključivanja rezultata ocjene iz članka 62.”

| (40) | Prvi podstavak članka 57. zamjenjuje se sljedećim:
  „U općem godišnjem izvješću opisuje se način na koji je Agencija provela svoj godišnji programa rada. U njemu se jasno navodi koje su ovlasti i zadaće Agencije dodane, izmijenjene ili izbrisane u odnosu na prethodnu godinu”. |
| --- | --- |

(40)

Prvi podstavak članka 57. zamjenjuje se sljedećim:

„U općem godišnjem izvješću opisuje se način na koji je Agencija provela svoj godišnji programa rada. U njemu se jasno navodi koje su ovlasti i zadaće Agencije dodane, izmijenjene ili izbrisane u odnosu na prethodnu godinu”.

| (41) | U članku 59. stavku 1. dodaju se sljedeće točke:






  „(f) | pristojbe plaćene u skladu s člankom 13.

  pristojbi na temelju
  Provedbene uredbe Komisije (EZ)
  o (
  EU
  ) br.
  391/2013

   (*8)

  relevantnih za

  [Uredba o jedinstvenom europskom nebu] za relevantne zadaće
  nadzora ATM-a/ANS-a koje provodi Agencija
  . tijela za ATM/ANS.” [Am. 23] |
| --- | --- | --- |

(41)

U članku 59. stavku 1. dodaju se sljedeće točke:

„(f)

pristojbe plaćene u skladu s člankom 13.

  pristojbi na temelju
  Provedbene uredbe Komisije (EZ)
  o (
  EU
  ) br.
  391/2013

   (*8)

  relevantnih za

  [Uredba o jedinstvenom europskom nebu] za relevantne zadaće
  nadzora ATM-a/ANS-a koje provodi Agencija
  . tijela za ATM/ANS.” [Am. 23]

| (fa) | bespovratnih sredstava. [Am. 24] |
| --- | --- |

(fa)

bespovratnih sredstava. [Am. 24]

(*8)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 391/2013 od 3. svibnja 2013. o utvrđivanju zajedničkog sustava obračuna naknada za usluge u zračnoj plovidbi (SL L 128, 9.5.2013., str. 31.).”"

| (41a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 61.a




  Sukobi interesa




  1.
     
  Izvršni direktor, kao i službenici koje su privremeno uputile države članice i Komisija daju izjavu o obvezama i izjavu o interesima u kojima navode nepostojanje bilo kakvih izravnih ili neizravnih interesa koji bi se mogli smatrati štetnima za njihovu neovisnost. Te se izjave daju u pismenom obliku prilikom stupanja na dužnost i obnavljaju se u slučaju promjene njihovih osobnih okolnosti. Članovi Upravnog odbora, Izvršnog odbora i Žalbenog odbora također daju te izjave koje su dostupne javnosti zajedno s njihovim životopisima. Agencija na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis članova tijela opisanih u članku 42. te vanjskih i internih stručnjaka.




  2.
     
  Upravni odbor provodi politiku za upravljanje sukobom interesa i njegovo izbjegavanje koja obuhvaća barem:










  (a) | načela za upravljanje i provjeru izjava o interesima, uključujući pravila za njihovo objavljivanje, uzimajući u obzir članak 77.; |
| --- | --- | --- |

(41a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 61.a

Sukobi interesa

1.
     
  Izvršni direktor, kao i službenici koje su privremeno uputile države članice i Komisija daju izjavu o obvezama i izjavu o interesima u kojima navode nepostojanje bilo kakvih izravnih ili neizravnih interesa koji bi se mogli smatrati štetnima za njihovu neovisnost. Te se izjave daju u pismenom obliku prilikom stupanja na dužnost i obnavljaju se u slučaju promjene njihovih osobnih okolnosti. Članovi Upravnog odbora, Izvršnog odbora i Žalbenog odbora također daju te izjave koje su dostupne javnosti zajedno s njihovim životopisima. Agencija na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis članova tijela opisanih u članku 42. te vanjskih i internih stručnjaka.

2.
     
  Upravni odbor provodi politiku za upravljanje sukobom interesa i njegovo izbjegavanje koja obuhvaća barem:

(a)

načela za upravljanje i provjeru izjava o interesima, uključujući pravila za njihovo objavljivanje, uzimajući u obzir članak 77.;

| (b) | obvezne uvjete osposobljavanja u vezi sa sukobom interesa za osoblje Agencije i upućene nacionalne stručnjake; |
| --- | --- |

(b)

obvezne uvjete osposobljavanja u vezi sa sukobom interesa za osoblje Agencije i upućene nacionalne stručnjake;

| (c) | pravila o darovima i pozivima; |
| --- | --- |

(c)

pravila o darovima i pozivima;

| (d) | detaljna pravila za nesuglasnosti za osoblje i članove Agencije nakon što je njihov radni odnos s Agencijom završio; |
| --- | --- |

(d)

detaljna pravila za nesuglasnosti za osoblje i članove Agencije nakon što je njihov radni odnos s Agencijom završio;

| (e) | pravila o transparentnosti odluka Agencije, uključujući zapisnike odbora Agencije koji se objavljuju uzimajući u obzir osjetljive, povjerljive i komercijalne informacije; i |
| --- | --- |

(e)

pravila o transparentnosti odluka Agencije, uključujući zapisnike odbora Agencije koji se objavljuju uzimajući u obzir osjetljive, povjerljive i komercijalne informacije; i

| (f) | sankcije i druge mehanizme za očuvanje autonomije i nezavisnosti Agencije. |
| --- | --- |

(f)

sankcije i druge mehanizme za očuvanje autonomije i nezavisnosti Agencije.

Agencija uzima u obzir potrebu da se održi ravnoteža između rizika i koristi, posebno u vezi s ciljem da se dobiju najbolji tehnički savjet i najbolji stručnjaci i upravljanjem sukobima interesa. U skladu s ovom Uredbom izvršni direktor u svoja izvješća Europskom parlamentu i Vijeću uključuje podatke koji se odnose na provedbu te politike.” [Am. 25]

| (42) | Članak 62. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. tekst „Upravni odbor” zamjenjuje se tekstom „Komisija”; |
| --- | --- | --- |

(42)

Članak 62. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. tekst „Upravni odbor” zamjenjuje se tekstom „Komisija”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:
  „4.   Pri svakom drugom ocjenjivanju procjenjuju se i rezultati koje je Agencija ostvarila u pogledu svojih ciljeva, mandata i zadaća. Ako Komisija smatra da daljnje postojanje Agencije više nije opravdano u pogledu ciljeva, mandata i zadaća koje su joj dodijeljene, ona može predložiti da se ova Uredba sukladno tome izmijeni ili stavi izvan snage.” |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„4.   Pri svakom drugom ocjenjivanju procjenjuju se i rezultati koje je Agencija ostvarila u pogledu svojih ciljeva, mandata i zadaća. Ako Komisija smatra da daljnje postojanje Agencije više nije opravdano u pogledu ciljeva, mandata i zadaća koje su joj dodijeljene, ona može predložiti da se ova Uredba sukladno tome izmijeni ili stavi izvan snage.”

| (43) | Članak 64. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u naslovu tekst „Pravilnik o taksama i pristojbama” zamjenjuje se sljedećim: „Takse i pristojbe” |
| --- | --- | --- |

(43)

Članak 64. mijenja se kako slijedi:

(a)

u naslovu tekst „Pravilnik o taksama i pristojbama” zamjenjuje se sljedećim: „Takse i pristojbe”

| (b) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kako bi se, na temelju stavaka 3., 4. i 5., utvrdila detaljna pravila o taksama i pristojbama.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 65.b kako bi se, na temelju stavaka 3., 4. i 5., utvrdila detaljna pravila o taksama i pristojbama.”

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Pravilima iz stavka 1. posebno se određuju usluge za koje se na temelju članka 59. stavka 1. točaka (c) i (d) plaćaju takse i pristojbe, visina taksa i pristojbi te način njihova plaćanja.” |
| --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Pravilima iz stavka 1. posebno se određuju usluge za koje se na temelju članka 59. stavka 1. točaka (c) i (d) plaćaju takse i pristojbe, visina taksa i pristojbi te način njihova plaćanja.”

| (d) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Visine taksi i pristojbi određuju se tako da s njima povezani prihodi u načelu budu dovoljni za pokriće ukupnih troškova pruženih usluga. U tim se troškovima prikazuju posebno svi rashodi Agencije koji se pripisuju osoblju uključenom u djelatnosti iz stavka 3., uključujući razmjeran doprinos poslodavca sustavu mirovinskog osiguranja. Takse i pristojbe, uključujući one koje su bile prikupljene u 2007. godini, predstavljaju namjenske prihode Agencije.” |
| --- | --- |

(d)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Visine taksi i pristojbi određuju se tako da s njima povezani prihodi u načelu budu dovoljni za pokriće ukupnih troškova pruženih usluga. U tim se troškovima prikazuju posebno svi rashodi Agencije koji se pripisuju osoblju uključenom u djelatnosti iz stavka 3., uključujući razmjeran doprinos poslodavca sustavu mirovinskog osiguranja. Takse i pristojbe, uključujući one koje su bile prikupljene u 2007. godini, predstavljaju namjenske prihode Agencije.”

| (da) | Dodaje se sljedeći stavak:




  „6.
     
  Broj osoblja koji se financira prihodima od taksi i pristojbi mora biti promjenjiv u skladu sa zahtjevima tržišta za izradu certifikata, odobrenja i obavljanje drugih usluga.” [Am. 26] |
| --- | --- |

(da)

Dodaje se sljedeći stavak:

„6.
     
  Broj osoblja koji se financira prihodima od taksi i pristojbi mora biti promjenjiv u skladu sa zahtjevima tržišta za izradu certifikata, odobrenja i obavljanje drugih usluga.” [Am. 26]

| (44) | Članak 65. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 65.
  Odbor
  1.   Komisiji pri radu pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*9)

  2.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
  3.   Pri pozivanju na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
  4.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011., zajedno s njezinim člankom 4.

  (*9)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)”." |
| --- | --- |

(44)

Članak 65. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 65.

Odbor

1.   Komisiji pri radu pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*9)

2.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri pozivanju na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

4.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011., zajedno s njezinim člankom 4.

(*9)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)”."

| (45) | Članak 65.a briše se. |
| --- | --- |

(45)

Članak 65.a briše se.

| (46) | Dodaju se sljedeći članci:
  „Članak 65.b
  Izvršavanje ovlasti
  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku.
  2.   Delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 2., članka 6. stavka 3., članka 7. stavka 6., članka 8. stavka 5., članka 8.a stavka 5., članka 8.b stavka 6., članka 8.c stavka 10., članka 9. stavka 4., članka 10. stavka 5., članka 14. stavka 3., članka 14. stavka 7., članka 25. stavka 3. i članka 64. stavka 1. Komisiji se dodjeljuje na neodređeno razdoblje
  od pet godina od stupanja na snagu ove Uredbe
  .
  Komisija priprema izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 27]

  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 2., članka 6. stavka 3., članka 7. stavka 6., članka 8. stavka 5., članka 8.a stavka 5., članka 8.b stavka 6., članka 8.c stavka 10., članka 9. stavka 4., članka 10. stavka 5., članka 14. stavka 3., članka 14. stavka 7., članka 25. stavka 3. i članka 64. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Ta odluka stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
  4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 5. stavkom 5., člankom 6. stavkom 2., člankom 6. stavkom 3., člankom 7. stavkom 6., člankom 8. stavkom 5., člankom 8.a stavkom 5., člankom 8.b stavkom 6., člankom 8.c stavkom 10., člankom 9. stavkom 4., člankom 10. stavkom 5., člankom 14. stavkom 3., člankom 14. stavkom 7., člankom 25. stavkom 3. i člankom 64. stavkom 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od 2 mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za 2 mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
  Članak 65.c
  Hitni postupak
  1.   Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka odmah stupaju na snagu i primjenjuju se ako nije iznesen nijedan prigovor u skladu sa stavkom 2. U priopćenju Europskom parlamentu i Vijeću o delegiranom aktu navode se razlozi za primjenu hitnog postupka.
  2.   Europski parlament ili Vijeće mogu uložiti prigovor na neki delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 65.b stavka 5. U tom slučaju, nakon priopćenja odluke Europskog parlamenta ili Vijeća o ulaganju prigovora, Komisija bez odgađanja opoziva dotični akt.” |
| --- | --- |

(46)

Dodaju se sljedeći članci:

„Članak 65.b

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 2., članka 6. stavka 3., članka 7. stavka 6., članka 8. stavka 5., članka 8.a stavka 5., članka 8.b stavka 6., članka 8.c stavka 10., članka 9. stavka 4., članka 10. stavka 5., članka 14. stavka 3., članka 14. stavka 7., članka 25. stavka 3. i članka 64. stavka 1. Komisiji se dodjeljuje na neodređeno razdoblje
  od pet godina od stupanja na snagu ove Uredbe
  .
  Komisija priprema izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 27]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 5., članka 6. stavka 2., članka 6. stavka 3., članka 7. stavka 6., članka 8. stavka 5., članka 8.a stavka 5., članka 8.b stavka 6., članka 8.c stavka 10., članka 9. stavka 4., članka 10. stavka 5., članka 14. stavka 3., članka 14. stavka 7., članka 25. stavka 3. i članka 64. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Ta odluka stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 5. stavkom 5., člankom 6. stavkom 2., člankom 6. stavkom 3., člankom 7. stavkom 6., člankom 8. stavkom 5., člankom 8.a stavkom 5., člankom 8.b stavkom 6., člankom 8.c stavkom 10., člankom 9. stavkom 4., člankom 10. stavkom 5., člankom 14. stavkom 3., člankom 14. stavkom 7., člankom 25. stavkom 3. i člankom 64. stavkom 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od 2 mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za 2 mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 65.c

Hitni postupak

1.   Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka odmah stupaju na snagu i primjenjuju se ako nije iznesen nijedan prigovor u skladu sa stavkom 2. U priopćenju Europskom parlamentu i Vijeću o delegiranom aktu navode se razlozi za primjenu hitnog postupka.

2.   Europski parlament ili Vijeće mogu uložiti prigovor na neki delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 65.b stavka 5. U tom slučaju, nakon priopćenja odluke Europskog parlamenta ili Vijeća o ulaganju prigovora, Komisija bez odgađanja opoziva dotični akt.”

| (46a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 65.d




  Izvješće Komisije




  U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije Komisija ispituje provedbu ove Uredbe i najkasnije 31. prosinca 2015. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću s ciljem daljnjih napredaka u pogledu izrade proporcionalnog i održivog sigurnosnog okvira koji se temelji na rizicima.” [Am. 28] |
| --- | --- |

(46a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 65.d

Izvješće Komisije

U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije Komisija ispituje provedbu ove Uredbe i najkasnije 31. prosinca 2015. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću s ciljem daljnjih napredaka u pogledu izrade proporcionalnog i održivog sigurnosnog okvira koji se temelji na rizicima.” [Am. 28]

| (47) | Dodaje se sljedeći članak 66.a:
  „Članak 66.a
  Sporazum o sjedištu i uvjeti rada
  1.   Potrebni dogovori o smještaju Agencije u državi članici domaćinu i objektima koje država članica domaćin treba staviti na raspolaganje, zajedno s posebnim pravilima koja se u državi članici domaćinu primjenjuju na izvršnog direktora, članove Upravnog odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji, utvrđuju se Sporazumom o sjedištu sklopljenim između Agencije i države članice u kojoj je sjedište smješteno, donesenim nakon dobivenog odobrenja Upravnog odbora i najkasnije 2 godine nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. [].
  2.   Država članica domaćin Agencije osigurava najbolje moguće uvjete za funkcioniranje Agencije, uključujući višejezično, europski usmjereno školovanje te primjerenu prometnu povezanost.” |
| --- | --- |

(47)

Dodaje se sljedeći članak 66.a:

„Članak 66.a

Sporazum o sjedištu i uvjeti rada

1.   Potrebni dogovori o smještaju Agencije u državi članici domaćinu i objektima koje država članica domaćin treba staviti na raspolaganje, zajedno s posebnim pravilima koja se u državi članici domaćinu primjenjuju na izvršnog direktora, članove Upravnog odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji, utvrđuju se Sporazumom o sjedištu sklopljenim između Agencije i države članice u kojoj je sjedište smješteno, donesenim nakon dobivenog odobrenja Upravnog odbora i najkasnije 2 godine nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. [].

2.   Država članica domaćin Agencije osigurava najbolje moguće uvjete za funkcioniranje Agencije, uključujući višejezično, europski usmjereno školovanje te primjerenu prometnu povezanost.”

| (48) | Dodaje se sljedeći članak:
  „Članak 66.b
  Sigurnosna pravila za zaštitu klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka
  Agencija primjenjuje sigurnosna načela sadržana u sigurnosnim pravilima Komisije za zaštitu klasificiranih podataka Europske unije (EUCI) i osjetljivih neklasificiranih podataka, kako je utvrđeno u prilogu Odluci 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom. Primjena sigurnosnih načela obuhvaća, između ostalog, odredbe o razmjeni, obradi i pohrani takvih podataka.” |
| --- | --- |

(48)

Dodaje se sljedeći članak:

„Članak 66.b

Sigurnosna pravila za zaštitu klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka

Agencija primjenjuje sigurnosna načela sadržana u sigurnosnim pravilima Komisije za zaštitu klasificiranih podataka Europske unije (EUCI) i osjetljivih neklasificiranih podataka, kako je utvrđeno u prilogu Odluci 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom. Primjena sigurnosnih načela obuhvaća, između ostalog, odredbe o razmjeni, obradi i pohrani takvih podataka.”

| (49) | U Prilogu V. točke 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
  „2.   Subjekt i osoblje nadležno za poslove certificiranja i nadzora moraju izvršavati svoja zaduženja sa što većim profesionalnim integritetom i tehničkom osposobljenošću te ne smiju biti izloženi nikakvim pritiscima ili poticajima, posebno ne onima financijske naravi, koji bi mogli utjecati na njihovu prosudbu

  njihove odluke
  ili rezultate njihovih istraga, a naročito ne pritiscima ili poticajima osoba ili skupina osoba na koje utječu rezultati postupaka certificiranja i nadzora. [Am. 29]

  3.   Subjekt mora zapošljavati osoblje i raspolagati sredstvima potrebnima za odgovarajuće obavljanje tehničkih i administrativnih zadaća povezanih s postupcima certificiranja i nadzora; Također bi trebao imati pristup opremi potrebnoj za izvanredne provjere.” |
| --- | --- |

(49)

U Prilogu V. točke 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Subjekt i osoblje nadležno za poslove certificiranja i nadzora moraju izvršavati svoja zaduženja sa što većim profesionalnim integritetom i tehničkom osposobljenošću te ne smiju biti izloženi nikakvim pritiscima ili poticajima, posebno ne onima financijske naravi, koji bi mogli utjecati na njihovu prosudbu

  njihove odluke
  ili rezultate njihovih istraga, a naročito ne pritiscima ili poticajima osoba ili skupina osoba na koje utječu rezultati postupaka certificiranja i nadzora. [Am. 29]

3.   Subjekt mora zapošljavati osoblje i raspolagati sredstvima potrebnima za odgovarajuće obavljanje tehničkih i administrativnih zadaća povezanih s postupcima certificiranja i nadzora; Također bi trebao imati pristup opremi potrebnoj za izvanredne provjere.”

| (50) | Prilog V.b mijenja se kako slijedi:






  (a) | U stavku 2. točka (c) podtočka iv. zamjenjuje se sljedećim:
  „Usluge kontrole zračnog prometa i s njima povezani postupci osiguravaju primjerenu udaljenost među zrakoplovima i sprečavaju sudare s preprekama i drugim zrakoplovima na manevarskoj površini zračne luke te, kada je to potrebno i provedivo, pomažu u zaštiti od drugih opasnosti u zraku i osiguravaju brzo i pravodobno usklađivanje sa svim relevantnim korisnicima i obližnjim dijelovima zračnog prostora.” |
| --- | --- | --- |

(50)

Prilog V.b mijenja se kako slijedi:

(a)

U stavku 2. točka (c) podtočka iv. zamjenjuje se sljedećim:

„Usluge kontrole zračnog prometa i s njima povezani postupci osiguravaju primjerenu udaljenost među zrakoplovima i sprečavaju sudare s preprekama i drugim zrakoplovima na manevarskoj površini zračne luke te, kada je to potrebno i provedivo, pomažu u zaštiti od drugih opasnosti u zraku i osiguravaju brzo i pravodobno usklađivanje sa svim relevantnim korisnicima i obližnjim dijelovima zračnog prostora.”

| (b) | u stavku 2., na kraju točke (g) dodaje se sljedeći tekst:
  „Upravljanje protokom zračnog prometa provodi se radi optimiziranja raspoloživog kapaciteta pri uporabi zračnog prostora i poboljšanja postupaka upravljanja protokom zračnog prometa. Temelji se na transparentnosti i učinkovitosti, uz fleksibilno i pravodobno osiguravanje kapaciteta, sukladno preporukama regionalnog plana zračne plovidbe ICAO-a za Europsku regiju.
  Mjere iz članka 8.b stavka 6., koje se odnose na upravljanje protokom zračnog prometa, podupiru operativne odluke pružatelja letačkih navigacijskih usluga, operatora zračnih luka i korisnika zračnog prostora te obuhvaćaju sljedeća područja:






  (a) | planiranje leta; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2., na kraju točke (g) dodaje se sljedeći tekst:

„Upravljanje protokom zračnog prometa provodi se radi optimiziranja raspoloživog kapaciteta pri uporabi zračnog prostora i poboljšanja postupaka upravljanja protokom zračnog prometa. Temelji se na transparentnosti i učinkovitosti, uz fleksibilno i pravodobno osiguravanje kapaciteta, sukladno preporukama regionalnog plana zračne plovidbe ICAO-a za Europsku regiju.

Mjere iz članka 8.b stavka 6., koje se odnose na upravljanje protokom zračnog prometa, podupiru operativne odluke pružatelja letačkih navigacijskih usluga, operatora zračnih luka i korisnika zračnog prostora te obuhvaćaju sljedeća područja:

(a)

planiranje leta;

| (b) | uporabu raspoloživog kapaciteta zračnog prostora tijekom svih faza leta, uključujući dodjelu slotova; i |
| --- | --- |

(b)

uporabu raspoloživog kapaciteta zračnog prostora tijekom svih faza leta, uključujući dodjelu slotova; i

| (c) | uporabu zračnih ruta za opći zračni promet, uključujući:






  — | stvaranje jedinstvene publikacije za rutu i orijentaciju prometa, |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabu zračnih ruta za opći zračni promet, uključujući:

—

stvaranje jedinstvene publikacije za rutu i orijentaciju prometa,

| — | mogućnosti preusmjeravanja općeg zračnog prometa s područja zagušenja prometa te |
| --- | --- |

—

mogućnosti preusmjeravanja općeg zračnog prometa s područja zagušenja prometa te

| — | prioritetna pravila koja se odnose na pristup zračnom prostoru za opći zračni promet, posebno tijekom razdoblja gustog prometa i kriznih razdoblja, |
| --- | --- |

—

prioritetna pravila koja se odnose na pristup zračnom prostoru za opći zračni promet, posebno tijekom razdoblja gustog prometa i kriznih razdoblja,

| (d) | uzimanje u obzir dosljednosti između planova leta i slotova u zračnim lukama te potrebne usklađenosti sa susjednim regijama.” |
| --- | --- |

(d)

uzimanje u obzir dosljednosti između planova leta i slotova u zračnim lukama te potrebne usklađenosti sa susjednim regijama.”

| (c) | u stavku 2., na kraju točke (h) dodaje se sljedeći tekst:
  „Uzimajući u obzir organizaciju vojnih aspekata u nadležnosti država članica, upravljanje zračnim prostorom također podupire ujednačenu primjenu koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora kako je opisuje ICAO i kako se provodi u skladu s Uredbom (EZ) br. 551/2004”, radi lakšeg upravljanja zračnim prostorom i upravljanja zračnim prometom u okviru zajedničke prometne politike.
  Države članice jedanput godišnje izvješćuju Agenciju o primjeni, u okviru zajedničke prometne politike, koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora u pogledu zračnog prostora u njihovoj nadležnosti.” |
| --- | --- |

(c)

u stavku 2., na kraju točke (h) dodaje se sljedeći tekst:

„Uzimajući u obzir organizaciju vojnih aspekata u nadležnosti država članica, upravljanje zračnim prostorom također podupire ujednačenu primjenu koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora kako je opisuje ICAO i kako se provodi u skladu s Uredbom (EZ) br. 551/2004”, radi lakšeg upravljanja zračnim prostorom i upravljanja zračnim prometom u okviru zajedničke prometne politike.

Države članice jedanput godišnje izvješćuju Agenciju o primjeni, u okviru zajedničke prometne politike, koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora u pogledu zračnog prostora u njihovoj nadležnosti.”

| (d) | u stavku 3., na kraju točke (a) dodaje se sljedeći tekst:
  „Ti sustavi posebno uključuju:






  1. | Sustave i postupke za upravljanje zračnim prostorom. |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavku 3., na kraju točke (a) dodaje se sljedeći tekst:

„Ti sustavi posebno uključuju:

1.

Sustave i postupke za upravljanje zračnim prostorom.

| 2. | Sustave i postupke za upravljanje protokom zračnog prometa. |
| --- | --- |

2.

Sustave i postupke za upravljanje protokom zračnog prometa.

| 3. | Sustave i postupke za usluge zračnog prometa, posebno sustave za obradu podataka o letovima, sustave za obradu nadzornih podataka i sustave sa sučeljem čovjek-stroj. |
| --- | --- |

3.

Sustave i postupke za usluge zračnog prometa, posebno sustave za obradu podataka o letovima, sustave za obradu nadzornih podataka i sustave sa sučeljem čovjek-stroj.

| 4. | Komunikacijske sustave i postupke za komunikaciju zemlja-zemlja, zrak-zemlja i zrak-zrak. |
| --- | --- |

4.

Komunikacijske sustave i postupke za komunikaciju zemlja-zemlja, zrak-zemlja i zrak-zrak.

| 5. | Navigacijske sustave i postupke. |
| --- | --- |

5.

Navigacijske sustave i postupke.

| 6. | Nadzorne sustave i postupke. |
| --- | --- |

6.

Nadzorne sustave i postupke.

| 7. | Sustave i postupke za usluge zrakoplovnog informiranja. |
| --- | --- |

7.

Sustave i postupke za usluge zrakoplovnog informiranja.

| 8. | Sustave i postupke za uporabu meteorološkog informiranja”. |
| --- | --- |

8.

Sustave i postupke za uporabu meteorološkog informiranja”.

| (e) | U stavku 3., na kraju točke (b) dodaju se sljedeće riječi:
  „Sustavi ATM-a/ANS-a i njihove komponente projektiraju se, izrađuju, održavaju i upotrebljavaju u skladu s odgovarajućim i odobrenim postupcima na način kojim se u svakom trenutku i u svim fazama leta osigurava neometano djelovanje Europske mreže za upravljanje zračnim prometom. Neometano djelovanje može se izraziti posebno u smislu razmjene informacija, uključujući odgovarajuće informacije o operativnom statusu, zajedničko tumačenje informacija, usporedive učinkovitosti obrade i pripadajuće postupke koji omogućuju zajedničku operativnu učinkovitost dogovorenu za cijelu Europsku mrežu za upravljanje zračnim prometom (EATMN) ili za njezine dijelove.
  EATMN, njegovi sustavi i njihove komponente koordinirano podupiru nove dogovorene i potvrđene operativne koncepte kojima se poboljšava kvaliteta, održivost i učinkovitost letačkih navigacijskih usluga, posebno u smislu sigurnosti i kapaciteta.
  EATMN, njegovi sustavi i njihove komponente podupiru primjenom koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora postupnu provedbu civilno-vojne koordinacije, u mjeri nužnoj za učinkovito upravljanje zračnim prostorom i protokom zračnog prometa, te sigurnu i učinkovitu uporabu zračnog prostora za sve korisnike.
  U svrhu postizanja navedenih ciljeva EATMN, njegovi sustavi i njihove komponente podupiru pravodobnu razmjenu točnih i dosljednih informacija između civilne i vojne strane tijekom svih faza leta.” |
| --- | --- |

(e)

U stavku 3., na kraju točke (b) dodaju se sljedeće riječi:

„Sustavi ATM-a/ANS-a i njihove komponente projektiraju se, izrađuju, održavaju i upotrebljavaju u skladu s odgovarajućim i odobrenim postupcima na način kojim se u svakom trenutku i u svim fazama leta osigurava neometano djelovanje Europske mreže za upravljanje zračnim prometom. Neometano djelovanje može se izraziti posebno u smislu razmjene informacija, uključujući odgovarajuće informacije o operativnom statusu, zajedničko tumačenje informacija, usporedive učinkovitosti obrade i pripadajuće postupke koji omogućuju zajedničku operativnu učinkovitost dogovorenu za cijelu Europsku mrežu za upravljanje zračnim prometom (EATMN) ili za njezine dijelove.

EATMN, njegovi sustavi i njihove komponente koordinirano podupiru nove dogovorene i potvrđene operativne koncepte kojima se poboljšava kvaliteta, održivost i učinkovitost letačkih navigacijskih usluga, posebno u smislu sigurnosti i kapaciteta.

EATMN, njegovi sustavi i njihove komponente podupiru primjenom koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora postupnu provedbu civilno-vojne koordinacije, u mjeri nužnoj za učinkovito upravljanje zračnim prostorom i protokom zračnog prometa, te sigurnu i učinkovitu uporabu zračnog prostora za sve korisnike.

U svrhu postizanja navedenih ciljeva EATMN, njegovi sustavi i njihove komponente podupiru pravodobnu razmjenu točnih i dosljednih informacija između civilne i vojne strane tijekom svih faza leta.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski Parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 170, 5.6.2014., str. 116.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1108/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 216/2008 u području zračnih luka, upravljanja zračnim prometom i letačkih navigacijskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2006/23/EZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 51.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 1070/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o izmjenama uredbi (EZ) br. 549/2004, (EZ) br. 550/2004, (EZ) br. 551/2004 i (EZ) br. 552/2004 u cilju poboljšanja izvedbe i održivosti europskog zrakoplovnog sustava (SL L 300, 14.11.2009., str. 34.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (SL L 79, 19.3.2008., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (SL L 96, 31.3.2004., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o pružanju usluga) (SL L 96, 31.3.2004., str. 10.).

7

(8)  Uredba (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora na jedinstvenom europskom nebu (Uredna o zračnom prostoru) (SL L 96, 31.3.2004., str. 20.).

8

(9)  Uredba (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (SL L 96, 31.3.2004., str. 26.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. . o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

10

(*1)  Broj preinačene Uredbe o jedinstvenom europskom nebu.

*1

(*2)  Broj preinačene Uredbe o jedinstvenom europskom nebu.

*2

(*5)  Broj Uredbe u postupku COD 2013/0186.

*5

(*6)  Broj preinačene Uredbe o jedinstvenom europskom nebu.

*6

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/610 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/610

---

P7_TA(2014)0222

Putovanja u paket aranžmanima i potpomognuti putni aranžmani ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima u paket aranžmanima i potpomognutim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/62)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0512),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0215/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0215/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za pravna pitanja (A7-0124/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za pravna pitanja (A7-0124/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 170, 5.6.2014., str. 73.

---

P7_TC1-COD(2013)0246

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o putovanjima, odmorima i kružnim putovanjima u paket aranžmanima i potpomognutim
  povezanim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU Europskog Parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEC [Am. 1]

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odbora regija,

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Direktivom Vijeća 90/314/EEZ od 13. lipnja 1990. o putovanjima, odmorima i kružnim putovanjima u paket aranžmanima
   (3) utvrđuje se niz važnih prava potrošača u vezi s putovanjima u paket aranžmanima, posebno u pogledu obveza informiranja, odgovornosti trgovaca u odnosu na izvršenje usluga paket aranžmana i zaštite u slučaju insolventnosti organizatora ili prodavatelja. Međutim, potrebno je uskladiti pravni okvir s događajima na tržištu i time ga bolje prilagoditi unutarnjem tržištu, ukloniti nejasnoće i riješiti probleme vezane uz pravne praznine. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Vijeća 90/314/EEZ od 13. lipnja 1990. o putovanjima, odmorima i kružnim putovanjima u paket aranžmanima
   (3) utvrđuje se niz važnih prava potrošača u vezi s putovanjima u paket aranžmanima, posebno u pogledu obveza informiranja, odgovornosti trgovaca u odnosu na izvršenje usluga paket aranžmana i zaštite u slučaju insolventnosti organizatora ili prodavatelja. Međutim, potrebno je uskladiti pravni okvir s događajima na tržištu i time ga bolje prilagoditi unutarnjem tržištu, ukloniti nejasnoće i riješiti probleme vezane uz pravne praznine.

| (2) | Turizam ima važnu ulogu u gospodarstvima Unije, a
  putovanja, odmori i kružna putovanja u paket aranžmanima („
  paket aranžmani
  ”
  ) imaju znatan udio na tom tržištu. Od donošenja Direktive
  90/314/EEZ
  na tržištu usluga putovanja došlo je do znatnih promjena. Uz tradicionalne distribucijske lance i internet postaje sve važniji medij za ponudu usluga putovanja. Putne se usluge ne kombiniraju

  Usluge putovanja ne kombiniraju se
  samo u obliku prethodno utvrđenih paket aranžmana, već se te kombinacije često prilagođavaju kupcu. Mnogi od tih proizvoda u području usluga putovanja nalaze se, pravno gledano, u sivoj zoni ili nisu jasno obuhvaćeni Direktivom 90/314/EEZ. Ovom se Direktivom namjerava prilagoditi područje zaštite tim događajima, poboljšati transparentnost te putnicima i trgovcima pružiti veću pravnu sigurnost. [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Turizam ima važnu ulogu u gospodarstvima Unije, a
  putovanja, odmori i kružna putovanja u paket aranžmanima („
  paket aranžmani
  ”
  ) imaju znatan udio na tom tržištu. Od donošenja Direktive
  90/314/EEZ
  na tržištu usluga putovanja došlo je do znatnih promjena. Uz tradicionalne distribucijske lance i internet postaje sve važniji medij za ponudu usluga putovanja. Putne se usluge ne kombiniraju

  Usluge putovanja ne kombiniraju se
  samo u obliku prethodno utvrđenih paket aranžmana, već se te kombinacije često prilagođavaju kupcu. Mnogi od tih proizvoda u području usluga putovanja nalaze se, pravno gledano, u sivoj zoni ili nisu jasno obuhvaćeni Direktivom 90/314/EEZ. Ovom se Direktivom namjerava prilagoditi područje zaštite tim događajima, poboljšati transparentnost te putnicima i trgovcima pružiti veću pravnu sigurnost. [Am. 2]

| (3) | Člankom 169. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da postizanju visoke razine zaštite potrošača Unija treba pridonositi primjenom mjera koje se donose na temelju članka 114. UFEU. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 169. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da postizanju visoke razine zaštite potrošača Unija treba pridonositi primjenom mjera koje se donose na temelju članka 114. UFEU.

| (4) | Direktivom 90/314/EEZ državama članicama daju se široka diskrecijska prava u pogledu prijenosa u nacionalno zakonodavstvo te, stoga, među zakonima država članica i dalje postoje znatne razlike. Pravna rascjepkanost dovodi do većih troškova za poduzeća i smetnji za one koji žele poslovati preko granica te se potrošačima tako sužava izbor. |
| --- | --- |

(4)

Direktivom 90/314/EEZ državama članicama daju se široka diskrecijska prava u pogledu prijenosa u nacionalno zakonodavstvo te, stoga, među zakonima država članica i dalje postoje znatne razlike. Pravna rascjepkanost dovodi do većih troškova za poduzeća i smetnji za one koji žele poslovati preko granica te se potrošačima tako sužava izbor.

| (5) | U skladu s člankom 26. stavkom 2. UFEU unutarnje tržište treba obuhvaćati prostor bez unutarnjih granica, u kojem su osigurani slobodno kretanje roba i usluga te sloboda poslovnog nastana. Za uspostavljanje stvarnog unutarnjeg potrošačkog tržišta u ovom

  tom
  području nužno je uskladiti određene aspekte

  prava i obveze iz
  ugovora o paket aranžmanima i potpomognutim

  povezanim
  putnim aranžmanima, uspostavljajući pravu ravnotežu između visoke razine zaštite potrošača i konkurentnosti poduzeća. [Am. 3] |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 26. stavkom 2. UFEU unutarnje tržište treba obuhvaćati prostor bez unutarnjih granica, u kojem su osigurani slobodno kretanje roba i usluga te sloboda poslovnog nastana. Za uspostavljanje stvarnog unutarnjeg potrošačkog tržišta u ovom

  tom
  području nužno je uskladiti određene aspekte

  prava i obveze iz
  ugovora o paket aranžmanima i potpomognutim

  povezanim
  putnim aranžmanima, uspostavljajući pravu ravnotežu između visoke razine zaštite potrošača i konkurentnosti poduzeća. [Am. 3]

| (6) | Potencijali prekograničnog tržišta usluga putovanja u paket aranžmanima u Uniji trenutačno nisu u potpunosti iskorišteni. Neujednačenost u pravilima kojima se štite potrošači u različitim državama članicama putnike iz jedne države članici odvraća od kupovanja paket aranžmana i povezanih putnih aranžmana u drugoj državi članici te isto tako odvraća organizatore i prodavatelje iz jedne države članice od prodaje takvih usluga u drugoj državi članici. Kako bi se potrošačima i poduzećima omogućilo u potpunosti ostvarivati korist od unutarnjeg tržišta i istovremeno osigurala visoka razina zaštite potrošača u cijeloj Uniji, nužno je dalje uskladiti zakone država članica koji se odnose na paket aranžmane i povezane putne aranžmane. |
| --- | --- |

(6)

Potencijali prekograničnog tržišta usluga putovanja u paket aranžmanima u Uniji trenutačno nisu u potpunosti iskorišteni. Neujednačenost u pravilima kojima se štite potrošači u različitim državama članicama putnike iz jedne države članici odvraća od kupovanja paket aranžmana i povezanih putnih aranžmana u drugoj državi članici te isto tako odvraća organizatore i prodavatelje iz jedne države članice od prodaje takvih usluga u drugoj državi članici. Kako bi se potrošačima i poduzećima omogućilo u potpunosti ostvarivati korist od unutarnjeg tržišta i istovremeno osigurala visoka razina zaštite potrošača u cijeloj Uniji, nužno je dalje uskladiti zakone država članica koji se odnose na paket aranžmane i povezane putne aranžmane.

| (7) | Većina su putnika koji kupuju paket aranžmane potrošači u smislu zakonodavstva Unije u području zaštite potrošača. Istovremeno nije uvijek jednostavno razlikovati potrošače od predstavnika malih poduzeća ili poslovnih ljudi koji putovanja u vezi sa svojim poslom ili zanimanjem rezerviraju istim kanalima kao i potrošači. Za takve je putnike često potrebna slična razina zaštite. Za razliku od toga, veća društva i organizacije putne aranžmane za svoje zaposlenik
  , članove i predstavnike
  e često organiziraju na temelju okvirnih ugovora s društvima koja su specijalizirana za organiziranje poslovnih putovanja. Za drugi navedeni tip putnih aranžmana nije potrebna razina zaštite koja je namijenjena potrošačima. Stoga se ova Direktiva treba primjenjivati na osobe na poslovnim putovanjima samo ako se takva putovanja ne organiziraju na temelju okvirnih ugovora. Kako bi se izbjegla moguća zamjena s definicijom izraza „potrošač”iz drugih direktiva koje se odnose na zaštitu potrošača

  koji se koristi u drugim propisima Unije o zaštiti potrošača
  , osobe koje uživaju zaštitu u skladu s ovom Direktivom navode se kao „putnici”. [Am. 4] |
| --- | --- |

(7)

Većina su putnika koji kupuju paket aranžmane potrošači u smislu zakonodavstva Unije u području zaštite potrošača. Istovremeno nije uvijek jednostavno razlikovati potrošače od predstavnika malih poduzeća ili poslovnih ljudi koji putovanja u vezi sa svojim poslom ili zanimanjem rezerviraju istim kanalima kao i potrošači. Za takve je putnike često potrebna slična razina zaštite. Za razliku od toga, veća društva i organizacije putne aranžmane za svoje zaposlenik
  , članove i predstavnike
  e često organiziraju na temelju okvirnih ugovora s društvima koja su specijalizirana za organiziranje poslovnih putovanja. Za drugi navedeni tip putnih aranžmana nije potrebna razina zaštite koja je namijenjena potrošačima. Stoga se ova Direktiva treba primjenjivati na osobe na poslovnim putovanjima samo ako se takva putovanja ne organiziraju na temelju okvirnih ugovora. Kako bi se izbjegla moguća zamjena s definicijom izraza „potrošač”iz drugih direktiva koje se odnose na zaštitu potrošača

  koji se koristi u drugim propisima Unije o zaštiti potrošača
  , osobe koje uživaju zaštitu u skladu s ovom Direktivom navode se kao „putnici”. [Am. 4]

| (8) | Budući da se usluge putovanja mogu kombinirati na razne načine, primjereno je paket aranžmanima smatrati sve kombinacije usluga putovanja koje imaju značajke koje putnici obično povezuju s paket aranžmanima, posebno to da se različite usluge putovanja povezuju u jedinstven proizvod za čije pravilno izvršenje odgovornost preuzima organizator. U skladu s praksom Suda Europske unije (4) nije važno kombiniraju li se usluge putovanja prije kontaktiranja s putnikom ili se to čini na njegov zahtjev, odnosno po njegovu izboru. Ista načela trebaju se primjenjivati neovisno o tome je li rezerviranje izvršeno u poslovnici putne agencije ili na internetu. |
| --- | --- |

(8)

Budući da se usluge putovanja mogu kombinirati na razne načine, primjereno je paket aranžmanima smatrati sve kombinacije usluga putovanja koje imaju značajke koje putnici obično povezuju s paket aranžmanima, posebno to da se različite usluge putovanja povezuju u jedinstven proizvod za čije pravilno izvršenje odgovornost preuzima organizator. U skladu s praksom Suda Europske unije (4) nije važno kombiniraju li se usluge putovanja prije kontaktiranja s putnikom ili se to čini na njegov zahtjev, odnosno po njegovu izboru. Ista načela trebaju se primjenjivati neovisno o tome je li rezerviranje izvršeno u poslovnici putne agencije ili na internetu.

| (9) | U cilju transparentnosti paket aranžmani trebaju se razlikovati od potpomognutih

  povezanih
  putnih aranžmana, kod kojih putne agencije putem interneta ili u poslovnicama putnicima pomažu u kombiniranju usluga putovanja, čime dolazi do toga da putnik sklapa ugovore s različitim pružateljima usluga putovanja, između ostaloga putem povezanog postupka rezerviranja
  na ciljan način
  . Potpomognuti putni aranžmani nemaju takve značajke i na njih ne bi bilo primjereno primjenjivati sve obveze koje se primjenjuju na paket aranžmane. [Am. 5] |
| --- | --- |

(9)

U cilju transparentnosti paket aranžmani trebaju se razlikovati od potpomognutih

  povezanih
  putnih aranžmana, kod kojih putne agencije putem interneta ili u poslovnicama putnicima pomažu u kombiniranju usluga putovanja, čime dolazi do toga da putnik sklapa ugovore s različitim pružateljima usluga putovanja, između ostaloga putem povezanog postupka rezerviranja
  na ciljan način
  . Potpomognuti putni aranžmani nemaju takve značajke i na njih ne bi bilo primjereno primjenjivati sve obveze koje se primjenjuju na paket aranžmane. [Am. 5]

| (10) | U svjetlu razvoja događaja na tržištu primjereno je nadalje paket aranžmane definirati na temelju alternativnih objektivnih kriterija koji se većinom odnose na način na koji se usluge putovanja prikazuju ili kupuju a gdje putnici mogu opravdano očekivati da ih se zaštiti Direktivom. To je primjerice slučaj ako se različite usluge putovanja za isto putovanje ili odmor kupuju unutar istog postupka rezerviranja na istoj prodajnoj točki ili ako se takve usluge nude ili naplaćuju po jedinstvenoj ili ukupnoj cijeni. Ako se usluge putovanja odaberu prije nego što je putnik pristao za njih platiti, treba se smatrati da se te usluge pribavljaju unutar istog postupka rezerviranja. |
| --- | --- |

(10)

U svjetlu razvoja događaja na tržištu primjereno je nadalje paket aranžmane definirati na temelju alternativnih objektivnih kriterija koji se većinom odnose na način na koji se usluge putovanja prikazuju ili kupuju a gdje putnici mogu opravdano očekivati da ih se zaštiti Direktivom. To je primjerice slučaj ako se različite usluge putovanja za isto putovanje ili odmor kupuju unutar istog postupka rezerviranja na istoj prodajnoj točki ili ako se takve usluge nude ili naplaćuju po jedinstvenoj ili ukupnoj cijeni. Ako se usluge putovanja odaberu prije nego što je putnik pristao za njih platiti, treba se smatrati da se te usluge pribavljaju unutar istog postupka rezerviranja.

| (11) | S druge strane, potpomognute

  povezane
  putne aranžmane treba razlikovati od usluga putovanja koje putnici rezerviraju pojedinačno, često u različito vrijeme, čak za potrebe istog putovanja ili odmora. Potpomognute

  Povezane
  putne aranžmane na internetu treba razlikovati
  i od povezanih web-mjesta čiji cilj nije sklapanje ugovora s putnikom
  i od poveznica preko kojih se putnike samo općenito i ne na ciljan način obavješćuje o daljnjim uslugama putovanja, na primjer kada hotel ili organizator događaja na svojem web-mjestu prikaže popis svih operatera koji nude usluge prijevoza do hotela ili mjesta događaja neovisno o rezerviranju ili ako se za oglašavanje služe kolačićima i metapodacima na web-mjestima u vezi s odredištem putovanja ili razdobljem putovanja određenim za prvu izabranu uslugu putovanja.metapodacima. [Am. 6] |
| --- | --- |

(11)

S druge strane, potpomognute

  povezane
  putne aranžmane treba razlikovati od usluga putovanja koje putnici rezerviraju pojedinačno, često u različito vrijeme, čak za potrebe istog putovanja ili odmora. Potpomognute

  Povezane
  putne aranžmane na internetu treba razlikovati
  i od povezanih web-mjesta čiji cilj nije sklapanje ugovora s putnikom
  i od poveznica preko kojih se putnike samo općenito i ne na ciljan način obavješćuje o daljnjim uslugama putovanja, na primjer kada hotel ili organizator događaja na svojem web-mjestu prikaže popis svih operatera koji nude usluge prijevoza do hotela ili mjesta događaja neovisno o rezerviranju ili ako se za oglašavanje služe kolačićima i metapodacima na web-mjestima u vezi s odredištem putovanja ili razdobljem putovanja određenim za prvu izabranu uslugu putovanja.metapodacima. [Am. 6]

| (12) | Kupnja samostalne usluge putovanja u zračnom prijevozu kao pojedinačne usluge putovanja ne predstavlja paket aranžman niti povezani putni aranžman. |
| --- | --- |

(12)

Kupnja samostalne usluge putovanja u zračnom prijevozu kao pojedinačne usluge putovanja ne predstavlja paket aranžman niti povezani putni aranžman.

| (13) | Ovom Direktivom
  trebaju se utvrditi posebna pravila i za prodavatelje u poslovnicama i one na internetu koji putnicima prilikom pojedinačnog posjeta ili kontakta s njihovom prodajnom točkom pomažu sklapati zasebne ugovore s pojedinačnim pružateljima usluga te za

  ako putnik svaku uslugu putovanja odabere i odluči platiti posebno
  .
  Takva bi se pravila trebala primjenjivati i na
  prodavatelje na internetu koji povezanim postupcima rezerviranja na internetu ciljno omogućuju pribavljanje dodatnih usluga putovanja od drugog trgovca,
  ako se barem ime putnika ili kontaktni podaci prenose drugom trgovcu i te se dodatne usluge pruže
  najkasnije
  24 sata nakon što

  kada se potvrdi rezervacija prve usluge. Ova bi se pravila primjenjivala, primjerice, ako uz potvrdu rezervacije prve usluge putovanja, npr. leta ili putovanja vlakom, potrošač dobije i ponudu da rezervira drugu uslugu putovanja dostupnu na odabranom odredištu, na primjer smještaj u hotelu, s poveznicom na mjesto rezerviranja drugog pružatelja usluga ili posrednika. Dok takvi aranžmani ne predstavljaju paket aranžmane u smislu ove Direktive na način da je jasno da je odgovornost za usluge putovanja preuzeo jedan organizator, takvi potpomognuti

  povezani
  aranžmani predstavljaju alternativni poslovni model koji često paket aranžmanima predstavlja konkurenciju. [Am. 7] |
| --- | --- |

(13)

Ovom Direktivom
  trebaju se utvrditi posebna pravila i za prodavatelje u poslovnicama i one na internetu koji putnicima prilikom pojedinačnog posjeta ili kontakta s njihovom prodajnom točkom pomažu sklapati zasebne ugovore s pojedinačnim pružateljima usluga te za

  ako putnik svaku uslugu putovanja odabere i odluči platiti posebno
  .
  Takva bi se pravila trebala primjenjivati i na
  prodavatelje na internetu koji povezanim postupcima rezerviranja na internetu ciljno omogućuju pribavljanje dodatnih usluga putovanja od drugog trgovca,
  ako se barem ime putnika ili kontaktni podaci prenose drugom trgovcu i te se dodatne usluge pruže
  najkasnije
  24 sata nakon što

  kada se potvrdi rezervacija prve usluge. Ova bi se pravila primjenjivala, primjerice, ako uz potvrdu rezervacije prve usluge putovanja, npr. leta ili putovanja vlakom, potrošač dobije i ponudu da rezervira drugu uslugu putovanja dostupnu na odabranom odredištu, na primjer smještaj u hotelu, s poveznicom na mjesto rezerviranja drugog pružatelja usluga ili posrednika. Dok takvi aranžmani ne predstavljaju paket aranžmane u smislu ove Direktive na način da je jasno da je odgovornost za usluge putovanja preuzeo jedan organizator, takvi potpomognuti

  povezani
  aranžmani predstavljaju alternativni poslovni model koji često paket aranžmanima predstavlja konkurenciju. [Am. 7]

| (14) | Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje i zaštitili potrošači, obveza pružanja dostatnih dokaza o osiguranju povrata prethodno uplaćenih iznosa i povratka putnika u domovinu u slučaju insolventnosti treba se odnositi i na povezane putne aranžmane. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje i zaštitili potrošači, obveza pružanja dostatnih dokaza o osiguranju povrata prethodno uplaćenih iznosa i povratka putnika u domovinu u slučaju insolventnosti treba se odnositi i na povezane putne aranžmane.

| (14a) | Na internetu se pojavila praksa u skladu s kojom trgovci koji olakšavaju pribavljanje povezanih putnih aranžmana na svojim web-mjestima ne daju na jasan i nedvosmislen način mogućnost rezerviranja samo glavne usluge bez odabira ikakvih dodatnih usluga. Takva se praksa treba smatrati obmanjujućom za putnike. Budući da postojeći pravni okvir još nije dopustio njezino uklanjanje i s obzirom na to da se odnosi na povezane putne aranžmane, takvu bi praksu trebalo zabraniti ovom Direktivom. [Am. 8] |
| --- | --- |

(14a)

Na internetu se pojavila praksa u skladu s kojom trgovci koji olakšavaju pribavljanje povezanih putnih aranžmana na svojim web-mjestima ne daju na jasan i nedvosmislen način mogućnost rezerviranja samo glavne usluge bez odabira ikakvih dodatnih usluga. Takva se praksa treba smatrati obmanjujućom za putnike. Budući da postojeći pravni okvir još nije dopustio njezino uklanjanje i s obzirom na to da se odnosi na povezane putne aranžmane, takvu bi praksu trebalo zabraniti ovom Direktivom. [Am. 8]

| (15) | Kako bi se putnicima pružila jasnija slika i omogućila bolja upućenost pri donošenju odluka u vezi s različitim vrstama putnih aranžmana u ponudi, primjereno je od trgovaca tražiti da jasno navedu karakter aranžmana te putnike informiraju o njihovim pravima. Izjava trgovca o pravnoj naravi proizvoda u području usluga putovanja koji se stavlja na tržište treba odgovarati stvarnoj pravnoj naravi tog proizvoda. Tijela nadležna za provedbu trebaju intervenirati ako trgovci putnicima ne pružaju točne informacije. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se putnicima pružila jasnija slika i omogućila bolja upućenost pri donošenju odluka u vezi s različitim vrstama putnih aranžmana u ponudi, primjereno je od trgovaca tražiti da jasno navedu karakter aranžmana te putnike informiraju o njihovim pravima. Izjava trgovca o pravnoj naravi proizvoda u području usluga putovanja koji se stavlja na tržište treba odgovarati stvarnoj pravnoj naravi tog proizvoda. Tijela nadležna za provedbu trebaju intervenirati ako trgovci putnicima ne pružaju točne informacije.

| (15a) | Putnici bi prije plaćanja trebali biti upoznati s tim biraju li putovanje u paket aranžmanu ili povezani putni aranžman te s odgovarajućom razinom zaštite. [Am. 9] |
| --- | --- |

(15a)

Putnici bi prije plaćanja trebali biti upoznati s tim biraju li putovanje u paket aranžmanu ili povezani putni aranžman te s odgovarajućom razinom zaštite. [Am. 9]

| (15 b) | Trgovci koji olakšavaju pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana putniku trebaju jasno naznačiti, prije nego se on obveže ugovorom ili drugom odgovarajućom ponudom povezanog putnog aranžmana da, u cilju ostvarenja koristi od Direktive koja se primjenjuje na povezane putne aranžmane, svi drugi ugovori koji su dio povezanog putnog aranžmana moraju biti potvrđeni unutar sljedeća 24 sata. Ako potrošači o tome nisu obaviješteni ili ako je ta informacija netočna, varljiva ili izostavljena, riječ može biti o nepoštenoj poslovnoj praksi. [Am. 141] |
| --- | --- |

(15 b)

Trgovci koji olakšavaju pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana putniku trebaju jasno naznačiti, prije nego se on obveže ugovorom ili drugom odgovarajućom ponudom povezanog putnog aranžmana da, u cilju ostvarenja koristi od Direktive koja se primjenjuje na povezane putne aranžmane, svi drugi ugovori koji su dio povezanog putnog aranžmana moraju biti potvrđeni unutar sljedeća 24 sata. Ako potrošači o tome nisu obaviješteni ili ako je ta informacija netočna, varljiva ili izostavljena, riječ može biti o nepoštenoj poslovnoj praksi. [Am. 141]

| (16) | U svrhu identificiranja paket aranžmana ili potpomognutog

  povezanog
  putnog aranžmana treba se uzimati u obzir samo kombinacija različitih usluga putovanja, primjerice smještaja, pružanja usluga autobusnog, željezničkog brodskog ili zračnog prijevoza putnicima, kao i iznajmljivanje automobila.
  Noćenje u hotelu uz dodatne aranžmane kao što su ulaznice za glazbene predstave ili wellness tretmani trebalo bi biti izuzeto ako se taj paket aranžman ne prodaje putniku kao znatan dio putovanja ili ako je jasno da pomoćna usluga ne čini glavni element putovanja.
  Smještaj za potrebe stanovanja, uključujući

  za koji je jasno da nema turističku svrhu, kao na primjer za
  duge jezične tečajeve, ne bi se trebao smatrati smještajem u smislu ove Direktive. [Am. 11] |
| --- | --- |

(16)

U svrhu identificiranja paket aranžmana ili potpomognutog

  povezanog
  putnog aranžmana treba se uzimati u obzir samo kombinacija različitih usluga putovanja, primjerice smještaja, pružanja usluga autobusnog, željezničkog brodskog ili zračnog prijevoza putnicima, kao i iznajmljivanje automobila.
  Noćenje u hotelu uz dodatne aranžmane kao što su ulaznice za glazbene predstave ili wellness tretmani trebalo bi biti izuzeto ako se taj paket aranžman ne prodaje putniku kao znatan dio putovanja ili ako je jasno da pomoćna usluga ne čini glavni element putovanja.
  Smještaj za potrebe stanovanja, uključujući

  za koji je jasno da nema turističku svrhu, kao na primjer za
  duge jezične tečajeve, ne bi se trebao smatrati smještajem u smislu ove Direktive. [Am. 11]

| (16a) | Autobusni, željeznički, brodski ili zračni prijevoz putnika u koji je uključen smještaj, npr. prijevoz trajektom u putničkoj kabini ili željeznički prijevoz u spavaćim kolima, trebali bi se smatrati pojedinačnim uslugama putovanja ako je jasno da je glavni element tog putovanja prijevoz i takav se prijevoz ne kombinira s drugom uslugom putovanja. [Am. 12] |
| --- | --- |

(16a)

Autobusni, željeznički, brodski ili zračni prijevoz putnika u koji je uključen smještaj, npr. prijevoz trajektom u putničkoj kabini ili željeznički prijevoz u spavaćim kolima, trebali bi se smatrati pojedinačnim uslugama putovanja ako je jasno da je glavni element tog putovanja prijevoz i takav se prijevoz ne kombinira s drugom uslugom putovanja. [Am. 12]

| (17) | Druge turističke usluge, primjerice nabava ulaznica za koncerte i sportske događaje te karata za izlete i zabavne parkove, usluge su za koje se u kombinaciji s prijevozom putnika, smještajem i/ili iznajmljivanjem automobila treba smatrati da mogu predstavljati paket aranžman ili potpomognuti

  povezani
  putni aranžman. Međutim, takvi paket aranžmani trebaju biti u području primjene Direktive samo ako odgovarajuća turistička usluga čini znatan dio paket aranžmana. Turistička se usluga u pravilu treba smatrati znatnim dijelom paket aranžmana
  ako se kao takva prodaje putnicima, ako je jasno da predstavlja glavni razlog putovanja,
  ako se na nju odnosi više od 20 %

  25 %
  ukupne cijene ili ako na drugi način predstavlja bitan element putovanja ili odmora. Pomoćne usluge,
  osobito
  primjerice putno osiguranje,
  prijevoz od stanice do mjesta na kojem je osiguran smještaj, prijevoz na početku putovanja i u okviru izleta,
  prijevoz prtljage, dnevni obroci i usluge čišćenja u okviru smještaja, ne bi se same po sebi trebale smatrati turističkim uslugama. [Am. 13] |
| --- | --- |

(17)

Druge turističke usluge, primjerice nabava ulaznica za koncerte i sportske događaje te karata za izlete i zabavne parkove, usluge su za koje se u kombinaciji s prijevozom putnika, smještajem i/ili iznajmljivanjem automobila treba smatrati da mogu predstavljati paket aranžman ili potpomognuti

  povezani
  putni aranžman. Međutim, takvi paket aranžmani trebaju biti u području primjene Direktive samo ako odgovarajuća turistička usluga čini znatan dio paket aranžmana. Turistička se usluga u pravilu treba smatrati znatnim dijelom paket aranžmana
  ako se kao takva prodaje putnicima, ako je jasno da predstavlja glavni razlog putovanja,
  ako se na nju odnosi više od 20 %

  25 %
  ukupne cijene ili ako na drugi način predstavlja bitan element putovanja ili odmora. Pomoćne usluge,
  osobito
  primjerice putno osiguranje,
  prijevoz od stanice do mjesta na kojem je osiguran smještaj, prijevoz na početku putovanja i u okviru izleta,
  prijevoz prtljage, dnevni obroci i usluge čišćenja u okviru smještaja, ne bi se same po sebi trebale smatrati turističkim uslugama. [Am. 13]

| (18) | Isto se tako treba pojasniti da ugovori kojima trgovac putniku nakon sklapanja ugovora daje pravo biranja između različitih vrsta usluga putovanja, kao u slučaju poklon-paketa u okviru paket aranžmana, trebaju predstavljati paket aranžman. Osim toga, kombinacija usluga putovanja treba se smatrati paket aranžmanom ako se ime putnika ili podaci

  i drugi osobni podaci kao što su kontaktni podaci, podaci o kreditnoj kartici ili putovnici
  koji su potrebni za provođenje transakcije u vezi s rezerviranjem prenose od jednog do drugog trgovca najkasnije kada se potvrđuje rezervacija

  24 sata nakon potvrde rezervacije
  prve usluge. Podaci potrebni za provođenje transakcije u vezi s rezerviranjem odnose se na podatke o kreditnoj kartici ili na druge informacije potrebne za naplatu. Međutim, sam prijenos podataka poput odredišta ili vremena putovanja ne smatra se dovoljnim.
  Krstarenja i višednevna putovanja vlakom u koja je uključen smještaj također bi se trebala smatrati putovanjima u paket aranžmanima budući da su spoj prijevoza, smještaja i ugostiteljskih usluga. [Am. 14] |
| --- | --- |

(18)

Isto se tako treba pojasniti da ugovori kojima trgovac putniku nakon sklapanja ugovora daje pravo biranja između različitih vrsta usluga putovanja, kao u slučaju poklon-paketa u okviru paket aranžmana, trebaju predstavljati paket aranžman. Osim toga, kombinacija usluga putovanja treba se smatrati paket aranžmanom ako se ime putnika ili podaci

  i drugi osobni podaci kao što su kontaktni podaci, podaci o kreditnoj kartici ili putovnici
  koji su potrebni za provođenje transakcije u vezi s rezerviranjem prenose od jednog do drugog trgovca najkasnije kada se potvrđuje rezervacija

  24 sata nakon potvrde rezervacije
  prve usluge. Podaci potrebni za provođenje transakcije u vezi s rezerviranjem odnose se na podatke o kreditnoj kartici ili na druge informacije potrebne za naplatu. Međutim, sam prijenos podataka poput odredišta ili vremena putovanja ne smatra se dovoljnim.
  Krstarenja i višednevna putovanja vlakom u koja je uključen smještaj također bi se trebala smatrati putovanjima u paket aranžmanima budući da su spoj prijevoza, smještaja i ugostiteljskih usluga. [Am. 14]

| (19) | Budući da postoji manja potreba za zaštitom putnika u slučaju kratkih putovanja te kako bi se izbjeglo nepotrebno opterećenje za trgovce, putovanja koja traju kraće od 24 sata i u koja nije uključen smještaj te paket aranžmani koji se povremeno organiziraju trebaju se isključiti iz područja primjene ove Direktive.
  Paket aranžmani i povezani putni aranžmani koje povremeno nude ili sastavljaju fizičke ili pravne osobe kao što su npr. neprofitne organizacije, među kojima i dobrotvorne organizacije, nogometni klubovi i škole, od čije se prodaje odnosno omogućavanja ne ostvaruje nikakva izravna niti neizravna financijska korist, također bi trebali biti isključeni iz područja primjene ove Direktive. [Am.] |
| --- | --- |

(19)

Budući da postoji manja potreba za zaštitom putnika u slučaju kratkih putovanja te kako bi se izbjeglo nepotrebno opterećenje za trgovce, putovanja koja traju kraće od 24 sata i u koja nije uključen smještaj te paket aranžmani koji se povremeno organiziraju trebaju se isključiti iz područja primjene ove Direktive.
  Paket aranžmani i povezani putni aranžmani koje povremeno nude ili sastavljaju fizičke ili pravne osobe kao što su npr. neprofitne organizacije, među kojima i dobrotvorne organizacije, nogometni klubovi i škole, od čije se prodaje odnosno omogućavanja ne ostvaruje nikakva izravna niti neizravna financijska korist, također bi trebali biti isključeni iz područja primjene ove Direktive. [Am.]

| (19a) | Države članice trebale bi, u skladu s pravom Unije, i dalje biti nadležne za primjenu odredbi ove Direktive u područjima koja su izvan njezina područja primjene. Stoga u odnosu na ugovore koji su izvan područja primjene ove Direktive države članice mogu zadržati ili uvesti nacionalno zakonodavstvo koje odgovara svim ili samo nekim odredbama ove Direktive. Države članice mogu primijeniti odredbe ove Direktive na paket aranžmane i povezane putne aranžmane koje povremeno nude ili sastavljaju fizičke ili pravne osobe od čije se prodaje odnosno omogućavanja ne ostvaruje nikakva izravna niti neizravna financijska korist i na paket aranžmane i povezane putne aranžmane koji obuhvaćaju razdoblje kraće od 24 sata i koji ne uključuju smještaj. [Am. 16] |
| --- | --- |

(19a)

Države članice trebale bi, u skladu s pravom Unije, i dalje biti nadležne za primjenu odredbi ove Direktive u područjima koja su izvan njezina područja primjene. Stoga u odnosu na ugovore koji su izvan područja primjene ove Direktive države članice mogu zadržati ili uvesti nacionalno zakonodavstvo koje odgovara svim ili samo nekim odredbama ove Direktive. Države članice mogu primijeniti odredbe ove Direktive na paket aranžmane i povezane putne aranžmane koje povremeno nude ili sastavljaju fizičke ili pravne osobe od čije se prodaje odnosno omogućavanja ne ostvaruje nikakva izravna niti neizravna financijska korist i na paket aranžmane i povezane putne aranžmane koji obuhvaćaju razdoblje kraće od 24 sata i koji ne uključuju smještaj. [Am. 16]

| (20) | Glavna je značajka putovanja u paket aranžmanima to da je za pravilno izvršenje usluga paket aranžmana u cjelini odgovoran najmanje jedan trgovac Stoga prodavatelju, obično agenciji s poslovnicom ili na internetu, treba omogućiti djelovanje u svojstvu običnog prodavatelja ili posrednika i osloboditi ga od odgovornosti kao organizatora samo ako u svojstvu organizatora paket aranžmana nastupa drugi trgovac. Odluka o tome nastupa li trgovac kao organizator za dotični paket aranžman treba ovisiti o njegovu sudjelovanju u sastavljanju paket aranžmana kako je definirano ovom Direktivom, a ne o nazivu pod kojim on vodi svoje poslove. Ako dva ili više trgovaca ispunjuju kriterij koji kombinaciju usluga putovanja čini paket aranžmanom i ako ti trgovci putnika nisu informirali o tome koji je od njih organizator paket aranžmana, svi ti trgovci trebaju se smatrati organizatorima. |
| --- | --- |

(20)

Glavna je značajka putovanja u paket aranžmanima to da je za pravilno izvršenje usluga paket aranžmana u cjelini odgovoran najmanje jedan trgovac Stoga prodavatelju, obično agenciji s poslovnicom ili na internetu, treba omogućiti djelovanje u svojstvu običnog prodavatelja ili posrednika i osloboditi ga od odgovornosti kao organizatora samo ako u svojstvu organizatora paket aranžmana nastupa drugi trgovac. Odluka o tome nastupa li trgovac kao organizator za dotični paket aranžman treba ovisiti o njegovu sudjelovanju u sastavljanju paket aranžmana kako je definirano ovom Direktivom, a ne o nazivu pod kojim on vodi svoje poslove. Ako dva ili više trgovaca ispunjuju kriterij koji kombinaciju usluga putovanja čini paket aranžmanom i ako ti trgovci putnika nisu informirali o tome koji je od njih organizator paket aranžmana, svi ti trgovci trebaju se smatrati organizatorima.

| (20a) | Direktivom 90/314/EEZ državama članicama ostavlja se pravo da definiraju bi li prodavatelji, organizatori ili i prodavatelji i organizatori trebali biti odgovorni za pravilno izvršenje paket aranžmana. Ta je fleksibilnost u određenim državama članicama dovela do nejasnoća u pogledu pitanja jesu li trgovci koji su uključeni u paket aranžman odgovorni za izvršenje relevantnih usluga, osobito u postupku rezerviranja na internetu. Stoga je prikladno ovom Direktivom precizirati da su organizatori odgovorni za izvršenje usluga putovanja uključenih u ugovor, osim ako nacionalno zakonodavstvo izrijekom predviđa mogućnost da se odgovornima smatraju organizator ili prodavatelj. [Am. 17] |
| --- | --- |

(20a)

Direktivom 90/314/EEZ državama članicama ostavlja se pravo da definiraju bi li prodavatelji, organizatori ili i prodavatelji i organizatori trebali biti odgovorni za pravilno izvršenje paket aranžmana. Ta je fleksibilnost u određenim državama članicama dovela do nejasnoća u pogledu pitanja jesu li trgovci koji su uključeni u paket aranžman odgovorni za izvršenje relevantnih usluga, osobito u postupku rezerviranja na internetu. Stoga je prikladno ovom Direktivom precizirati da su organizatori odgovorni za izvršenje usluga putovanja uključenih u ugovor, osim ako nacionalno zakonodavstvo izrijekom predviđa mogućnost da se odgovornima smatraju organizator ili prodavatelj. [Am. 17]

| (21) | U odnosu na paket aranžmane prodavatelji zajedno s organizatorom trebaju biti odgovorni za pružanje predugovornih informacija. Istovremeno se treba pojasniti da su oni

  prodavatelji
  odgovorni za bilo kakve pogreške u rezerviranju
  , ako oni naprave propust u postupku rezerviranja
  . Kako bi se olakšala komunikacija, posebice u prekograničnim slučajevima, putnicima treba biti omogućeno kontaktirati s organizatorom i preko prodavatelja kod kojeg su kupili paket aranžman. [Am. 18] |
| --- | --- |

(21)

U odnosu na paket aranžmane prodavatelji zajedno s organizatorom trebaju biti odgovorni za pružanje predugovornih informacija. Istovremeno se treba pojasniti da su oni

  prodavatelji
  odgovorni za bilo kakve pogreške u rezerviranju
  , ako oni naprave propust u postupku rezerviranja
  . Kako bi se olakšala komunikacija, posebice u prekograničnim slučajevima, putnicima treba biti omogućeno kontaktirati s organizatorom i preko prodavatelja kod kojeg su kupili paket aranžman. [Am. 18]

| (22) | Putnici trebaju dobiti i potrebne informacije prije kupnje paket aranžmana, bilo da se on prodaje putem sredstava komunikacije na daljinu, u poslovnici ili drugim vrstama distribucije. Pri pružanju takvih informacija trgovac treba uzeti u obzir posebne potrebe putnika koji su osobito ranjivi zbog životne dobi ili lošeg fizičkog zdravlja, pri čemu je razumno očekivati da je to trgovac mogao predvidjeti. |
| --- | --- |

(22)

Putnici trebaju dobiti i potrebne informacije prije kupnje paket aranžmana, bilo da se on prodaje putem sredstava komunikacije na daljinu, u poslovnici ili drugim vrstama distribucije. Pri pružanju takvih informacija trgovac treba uzeti u obzir posebne potrebe putnika koji su osobito ranjivi zbog životne dobi ili lošeg fizičkog zdravlja, pri čemu je razumno očekivati da je to trgovac mogao predvidjeti.

| (23) | Ključne informacije, primjerice glavne značajke usluga putovanja ili cijene, koje se pružaju u oglasima, na organizatorovu web-mjestu ili u brošurama kao dio predugovornih informacija trebaju biti obvezujuće, osim ako organizator pridržava pravo izmjene tih elemenata i ako je putnik o tim promjenama na jasan i lako uočljiv način obaviješten prije sklapanja ugovora. Međutim, u svjetlu nove komunikacijske tehnologije, više ne postoji potreba za utvrđivanjem posebnih pravila o brošurama, dok je primjereno osigurati da se u određenim okolnostima informacije o izmjenama koje utječu na izvršenje ugovora razmjenjuju između stranaka na trajnom mediju tako da budu dostupne za buduće korištenje. Ako se obje stranke o tome dogovore, uvijek treba biti omogućeno mijenjanje tih informacija.
  [Am. 19] |
| --- | --- |

(23)

Ključne informacije, primjerice glavne značajke usluga putovanja ili cijene, koje se pružaju u oglasima, na organizatorovu web-mjestu ili u brošurama kao dio predugovornih informacija trebaju biti obvezujuće, osim ako organizator pridržava pravo izmjene tih elemenata i ako je putnik o tim promjenama na jasan i lako uočljiv način obaviješten prije sklapanja ugovora. Međutim, u svjetlu nove komunikacijske tehnologije, više ne postoji potreba za utvrđivanjem posebnih pravila o brošurama, dok je primjereno osigurati da se u određenim okolnostima informacije o izmjenama koje utječu na izvršenje ugovora razmjenjuju između stranaka na trajnom mediju tako da budu dostupne za buduće korištenje. Ako se obje stranke o tome dogovore, uvijek treba biti omogućeno mijenjanje tih informacija.
  [Am. 19]

| (23a) | Međutim, u svjetlu novih komunikacijskih tehnologija koje mogu pomoći osigurati da putnici imaju pristup najnovijim informacijama u trenutku rezerviranja i rastućeg trenda rezerviranja putnih paket aranžmana putem interneta više nema potrebe za posebnim pravilima koja obvezuju na tiskanje brošura. [Am. 20] |
| --- | --- |

(23a)

Međutim, u svjetlu novih komunikacijskih tehnologija koje mogu pomoći osigurati da putnici imaju pristup najnovijim informacijama u trenutku rezerviranja i rastućeg trenda rezerviranja putnih paket aranžmana putem interneta više nema potrebe za posebnim pravilima koja obvezuju na tiskanje brošura. [Am. 20]

| (23b) | Vrijeme leta trebalo bi biti sastavni dio ugovora te pripadati glavnim značajkama usluge putovanja. Ono se ne bi smjelo znatno razlikovati od vremena koje se putnicima naznačuje u informacijama koje prethode ugovoru. [Am. 21] |
| --- | --- |

(23b)

Vrijeme leta trebalo bi biti sastavni dio ugovora te pripadati glavnim značajkama usluge putovanja. Ono se ne bi smjelo znatno razlikovati od vremena koje se putnicima naznačuje u informacijama koje prethode ugovoru. [Am. 21]

| (24) | Obveze informiranja utvrđene u ovoj Direktivi iscrpne su, ali se njima ne bi trebale dovoditi u pitanje obveze informiranja u drugim zakonodavnim aktima Unije (5). |
| --- | --- |

(24)

Obveze informiranja utvrđene u ovoj Direktivi iscrpne su, ali se njima ne bi trebale dovoditi u pitanje obveze informiranja u drugim zakonodavnim aktima Unije (5).

| (25) | Uzimajući u obzir posebnosti ugovora o putovanju u paket aranžmanu, trebalo bi utvrditi prava i obveze stranaka u razdoblju prije i poslije početka paket aranžmana, posebno ako se te usluge ne izvršuju pravilno ili ako se promijene pojedine okolnosti. |
| --- | --- |

(25)

Uzimajući u obzir posebnosti ugovora o putovanju u paket aranžmanu, trebalo bi utvrditi prava i obveze stranaka u razdoblju prije i poslije početka paket aranžmana, posebno ako se te usluge ne izvršuju pravilno ili ako se promijene pojedine okolnosti.

| (26) | Budući da se paket aranžmani često kupuju dugo prije njihova izvršenja, može doći do nepredviđenih događaja. Stoga putnik pod određenim uvjetima treba imati pravo prijenosa paket aranžmana na drugog putnika. U takvim situacijama organizatoru treba omogućiti nadoknadu troškova, primjerice ako podizvođač naplaćuje zamjenu imena putnika ili poništavanje vozne karte i izdavanje nove. Putnicima treba omogućiti i otkazivanje ugovora u bilo kojem trenutku prije početka pružanja usluga paket aranžmana uz plaćanje primjerene nadoknade, kao i pravo na raskid ugovora bez plaćanja nadoknade ako će na paket znatno utjecati neizbježne i izvanredne okolnosti poput rata
  uključujući i terorizam,
  ili prirodnih katastrofa
  , uključujući orkanske vjetrove i zemljotrese, ili političke nestabilnosti koja ugrožava sigurnost putnika, ako se ti događaji dogode nakon sklapanja ugovora u putovanju
  . Da postoje neizbježne i izvanredne okolnosti treba se smatrati posebno u slučaju kada se u pouzdanim i javno dostupnim izvješćima, primjerice u preporukama koje izdaju tijela država članica, savjetuje da se ne putuje u mjesto odredišta. [Am. 22] |
| --- | --- |

(26)

Budući da se paket aranžmani često kupuju dugo prije njihova izvršenja, može doći do nepredviđenih događaja. Stoga putnik pod određenim uvjetima treba imati pravo prijenosa paket aranžmana na drugog putnika. U takvim situacijama organizatoru treba omogućiti nadoknadu troškova, primjerice ako podizvođač naplaćuje zamjenu imena putnika ili poništavanje vozne karte i izdavanje nove. Putnicima treba omogućiti i otkazivanje ugovora u bilo kojem trenutku prije početka pružanja usluga paket aranžmana uz plaćanje primjerene nadoknade, kao i pravo na raskid ugovora bez plaćanja nadoknade ako će na paket znatno utjecati neizbježne i izvanredne okolnosti poput rata
  uključujući i terorizam,
  ili prirodnih katastrofa
  , uključujući orkanske vjetrove i zemljotrese, ili političke nestabilnosti koja ugrožava sigurnost putnika, ako se ti događaji dogode nakon sklapanja ugovora u putovanju
  . Da postoje neizbježne i izvanredne okolnosti treba se smatrati posebno u slučaju kada se u pouzdanim i javno dostupnim izvješćima, primjerice u preporukama koje izdaju tijela država članica, savjetuje da se ne putuje u mjesto odredišta. [Am. 22]

| (27) | U posebnim situacijama i organizator treba imati pravo na raskid ugovora prije početka pružanja usluga paket aranžmana bez plaćanja nadoknade, primjerice ako se ne dostigne minimalni broj sudionika, ako je ta mogućnost predviđena u ugovoru.
  U takvoj bi situaciji organizator trebao na odgovarajući način obavijestiti putnike na koje ta ugovorna klauzula može utjecati. [Am. 23] |
| --- | --- |

(27)

U posebnim situacijama i organizator treba imati pravo na raskid ugovora prije početka pružanja usluga paket aranžmana bez plaćanja nadoknade, primjerice ako se ne dostigne minimalni broj sudionika, ako je ta mogućnost predviđena u ugovoru.
  U takvoj bi situaciji organizator trebao na odgovarajući način obavijestiti putnike na koje ta ugovorna klauzula može utjecati. [Am. 23]

| (28) | U određenim slučajevima organizatorima se treba dopustiti unošenje jednostranih izmjena u ugovor o putovanju u paket aranžmanu. Međutim putnici trebaju imati pravo na raskid ugovora ako se predloženim izmjenama bitno mijenja bilo koja glavna značajka usluga putovanja. Povećanje cijena treba biti moguće samo ako je došlo do promjene u cijeni usluga prijevoza putnika kao rezultat troška za gorivo za prijevoz putnika, u porezima ili naknadama koje uvodi treća osoba koja nije izravno uključena u izvršenje uključenih usluga putovanja odnosno u deviznim tečajevima koji su relevantni za dotični paket aranžman te ako se u ugovoru izričito zadržava pravo korekcije cijena prema gore ili prema dolje. Povećanje cijena treba ograničiti na 10 %

  Putnici bi trebali imati pravo raskinuti ugovor bez obveza plaćanja odštete ili prihvatiti alternativni putni paket aranžman u jednakoj vrijednosti ponuđen od organizatora ako povećanje cijene prelazi 8 % prvotne
  cijene paket aranžmana. [Am. 24] |
| --- | --- |

(28)

U određenim slučajevima organizatorima se treba dopustiti unošenje jednostranih izmjena u ugovor o putovanju u paket aranžmanu. Međutim putnici trebaju imati pravo na raskid ugovora ako se predloženim izmjenama bitno mijenja bilo koja glavna značajka usluga putovanja. Povećanje cijena treba biti moguće samo ako je došlo do promjene u cijeni usluga prijevoza putnika kao rezultat troška za gorivo za prijevoz putnika, u porezima ili naknadama koje uvodi treća osoba koja nije izravno uključena u izvršenje uključenih usluga putovanja odnosno u deviznim tečajevima koji su relevantni za dotični paket aranžman te ako se u ugovoru izričito zadržava pravo korekcije cijena prema gore ili prema dolje. Povećanje cijena treba ograničiti na 10 %

  Putnici bi trebali imati pravo raskinuti ugovor bez obveza plaćanja odštete ili prihvatiti alternativni putni paket aranžman u jednakoj vrijednosti ponuđen od organizatora ako povećanje cijene prelazi 8 % prvotne
  cijene paket aranžmana. [Am. 24]

| (28a) | Povećanje cijene uvijek bi se trebalo opravdati na trajnom nosaču podataka. Ako se ističe povećanje cijene u iznosu većem od 8 %, putniku bi trebala putem trajnog nosača podataka biti dana mogućnost raskida ugovora ili bi mu trebao biti ponuđen alternativni putni paket aranžman u vrijednosti rezerviranog putovanja. Ako putnik ne iskoristi navedene mogućnosti, putni paket aranžman po višoj cijeni trebao bi se smatrati prihvaćenim. Teret dokazivanja koji se odnosi na preuzimanje obavijesti na trajnom nosaču podataka trebao bi biti na organizatoru putovanja. [Am. 25] |
| --- | --- |

(28a)

Povećanje cijene uvijek bi se trebalo opravdati na trajnom nosaču podataka. Ako se ističe povećanje cijene u iznosu većem od 8 %, putniku bi trebala putem trajnog nosača podataka biti dana mogućnost raskida ugovora ili bi mu trebao biti ponuđen alternativni putni paket aranžman u vrijednosti rezerviranog putovanja. Ako putnik ne iskoristi navedene mogućnosti, putni paket aranžman po višoj cijeni trebao bi se smatrati prihvaćenim. Teret dokazivanja koji se odnosi na preuzimanje obavijesti na trajnom nosaču podataka trebao bi biti na organizatoru putovanja. [Am. 25]

| (29) | Primjereno je utvrditi posebna pravila o pravnoj zaštiti u vezi s nesukladnim izvršenjem ugovora o putovanju u paket aranžmanu. Putnik treba imati pravo na rješavanje problema a, ako se znatan dio ugovorenih usluga ne može pružiti, putniku se trebaju ponuditi alternativna rješenja. Putnik treba imati i pravo na sniženje cijena i/ili nadoknadu štete. Nadoknadom bi se trebala obuhvatiti i nematerijalna šteta, posebno u slučaju narušenog odmora te, u opravdanim slučajevima, troškovi koje je putnik pretrpio dok je sam rješavao problem. |
| --- | --- |

(29)

Primjereno je utvrditi posebna pravila o pravnoj zaštiti u vezi s nesukladnim izvršenjem ugovora o putovanju u paket aranžmanu. Putnik treba imati pravo na rješavanje problema a, ako se znatan dio ugovorenih usluga ne može pružiti, putniku se trebaju ponuditi alternativna rješenja. Putnik treba imati i pravo na sniženje cijena i/ili nadoknadu štete. Nadoknadom bi se trebala obuhvatiti i nematerijalna šteta, posebno u slučaju narušenog odmora te, u opravdanim slučajevima, troškovi koje je putnik pretrpio dok je sam rješavao problem.

| (30) | Kako bi se osigurala dosljednost, primjereno je odredbe ove Direktive uskladiti s međunarodnim konvencijama kojima je obuhvaćeno područje usluga putovanja te sa zakonodavstvom Unije o pravima putnika. Ako je organizator odgovoran za neizvršenje ili nepravilno izvršenje usluga obuhvaćenih ugovorom o putovanju u paket aranžmanu, tom organizatoru treba biti omogućeno pozivati se na ograničenja odgovornosti pružatelja usluga utvrđena u međunarodnim konvencijama kao što je Montrealska konvencija iz 1999. o ujednačavanju određenih pravila u međunarodnom zračnom prijevozu (6), Konvenciju iz 1980 o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) (7), te Atensku konvenciju iz 1974. o prijevozu putnika i njihove prtljage morem (8). Ako je zbog neizbježnih i izvanrednih okolnosti nemoguće osigurati povratak putnika na mjesto polaska, obveza organizatora da snosi troškove nastavka putnikova boravka u odredištu treba uskladiti s Uredbom (EU) br. .../... Europskog parlamenta i Vijeća (9)
   (*1). |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se osigurala dosljednost, primjereno je odredbe ove Direktive uskladiti s međunarodnim konvencijama kojima je obuhvaćeno područje usluga putovanja te sa zakonodavstvom Unije o pravima putnika. Ako je organizator odgovoran za neizvršenje ili nepravilno izvršenje usluga obuhvaćenih ugovorom o putovanju u paket aranžmanu, tom organizatoru treba biti omogućeno pozivati se na ograničenja odgovornosti pružatelja usluga utvrđena u međunarodnim konvencijama kao što je Montrealska konvencija iz 1999. o ujednačavanju određenih pravila u međunarodnom zračnom prijevozu (6), Konvenciju iz 1980 o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) (7), te Atensku konvenciju iz 1974. o prijevozu putnika i njihove prtljage morem (8). Ako je zbog neizbježnih i izvanrednih okolnosti nemoguće osigurati povratak putnika na mjesto polaska, obveza organizatora da snosi troškove nastavka putnikova boravka u odredištu treba uskladiti s Uredbom (EU) br. .../... Europskog parlamenta i Vijeća (9)
   (*1).

| (31) | Ovom se Direktivom ne bi smjelo utjecati na pravo putnika na podnošenje zahtjeva u skladu s ovom Direktivom i zakonodavstvom EU-a o pravima putnika, tako da će putnici i dalje imati mogućnost svoje zahtjeve upućivati organizatoru, prijevozniku ili bilo kojoj drugoj odgovornoj stranci odnosno, prema potrebi, više odgovornih stranaka. Treba se pojasniti da oni ne mogu kumulirati prava na različitim pravnim osnovama ako se tim pravima štite isti interesi ili ako ona imaju isti cilj.
  Međutim, potreba da se osigura da putnici dobiju odgovarajuću i pravovremenu nadoknadu u slučaju da jedna od stranaka ne izvrši ugovor pravilno ne bi trebala nametnuti nerazumni i nerazmjerni teret organizatorima i prodavateljima. Uz obvezu da uklone svaku nesukladnost ili da nadoknade štetu putnicima, organizatori i prodavatelji trebali bi također imati pravo na traženje nadoknade štete od svake treće strane koja je doprinijela događaju koji je prouzročio plaćanje nadoknade ili druge obveze.
  Odgovornošću organizatora
  i prodavatelja stoga se
  ne dovodi se u pitanje
  to
  pravo traženja nadoknade od trećih osoba, uključujući pružatelje usluga. [Am. 27] |
| --- | --- |

(31)

Ovom se Direktivom ne bi smjelo utjecati na pravo putnika na podnošenje zahtjeva u skladu s ovom Direktivom i zakonodavstvom EU-a o pravima putnika, tako da će putnici i dalje imati mogućnost svoje zahtjeve upućivati organizatoru, prijevozniku ili bilo kojoj drugoj odgovornoj stranci odnosno, prema potrebi, više odgovornih stranaka. Treba se pojasniti da oni ne mogu kumulirati prava na različitim pravnim osnovama ako se tim pravima štite isti interesi ili ako ona imaju isti cilj.
  Međutim, potreba da se osigura da putnici dobiju odgovarajuću i pravovremenu nadoknadu u slučaju da jedna od stranaka ne izvrši ugovor pravilno ne bi trebala nametnuti nerazumni i nerazmjerni teret organizatorima i prodavateljima. Uz obvezu da uklone svaku nesukladnost ili da nadoknade štetu putnicima, organizatori i prodavatelji trebali bi također imati pravo na traženje nadoknade štete od svake treće strane koja je doprinijela događaju koji je prouzročio plaćanje nadoknade ili druge obveze.
  Odgovornošću organizatora
  i prodavatelja stoga se
  ne dovodi se u pitanje
  to
  pravo traženja nadoknade od trećih osoba, uključujući pružatelje usluga. [Am. 27]

| (32) | Ako se putnik tijekom putovanja ili odmora nalazi u teškoćama, organizator treba biti obvezan pružiti pravovremenu

  primjerenu
  pomoć
  bez nepotrebnog odgađanja
  . Takva se pomoć treba sastojati uglavnom od pružanja informacija, prema potrebi, o pitanjima poput zdravstvenih usluga, tijela lokalne vlasti i konzularne pomoći, kao i od praktične pomoći, primjerice u vezi sa sredstvima komunikacije na daljinu i
  organizaciju alternativnih rješenja

  alternativnim rješenjima za putovanje. [Am. 28] |
| --- | --- |

(32)

Ako se putnik tijekom putovanja ili odmora nalazi u teškoćama, organizator treba biti obvezan pružiti pravovremenu

  primjerenu
  pomoć
  bez nepotrebnog odgađanja
  . Takva se pomoć treba sastojati uglavnom od pružanja informacija, prema potrebi, o pitanjima poput zdravstvenih usluga, tijela lokalne vlasti i konzularne pomoći, kao i od praktične pomoći, primjerice u vezi sa sredstvima komunikacije na daljinu i
  organizaciju alternativnih rješenja

  alternativnim rješenjima za putovanje. [Am. 28]

| (33) | Komisija je, u svojoj Komunikaciji od 18. ožujka 2013. naslovljenoj „Zaštita putnika u slučaju insolventnosti zračnog prijevoznika”, utvrdila mjere kako bi se poboljšala zaštita putnika u slučaju insolventnosti zračnog prijevoznika, uključujući bolju provedbu Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici i Uredbe (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (10) te suradnju s dionicima iz sektora a u slučaju neuspjeha uzelo bi se u obzir donošenje odgovarajuće zakonodavne mjere. Ta se Komunikacija odnosi na kupovinu pojedinačnog sastavnog dijela, tj. usluga zračnog prijevoza te se njome stoga ne dovode u pitanje postojeća pravila o paket aranžmanima i zakonodavce ne sprečava u donošenju odredaba i u vezi sa zaštitom kupaca suvremenih kombinacija usluga putovanja u slučaju insolventnosti. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je, u svojoj Komunikaciji od 18. ožujka 2013. naslovljenoj „Zaštita putnika u slučaju insolventnosti zračnog prijevoznika”, utvrdila mjere kako bi se poboljšala zaštita putnika u slučaju insolventnosti zračnog prijevoznika, uključujući bolju provedbu Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici i Uredbe (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (10) te suradnju s dionicima iz sektora a u slučaju neuspjeha uzelo bi se u obzir donošenje odgovarajuće zakonodavne mjere. Ta se Komunikacija odnosi na kupovinu pojedinačnog sastavnog dijela, tj. usluga zračnog prijevoza te se njome stoga ne dovode u pitanje postojeća pravila o paket aranžmanima i zakonodavce ne sprečava u donošenju odredaba i u vezi sa zaštitom kupaca suvremenih kombinacija usluga putovanja u slučaju insolventnosti.

| (34) | Države članice trebaju osigurati da putnici koji kupuju paket-aranžmane ili
  povezane

  potpomognute putne aranžmane uživaju punu zaštitu u slučaju nesolventnosti organizatora, prodavatelja koji je omogućio potpomognuti

  povezani
  putni aranžman ili bilo kojeg pružatelja usluga

  ili poslovnog subjekta uključenog u povezani putni aranžman
  . Države članice u kojima organizatori paket-aranžmana ili prodavatelji koji su omogućili potpomognuti putni aranžman imaju poslovni nastan stoga trebaju osigurati da trgovci koji nude takve kombinacije putnih usluga polože osiguranje za povrat svih iznosa koje su putnici uplatili te za njihov povratak u domovinu u slučaju nesolventnosti. Dok zadržavaju pravo diskrecije u vezi s načinom na koji se pruža zaštita u slučaju insolventnosti, države članice trebaju osigurati učinkovitost svojih nacionalnih programa zaštite u slučaju insolventnosti te da se u okviru tih programa svim putnicima koji trpe štetu zbog insolvetnosti može jamčiti pravovremen povratak u domovinu i
  hitan
  povrat novca.
  Ako bi putnik radije u cijelosti iskoristio svoj paket aranžman ili povezani putni aranžman nego ostvario puni povrat, zaštita u slučaju insolventnosti može, prema potrebi, osigurati ispunjavanje postojećih ugovora kako bi se paket aranžman ili povezani putni aranžman mogao iskoristiti bez dodatnih troškova za putnika
  . Pri pružanju obvezne zaštite u slučaju insolventnosti treba se uzeti u obzir stvarna razina financijskog rizika u vezi s aktivnostima koje poduzima organizator, nadležni prodavatelj ili pružatelj usluga,
  ili poslovni subjekt uključen u povezani putni aranžman
  , uključujući vrstu kombinacije usluga putovanja koje prodaju, predvidive sezonske oscilacije te visinu prethodno uplaćenih iznosa i način na koji su ti iznosi osigurani. U skladu s direktivom 2006/123/EZ od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištuu slučajevima gdje se zaštita u slučaju insolventnosti može pružiti u obliku jamstva ili police osiguranja takav vrijednosni papir ne smije se ograničiti na potvrde koje izdaju financijski operateri s poslovnim nastanom u dotičnoj državi članici. [Am. 29] |
| --- | --- |

(34)

Države članice trebaju osigurati da putnici koji kupuju paket-aranžmane ili
  povezane

  potpomognute putne aranžmane uživaju punu zaštitu u slučaju nesolventnosti organizatora, prodavatelja koji je omogućio potpomognuti

  povezani
  putni aranžman ili bilo kojeg pružatelja usluga

  ili poslovnog subjekta uključenog u povezani putni aranžman
  . Države članice u kojima organizatori paket-aranžmana ili prodavatelji koji su omogućili potpomognuti putni aranžman imaju poslovni nastan stoga trebaju osigurati da trgovci koji nude takve kombinacije putnih usluga polože osiguranje za povrat svih iznosa koje su putnici uplatili te za njihov povratak u domovinu u slučaju nesolventnosti. Dok zadržavaju pravo diskrecije u vezi s načinom na koji se pruža zaštita u slučaju insolventnosti, države članice trebaju osigurati učinkovitost svojih nacionalnih programa zaštite u slučaju insolventnosti te da se u okviru tih programa svim putnicima koji trpe štetu zbog insolvetnosti može jamčiti pravovremen povratak u domovinu i
  hitan
  povrat novca.
  Ako bi putnik radije u cijelosti iskoristio svoj paket aranžman ili povezani putni aranžman nego ostvario puni povrat, zaštita u slučaju insolventnosti može, prema potrebi, osigurati ispunjavanje postojećih ugovora kako bi se paket aranžman ili povezani putni aranžman mogao iskoristiti bez dodatnih troškova za putnika
  . Pri pružanju obvezne zaštite u slučaju insolventnosti treba se uzeti u obzir stvarna razina financijskog rizika u vezi s aktivnostima koje poduzima organizator, nadležni prodavatelj ili pružatelj usluga,
  ili poslovni subjekt uključen u povezani putni aranžman
  , uključujući vrstu kombinacije usluga putovanja koje prodaju, predvidive sezonske oscilacije te visinu prethodno uplaćenih iznosa i način na koji su ti iznosi osigurani. U skladu s direktivom 2006/123/EZ od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištuu slučajevima gdje se zaštita u slučaju insolventnosti može pružiti u obliku jamstva ili police osiguranja takav vrijednosni papir ne smije se ograničiti na potvrde koje izdaju financijski operateri s poslovnim nastanom u dotičnoj državi članici. [Am. 29]

| (35) | Kako bi se olakšalo slobodno kretanje usluga, države članice trebaju imati obvezu priznavanja zaštite u slučaju insolventnosti po zakonu države članice u kojoj je prijavljen poslovni nastan. Kako bi se u vezi sa zaštitom u slučaju insolventnosti olakšali suradnja i nadzor poduzeća koja djeluju u različitim državama članicama, države članice trebaju imati obvezu određivanja središnjih kontaktnih točaka. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi se olakšalo slobodno kretanje usluga, države članice trebaju imati obvezu priznavanja zaštite u slučaju insolventnosti po zakonu države članice u kojoj je prijavljen poslovni nastan. Kako bi se u vezi sa zaštitom u slučaju insolventnosti olakšali suradnja i nadzor poduzeća koja djeluju u različitim državama članicama, države članice trebaju imati obvezu određivanja središnjih kontaktnih točaka.

| (36) | Kada je riječ o povezanim putnim aranžmanima, uz obvezu pružanja zaštite u slučaju insolventnosti i obveze informiranja putnika o tome da su za izvršenje ugovornih obveza odgovorni samo pojedinačni pružatelji usluga, dotični ugovori podliježu općem zakonodavstvu Unije o zaštiti potrošača i zakonodavstvu Unije na razini sektora. |
| --- | --- |

(36)

Kada je riječ o povezanim putnim aranžmanima, uz obvezu pružanja zaštite u slučaju insolventnosti i obveze informiranja putnika o tome da su za izvršenje ugovornih obveza odgovorni samo pojedinačni pružatelji usluga, dotični ugovori podliježu općem zakonodavstvu Unije o zaštiti potrošača i zakonodavstvu Unije na razini sektora.

| (37) | Primjereno je putnike zaštititi u situacijama gdje prodavatelj organizira rezerviranje paket aranžmana ili povezanog putnog aranžmana a gdje prodavatelj napravi pogrešku u postupku rezerviranja. |
| --- | --- |

(37)

Primjereno je putnike zaštititi u situacijama gdje prodavatelj organizira rezerviranje paket aranžmana ili povezanog putnog aranžmana a gdje prodavatelj napravi pogrešku u postupku rezerviranja.

| (38) | Isto je tako primjereno potvrditi da se potrošači ne mogu odreći prava koja proizlaze iz Direktive te da organizatori ili trgovci koji omogućuju povezane putne aranžmane ne smiju izbjegavati svoje obveze tvrdeći da djeluju samo kao pružatelji usluga, posrednici ili u bilo kakvom drugom svojstvu. |
| --- | --- |

(38)

Isto je tako primjereno potvrditi da se potrošači ne mogu odreći prava koja proizlaze iz Direktive te da organizatori ili trgovci koji omogućuju povezane putne aranžmane ne smiju izbjegavati svoje obveze tvrdeći da djeluju samo kao pružatelji usluga, posrednici ili u bilo kakvom drugom svojstvu.

| (39) | Države članice trebaju utvrditi kazne za kršenje odredaba kojima se ova Direktiva prenosi u nacionalna zakonodavstva te osigurati njihovo izvršenje. Te bi sankcije trebale biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

(39)

Države članice trebaju utvrditi kazne za kršenje odredaba kojima se ova Direktiva prenosi u nacionalna zakonodavstva te osigurati njihovo izvršenje. Te bi sankcije trebale biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

| (40) | Nakon donošenja ove Direktive neophodno je prilagoditi određene akte o zaštiti potrošača. Budući da se Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača
   (11) u svojem sadašnjem obliku ne primjenjuje na ugovore koji su obuhvaćeni Direktivom 90/314/EEZ, potrebno je izmijeniti Direktivu 2011/83/EU kako bi se osiguralo da se ona primjenjuje na potpomognute putne aranžmane

  nadalje primjenjuje na pojedinačne usluge putovanja koje su dio povezanog putnog aranžmana ako navedene pojedinačne usluge nisu izuzete iz područja primjene Direktive 2011/83/EU,
  te kako bi se određena prava potrošača utvrđena u toj Direktivi odnosila i na paket aranžmane. [Am. 30] |
| --- | --- |

(40)

Nakon donošenja ove Direktive neophodno je prilagoditi određene akte o zaštiti potrošača. Budući da se Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača
   (11) u svojem sadašnjem obliku ne primjenjuje na ugovore koji su obuhvaćeni Direktivom 90/314/EEZ, potrebno je izmijeniti Direktivu 2011/83/EU kako bi se osiguralo da se ona primjenjuje na potpomognute putne aranžmane

  nadalje primjenjuje na pojedinačne usluge putovanja koje su dio povezanog putnog aranžmana ako navedene pojedinačne usluge nisu izuzete iz područja primjene Direktive 2011/83/EU,
  te kako bi se određena prava potrošača utvrđena u toj Direktivi odnosila i na paket aranžmane. [Am. 30]

| (41) | Ovom se Direktivom ne bi trebalo dovoditi u pitanje Uredbu (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (12) te nacionalno ugovorno pravo za one aspekte koji se njome ne uređuju. S obzirom na to da cilj ove Direktive, a to je doprinos pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i postizanju visoke i što je moguće usklađenije razine zaštite potrošača, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog može bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(41)

Ovom se Direktivom ne bi trebalo dovoditi u pitanje Uredbu (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (12) te nacionalno ugovorno pravo za one aspekte koji se njome ne uređuju. S obzirom na to da cilj ove Direktive, a to je doprinos pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i postizanju visoke i što je moguće usklađenije razine zaštite potrošača, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog može bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (42) | Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela koja su priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (Povelja). Ovom Direktivom posebno se poštuje sloboda poduzetništva utvrđena u članku 16. Povelje i osigurava visoka razina zaštite potrošača unutar Unije, u skladu s njezinim člankom 38. |
| --- | --- |

(42)

Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela koja su priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (Povelja). Ovom Direktivom posebno se poštuje sloboda poduzetništva utvrđena u članku 16. Povelje i osigurava visoka razina zaštite potrošača unutar Unije, u skladu s njezinim člankom 38.

| (43) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom od 28. rujna 2011. država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (13), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata prenošenja. U pogledu ove Direktive zakonodavac smatra da je dostava tih dokumenata opravdana, |
| --- | --- |

(43)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom od 28. rujna 2011. država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (13), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata prenošenja. U pogledu ove Direktive zakonodavac smatra da je dostava tih dokumenata opravdana,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Poglavlje I.

Predmet, razina usklađenosti, područje primjene i definicije

Članak 1.

Predmet

Svrha je ove Direktive pridonijeti pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i postizanju visoke
  i što je moguće ujednačenije
  razine zaštite potrošača usklađivanjem određenih aspekata

  u pogledu
  zakona i drugih propisa država članica u vezi s ugovorima o putovanjima u paket aranžmanu i o potpomognutim putnim
  povezanim
  aranžmanima koji se sklapaju između putnika i trgovaca. [Am. 31]

Članak 1.a

Razina usklađenosti

Osim ako ovom Direktivom nije drugačije predviđeno, države članice ne smiju u svojem nacionalnom pravu zadržati niti u njega uvesti odredbe koje su u proturječju s odredbama iz ove Direktive, uključujući strože ili manje stroge odredbe kojima bi se osigurala različita razina zaštite potrošača. [Am. 32]

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na paket aranžmane koje trgovci putnicima nude na prodaju ili im ih prodaju, osim članaka 17., 17.a i 17.b te na potpomognute putne aranžmane osim članaka 4. do 14. i 18. te članka 21. stavka 1.

2.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na:

| (a) | paket aranžmane i povezane putne aranžmane kojima se obuhvaća razdoblje kraće od 24 sata, osim ako uključuju smještaj za noćenje; |
| --- | --- |

(a)

paket aranžmane i povezane putne aranžmane kojima se obuhvaća razdoblje kraće od 24 sata, osim ako uključuju smještaj za noćenje;

| (aa) | paket aranžmani i povezani putni aranžmani koje povremeno nude ili sastavljaju fizičke ili pravne osobe od čije se prodaje odnosno omogućavanja ne ostvaruje nikakva izravna niti neizravna financijska korist i kod kojih je odgovorni trgovac pravilno obavijestio putnika o tome da se ova Direktiva ne primjenjuje na takve paket aranžmane ili putne aranžmane; [Am. 33] |
| --- | --- |

(aa)

paket aranžmani i povezani putni aranžmani koje povremeno nude ili sastavljaju fizičke ili pravne osobe od čije se prodaje odnosno omogućavanja ne ostvaruje nikakva izravna niti neizravna financijska korist i kod kojih je odgovorni trgovac pravilno obavijestio putnika o tome da se ova Direktiva ne primjenjuje na takve paket aranžmane ili putne aranžmane; [Am. 33]

| (b) | popratne ugovore o uslugama putovanja koje se pružaju kao popratne usluge paket aranžmana i rezerviraju se bez sudjelovanja organizatora ili
  popratne ugovore kojima se obuhvaćaju financijske usluge; [Am. 34] |
| --- | --- |

(b)

popratne ugovore o uslugama putovanja koje se pružaju kao popratne usluge paket aranžmana i rezerviraju se bez sudjelovanja organizatora ili
  popratne ugovore kojima se obuhvaćaju financijske usluge; [Am. 34]

| (c) | paket aranžmane i potpomognute

  povezane
  putne aranžmane kupljene na temelju okvirnog ugovora
  za poslovna putovanja
  između putnikova poslodavca

  poslovnog subjekta u čije ime putnik putuje
  i trgovca koji je specijaliziran za organiziranje poslovnih putovanja; [Am. 35] |
| --- | --- |

(c)

paket aranžmane i potpomognute

  povezane
  putne aranžmane kupljene na temelju okvirnog ugovora
  za poslovna putovanja
  između putnikova poslodavca

  poslovnog subjekta u čije ime putnik putuje
  i trgovca koji je specijaliziran za organiziranje poslovnih putovanja; [Am. 35]

| (d) | paket aranžmane kod kojih se najviše jedna usluga putovanja iz članka 3. točke 1. podtočaka (a), (b) i (c) kombinira s putnom uslugom iz članka 3. točke 1. podtočke (d) ako ta

  posljednja navedena
  usluga ne čini znatan dio paket aranžmana
  ili ako je jasno da usluga ne predstavlja razlog putovanja ili je jasno da se pomoćna usluga ne prodaje kao glavni element putovanja
  ; ili [Am. 36] |
| --- | --- |

(d)

paket aranžmane kod kojih se najviše jedna usluga putovanja iz članka 3. točke 1. podtočaka (a), (b) i (c) kombinira s putnom uslugom iz članka 3. točke 1. podtočke (d) ako ta

  posljednja navedena
  usluga ne čini znatan dio paket aranžmana
  ili ako je jasno da usluga ne predstavlja razlog putovanja ili je jasno da se pomoćna usluga ne prodaje kao glavni element putovanja
  ; ili [Am. 36]

| (e) | samostalne ugovore o pojedinačnim uslugama putovanja. |
| --- | --- |

(e)

samostalne ugovore o pojedinačnim uslugama putovanja.

| (ea) | Autobusni, željeznički, brodski ili zračni prijevoz putnika u koji je uključen smještaj, ako je jesno da je glavni element putovanja prijevoz i takav se prijevoz ne kombinira s drugom uslugom putovanja kako je utvrđeno u članku 3. točki 1. podtočkama (b), (c) ili (d) [Am. 37] |
| --- | --- |

(ea)

Autobusni, željeznički, brodski ili zračni prijevoz putnika u koji je uključen smještaj, ako je jesno da je glavni element putovanja prijevoz i takav se prijevoz ne kombinira s drugom uslugom putovanja kako je utvrđeno u članku 3. točki 1. podtočkama (b), (c) ili (d) [Am. 37]

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „usluga putovanja” znači:






  (a) | prijevoz putnika; |
| --- | --- | --- |

(1)

„usluga putovanja” znači:

(a)

prijevoz putnika;

| (b) | smještaj koji se ne odnosi na stanovanje

  za potrebe stanovanja, pod uvjetom da je jasno da takav smještaj ima turističku svrhu
  ; [Am. 38] |
| --- | --- |

(b)

smještaj koji se ne odnosi na stanovanje

  za potrebe stanovanja, pod uvjetom da je jasno da takav smještaj ima turističku svrhu
  ; [Am. 38]

| (c) | iznajmljivanje automobila
  , drugih vozila ili drugih prijevoznih sredstava
  ili [Am. 39] |
| --- | --- |

(c)

iznajmljivanje automobila
  , drugih vozila ili drugih prijevoznih sredstava
  ili [Am. 39]

| (d) | bilo koja druga turistička usluga koja nije popratna usluga vezana uz prijevoz putnika, smještaj ili iznajmljivanje automobila
  , drugih vozila ili drugih prijevoznih sredstava
  ; [Am. 40]. |
| --- | --- |

(d)

bilo koja druga turistička usluga koja nije popratna usluga vezana uz prijevoz putnika, smještaj ili iznajmljivanje automobila
  , drugih vozila ili drugih prijevoznih sredstava
  ; [Am. 40].

| (2) | „paket aranžman” znači kombinacija najmanje dviju vrsta usluga putovanja za potrebe istog putovanja ili odmora ako:






  (a) | te usluge sastavlja isti trgovac, uključujući na zahtjev putnika ili u skladu s njegovim izborom, prije nego što je sklopljen ugovor o svim uslugama ili |
| --- | --- | --- |

(2)

„paket aranžman” znači kombinacija najmanje dviju vrsta usluga putovanja za potrebe istog putovanja ili odmora ako:

(a)

te usluge sastavlja isti trgovac, uključujući na zahtjev putnika ili u skladu s njegovim izborom, prije nego što je sklopljen ugovor o svim uslugama ili

| (b) | neovisno o tome jesu li sklopljeni posebni ugovori s pojedinačnim pružateljima usluga putovanja, ako se te usluge:






  (i.) | kupuju na jednoj prodajnoj točki u okviru istog postupka rezerviranja
  i ako putnik odabere sve te usluge prije nego što za njih pristane platiti, ili [Am. 41] |
| --- | --- | --- |

(b)

neovisno o tome jesu li sklopljeni posebni ugovori s pojedinačnim pružateljima usluga putovanja, ako se te usluge:

(i.)

kupuju na jednoj prodajnoj točki u okviru istog postupka rezerviranja
  i ako putnik odabere sve te usluge prije nego što za njih pristane platiti, ili [Am. 41]

| (ii.) | nude ili naplaćuju po jedinstvenoj ili ukupnoj cijeni
  , ili [Am. 42] |
| --- | --- |

(ii.)

nude ili naplaćuju po jedinstvenoj ili ukupnoj cijeni
  , ili [Am. 42]

| (iii.) | oglašuju ili prodaju pod nazivom „paket aranžman” ili pod sličnim nazivom
  , ili [Am. 43] |
| --- | --- |

(iii.)

oglašuju ili prodaju pod nazivom „paket aranžman” ili pod sličnim nazivom
  , ili [Am. 43]

| (iv.) | kombiniraju nakon sklapanja ugovora kojime trgovac putniku daje pravo izbora između raznih vrsta usluga putovanja, ili |
| --- | --- |

(iv.)

kombiniraju nakon sklapanja ugovora kojime trgovac putniku daje pravo izbora između raznih vrsta usluga putovanja, ili

| (v.) | kupuju od različitih trgovaca putem povezanih postupaka rezerviranja na internetu ako

  u kojima
  se ime putnika ili podaci

  i drugi osobni podaci kao što su kontaktni podaci, podaci o kreditnoj kartici ili putovnici
  koji su potrebni za provođenje transakcije u vezi s rezerviranjem prenose od jednog do drugog trgovca najkasnije kada se potvrdi rezervacija

  24 sata nakon potvrde rezervacije
  prve usluge; [Am. 44] |
| --- | --- |

(v.)

kupuju od različitih trgovaca putem povezanih postupaka rezerviranja na internetu ako

  u kojima
  se ime putnika ili podaci

  i drugi osobni podaci kao što su kontaktni podaci, podaci o kreditnoj kartici ili putovnici
  koji su potrebni za provođenje transakcije u vezi s rezerviranjem prenose od jednog do drugog trgovca najkasnije kada se potvrdi rezervacija

  24 sata nakon potvrde rezervacije
  prve usluge; [Am. 44]

| (3) | „ugovor o putovanju u paket aranžmanu” znači ugovor o paket aranžmanu u cjelini ili, ako se paket aranžman pruža u okviru različitih ugovora, svi ugovori kojima se obuhvaćaju usluge uključene u paket aranžman; |
| --- | --- |

(3)

„ugovor o putovanju u paket aranžmanu” znači ugovor o paket aranžmanu u cjelini ili, ako se paket aranžman pruža u okviru različitih ugovora, svi ugovori kojima se obuhvaćaju usluge uključene u paket aranžman;

| (4) | „početak paket aranžmana” znači početak izvršavanja usluga paket aranžmana; |
| --- | --- |

(4)

„početak paket aranžmana” znači početak izvršavanja usluga paket aranžmana;

| (5) | „potpomognut

  povezani
  putni aranžman” znači kombinacija najmanje dviju vrsta usluga putovanja za potrebe istog putovanja ili odmora koje ne predstavljaju paket aranžman a koje za posljedicu imaju sklapanje zasebnih ugovora s pojedinačnim pružateljima usluga putovanja, ako
  jedan od tih pružatelja usluga ili
  prodavatelj omogućuje kombiniranje: [Am. 45]







  (a) | na temelju odvojenih rezervacija

  ako putnik odabere i pristane na plaćanje svake usluge putovanja odvojeno
  prilikom jednog posjeta kontaktnoj točki ili kontakta s njome; ili [Am. 46] |
| --- | --- | --- |

(5)

„potpomognut

  povezani
  putni aranžman” znači kombinacija najmanje dviju vrsta usluga putovanja za potrebe istog putovanja ili odmora koje ne predstavljaju paket aranžman a koje za posljedicu imaju sklapanje zasebnih ugovora s pojedinačnim pružateljima usluga putovanja, ako
  jedan od tih pružatelja usluga ili
  prodavatelj omogućuje kombiniranje: [Am. 45]

(a)

na temelju odvojenih rezervacija

  ako putnik odabere i pristane na plaćanje svake usluge putovanja odvojeno
  prilikom jednog posjeta kontaktnoj točki ili kontakta s njome; ili [Am. 46]

| (b) | putem ciljnog pribavljanja dodatnih usluga putovanja od drugog trgovca preko povezanih postupaka rezerviranja na internetu najkasnije kada

  u kojima se barem ime putnika ili kontaktni podaci prenose drugom trgovcu i te se dodatne usluge pruže najkasnije 24 sata nakon što
  se potvrdi rezervacija prve usluge; [Am. 47] |
| --- | --- |

(b)

putem ciljnog pribavljanja dodatnih usluga putovanja od drugog trgovca preko povezanih postupaka rezerviranja na internetu najkasnije kada

  u kojima se barem ime putnika ili kontaktni podaci prenose drugom trgovcu i te se dodatne usluge pruže najkasnije 24 sata nakon što
  se potvrdi rezervacija prve usluge; [Am. 47]

| (6) | „putnik” znači svaka osoba koja želi sklopiti ugovor ili ima pravo putovanja na temelju ugovora sklopljenog u području primjene ove Direktive, uključujući osobe na poslovnim putovanjima ako ne putuju na temelju okvirnog ugovora s trgovcem specijaliziranim za organiziranje poslovnih putovanja |
| --- | --- |

(6)

„putnik” znači svaka osoba koja želi sklopiti ugovor ili ima pravo putovanja na temelju ugovora sklopljenog u području primjene ove Direktive, uključujući osobe na poslovnim putovanjima ako ne putuju na temelju okvirnog ugovora s trgovcem specijaliziranim za organiziranje poslovnih putovanja

| (7) | „trgovac” znači svaka osoba koja djeluje za potrebe svoje trgovine, posla, obrta ili struke |
| --- | --- |

(7)

„trgovac” znači svaka osoba koja djeluje za potrebe svoje trgovine, posla, obrta ili struke

| (8) | „organizator” znači trgovac koji izravno ili preko drugog trgovca odnosno zajedno s drugim trgovcem kombinira i prodaje ili nudi na prodaju paket aranžmane
  ili koji omogućuje kombiniranje i pribavljanje tih paketa
  ; Ako dva ili više trgovaca ispunjuju bilo koji kriterij iz točke 2. podtočke (b), svi ti trgovci smatraju se organizatorima osim ako se jedan od njih odredi za organizatora te se o tome putnika obavijesti [Am. 48] |
| --- | --- |

(8)

„organizator” znači trgovac koji izravno ili preko drugog trgovca odnosno zajedno s drugim trgovcem kombinira i prodaje ili nudi na prodaju paket aranžmane
  ili koji omogućuje kombiniranje i pribavljanje tih paketa
  ; Ako dva ili više trgovaca ispunjuju bilo koji kriterij iz točke 2. podtočke (b), svi ti trgovci smatraju se organizatorima osim ako se jedan od njih odredi za organizatora te se o tome putnika obavijesti [Am. 48]

| (9) | „prodavatelj” znači trgovac koji nije organizator a koji:






  (a) | prodaje ili nudi na prodaju paket aranžmane
  koje je sastavio organizator,
  ili [Am. 49] |
| --- | --- | --- |

(9)

„prodavatelj” znači trgovac koji nije organizator a koji:

(a)

prodaje ili nudi na prodaju paket aranžmane
  koje je sastavio organizator,
  ili [Am. 49]

| (b) | omogućuje pribavljanje usluga putovanja koje su dio potpomognutog

  povezanog
  putnog aranžmana pomažući putnicima u sklapanju zasebnih ugovora o uslugama putovanja s pojedinačnim pružateljima usluga
  , od kojih jedan može biti i sam prodavatelj
  ; [Am. 50] |
| --- | --- |

(b)

omogućuje pribavljanje usluga putovanja koje su dio potpomognutog

  povezanog
  putnog aranžmana pomažući putnicima u sklapanju zasebnih ugovora o uslugama putovanja s pojedinačnim pružateljima usluga
  , od kojih jedan može biti i sam prodavatelj
  ; [Am. 50]

| (10) | „trajni nosač podataka” znači svako sredstvo kojim se putniku ili trgovcu omogućuje pohrana informacija koje su mu osobno upućene i kojima može naknadno pristupati tijekom odgovarajućeg vremena primjerenog svrhama za koje su te informacije namijenjene i kojim se omogućuje nepromijenjena reprodukcija pohranjenih informacija; |
| --- | --- |

(10)

„trajni nosač podataka” znači svako sredstvo kojim se putniku ili trgovcu omogućuje pohrana informacija koje su mu osobno upućene i kojima može naknadno pristupati tijekom odgovarajućeg vremena primjerenog svrhama za koje su te informacije namijenjene i kojim se omogućuje nepromijenjena reprodukcija pohranjenih informacija;

| (11) | „neizbježne i izvanredne okolnosti” znači
  nepredvidiva
  situacija izvan kontrole trgovca čije se posljedice nisu mogle izbjeći čak i da su bile poduzete sve razumne mjere

  unatoč svoj poduzetoj dužnoj pažnji
  ; [Am. 51] |
| --- | --- |

(11)

„neizbježne i izvanredne okolnosti” znači
  nepredvidiva
  situacija izvan kontrole trgovca čije se posljedice nisu mogle izbjeći čak i da su bile poduzete sve razumne mjere

  unatoč svoj poduzetoj dužnoj pažnji
  ; [Am. 51]

| (12) | „nesukladnost” znači nedostatak i

  ili
  nepravilno izvršenje usluga putovanja uključenih u paket aranžman; [Am. 52] |
| --- | --- |

(12)

„nesukladnost” znači nedostatak i

  ili
  nepravilno izvršenje usluga putovanja uključenih u paket aranžman; [Am. 52]

| (12a) | „pomoćne usluge” znači nesamostalne turističke usluge u okviru pružanja ili dopune usluga putovanja, posebice putno osiguranje, prijevoz od stanice do mjesta na kojem je osiguran smještaj ili do zračne luke kod odlaska i u okviru izleta, prijevoz prtljage, dnevni obroci i usluge čišćenja u okviru smještaja. [Am. 53] |
| --- | --- |

(12a)

„pomoćne usluge” znači nesamostalne turističke usluge u okviru pružanja ili dopune usluga putovanja, posebice putno osiguranje, prijevoz od stanice do mjesta na kojem je osiguran smještaj ili do zračne luke kod odlaska i u okviru izleta, prijevoz prtljage, dnevni obroci i usluge čišćenja u okviru smještaja. [Am. 53]

Poglavlje II.

Obveze informiranja i sadržaj ugovora o putovanju u paket aranžmanu

Članak 4.

Predugovorne informacije

1.   Države članice osiguravaju da, prije nego što se putnik obveže bilo kakvim ugovorom o putovanju u paket aranžmanu ili bilo kakvom odgovarajućom ponudom, organizator i, ako se paket aranžman prodaje preko prodavatelja, prodavatelj putniku prema potrebi pruži sljedeće informacije u odnosu na paket aranžman: [Am. 54]

| (a) | glavne značajke usluga putovanja:






  (i.) | odredište/odredišta, plan putovanja i razdoblja boravka, s datumima
  te broj uključenih noćenja; [Am. 55] |
| --- | --- | --- |

(a)

glavne značajke usluga putovanja:

(i.)

odredište/odredišta, plan putovanja i razdoblja boravka, s datumima
  te broj uključenih noćenja; [Am. 55]

| (ii.) | sredstva, značajke i kategorije prijevoza, mjesto polaska i povratka s datumom i vremenom odnosno, ako još nije utvrđeno točno vrijeme, približnim vremenom polaska i povratka, mjesta i trajanje zaustavljanja i prometne veze

  Ako točno vrijeme još nije određeno, trgovac obavješćuje putnika o predviđenom vremenu polaska i povratka.



  Ako se očekivano vrijeme ne može odrediti, trgovac o tome obavješćuje putnika
  ; [Am. 56] |
| --- | --- |

(ii.)

sredstva, značajke i kategorije prijevoza, mjesto polaska i povratka s datumom i vremenom odnosno, ako još nije utvrđeno točno vrijeme, približnim vremenom polaska i povratka, mjesta i trajanje zaustavljanja i prometne veze

Ako se očekivano vrijeme ne može odrediti, trgovac o tome obavješćuje putnika
  ; [Am. 56]

| (iii.) | mjesto, glavne osobine i turistička

  službena
  kategorija smještaja
  koju je dodijelilo nadležno tijelo u mjestu u kojem se nalazi smještaj [Am. 57] |
| --- | --- |

(iii.)

mjesto, glavne osobine i turistička

  službena
  kategorija smještaja
  koju je dodijelilo nadležno tijelo u mjestu u kojem se nalazi smještaj [Am. 57]

| (iv.) | jesu li osigurani dnevni obroci te, ako jesu, plan obroka |
| --- | --- |

(iv.)

jesu li osigurani dnevni obroci te, ako jesu, plan obroka

| (v.) | posjete, izleti ili druge usluge uključene u dogovorenu cijenu paket aranžmana |
| --- | --- |

(v.)

posjete, izleti ili druge usluge uključene u dogovorenu cijenu paket aranžmana

| (va) | pruža li se putniku neka od usluga putovanja u okviru grupe i, ako je to slučaj, koliko osoba se očekuje da će sudjelovati; [Am. 58] |
| --- | --- |

(va)

pruža li se putniku neka od usluga putovanja u okviru grupe i, ako je to slučaj, koliko osoba se očekuje da će sudjelovati; [Am. 58]

| (vi.) | jezici na kojima će se aktivnosti obavljati te
  [Am. 59] |
| --- | --- |

(vi.)

jezici na kojima će se aktivnosti obavljati te
  [Am. 59]

| (vii.) | na upit putnika,
  hoće li se tijekom putovanja ili odmora omogućivati pristup za osobe sa smanjenom pokretljivošću

  određenim stupnjem smanjene pokretljivosti
  ; [Am. 60] |
| --- | --- |

(vii.)

na upit putnika,
  hoće li se tijekom putovanja ili odmora omogućivati pristup za osobe sa smanjenom pokretljivošću

  određenim stupnjem smanjene pokretljivosti
  ; [Am. 60]

| (b) | poslovni naziv i geografska adresa organizatora te, prema potrebi, prodavatelja, kao i njihov telefonski broj i adresa e-pošte |
| --- | --- |

(b)

poslovni naziv i geografska adresa organizatora te, prema potrebi, prodavatelja, kao i njihov telefonski broj i adresa e-pošte

| (c) | ukupna cijena paket aranžmana uključujući poreze i, prema potrebi, sve dodatne naknade, pristojbe i druge troškove ili, ako se ti troškovi ne mogu u razumnoj mjeri unaprijed izračunati, navođenje mogućnosti da putnik snosi takve dodatne troškove
  i prirodu takvih troškova
  ;
  ukupna cijena mora biti prikazana u obliku detaljnog računa na kojem su na transparentan način prikazani svi troškovi usluge putovanja; [Am. 61] |
| --- | --- |

(c)

ukupna cijena paket aranžmana uključujući poreze i, prema potrebi, sve dodatne naknade, pristojbe i druge troškove ili, ako se ti troškovi ne mogu u razumnoj mjeri unaprijed izračunati, navođenje mogućnosti da putnik snosi takve dodatne troškove
  i prirodu takvih troškova
  ;
  ukupna cijena mora biti prikazana u obliku detaljnog računa na kojem su na transparentan način prikazani svi troškovi usluge putovanja; [Am. 61]

| (d) | načini plaćanja i, prema potrebi, postojanje i uvjeti davanja pologa ili drugih financijskih jamstava koje plaća ili osigurava putnik; |
| --- | --- |

(d)

načini plaćanja i, prema potrebi, postojanje i uvjeti davanja pologa ili drugih financijskih jamstava koje plaća ili osigurava putnik;

| (e) | po potrebi,
  najmanji broj osoba potreban za izvršenje paket aranžmana i
  vremenski
  rok
  naveden u članku 10. stavku 3.

  od najmanje 20 dana

  za moguće otkazivanje
  prije početka paket aranžmana za moguće otkazivanje ako se taj brojka

  broj
  ne dosegne,; [Am. 62] |
| --- | --- |

(e)

po potrebi,
  najmanji broj osoba potreban za izvršenje paket aranžmana i
  vremenski
  rok
  naveden u članku 10. stavku 3.

  od najmanje 20 dana

  za moguće otkazivanje
  prije početka paket aranžmana za moguće otkazivanje ako se taj brojka

  broj
  ne dosegne,; [Am. 62]

| (f) | opće informacije o obvezama u vezi s putovnicama i vizama, uključujući približno trajanje ishođenja viza za građane država članica na koje se to odnosi te informacije o zdravstvenim formalnostima; |
| --- | --- |

(f)

opće informacije o obvezama u vezi s putovnicama i vizama, uključujući približno trajanje ishođenja viza za građane država članica na koje se to odnosi te informacije o zdravstvenim formalnostima;

| (fa) | informacije o sklapanju neobavezne police osiguranja za pokrivanje troškova otkazivanja od strane putnika ili troškova povratka u domovinu u slučaju nesreće ili bolesti; [Am. 63] |
| --- | --- |

(fa)

informacije o sklapanju neobavezne police osiguranja za pokrivanje troškova otkazivanja od strane putnika ili troškova povratka u domovinu u slučaju nesreće ili bolesti; [Am. 63]

| (g) | potvrda o tome da usluge predstavljaju paket aranžman; |
| --- | --- |

(g)

potvrda o tome da usluge predstavljaju paket aranžman;

| (ga) | obavijest o tome da putnik ili organizator, u skladu s člankom 10., može raskinuti ugovor u bilo kojem trenutku prije početka paket aranžmana te nakon plaćanja primjenjive razumne standardne naknade za raskid ugovora ako takva postoji; [Am. 64] |
| --- | --- |

(ga)

obavijest o tome da putnik ili organizator, u skladu s člankom 10., može raskinuti ugovor u bilo kojem trenutku prije početka paket aranžmana te nakon plaćanja primjenjive razumne standardne naknade za raskid ugovora ako takva postoji; [Am. 64]

| (gb) | mogućnost prijenosa ugovora o putovanju u paket aranžmanu na drugog putnika te moguća ograničenja i posljedice takvog prijenosa. [Am. 65] |
| --- | --- |

(gb)

mogućnost prijenosa ugovora o putovanju u paket aranžmanu na drugog putnika te moguća ograničenja i posljedice takvog prijenosa. [Am. 65]

1a.
     
  Ako je paket aranžman prodan preko prodavatelja, prodavatelj je obvezan putnika odmah obavijestiti o svim informacijama iz stavka 1. [Am. 66]

2.   Informacije iz članka

  stavka
  1. moraju biti jasno prikazane

  jasne, razumljive
  i lako uočljive. [Am. 67]

2a.
     
  Ako je ugovor o putovanju sklopljen elektroničkim putem, organizator na jasan i lako uočljiv način upoznaje putnika, neposredno prije rezerviranja putovanja, s informacijama sadržanima u točki (a) podtočkama i., ii., iii., iv. i v. te točkama (c) i (d) stavka 1. ovoga članka. U skladu s tim primjenjuje se članak 8. stavak 2. Direktive 2011/83/EU. [Am. 68]

2b.
     
  S obzirom na poštovanje zahtjeva za informiranjem utvrđenih u ovom poglavlju, teret dokazivanja je na trgovcu. [Am. 69]

Članak 5.

Obvezujući karakter predugovornih informacija i sklapanje ugovora

1.   Države članice osiguravaju da organizator ne smije

  može
  mijenjati informacije koje su putniku pružene

  s kojima je putnik upoznat
  u skladu s točkama (a), (c), (d), (e) i (g)

  (f) (g) i (ga)
  članka 4.
  stavka 1.
  ,
  koje su sastavni dio ugovora o paket aranžmanu i ne smiju se mijenjati,
  , osim ako organizator pridržava pravo izmjene tih informacija te putnika o svim izmjenama obavijesti

  se ugovorne strane izričito ne dogovore drugačije. Putnik je prije sklapanja ugovora
  na jasan i lako uočljiv način prije sklapanja ugovora

  obaviješten o svim izmjenama predugovornih informacija
  . [Am. 70]

2.   Ako se informacije o dodatnim naknadama, pristojbama ili drugim troškovima iz članka 4.
  stavka 1.
  točke (c) ne pruže

  nisu dostavljene
  prije sklapanja ugovora, putnik ne plaća te naknade, pristojbe ili druge troškove. [Am. 71]

3.   Organizator u vrijeme

  prilikom sklapanja
  ili neposredno nakon sklapanja ugovora putniku dostavlja primjerak

  presliku
  ugovora ili potvrdu ugovora

  o ugovoru
  na trajnom nosaču podataka. [Am. 72]

Članak 6.

Sadržaj ugovora o putovanju u paket aranžmanu i dokumenti koji se dostavljaju prije početka paket aranžmana

1.   Države članice osiguravaju da ugovori o putovanju u paket aranžmanu budu formulirani jasnim i razumljivim jezikom te da su čitljivi ako su u pisanom obliku.

2.   
  Tekst ugovora ili potvrde o ugovoru mora sadržavati cijeli sadržaj ugovora, a posebno informacije
  u ugovoru ili potvrdi ugovora sadržane su sve informacije iz članka 4. U

  skladu s člankom
  4.
  koje su postale sastavni dio ugovora. Tekst ugovora ili potvrde o
  ugovoru
  mora sadržavati

  ili potvrdi sadržane su i sljedeće dodatne informacije: [Am. 74]

| (a) | posebni zahtjevi putnika koje je organizator prihvatio; |
| --- | --- |

(a)

posebni zahtjevi putnika koje je organizator prihvatio;

| (b) | obavijest o tome da je organizator:






  (i.) | odgovoran za pravilno izvršenje svih uključenih usluga putovanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

obavijest o tome da je organizator:

(i.)

odgovoran za pravilno izvršenje svih uključenih usluga putovanja;

| (ii.) | obvezan pružiti pomoć ako se putnik nađe u teškoćama, u skladu s člankom 14.; |
| --- | --- |

(ii.)

obvezan pružiti pomoć ako se putnik nađe u teškoćama, u skladu s člankom 14.;

| (iii.) | obvezan osigurati zaštitu u slučaju insolventnosti u vezi s povratom uplaćenih iznosa i povratkom putnika u domovinu u skladu s člankom 15., kao i dostaviti ime subjekta koji pruža pomoć u slučaju insolventnosti te njegove kontaktne podatke, uključujući geografsku adresu; |
| --- | --- |

(iii.)

obvezan osigurati zaštitu u slučaju insolventnosti u vezi s povratom uplaćenih iznosa i povratkom putnika u domovinu u skladu s člankom 15., kao i dostaviti ime subjekta koji pruža pomoć u slučaju insolventnosti te njegove kontaktne podatke, uključujući geografsku adresu;

| (c) | podaci o kontaktnoj točki na kojoj se putnik može žaliti na svaku nesukladnost koju uoči na licu mjesta;
  [Am. 75] |
| --- | --- |

(c)

podaci o kontaktnoj točki na kojoj se putnik može žaliti na svaku nesukladnost koju uoči na licu mjesta;
  [Am. 75]

| (d) | ime, geografska adresa, telefonski broj i adresa e-pošte organizatorova lokalnog predstavnika ili kontaktna točka na kojoj putnik u teškoćama može tražiti pomoć ili, ako takvi predstavnici ili kontaktne točke ne postoje, broj telefona za hitne slučajeve ili navođenje drugih načina na koje se može stupiti u kontakt s organizatorom;
  [Am. 76] |
| --- | --- |

(d)

ime, geografska adresa, telefonski broj i adresa e-pošte organizatorova lokalnog predstavnika ili kontaktna točka na kojoj putnik u teškoćama može tražiti pomoć ili, ako takvi predstavnici ili kontaktne točke ne postoje, broj telefona za hitne slučajeve ili navođenje drugih načina na koje se može stupiti u kontakt s organizatorom;
  [Am. 76]

| (e) | obavijest o tome da putnik može raskinuti ugovor u bilo kojem trenutku prije početka paket aranžmana uz plaćanje primjerene nadoknade ili uz razumnu standardnu naknadu za raskid ako su takve naknade utvrđene u skladu s člankom 10. stavkom 1.;
  [Am. 77] |
| --- | --- |

(e)

obavijest o tome da putnik može raskinuti ugovor u bilo kojem trenutku prije početka paket aranžmana uz plaćanje primjerene nadoknade ili uz razumnu standardnu naknadu za raskid ako su takve naknade utvrđene u skladu s člankom 10. stavkom 1.;
  [Am. 77]

| (f) | ako u okviru paket aranžmana u koji je uključen

  uključuje
  smještaj putuju maloljetne osobe
  bez pratnje svojih roditelja ili skrbnika
  , informacije kojima se omogućuje izravan kontakt
  jednog roditelja ili skrbnika
  s maloljetnom osobom ili odgovornom osobom u mjestu boravka maloljetne osobe; [Am. 78] |
| --- | --- |

(f)

ako u okviru paket aranžmana u koji je uključen

  uključuje
  smještaj putuju maloljetne osobe
  bez pratnje svojih roditelja ili skrbnika
  , informacije kojima se omogućuje izravan kontakt
  jednog roditelja ili skrbnika
  s maloljetnom osobom ili odgovornom osobom u mjestu boravka maloljetne osobe; [Am. 78]

| (g) | informacije o dostupnim
  unutarnjim postupcima rješavanja pritužbi i alternativnim
  mehanizmima alternativnog rješavanja sporova
  u skladu s Direktivom 2013/11/EU Europskog parlamenta
  i
  Vijeća

   (14)

  te mehanizmima
  rješavanja sporova putem interneta
  u skladu s Uredbom (EU) br
  .
  524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   (15)
  . [Am. 79] |
| --- | --- |

(g)

informacije o dostupnim
  unutarnjim postupcima rješavanja pritužbi i alternativnim
  mehanizmima alternativnog rješavanja sporova
  u skladu s Direktivom 2013/11/EU Europskog parlamenta
  i
  Vijeća

   (14)

  te mehanizmima
  rješavanja sporova putem interneta
  u skladu s Uredbom (EU) br
  .
  524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   (15)
  . [Am. 79]

3.   Informacije iz članka

  stavka
  2. moraju biti jasno prikazane

  jasne, razumljive
  i lako uočljive. [Am. 80]

4.   Organizator prije početka paket aranžmana putniku pravovremeno dostavlja potrebne priznanice, vaučere i karte, uključujući

  pruža sljedeće
  informacije o točnom vremenu polaska, mjestima zaustavljanja, prometnim vezama i dolasku.

| (a) | potrebne priznanice, vaučere ili karte, uključujući informacije o točnom vremenu polaska, mjestima zaustavljanja, prometnim vezama i dolasku; |
| --- | --- |

(a)

potrebne priznanice, vaučere ili karte, uključujući informacije o točnom vremenu polaska, mjestima zaustavljanja, prometnim vezama i dolasku;

| (b) | sve podatke o bitnim kontaktima u slučaju da putnik ustanovi neispunjavanje obveza iz ugovora te informacije o tome kako bi putnik trebao postupiti; |
| --- | --- |

(b)

sve podatke o bitnim kontaktima u slučaju da putnik ustanovi neispunjavanje obveza iz ugovora te informacije o tome kako bi putnik trebao postupiti;

| (c) | ime, geografsku adresu, telefonski broj i adresu e-pošte organizatorova lokalnog predstavnika ili kontaktnu točku na kojoj putnik u teškoćama može tražiti pomoć ili, ako takvi predstavnici ili kontaktne točke ne postoje, broj telefona za hitne slučajeve ili navođenje drugih načina na koje se može stupiti u kontakt s organizatorom; [Am. 81] |
| --- | --- |

(c)

ime, geografsku adresu, telefonski broj i adresu e-pošte organizatorova lokalnog predstavnika ili kontaktnu točku na kojoj putnik u teškoćama može tražiti pomoć ili, ako takvi predstavnici ili kontaktne točke ne postoje, broj telefona za hitne slučajeve ili navođenje drugih načina na koje se može stupiti u kontakt s organizatorom; [Am. 81]

Poglavlje III.

Izmjene ugovora prije početka paket aranžmana

Članak 7.

Prijenos ugovora na drugog putnika

1.   Države članice osiguravaju da putnik nakon što organizatoru

  organizatora ili prodavatelja obavijesti
  putem trajnog nosača podataka pruži razuman rok

  u roku od najviše 7 dana
  prije početka paket aranžmana može prenijeti ugovor na osobu koja ispunjuje

  ispunjava
  uvjete koji se primjenjuju na taj ugovor. [Am. 82]

2.   Prenositelj i primatelj ugovora solidarno su odgovorni za plaćanje dugovanja i za sve dodatne naknade, pristojbe ili druge troškove
  , ako postoje,
  koji nastanu zbog prijenosa Ti troškovi

  Organizator obavještava prenositelja i primatelja ugovora o mogućim troškovima takvog prijenosa, koji u svakom slučaju
  ne smiju biti nerazumni i u svakom slučaju ne smiju prelaziti stvarne troškove koje snosi organizator

  organizatora
  . [Am. 83]

Organizator je odgovoran za pružanje dokaza o dodatnim pristojbama, troškovima ili drugim troškovima nastalima zbog prijenosa ugovora. [Am. 84]

Članak 8.

Izmjena cijene

1.   Države članice osiguravaju da cijene ne budu podložne izmjenama, osim ako se u ugovoru izričito zadržava mogućnost povećanja cijene te organizatora obvezuje na sniženje cijene u istom iznosu kao izravne posljedice izmjena:

| (a) | u troškovima

  cijeni usluga prijevoza putnika koja proizlazi iz troškova goriva
  za gorivo za prijevoz putnika; [Am. 85] |
| --- | --- |

(a)

u troškovima

  cijeni usluga prijevoza putnika koja proizlazi iz troškova goriva
  za gorivo za prijevoz putnika; [Am. 85]

| (b) | u porezima ili naknadama za uključene usluge putovanja koje nameću treće osobe koje nisu izravno uključene u izvršenje paket aranžmana, uključujući turističke poreze, takse za slijetanje ili ukrcaj/iskrcaj u lukama i zračnim lukama ili |
| --- | --- |

(b)

u porezima ili naknadama za uključene usluge putovanja koje nameću treće osobe koje nisu izravno uključene u izvršenje paket aranžmana, uključujući turističke poreze, takse za slijetanje ili ukrcaj/iskrcaj u lukama i zračnim lukama ili

| (c) | u deviznim tečajevima koji su relevantni za paket aranžman |
| --- | --- |

(c)

u deviznim tečajevima koji su relevantni za paket aranžman

1a.
     
  Smanjenje cijene od 3 % ili više, u skladu sa stavkom 1. ide u korist putnika. Povećanje cijene u skladu sa stavkom 1. može snositi putnik samo ako se cijena mijenja za 3 % ili više. U slučaju sniženja cijene za 3 % ili više organizator može uračunati paušalni iznos od 10 eura po putniku za administrativne troškove. [Am. 86]

2.   
  Ako
  povećanje cijene iz članka

  stavka
  1. ne smije prijeći 10 %

  premaši 8 %
  cijene paket aranžmana

  paket aranžmana primjenjuje se članak 9. stavak 2. [Am. 87]

3.   Povećanje cijene iz članka

  stavka
  1. valjano je

  važi
  samo ako organizator o tome o njemu

  , bez nepotrebnog odlaganja, jasno i razumljivo
  uz obrazloženje i izračun obavijesti putnika uz obrazloženje i izračun putem trajnog nosača podataka najkasnije 20 dana prije početka paket aranžmana [Am. 88]

Članak 9.

Izmjena ostalih uvjeta ugovora

1.   Države članice osiguravaju da prije početka paket aranžmana organizator ne smije jednostrano izmijeniti uvjete ugovora izuzev cijene,
  u skladu s člankom 8.,
  osim: [Am. 89]

| (a) | ako je organizator to pravo zadržao u ugovoru; |
| --- | --- |

(a)

ako je organizator to pravo zadržao u ugovoru;

| (b) | ako je izmjena beznačajna
  posebno s obzirom na elemente navedene u točkama (a) i (d) članka 4. stavka 1.
  ;
  i [Am. 90] |
| --- | --- |

(b)

ako je izmjena beznačajna
  posebno s obzirom na elemente navedene u točkama (a) i (d) članka 4. stavka 1.
  ;
  i [Am. 90]

| (c) | ako organizator putnika o tome na jasan i lako uočljiv način informira na trajnom nosaču podataka. |
| --- | --- |

(c)

ako organizator putnika o tome na jasan i lako uočljiv način informira na trajnom nosaču podataka.

1a.
     
  Promjena uvjeta ugovora smatra se posebno bitnom u smislu značenja stavka 2. ovog članka ako se vrijeme polaska i povratka predviđeno u skladu s točkom (a) podtočkom ii. članka 4. stavka 1. razlikuje za više od tri sata od stvarnog vremena polaska i povratka ili, ako nije unutar dana navedenog u predugovornim informacijama. [Am. 91]

2.   Ako je organizator prije početka paket aranžmana prisiljen bitno izmijeniti bilo koju glavnu značajku usluga putovanja kako su definirane u članku 4. točki

  kao što je definirano točkom
  (a)
  članka 4. stavka 1.
  ili posebne obveze kako su definirane u članku 6. stavku 2. točki

  iz točke
  (a), taj je organizator

  članka 6. stavka 2. ili povećati cijenu paket aranžmana za više od 8 % od ugovorne cijene u skladu s člankom 8. stavkom 2.
  ,
  organizator je dužan, koristeći trajni nosač podataka, putnika
  bez odlaganja dužan putnika na trajnom nosaču podataka

  obavijestiti
  na jasan i lako uočljiv način obavijestiti o: [Am. 92]

| (a) | predloženim izmjenama
  te njihovom utjecaju na cijenu paket aranžmana; [Am. 93] |
| --- | --- |

(a)

predloženim izmjenama
  te njihovom utjecaju na cijenu paket aranžmana; [Am. 93]

| (b) | činjenici da putnik može bez sankcija u određenom razumnom roku raskinuti ugovor te da će se u suprotnome predložene izmjene smatrati prihvaćenima.

  ili prihvatiti zamjenski istovjetni paket aranžman koji mu ogranizator ponudi; i [Am. 94] |
| --- | --- |

(b)

činjenici da putnik može bez sankcija u određenom razumnom roku raskinuti ugovor te da će se u suprotnome predložene izmjene smatrati prihvaćenima.

  ili prihvatiti zamjenski istovjetni paket aranžman koji mu ogranizator ponudi; i [Am. 94]

| (ba) | činjenici da se predložena izmjena ugovora smatra prihvaćenom, ako putnik nije iskoristio pravo raskida ugovora ili zamjensku jednakovrijednu ponudu paket aranžmana od strane organizatora. [Am. 95] |
| --- | --- |

(ba)

činjenici da se predložena izmjena ugovora smatra prihvaćenom, ako putnik nije iskoristio pravo raskida ugovora ili zamjensku jednakovrijednu ponudu paket aranžmana od strane organizatora. [Am. 95]

3.   Ako izmjene ugovora iz članka 2 za posljedicu imaju

  su
  manje kvalitetan ili jeftiniji paket aranžman
  posljedica izmjene ugovora ili zamjenske jednakovrijedne ponude paket aranžmana iz članka 2.
  , putnik ima pravo na odgovarajuće sniženje cijene. [Am. 96]

4.   Ako se ugovor raskida u skladu sa stavkom 2. točkom (b) ovog članka, organizator u roku od četrnaest dana nakon raskida ugovora vraća sve uplaćene iznose koje je primio od putnika
  , uključujući uplate za popratne usluge rezervirane preko organizatora, kao što je putno osiguranje, osiguranje u slučaju raskida ugovora ili pak dodatne unaprijed rezervirane aktivnosti na lokaciji
  . Putnik, prema potrebi, ima pravo na nadoknadu za štetu u skladu s člankom 12. [Am. 97]

Članak 10.

Raskid ugovora prije početka paket aranžmana

1.   Države članice osiguravaju da putnik uz odgovarajuću nadoknadu organizatoru može raskinuti ugovor prije početka paket aranžmana. U ugovoru se mogu utvrditi razumne standardne nadoknade na temelju vremena raskida te uobičajenih ušteda i prihoda od pružanja dotičnih usluga putovanja drugom korisniku. Ako nisu određene standardne nadoknade

  naknade
  za raskid ugovora, iznos nadoknade odgovara cijeni paket aranžmana umanjenoj za uštede

  iznose za
  koje
  organizator dokaže da ih
  je
  uštedio, a za koje se ne može osigurati povrat od pružatelja usluga putovanja ili putem pružanja tih usluga drugom korisniku. Naknade zbog raskida ugovora, uključujući administrativne naknade, nisu nerazmjerne niti pretjerane.
  Organizator postigao

  je dužan dostaviti obrazloženje za izračun iznosa nadoknade ili standardne naknade za raskid ugovora
  .
  Teret dokazivanja primjerenosti odštete snosi organizator. [Am. 98]

2.   
  Kada je ugovor o putovanju zaključen,
  putnik ima pravo raskinuti ugovor prije početka paket aranžmana bez plaćanja nadoknade u slučaju neizbježnih i izvanrednih okolnosti na odredištu
  , na putu prema odredištu
  ili u njegovoj neposrednoj blizini koje znatno utječu na paket aranžman
  , što znači da je organizator primoran učiniti znatne preinake bitnih elemenata ugovora o paket aranžmanu
  .
  Smatra se da postoje takve neizbježne i izvanredne okolnosti, na primjer ako na paket aranžman znatno utječu ratna zbivanja ili prirodne katastrofe. Neizbježnim i izvanrednim okolnosti se smatraju posebno one okolnosti u kojima se u pouzdanim i javno dostupnim izvješćima, primjerice u preporukama koje izdaju tijela država članica, savjetuje da se ne putuje u mjesto odredišta. [Am. 99]

3.   Organizator može raskinuti ugovor bez plaćanja nadoknade putniku ako

  samo u sljedećim slučajevima
  : [Am. 101]

| (a) | je broj osoba koje su se prijavile

  prijavljenih
  za paket aranžman manji od najmanjeg broja navedenog u ugovoru i ako organizator
  obavijesti
  putnika o raskidu ugovora obavijesti u roku utvrđenom ugovorom a ne kasnije od 20 dana prije početka paket aranžmana. ili,
  ali najkasnije:










  i. | 20 dana prije početka paket aranžmana kod putovanja dužih od 6 dana, |
| --- | --- | --- |

(a)

je broj osoba koje su se prijavile

  prijavljenih
  za paket aranžman manji od najmanjeg broja navedenog u ugovoru i ako organizator
  obavijesti
  putnika o raskidu ugovora obavijesti u roku utvrđenom ugovorom a ne kasnije od 20 dana prije početka paket aranžmana. ili,
  ali najkasnije:

i.

20 dana prije početka paket aranžmana kod putovanja dužih od 6 dana,

| ii. | sedam dana prije početka paket aranžmana kod putovanja u trajanju od od 2 do 6 dana, |
| --- | --- |

ii.

sedam dana prije početka paket aranžmana kod putovanja u trajanju od od 2 do 6 dana,

| iii. | 48 sati prije početka paket aranžmana u slučaju jednodnevnih putovanja ili [Am. 102] |
| --- | --- |

iii.

48 sati prije početka paket aranžmana u slučaju jednodnevnih putovanja ili [Am. 102]

| (b) | organizatora u izvršenju ugovora sprečavaju neizbježne i izvanredne okolnosti te ako on putnika o raskidu ugovora obavijesti bez nepotrebnog odgađanja prije početka paket aranžmana. |
| --- | --- |

(b)

organizatora u izvršenju ugovora sprečavaju neizbježne i izvanredne okolnosti te ako on putnika o raskidu ugovora obavijesti bez nepotrebnog odgađanja prije početka paket aranžmana.

4.   U slučaju raskida ugovora u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. organizator u roku od četrnaest dana putniku nadoknađuje sve preplaćene iznose.

Poglavlje IV.

Izvršenje paket aranžmana

Članak 11.

Odgovornost za izvršenje usluga paket aranžmana

1.   Države članice osiguravaju da organizator bude odgovoran za izvršenje usluga putovanja obuhvaćenih ugovorom, bez obzira na to izvršava li te usluge organizator ili drugi pružatelji usluga.

2.   Ako se neka od usluga ne izvrši

  nije izvršena
  u skladu s ugovorom, organizator uklanja

  ispravlja
  nesukladnost
  ako putnik prijavi takav nedostatak sukladnosti organizatoru ili ako je nesukladnost organizatoru već poznata i ispravljanje nije nerazmjerno
  , osim ako je

  se
  nesukladnost nerazmjerna

  ne pripisuje putniku
  . [Am. 103]

3.   Ako se znatan dio usluga ne može pružiti u skladu s ugovorom, organizator mora pronaći prikladna alternativna rješenja za nastavak paket aranžmana bez dodatnih troškova za putnika,
  uz kvalitetu usluge koja je najmanje jednakovrijedna onoj navedenoj u ugovoru,
  uključujući i slučajeve kada putniku nije omogućen povratak na mjesto polaska
  kako je dogovoreno
  . [Am. 104]

4.   Ako organizator

  organizatoru
  nije u mogućnosti ponuditi prikladna alternativna rješenja

  moguće osigurati odgovarajuće alternativne aranžmane
  ili
  ih
  putnik predložena alternativna rješenja ne prihvaća zato što

  odbije jer
  nisu usporediva s onim što je dogovoreno u ugovoru

  usporedivi s dogovorenom uslugom
  , organizator je dužan
  bez dodatnih troškova putniku osigurati ekvivalentan prijevoz na mjesto polaska ili na neko drugo mjesto koje putniku odgovara
  , ako je u

  prijevoz bio sastavni dio
  paket aranžman uključen i prijevoz putnika,

  aranžmana i
  putniku bez dodatne naplate osigurati ekvivalentan prijevoz do mjesta polaska ili do drugog mjesta na koje je putnik pristao te putniku pružiti nadoknadu u skladu s člankom

  osigurava naknadu sukladno članku
  12.
  , ako dogovorene usluge nisu pružene. Nadoknada mora biti izvršena u roku od 14 dana. [Am. 105]

4a.
     
  Kod primjene 4. stavka putnik može raskinuti ugovor ako se radi o bitnom nedostatku sukladnosti te ako naknadna provedba nije moguća ili nije uspjela. [Am. 106]

5.   Ako se zbog neizbježnih i izvanrednih okolnosti putniku ne može omogućiti pravovremen

  pravovremeni
  povratak, organizator ne snosi troškove nastavka

  daljnjeg
  boravka koji prelaze 100 EUR

  za više od pet noćenja
  po noćenju i tri noći po putniku.
  Organizator dogovara smještaj u skladu s kategorijom hotela koji je prvotno rezerviran. Putnik može sam rezervirati smještaj samo ako organizator izričito izjavi da ne želi ili nije u mogućnosti rezervirati smještaj . U takvim slučajevima organizator može ograničiti trošak smještaja na 125 eura po noćenju po putniku. [Am. 107]

6.   Ograničenje troškova iz članka

  stavka
  5. ovog članka ne primjenjuje se na osobe smanje

  smanjene
  pokretljivosti kako je definirano u članku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu te na sve osobe u njihovoj pratnji, na trudnice i djecu bez pratnje, kao i osobe kojima je potrebna posebna medicinska pomoć ako

  pod uvjetom da
  je organizator o njihovim posebnim potrebama obaviješten
  u trenutku sklapanja ugovora o putovanju u paket aranžmanu ili, ako to nije moguće,
  najmanje 48 sati prije početka paket aranžmana. Organizator se ne može pozivati na neizbježne i izvanredne okolnosti u svrhu ograničenja troškova iz stavka 5. ovog članka ako se odgovarajući pružatelj prijevoznih usluga na takve okolnosti ne može pozivati u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije. [Am. 108]

7.   Ako alternativna rješenja za posljedicu imaju manje kvalitetan ili jeftiniji paket aranžman, putnik u skladu s člankom 12 ima pravo na sniženje cijene ili, prema potrebi, nadoknadu štete.

7a.
     
  Države članice mogu zadržati ili uvesti odredbe prema kojima je prodavatelj također odgovoran za izvršenje paket aranžmana i stoga podliježe obvezama koje proizlaze iz ovog članka i točke (b) članka 6. stavka 2., članka 12., članka 15. stavka 1. i članka 16. [Am. 109]

7b.
     
  Sva prava putnika na nadoknadu u skladu s Uredbom (EZ) br. 261/2004 neovisna su o svim pravima putnika na nadoknadu u skladu s ovom Direktivom. Ako putnik ima pravo na nadoknadu u skladu s Uredbom (EZ) br. 261/2004 i s ovom Direktivom, putnik ima pravo podnijeti zahtjev u skladu s oba pravna akta u vezi s istim činjenicama ako se tim pravima štite isti interesi ili ako su im isti ciljevi, ali ne može kumulirati prava. [Am. 110]

Članak 12.

Sniženje cijene i nadoknada štete

1.   Države članice osiguravaju da putnik ima pravo na primjereno sniženje cijena:

| (a) | za svako razdoblje u kojem postoji nesukladnost ili |
| --- | --- |

(a)

za svako razdoblje u kojem postoji nesukladnost ili

| (b) | ako alternativna rješenja iz članka 11. stavaka 3. i 4. za posljedicu imaju manje kvalitetan ili jeftiniji paket aranžman. |
| --- | --- |

(b)

ako alternativna rješenja iz članka 11. stavaka 3. i 4. za posljedicu imaju manje kvalitetan ili jeftiniji paket aranžman.

2.   Putnik ima pravo na nadoknadu od organizatora za svaku štetu, uključujući svaku nematerijalnu štetu, koju putnik pretrpi zbog bilo kakve nesukladnosti.

3.   Putnik nema pravo na sniženje cijene ili nadoknadu štete:

| (a) | ako organizator u vezi s nesukladnošću dokaže:






  (i.) | da se ona može pripisati putniku; |
| --- | --- | --- |

(a)

ako organizator u vezi s nesukladnošću dokaže:

(i.)

da se ona može pripisati putniku;

| (ii.) | da se ona može pripisati trećoj osobi koja ničim nije povezana s pružanjem ugovorenih usluga i da je neizvršenje nepredvidivo ili neizbježno; ili |
| --- | --- |

(ii.)

da se ona može pripisati trećoj osobi koja ničim nije povezana s pružanjem ugovorenih usluga i da je neizvršenje nepredvidivo ili neizbježno; ili

| (iii.) | da je nastala kao posljedica neizbježnih i izvanrednih okolnosti ili |
| --- | --- |

(iii.)

da je nastala kao posljedica neizbježnih i izvanrednih okolnosti ili

| (b) | ako putnik organizatora ne obavijesti bez nepotrebnog odlaganja o svakoj nesukladnosti koju putnik uoči na licu mjesta, a ako je ta obveza jasno i izričito navedena u ugovoru te ako je razumna uzimajući u obzir okolnosti slučaja. |
| --- | --- |

(b)

ako putnik organizatora ne obavijesti bez nepotrebnog odlaganja o svakoj nesukladnosti koju putnik uoči na licu mjesta, a ako je ta obveza jasno i izričito navedena u ugovoru te ako je razumna uzimajući u obzir okolnosti slučaja.

4.   Ukoliko se međunarodnim konvencijama koje obvezuju Uniju ograničuju

  ograničavaju
  razmjeri nadoknade koju plaća pružatelj usluge koja je dio paket aranžmana ili uvjeti pod kojima se ta nadoknada plaća, ista se ograničenja primjenjuju na organizatora. Ukoliko se međunarodnim konvencijama koje ne obvezuju Uniju ograničuje nadoknada koju plaća pružatelj usluge, države članice u skladu s time mogu ograničiti nadoknadu koju plaća organizator. U drugim se slučajevima ugovorom može ograničiti nadoknada koju plaća organizator ako se to ograničenje ne primjenjuje na tjelesne ozljede ili štetu prouzročenu namjerno odnosno krajnjim nemarom te ako ta šteta ne iznosi najmanje trostruku ukupnu cijenu paket aranžmana. [Am. 111]

5.   Ni jednim pravom na nadoknadu štete ili sniženje cijene u skladu s ovom Direktivom ne utječe se na prava putnika u skladu s Uredbom (EZ) br. 261/2004, Uredbom (EZ) br. 1371/2007, Uredbom (EU) br. 1177/2010 i Uredbom (EU) br. 181/2011. Putnici imaju pravo podnijeti zahtjev u skladu s ovom Direktivom i u skladu s navedenim Uredbama, ali ne mogu u vezi s istim činjenicama kumulirati prava po

  posebno zahtjeve za dodatnu naknadu štete. Prava u skladu s
  različitim pravnim osnovama ako se tim pravima štite isti interesi ili ako su im isti ciljevi

  , a koja se odnose na iste činjenice ne mogu se kumulirati
  . [Am. 112]

6.   Rok zastare za podnošenje zahtjeva u skladu s ovim člankom ne smije biti kraći od jedne

  tri
  godine. [Am. 113]

Članak 13.

Mogućnost kontaktiranja s organizatorom preko prodavatelja

Države članice osiguravaju da putnik svoje poruke, pritužbe ili zahtjeve u vezi s izvršenjem usluga paket aranžmana može uputiti izravno prodavatelju kod kojeg je taj paket aranžman kupljen. Prodavatelj je te poruke, pritužbe ili potraživanja dužan bez nepotrebnog odgađanja proslijediti organizatoru. U svrhu sukladnosti s vremenskim ograničenjima i rokovima zastare, u trenutku kada prodavatelj primi obavijest smatra se da ju je primio organizator.

Članak 14.

Obveza pružanja pomoći

Države članice osiguravaju da organizator putniku u teškoćama pruži pravovremenu

  odgovarajuću
  pomoć
  bez nepotrebnog odgađanja
  , posebno: [Am. 114]

| (a) | pružanjem primjerenih informacija o zdravstvenim službama, tijelima lokalne vlasti i konzularnoj pomoći te |
| --- | --- |

(a)

pružanjem primjerenih informacija o zdravstvenim službama, tijelima lokalne vlasti i konzularnoj pomoći te

| (b) | pomaganjem putnicima u uspostavljanju komunikacije

  da uspostave komunikaciju
  na daljinu i
  pomaganjem putnicima u
  pronalaženju alternativnih

  alternativnog
  rješenja za putovanje. [Am. 115] |
| --- | --- |

(b)

pomaganjem putnicima u uspostavljanju komunikacije

  da uspostave komunikaciju
  na daljinu i
  pomaganjem putnicima u
  pronalaženju alternativnih

  alternativnog
  rješenja za putovanje. [Am. 115]

Organizatoru mora biti omogućeno za takvu pomoć naplatiti razumnu naknadu ako je situacija nastala putnikovim nemarom ili namjerom
  putnika
  .
  Ta naknada ni u kojem slučaju ne premašuje stvarne troškove organizatora. [Am. 116]

Poglavlje V.

Zaštita u slučaju insolventnosti

Članak 15.

Učinak zaštite u slučaju insolventnosti i njezino područje primjene

1.   Države članice osiguravaju da organizatori
  paket aranžmana
  i prodavatelji
  povezanih putnih aranžmana
  koji omogućuju pribavljanje usluga potpomognutih

  povezanih
  putnih aranžmana koji imaju poslovni nastan na njihovu državnom

  njihovom
  području polože osiguranje za učinkovit i brz

  trenutni
  povrat svih iznosa koje su uplatili putnici te, ako je u uslugu uključen i prijevoz putnika, brz i učinkovit povratak putnika u domovinu u slučaju insolventnosti.
  Ako je moguće, ponuđen je nastavak putovanja. [Am. 117]

2.   Pri pružanju zaštite u slučaju insolventnosti iz stavka 1. uzima se u obzir stvarni financijski rizik u vezi s aktivnostima dotičnog trgovca. Putnici će se njome koristiti bez obzira na njihovo mjesto boravka ili mjesto polaska i bez obzira na to gdje se paket aranžman ili povezani putni aranžman prodaje.

Članak 16.

Međusobno priznavanje zaštite u slučaju insolventnosti i administrativna suradnja

1.   Države članice dužne su priznati kao ispunjenje zahtjeva njihovih nacionalnih pravila kojima se članak 15. prenosi u njihovo zakonodavstvo svaku zaštitu u slučaju insolventnosti koju pribavlja organizator ili prodavatelj koji omogućuje pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana u skladu s pravilima kojima se članak 15. prenosi u nacionalno zakonodavstvo države članice u kojoj on ima poslovni nastan.

1a.
     
  Države članice dopuštaju organizatorima paket aranžmana, prodavateljima koji omogućuju pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana i putničkim prijevoznicima s poslovnim nastanom izvan Unije da ostvare zaštitu u slučaju insolventnosti na temelju nacionalnih programa za zaštitu u slučaju insolventnosti. [Am. 118]

2.   Države članice određuju središnje kontaktne točke kako bi se olakšala upravna suradnja i nadzor organizatora i prodavatelja koji omogućuju pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana koji posluju u različitim državama članicama. One dostavljaju kontaktne podatke tih kontaktnih točaka svim drugim državama članicama i Komisiji.

3.   Putem središnjih kontaktnih točaka omogućuje se dostupnost svih potrebnih informacija između država članica o nacionalnim programima zaštite u slučaju insolventnosti te imena tijela koja pružaju zaštitu u slučaju insolventnosti za određenog trgovca koji na njihovu državnom području ima poslovni nastan. Države članice jedna drugoj omogućuju pristup svim registrima s popisima organizatora i prodavatelja koji omogućuju pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana, a koji ispunjuju svoje obveze u vezi sa zaštitom u slučaju insolventnosti.

4.   Ako država članica ima dvojbi u vezi sa zaštitom u slučaju insolventnosti koju pruža organizator ili prodavatelj koji omogućuje pribavljanje usluga potpomognutog putnog

  povezanih putnih
  aranžmana i koji ima poslovni nastan u drugoj državi članici, a posluje na njezinu državnom području, ona od države članice u kojoj je prijavljen poslovni nastan traži objašnjenje. Države članice dužne su na zahtjeve drugih država članica odgovoriti najkasnije u roku od 15 radnih dana od primanja zahtjeva. [Am. 119]

Poglavlje VI.

Povezani putni aranžmani

Članak 17.

Obveze informiranja za povezane putne aranžmane

Države članice osiguravaju da, prije nego što se putnik obveže ugovorom ili bilo kakvom odgovarajućom ponudom za povezani putni aranžman, prodavatelj koji omogućuje pružanje usluga povezanih putnih aranžmana na jasan i lako uočljiv način navede da:

| (a) | svaki pružatelj usluga bit će isključivo odgovoran za pravilno ugovoreno izvršenje svojih usluga; |
| --- | --- |

(a)

svaki pružatelj usluga bit će isključivo odgovoran za pravilno ugovoreno izvršenje svojih usluga;

| (b) | putnik se neće moći koristiti ni jednim od prava koja se ovom Direktivom daju isključivo putnicima u paket aranžmanima, ali da će imati pravo na povrat prethodno uplaćenih sredstava te, ako je u uslugu uključen i prijevoz putnika, na povratak u domovinu u slučaju da sam prodavatelj ili bilo koji pružatelj usluga postane insolventan; i |
| --- | --- |

(b)

putnik se neće moći koristiti ni jednim od prava koja se ovom Direktivom daju isključivo putnicima u paket aranžmanima, ali da će imati pravo na povrat prethodno uplaćenih sredstava te, ako je u uslugu uključen i prijevoz putnika, na povratak u domovinu u slučaju da sam prodavatelj ili bilo koji pružatelj usluga postane insolventan; i

| (ba) | putniku su ipak zajamčena prava iz Direktive 2011/83/EU, osim ako je tom Direktivom predviđeno drugačije. [Am. 120] |
| --- | --- |

(ba)

putniku su ipak zajamčena prava iz Direktive 2011/83/EU, osim ako je tom Direktivom predviđeno drugačije. [Am. 120]

Ako trgovac koji omogućuje pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana ne poštuje zahtjeve iz točke b stavka 1., putnik uživa sva jamstva i prava zajamčena ovom Direktivom u odnosu na paket aranžman. [Am. 121]

Članak 17.a

Obavještavanje prodavatelja o dodatnim uslugama putovanja rezerviranim u okviru povezanih putnih aranžmana putem povezanih postupaka rezerviranja na internetu

Trgovci koji nude dodatne usluge putovanja u okviru povezanih putnih aranžmana osiguravaju da se dotični prodavatelj prikladno obavijesti o potvrđenoj rezervaciji dodatnih usluga putovanja, koje zajedno s prvom rezerviranom uslugom putovanja čine povezani putni aranžman, čime se aktiviraju odgovornosti i obveze prodavatelja koje su njegova dužnost prema ovoj Direktivi. [Am. 122]

Članak 17.b

Trgovci koji omogućuju pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana internetom

Trgovci koji omogućuju pribavljanje usluga povezanih putnih aranžmana internetom ne smiju skriti ili pružiti na nejasan, nerazumljiv ili dvosmislen način mogućnost nerezerviranja dodatnih ili popratnih usluga. Ta mogućnost mora uvijek biti prethodno odabrana zadana mogućnost. [Am. 123]

Poglavlje VII.

Opće odredbe

Članak 18.

Posebne obveze prodavatelja ako organizator ima poslovni nastan izvan EGP-a

Ako organizator ima poslovni nastan izvan EGP-a, prodavatelj s poslovnim nastanom u državi članici podliježe obvezama utvrđenima za organizatore u poglavljima IV. i V., osim ako prodavatelj pruži

  ne dostavi
  dokaze da organizator ispunjuje obveze iz poglavlja IV. i V.
  Kada organizator, s poslovnim nastanom izvan EGP-a, djeluje kao prodavatelj, primjenjuje se postojeća odgovornost za obeštećenje u vezi s kršenjem ostalih ugovornih dužnosti pažnje. Te odredbe ne dovode u pitanje druge nacionalne propise o obvezama prodavatelja. [Am. 124]

Članak 18.a

Obveze organizatora i prodavatelja s poslovnim nastanom izvan EGP-a

Države članice osiguravaju da organizator paket aranžmana ili prodavatelj koji omogućava pribavljanje povezanih putnih aranžmana s poslovnim nastanom izvan EGP-a i vrši izravnu prodaju na državnom području države članice podliježe obvezama iz ove Direktive. [Am. 125]

Članak 18.b

Formalni uvjeti za ugovore

1.
     
  Države članice osiguravaju da svi ugovori obuhvaćeni ovom Direktivom budu napisani jasnim i razumljivim jezikom te da su čitljivi ako su u pisanom obliku. Jezik ugovora isti je kao jezik predugovornih informacija.

2.
     
  Ugovor se osigurava na trajnom nosaču podataka. U vezi s ugovorima sklopljenima izvan poslovnih prostora, ugovor se također osigurava u papirnatom obliku.

3.
     
  Ako je ugovor sklopljen telefonski, trgovac potvrđuje ponudu putniku putem trajnog nosača podataka, a putnik se obvezuje tek kad potpiše ugovor ili pošalje svoj pisani pristanak putem trajnog nosača podataka. [Am. 126]

Članak 19.

Odgovornost za pogreške u rezerviranju

Države članice osiguravaju da prodavatelj koji je pristao organizirati rezerviranje paket aranžmana ili potpomognutog

  povezanog
  putnog aranžmana, odnosno koji omogućuje rezerviranje takvih usluga bude odgovoran za sve pogreške do kojih dođe

  odgovara za nedostavljanje informacije koje mu je dao organizator sukladno članku 4., stavku 1. , za pružanje nepotpunih informacija ili za greške
  u postupku rezerviranja, osim

  u slučaju da su stvarno nastale u postupku rezerviranja. Prodavatelj ne snosi odgovornost
  ako se te pogreške

  takve greške
  mogu pripisati putniku ili neizbježnim i izvanrednim okolnostima.
  U smislu povezanog putnog aranžmana temeljenog na pribavljanju dodatnih usluga putovanja od drugog trgovca na ciljani način putem povezanih postupaka rezerviranja na internetu kako je navedeno u članku 3. stavku 5. točki (b), prodavatelj nije odgovoran za pogreške u rezerviranju koje napravi trgovac. U tom slučaju, države članice osiguravaju da je trgovac koji pruža dodatne usluge putovanja odgovoran za pogreške nastale u postupku rezervacije tih usluga. [Am. 127]

Članak 20.

Pravo na nadoknadu

1.
     U slučajevima kada organizator ili, u skladu s člancima 15. ili 18., prodavatelj plaća nadoknadu, omogućuje

  jamči
  sniženje cijene ili ispunjuje

  ispunjava
  druge obveze kojima
  on ili ona
  podliježe u skladu s ovom Direktivom, ni jedna odredba ove Direktive ili nacionalnog zakona ne može se tumačiti tako da ograničuje njegovo

  države članice osiguravaju da organizator ili prodavatelj ima
  pravo na traženje nadoknade od svake treće osobe

  strane
  koja je pridonijela događaju koji je prouzročio plaćanje nadoknade, sniženje cijene ili druge obveze

  drugu obvezu
  .

2.
     
  Pravo na traženje nadoknade navedeno u stavku 1. ovoga članka također uključuje i pravo organizatora i prodavatelja na traženje nadoknade od pružatelja usluga putovanja ako je organizator ili prodavatelj obvezan platiti naknadu putniku prema ovoj Direktivi, a putnik istovremeno ima pravo na naknadu prema drugom primjenjivom zakonu Unije, uključujući, ali ograničujući se na Uredbu (EZ) br. 261/2004 i Uredbu (EZ) br. 1371/2007. To pravo na traženje nadoknade ne smije se ograničiti ugovorom.

3.
     
  Države članice osiguravaju da sva ograničenja prava na traženje nadoknade navedene u stavku 1. budu razumna i proporcionalna, u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom.

Članak 21.

Obvezujuća narav Direktive

1.   Izjava organizatora da on ili ona djeluje isključivo kao pružatelj usluga putovanja, kao posrednik ili u bilo kojem drugom svojstvu odnosno da paket aranžman ne predstavlja paket aranžman u smislu ove Direktive ne oslobađa ga obveza kojima organizatori podliježu u skladu s ovom Direktivom.

2.   Putnici se ne mogu odreći prava koja su im dodijeljena mjerama kojima se ova Direktiva prenosi u nacionalna zakonodavstva.

3.   Svaki ugovorni sporazum ili izjava putnika kojima se on izravno ili neizravno odriče prava koja se putnicima dodjeljuju u skladu s ovom Direktivom ili pristaje na ograničavanje tih prava, odnosno kojima se nastoji izbjeći primjena ove Direktive, nije obvezujuća za putnika.

Članak 22.

Provedba

Države članice osiguravaju postojanje odgovarajućih i učinkovitih načina za osiguravanje poštovanja ove Direktive.

Države članice nadalje osiguravaju uspostavu odgovarajućih mehanizama da bi se osiguralo da trgovci ili organizatori nemaju uspostavljene obmanjujuće prakse, posebno stvarajući kod potrošača očekivanja u smislu postojanja prava i jamstva koja nisu predviđena relevantnim ugovorom. [Am. 129]

Članak 23.

Kazne

Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje provedbena tijela mogu izreći trgovcima zbog kršenja nacionalnih odredaba donesenih u skladu s ovom Direktivom i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se one provode. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćati od daljnjega kršenja.

Članak 24.

Izvješća Komisije i preispitivanje

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o primjeni ove Direktive najkasnije do ... (*2). Uz izvješće su prema potrebi priloženi zakonodavni prijedlozi za prilagođavanje ove Direktive razvoju događaja u području prava putnika.

Članak 25.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU

1.   Točka 5. Priloga Uredbi (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (16) zamjenjuje se sljedećom:

| „5. | Direktiva .../.../EU Europskog parlamenta i Vijeća (*3). |
| --- | --- |

„5.

Direktiva .../.../EU Europskog parlamenta i Vijeća (*3).

2.   Članak 3. stavak 3. točka (g) Direktive 2011/83/EU zamjenjuje se sljedećim:

| „(g) | o paket aranžmanima kako su definirani u članku 3. točki 2. Direktive .../.../EU Europskog parlamenta i Vijeća (*4), izuzev članka 8. stavka 2., članka 19., članka 21. i članka 22. |
| --- | --- |

„(g)

o paket aranžmanima kako su definirani u članku 3. točki 2. Direktive .../.../EU Europskog parlamenta i Vijeća (*4), izuzev članka 8. stavka 2., članka 19., članka 21. i članka 22.

Poglavlje VIII.

Završne odredbe

Članak 26.

Stavljanje izvan snage

Direktiva 90/314/EEZ stavlja se izvan snage s učinkom od (*5). [Am. 130]

Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga ovoj Direktivi.

Članak 27.

Prijenos u nacionalna zakonodavstva

1.   Države članice do ... (*5)
  najkasnije do [18


  24


  mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba

  mjera
  . [Am. 131]

2.   Države članice te odredbe

  mjere
  primjenjuju od ... (*6) [18 mjeseci. [Am. 133]

3.   Kada države članice donose ove mjere, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.

4.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 28.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu [dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije].

Članak 29.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u ,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 170, 5.6.2014., str. 73.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014.

2

(3)  Direktiva Vijeća 90/314/EEZ od 13. lipnja 1990. o putovanjima, odmorima i kružnim putovanjima u paket aranžmanima(SL L 158, 23.6.1990., str. 59.).

3

(4)  Vidi odluku Suda Europske Unije od 30. travnja 2012. u predmetu C-400 Club Tour, Viagens e Turismo protiv Alberto Carlos Lobo Gonçalves Garrido i Club Med Viagens Ld, ([2002] ECR 2002, I-04051.).

4

Viagens e Turismo protiv Alberto Carlos Lobo Gonçalves Garrido i Club Med Viagens Ld

2002,

(5)  Vidi Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.) i Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (SL L 376, 27.12.2006., str. 36), kao i Uredbu (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2005. o uspostavi liste Zajednice koji sadrži zračne prijevoznike na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice, o informiranju putnika u zračnom prometu o identitetu zračnog prijevoznika koji obavlja let i stavljanju izvan snage članka 9. Direktive 2004/36/EZ (SL L 344, 27.12.2005., str. 15.), Uredbu (EZ) br. 1107/2006. Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu (SL L 204, 26.7.2006., str. 1) ,Uredbu (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (SL L 315, 3.12.2007., str. 14.)., Uredbu (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (SL L 293, 31.10.2008., str. 3.), Uredbu (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010.o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 334, 17.12.2010., str. 1.). te Uredbu (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravima putnika u autobusnom prijevozu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004.(SL L 55, 28.2.2011., str. 1)

5

(6)  Odluka Vijeća 2001/539/EZ od 5. travnja 2001. o pristupanju Europske zajednice Konvenciji o ujednačavanju određenih pravila o međunarodnom zračnom prijevozu (Montrealska konvencija) (SL L 194, 18.7.2001., str. 38)

6

(7)  Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički promet o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980. kako je izmijenjena Protokolom iz Vilnijusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1).

7

(8)  Odluka Vijeća 2012/22/EUod 12. prosinca 2011. o pristupanju Europske unije Protokolu iz 2002. Atenske konvencije o prijevozu putnika i njihove prtljage morem, 1974., s izuzetkom njezinih članaka 10. i 11. (SL L 8, 12.1.2012., str. 1.)

8

(9)  Uredba (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća od ... kojom se mijenja Uredba (EZ) br. 261/2004 o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta u polasku i Uredbe (EZ) br. 2027/97 o odgovornosti zračnih prijevoznika u pogledu zračnog prijevoza putnika i njihove prtljage (SL L ...).

9

(*1)  Broj Uredbe (2013/0072(COD)) u uvodnoj izjavi te broj, datum donošenja i uputu na objavu Uredbe u bilješci 4.

*1

(10)  Uredba (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta u polasku te o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 295/91 (SL L 46, 17.2.2004., str. 1).

10

(11)  
  Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (

  SL L 304, 22.11.2011, str. 64.).

11

Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (

(12)  Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze (Rim I) (SL L 177, 4.7.2008, str. 6.).

12

(13)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

13

(14)  
  Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju sporova za potrošačke sporove i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Direktiva o alternativnom rješavanju sudskih sporova) (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.).

14

Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju sporova za potrošačke sporove i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Direktiva o alternativnom rješavanju sudskih sporova) (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.).

(15)  
  Uredba (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o rješavanju sporova putem interneta za potrošačke sporove i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Uredba o rješavanju potrošačkih sporova putem interneta) (SL L 165, 18.6.2013., str. 1.).

15

Uredba (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o rješavanju sporova putem interneta za potrošačke sporove i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Uredba o rješavanju potrošačkih sporova putem interneta) (SL L 165, 18.6.2013., str. 1.).

(*2)  Pet godina od stupanja na snagu ove Direktive.

*2

(16)  Uredba (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (Uredba o suradnji u zaštiti potrošača) (SL L 364, 9.12.2004., str. 1)

16

(+)  Broj i datum usvajanja i uputu na objavu ove Direktive.

+

(++)  Broj i datum usvajanja i uputu na objavu ove Direktive.

++

(*5)  24 mjeseca od stupanja na snagu ove Direktive.

*5

(*6)  
  24
  mjeseca nakon stupanja na snagu ove Direktive.

*6

24

PRILOG

Korelacijska tablica

| Direktiva Vijeća 90/314/EEZ | Ova Direktiva |
| --- | --- |
| Članak 1 | Članak 1. (izmijenjen) |
| članak 2. stavak 1. | Članak 3. točka stavak (2). i članak 2. stavak 2. točka (a) |
| članak 2. stavak 2. | Članak 3. točka(8) |
| članak 2. stavak 3. | Članak 3. stavak 9. (izmijenjen) točka (9) |
| članak 2. stavak 4. | Članak 3. točka (6) |
| članak 2. stavak 5. | Članak 3. točka (3) |
| članak 3. stavak 1. | |
| članak 3. stavak 2. | članci 4. i 5. |
| članak 4. stavak 1. | Članak 4. stavak 1., članak 6. stavak 2. i članak 6. stavak 4. |
| Članak 4. stavak 1. točka (b) alineja (iv) | |
| članak 4. stavak 2. točka (a) | Članak 6. stavak 2. |
| Članak 4. stavak 2. točka (b) | Članak 5. stavak 3. i članak 6. stavci 1. i 3. |
| Članak 4. stavak 2. točka (c) | |
| članak 4. stavak 3. | Članak 7. |
| članak 4. stavak 4. | Članak 8. |
| članak 4. stavak 5. | Članak 9. stavak 2. |
| članak 4. stavak 6. | Članak 9. stavci 3. i 4. i članak 10. stavci 3. i 4. |
| članak 4. stavak 7. | Članak 11. stavci 3., 4. i 7. |
| članak 5. stavak 1. | Članak 11. stavak 1. |
| članak 5. stavak 2. | Članak 12. stavci 2., 3. i 4. i članak 4. |
| članak 5. stavak 3. | Članak 21. stavak 3. |
| članak 5. stavak 4. | Članak 6. stavak 2. točka (c) i članak 12. stavak 3. točka (b) |
| Članak 6 | Članak 11. stavak 2. |
| Članak 7 | Članak 15. i članak 16. |
| Članak 8 | |
| članak 9. stavak 1. | Članak 27. stavci 1., 2. i 3. |
| članak 9. stavak 2. | Članak 27. stavak 4. |
| Članak 10 | Članak 29 |

Direktiva Vijeća 90/314/EEZ

Ova Direktiva

Članak 1

Članak 1. (izmijenjen)

članak 2. stavak 1.

Članak 3. točka stavak (2). i članak 2. stavak 2. točka (a)

članak 2. stavak 2.

Članak 3. točka(8)

članak 2. stavak 3.

Članak 3. stavak 9. (izmijenjen) točka (9)

članak 2. stavak 4.

Članak 3. točka (6)

članak 2. stavak 5.

Članak 3. točka (3)

članak 3. stavak 1.

članak 3. stavak 2.

članci 4. i 5.

članak 4. stavak 1.

Članak 4. stavak 1., članak 6. stavak 2. i članak 6. stavak 4.

Članak 4. stavak 1. točka (b) alineja (iv)

članak 4. stavak 2. točka (a)

Članak 6. stavak 2.

Članak 4. stavak 2. točka (b)

Članak 5. stavak 3. i članak 6. stavci 1. i 3.

Članak 4. stavak 2. točka (c)

članak 4. stavak 3.

Članak 7.

članak 4. stavak 4.

Članak 8.

članak 4. stavak 5.

Članak 9. stavak 2.

članak 4. stavak 6.

Članak 9. stavci 3. i 4. i članak 10. stavci 3. i 4.

članak 4. stavak 7.

Članak 11. stavci 3., 4. i 7.

članak 5. stavak 1.

Članak 11. stavak 1.

članak 5. stavak 2.

Članak 12. stavci 2., 3. i 4. i članak 4.

članak 5. stavak 3.

Članak 21. stavak 3.

članak 5. stavak 4.

Članak 6. stavak 2. točka (c) i članak 12. stavak 3. točka (b)

Članak 6

Članak 11. stavak 2.

Članak 7

Članak 15. i članak 16.

Članak 8

članak 9. stavak 1.

Članak 27. stavci 1., 2. i 3.

članak 9. stavak 2.

Članak 27. stavak 4.

Članak 10

Članak 29

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/638 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/638

---

P7_TA(2014)0223

Fluorirani staklenički plinovi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/63)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0643), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0643),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0370/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2013. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za promet i turizam (A7-0240/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za promet i turizam (A7-0240/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | poziva Komisiju da ponovno uputi predmet Parlamentu ako namjerava znatno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da ponovno uputi predmet Parlamentu ako namjerava znatno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 271, 19.9.2013., str. 138.

---

P7_TC1-COD(2012)0305

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br./2014 Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 842/2006

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 517/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/639 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/639

---

P7_TA(2014)0224

Sloboda kretanja radnika ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za lakše ostvarivanje prava radnika u kontekstu slobode kretanja radnika (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/64)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0236), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0236),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 46. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0114/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 46. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0114/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2013 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2013 (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0386/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0386/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 341, 21.11.2013., str. 54.

---

P7_TC1-COD(2013)0124

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/54/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/640 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/640

---

P7_TA(2014)0225

Procjena utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/65)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0628), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0628),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0367/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 13. veljače 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 13. veljače 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. svibnja 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. svibnja 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za predstavke (A7-0277/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za predstavke (A7-0277/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3);

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 133, 9.5.2013., str. 33.

(2)  SL C 218, 30.7.2013.. str. 42..

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 9. listopada 2013. (Tekst usvojen P7_TA(2013)0413).

---

P7_TC1-COD(2012)0297

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/52/EU.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/641 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/641

---

P7_TA(2014)0226

Statistika Zajednice koja se odnosi na vanjsku trgovinu sa zemljama nečlanicama (delegirane i provedbene ovlasti) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 471/2009 o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/66)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0579), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0579),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0243/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0042/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0042/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2013)0279

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o Prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 471/2009 o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU) ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji trebaju se uskladiti s člancima 290. i 291. TFEU-a. |
| --- | --- |

(1)

Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU) ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji trebaju se uskladiti s člancima 290. i 291. TFEU-a.

| (2) | U vezi s donošenjem Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2), Komisija se obvezala (3) u pogledu kriterija navedenih u TFEU na pregled zakonodavnih akata koji trenutačno sadržavaju upućivanja na regulatorni postupak s kontrolom. |
| --- | --- |

(2)

U vezi s donošenjem Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2), Komisija se obvezala (3) u pogledu kriterija navedenih u TFEU na pregled zakonodavnih akata koji trenutačno sadržavaju upućivanja na regulatorni postupak s kontrolom.

| (3) | Uredbom (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dodjeljuju se ovlasti Komisiji radi primjene određenih odredbi te Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dodjeljuju se ovlasti Komisiji radi primjene određenih odredbi te Uredbe.

| (4) | U kontekstu usklađivanja Uredbe (EZ) br. 471/2009 s novim pravilima TFEU-a, provedbene ovlasti koje se trenutačno dodjeljuju Komisiji trebaju se odrediti prijenosom ovlasti na Komisiju za donošenje delegiranih i provedbenih akata. |
| --- | --- |

(4)

U kontekstu usklađivanja Uredbe (EZ) br. 471/2009 s novim pravilima TFEU-a, provedbene ovlasti koje se trenutačno dodjeljuju Komisiji trebaju se odrediti prijenosom ovlasti na Komisiju za donošenje delegiranih i provedbenih akata.

| (5) | Kako bi se uzele u obzir izmjene Carinskog zakonika ili odredbi koje proizlaze iz međunarodnih konvencija, izmjene potrebne iz metodoloških razloga i potreba za uspostavljanjem učinkovitog sustava za prikupljanje podataka i sastavljanja statistike, ovlasti za donošenje akata u skladu sa člankom 290. TFEU trebaju se delegirati Komisiji glede prilagodbe popisa carinskih postupaka ili carinski dopuštenoga postupanja ili uporabe, posebne robe i kretanja i različitih ili posebnih odredbi koje se na njih primjenjuju, isključivanja robe ili kretanja iz statistike vanjske trgovine, prikupljanja podataka u skladu sa stavcima 2. i 4. članka 4. Uredbe (EZ) br. 471/2009, daljnje specifikacije podataka, zahtjeva za ograničene skupove podataka za posebnu robu ili kretanja te podataka osiguranih u skladu s člankom 4. stavkom 2., karakteristika uzorka, razdoblja izvješćivanja i razine agregacije za zemlje partnere, robu i valute za izradu statistike trgovine raščlanjene prema valuti računa, prilagodbe rokova za dostavljanje statistike, sadržaja, obuhvata podataka i uvjeta za reviziju za već dostavljenu statistiku, rokova za dostavljanje statistike o trgovini prema karakteristikama poslovanja i trgovinskoj statistici raščlanjenoj prema valuti računa. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se uzele u obzir izmjene Carinskog zakonika ili odredbi koje proizlaze iz međunarodnih konvencija, izmjene potrebne iz metodoloških razloga i potreba za uspostavljanjem učinkovitog sustava za prikupljanje podataka i sastavljanja statistike, ovlasti za donošenje akata u skladu sa člankom 290. TFEU trebaju se delegirati Komisiji glede prilagodbe popisa carinskih postupaka ili carinski dopuštenoga postupanja ili uporabe, posebne robe i kretanja i različitih ili posebnih odredbi koje se na njih primjenjuju, isključivanja robe ili kretanja iz statistike vanjske trgovine, prikupljanja podataka u skladu sa stavcima 2. i 4. članka 4. Uredbe (EZ) br. 471/2009, daljnje specifikacije podataka, zahtjeva za ograničene skupove podataka za posebnu robu ili kretanja te podataka osiguranih u skladu s člankom 4. stavkom 2., karakteristika uzorka, razdoblja izvješćivanja i razine agregacije za zemlje partnere, robu i valute za izradu statistike trgovine raščlanjene prema valuti računa, prilagodbe rokova za dostavljanje statistike, sadržaja, obuhvata podataka i uvjeta za reviziju za već dostavljenu statistiku, rokova za dostavljanje statistike o trgovini prema karakteristikama poslovanja i trgovinskoj statistici raščlanjenoj prema valuti računa.

| (6) | Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(6)

Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (7) | Komisija treba osigurati da se tim delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni administrativni teret državama članicama i njihovim odjelima predstavnicima. |
| --- | --- |

(7)

Komisija treba osigurati da se tim delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni administrativni teret državama članicama i njihovim odjelima predstavnicima.

| (8) | Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 471/2009, Komisiji se trebaju dodijeliti provedbene ovlasti kojima joj se omogućuje prihvaćanje mjera u vezi s oznakama koje će se koristiti za podatke navedene u članku 5. stavku 1. te Uredbe i mjera u vezi s povezivanjem podataka o poslovnim karakteristikama s podacima zabilježenima u skladu s istim člankom. Te se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.
  [Am. 1] |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 471/2009, Komisiji se trebaju dodijeliti provedbene ovlasti kojima joj se omogućuje prihvaćanje mjera u vezi s oznakama koje će se koristiti za podatke navedene u članku 5. stavku 1. te Uredbe i mjera u vezi s povezivanjem podataka o poslovnim karakteristikama s podacima zabilježenima u skladu s istim člankom. Te se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.
  [Am. 1]

| (9) | Odbor za statistiku u vezi s robnom razmjenom sa zemljama nečlanicama (Odbor za Extrastat) naveden u članku 11. Uredbe (EZ) br. 471/2009 savjetuje Komisiju i pomaže joj u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti.
  [Am. 2] |
| --- | --- |

(9)

Odbor za statistiku u vezi s robnom razmjenom sa zemljama nečlanicama (Odbor za Extrastat) naveden u članku 11. Uredbe (EZ) br. 471/2009 savjetuje Komisiju i pomaže joj u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti.
  [Am. 2]

| (10) | U okviru strategije za novu strukturu Europskog statističkog sustava (dalje u tekstu: „ESS”) namijenjene poboljšanju koordinacije i partnerstva u jasnoj piramidalnoj strukturi u okviru ESS-a, Odbor za europski statistički sustav (dalje u tekstu: „ESSC”), osnovan na temelju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

   (5)

  , treba imati savjetodavnu ulogu i pomoći Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti.
  [Am. 3] |
| --- | --- |

(10)

U okviru strategije za novu strukturu Europskog statističkog sustava (dalje u tekstu: „ESS”) namijenjene poboljšanju koordinacije i partnerstva u jasnoj piramidalnoj strukturi u okviru ESS-a, Odbor za europski statistički sustav (dalje u tekstu: „ESSC”), osnovan na temelju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

   (5)

  , treba imati savjetodavnu ulogu i pomoći Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti.
  [Am. 3]

| (11) | Uredbu (EZ) br. 471/2009 potrebno je izmijeniti zamjenom upućivanja na Odbor za Extrastat upućivanjem na ESSC.
  [Am. 4] |
| --- | --- |

(11)

Uredbu (EZ) br. 471/2009 potrebno je izmijeniti zamjenom upućivanja na Odbor za Extrastat upućivanjem na ESSC.
  [Am. 4]

| (12) | Kako bi se osigurala pravna sigurnost, ovom se Uredbom ne treba utjecati na postupke donošenja mjera koji su pokrenuti, ali nisu dovršeni prije njezina stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osigurala pravna sigurnost, ovom se Uredbom ne treba utjecati na postupke donošenja mjera koji su pokrenuti, ali nisu dovršeni prije njezina stupanja na snagu.

| (13) | Uredbu (EZ) br. 471/2009 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(13)

Uredbu (EZ) br. 471/2009 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 471/2009 izmjenjuje se kako slijedi:

| (1) | Članak 3. izmjenjuje se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Kako bi se uzele u obzir izmjene Carinskog zakonika ili odredbe koje proizlaze iz međunarodnih konvencija Komisija je ovlaštena, u skladu sa člankom 10.a, donositi delegirane akte kako bi prilagodila popis carinskih postupaka ili carinski dopuštenoga postupanja ili uporabe iz stavka. 1.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Članak 3. izmjenjuje se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Kako bi se uzele u obzir izmjene Carinskog zakonika ili odredbe koje proizlaze iz međunarodnih konvencija Komisija je ovlaštena, u skladu sa člankom 10.a, donositi delegirane akte kako bi prilagodila popis carinskih postupaka ili carinski dopuštenoga postupanja ili uporabe iz stavka. 1.”

| (b) | u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s određenom robom ili kretanjima i različite ili posebne odredbe koje se na njih primjenjuju.” |
| --- | --- |

(b)

u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s određenom robom ili kretanjima i različite ili posebne odredbe koje se na njih primjenjuju.”

| (c) | u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s isključivanjem robe ili kretanja iz statistike vanjske trgovine.” |
| --- | --- |

(c)

u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s isključivanjem robe ili kretanja iz statistike vanjske trgovine.”

| (2) | U članku 4. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s prikupljanjem podataka u skladu sa stavcima 2. i 4. ovog članka” |
| --- | --- |

(2)

U članku 4. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s prikupljanjem podataka u skladu sa stavcima 2. i 4. ovog članka”

| (3) | Članak 5. izmjenjuje se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s
  usvajanjem pravila koja su povezana s
  daljnjom specifikacijom podataka iz stavka 1.
  i s mjerama koje se odnose na oznake koje se koriste za te podatke.



  Putem svojih provedbenih akata Komisija donosi mjere u vezi s oznakama koje će se koristiti za te podatke.


  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.”[Am. 5] |
| --- | --- | --- |

(3)

Članak 5. izmjenjuje se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s
  usvajanjem pravila koja su povezana s
  daljnjom specifikacijom podataka iz stavka 1.
  i s mjerama koje se odnose na oznake koje se koriste za te podatke.

Putem svojih provedbenih akata Komisija donosi mjere u vezi s oznakama koje će se koristiti za te podatke.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.”[Am. 5]

| (b) | U stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s tim ograničenim skupovima podataka.” |
| --- | --- |

(b)

U stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s tim ograničenim skupovima podataka.”

| (4) | Članak 6. izmjenjuje se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Putem svojih provedbenih akata

  U skladu s člankom 10.a
  Komisija
  je ovlaštena donositi delegirane akte povezane s usvajanjem pravila o povezivanju

  donosi mjere u vezi s povezivanjem podataka i tih statistika koje treba sastaviti.

  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.”[Am. 6] |
| --- | --- | --- |

(4)

Članak 6. izmjenjuje se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Putem svojih provedbenih akata

  U skladu s člankom 10.a
  Komisija
  je ovlaštena donositi delegirane akte povezane s usvajanjem pravila o povezivanju

  donosi mjere u vezi s povezivanjem podataka i tih statistika koje treba sastaviti.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.”[Am. 6]

| (b) | u stavku 3. zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s karakteristikama uzorka, razdobljem izvješćivanja i razinom agregacije za zemlje partnere, robu i valute.” |
| --- | --- |

(b)

u stavku 3. zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s karakteristikama uzorka, razdobljem izvješćivanja i razinom agregacije za zemlje partnere, robu i valute.”

| (5) | Članak 8. izmjenjuje se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s prilagodbom roka za dostavljanje statistike, sadržajem, obuhvatom podataka i uvjetima revizije za već poslane statistike.” |
| --- | --- | --- |

(5)

Članak 8. izmjenjuje se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. zadnji podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s prilagodbom roka za dostavljanje statistike, sadržajem, obuhvatom podataka i uvjetima revizije za već poslane statistike.”

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s rokom za dostavljanje statistike trgovine prema karakteristikama poduzeća iz članka 6. stavka 2. i statistikama trgovine raščlanjenima prema valuti računa iz članka 6. stavka 3.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 10.a, donositi delegirane akte u vezi s rokom za dostavljanje statistike trgovine prema karakteristikama poduzeća iz članka 6. stavka 2. i statistikama trgovine raščlanjenima prema valuti računa iz članka 6. stavka 3.”

| (6) | Umeće se sljedeći članak 10.a:

  „Članak 10.a


  Izvršavanje delegiranja

  1.   Ovlast donošenja delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima navedenima u ovom članku.
  2.   Pri izvršavanju ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavaka 2., 3. i 4., članka 4. stavka 5., članka 5. stavaka 2. i 4., članka 6. stavka 3. i članka 8. stavaka 1. i 2., Komisija mora osigurati da se delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni administrativni teret državama članicama i njihovim predstavnicima.
  3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavaka 2., 3. i 4., članka 4. stavka 5., članka 5. stavaka 2. i 4., članka 6. stavka 3. i članka 8. stavaka 1. i 2. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina od ..

   (*1). neodređeno vrijeme od

  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 7]

  4.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavaka 2., 3. i 4., članka 4. stavka 5., članka 5. stavaka 2. i 4., članka 6. stavka 3. i članka 8. stavaka 1. i 2. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili kasnijeg datuma određenog u odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
  6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavcima 2., 3. i 4., člankom 4. stavkom 5., člankom 5. stavcima 2. i 4., člankom 6. stavkom 3. i člankom 8. stavcima 1. i 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne izraze nikakav prigovor u razdoblju od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskome parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje produžuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

  (*1)  
  Datum stupanja na snagu ove Uredbe.
  " |
| --- | --- |

(6)

Umeće se sljedeći članak 10.a:

„Članak 10.a

Izvršavanje delegiranja

1.   Ovlast donošenja delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima navedenima u ovom članku.

2.   Pri izvršavanju ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavaka 2., 3. i 4., članka 4. stavka 5., članka 5. stavaka 2. i 4., članka 6. stavka 3. i članka 8. stavaka 1. i 2., Komisija mora osigurati da se delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni administrativni teret državama članicama i njihovim predstavnicima.

3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavaka 2., 3. i 4., članka 4. stavka 5., članka 5. stavaka 2. i 4., članka 6. stavka 3. i članka 8. stavaka 1. i 2. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina od ..

   (*1). neodređeno vrijeme od

  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 7]

4.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavaka 2., 3. i 4., članka 4. stavka 5., članka 5. stavaka 2. i 4., članka 6. stavka 3. i članka 8. stavaka 1. i 2. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili kasnijeg datuma određenog u odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavcima 2., 3. i 4., člankom 4. stavkom 5., člankom 5. stavcima 2. i 4., člankom 6. stavkom 3. i člankom 8. stavcima 1. i 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne izraze nikakav prigovor u razdoblju od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskome parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje produžuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

(*1)  
  Datum stupanja na snagu ove Uredbe.
  "

| (7) | Članak 11.
  se briše .

  Zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 11.




  Odbor



  1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

   (*2)

  . Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije)


   (*3)

  .


  2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.


  (*2)  
  SL L 87, 31.3.2009., str. 164.
  "


  (*3)  
  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.”
  [Am. 8]" |
| --- | --- |

(7)

Članak 11.
  se briše .

  Zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

Odbor

1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

   (*2)

  . Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije)


   (*3)

  .

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

(*2)  
  SL L 87, 31.3.2009., str. 164.
  "

(*3)  
  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.”
  [Am. 8]"

Članak 2.

Ovom Uredbom ne utječe se na postupke donošenja mjera predviđene Uredbom (EZ) br. 471/2009 koje su pokrenute, ali nisu dovršene prije stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije

  i u roku od tri mjeseca nakon što stupi na snagu sastavlja se pročišćeni tekst s uredbom koju izmjenjuje
  .[Am. 9]

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014.

1

(2)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)

2

(3)  SL L 55, 28.2.2011., str. 19.

3

(4)  Uredba (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1172/95 (SL L 152, 16.6.2009., str. 23.)

4

(5)  
  SL L 87, 31.3.2009., str. 164.

5

SL L 87, 31.3.2009., str. 164.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/646 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/646

---

P7_TA(2014)0227

Program „Copernicus” ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Copernicus te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/67)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0312), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0312),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 189. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0195/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 189. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0195/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1)

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te stajališta Odbora za proračun i Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane (A7-0027/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te stajališta Odbora za proračun i Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane (A7-0027/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 67, 6.3.2014., str. 88.

---

P7_TC1-COD(2013)0164

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 911/2010

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 337/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/647 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/647

---

P7_TA(2014)0228

Agencija za europski GNSS ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/68)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0040), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0040),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0031/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0031/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. travnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. travnja 2013. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 13. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 13. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor (A7-0364/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor (A7-0364/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | naglašava da se odluke zakonodavnog tijela u korist višegodišnjeg financiranja Agencije za europski GNSS (u daljnjem tekstu: Agencija) ne dovode u pitanje odluke proračunskog tijela u kontekstu godišnjeg postupka donošenja proračuna; |
| --- | --- |

2.

naglašava da se odluke zakonodavnog tijela u korist višegodišnjeg financiranja Agencije za europski GNSS (u daljnjem tekstu: Agencija) ne dovode u pitanje odluke proračunskog tijela u kontekstu godišnjeg postupka donošenja proračuna;

| 3. | zahtijeva da Komisija dostavi financijsko izvješće koje potpuno uzima u obzir rezultat zakonodavnog dogovora između Europskog parlamenta i Vijeća o ispunjavanju proračunskih i kadrovskih zahtjeva Agencije te po mogućnosti službi Komisije; |
| --- | --- |

3.

zahtijeva da Komisija dostavi financijsko izvješće koje potpuno uzima u obzir rezultat zakonodavnog dogovora između Europskog parlamenta i Vijeća o ispunjavanju proračunskih i kadrovskih zahtjeva Agencije te po mogućnosti službi Komisije;

| 4. | zahtijeva da Komisija pronađe izvedivo rješenje za probleme s kojima bi se Agencija mogla suočavati u vezi s financiranjem europskih škola tipa II jer to ima izravan utjecaj na sposobnost Agencije da privuče kvalificiranu radnu snagu; |
| --- | --- |

4.

zahtijeva da Komisija pronađe izvedivo rješenje za probleme s kojima bi se Agencija mogla suočavati u vezi s financiranjem europskih škola tipa II jer to ima izravan utjecaj na sposobnost Agencije da privuče kvalificiranu radnu snagu;

| 5. | zahtijeva da Komisija pri određivanju koeficijenta ispravka plaća osoblja za Agenciju ne uzima u obzir češki prosjek već da ga prilagodi troškovima života u metropolskom području Praga; |
| --- | --- |

5.

zahtijeva da Komisija pri određivanju koeficijenta ispravka plaća osoblja za Agenciju ne uzima u obzir češki prosjek već da ga prilagodi troškovima života u metropolskom području Praga;

| 6. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

6.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 198, 10.7.2013., str. 67.

---

P7_TC1-COD(2013)0022

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 512/2014.)

---

Četvrtak, 13. ožujka 2014.

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/649 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/649

---

P7_TA(2014)0237

Fond za azil, migraciju i integraciju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Fonda za azil i migracije (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/69)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2011)0751), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2011)0751),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 78. stavak 2. i članak 79. stavke 2. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7–0443/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 78. stavak 2. i članak 79. stavke 2. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7–0443/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 17. siječnja 2013. o početku i mandatu međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 17. siječnja 2013. o početku i mandatu međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (3),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A7-0022/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A7-0022/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku;

| 2. | odobrava izjave priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava izjave priložene ovoj Rezoluciji;

| 3. | prima na znanje izjavu Vijeća i izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje izjavu Vijeća i izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 4. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

4.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom potpornom uredu za azil i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom potpornom uredu za azil i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 299, 4.10.2012., str. 108.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 23.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0020.

---

P7_TC1-COD(2011)0366

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 516/2014.)

---

PRILOG NACRTU ZAKONODAVNE REZOLUCIJE

Izjave Europskog parlamenta

Članak 80. UFEU-a:

„U svjetlu potrebe pravovremenog donošenja ove Uredbe radi provedbe Fonda za azil i migracije („Fond”) od početka 2014., u interesu postizanja sporazuma u tu svrhu te u svjetlu nepopustljivosti Vijeća Europski parlament prihvatio je navedeni dogovoreni tekst Uredbe. Međutim Europski parlament ponavlja svoje stajalište, koje je zadržao tijekom cijelih pregovora o ovoj Uredbi, da pravilna pravna osnova za Fond uključuje drugu rečenicu članka 80. UFEU-a kao zajedničku pravnu osnovu. Cilj je te pravne osnove davanje učinka načelu solidarnosti kao što je utvrđeno u prvoj rečenici članka 80. UFEU-a. Fond posebno primjenjuje načelo solidarnosti u svojim odredbama o premještanju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnika međunarodne zaštite (članci 7. i 18.) te u svojim odredbama o preseljenju (članak 17.). Europski parlament naglašava činjenicu da se donošenjem ove Uredbe uopće ne dovodi u pitanje niz pravnih osnova koje će ubuduće biti na raspolaganju suzakonodavcu, a posebno u pogledu članka 80. UFEU-a.”

Premještanje:

„Radi promicanja premještanja kao sredstva solidarnosti te poboljšanja uvjeta koji se odnose na premještanje Europski parlament poziva Europski potporni ured za azil (EASO) da u suradnji s Europskom komisijom izradi priručnik o premještanju i razvije metodologiju premještanja nakon izrade prikaza najboljih praksi na području premještanja u državama članicama, uključujući sustave unutarnje organizacije te uvjete prihvata i integracije. Kako bi se dao poticaj premještanju i državama članicama olakšalo njegovo provođenje, Europski parlament također poziva EASO da osigura stručno znanje o premještanju te da u suradnji s Europskom komisijom koordinira mrežu stručnjaka za premještanje koji bi mogli održavati redovite tehničke sastanke o posebnim praktičnim i zakonodavnim pitanjima te pružati potporu o korištenju Fonda za azil, migracije i integraciju za potrebe premještanja. Europski parlament poziva Europsku komisiju da prati razvoj i poboljšanje sustava azila u državama članicama koje imaju koristi od premještanja te da o razvoju i poboljšanju tog sustava redovito izvješćuje.”

Izjava Vijeća

Članak 80. UFEU-a:

„Vijeće naglašava važnost načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti koje, u skladu s člankom 80. UFEU-a, treba biti ostvareno u aktima Unije donesenima na temelju poglavlja UFEU-a o politikama o graničnoj kontroli, azilu i useljavanju. Uredba o osnivanju Fonda za azil i migracije sadržava odgovarajuće mjere za ostvarenje gore spomenutog načela. Vijeće, međutim, ponavlja svoje stajalište da članak 80. UFEU-a ne tvori pravnu osnovu u okviru značenja prava EU-a. Unutar navedenog poglavlja, samo članak 77. stavci 2. i 3., članak 78. stavci 2. i 3. te članak 79. stavci 2., 3. i 4. UFEU-a sadržavaju pravne osnove koje omogućuju relevantnim institucijama EU-a donošenje pravnih akata EU-a.”

Izjava Komisije

Članak 80. UFEU-a:

„Komisija, u duhu kompromisa i s ciljem hitnog donošenja prijedloga, podržava konačni tekst; no napominje da to ne dovodi u pitanje njezino pravo inicijative u vezi s izborom pravnih osnova, a posebno u odnosu na buduće korištenje članka 80. UFEU-a.”

Europska migracijska mreža (EMN):

„Komisija, u duhu kompromisa, podržava konačni tekst članka 23. kojime se osigurava kontinuirana financijska potpora za aktivnosti Europske migracijske mreže uz zadržavanje trenutačne strukture, ciljeva i upravljanja, kao što je navedeno u Odluci Vijeća 2008/381/EZ od 14. svibnja 2008. Međutim, Komisija napominje da to ne dovodi u pitanje njezino pravo inicijative u vezi s budućom sveobuhvatnijom revizijom uspostave i funkcioniranja ove mreže, kao što je predviđeno u početnom prijedlogu Komisije za članak 23.”

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/652 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/652

---

P7_TA(2014)0238

Međunarodna konvencija iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o ratifikaciji Međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009. od strane država članica ili pristupanju država članica toj konvenciji u interesu Europske unije (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 378/70)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (15902/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (15902/2013),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1257/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o recikliranju brodova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 i Direktive 2009/16/EZ (1). |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1257/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o recikliranju brodova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 i Direktive 2009/16/EZ (1).

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) i stavkom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0485/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) i stavkom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0485/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 1., prvi i treći podstavak, članak 81. stavak 2. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 1., prvi i treći podstavak, članak 81. stavak 2. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0166/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0166/2014),

| 1. | daje svoju suglasnost nacrtu Odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje svoju suglasnost nacrtu Odluke Vijeća;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 330, 10.12.2013., str. 1.

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/653 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/653

---

P7_TA(2014)0241

Fond za azil i migraciju i Fond za unutarnju sigurnost (opće odredbe) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil i migracije te o instrumentu financijske potpore u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja u kriznim situacijama (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/71)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0752), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0752),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 78. stavak 2., 79. stavke 2. i 4., 82. stavak 1., 84. i 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0444/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 78. stavak 2., 79. stavke 2. i 4., 82. stavak 1., 84. i 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0444/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A7-0021/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A7-0021/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom |
| --- | --- |

3.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 299, 4.10.2012., str 108.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str 23.

---

P7_TC1-COD(2011)0367

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil, migracije te integraciju i o Instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 514/2014.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije o donošenju nacionalnih programa

„Komisija će uložiti sve napore da unaprijed obavijesti Europski parlament o donošenju nacionalnih programa.”

Izjava Komisije o članku 5. stavku 4. podstavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 182/2011

„Komisija ističe da je sustavno pozivanje na članak 5. stavak 4. podstavak 2. točku b) suprotno tekstu i duhu Uredbe (EU) br. 182/2011 (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.). Ta se odredba primjenjuje samo ako postoji posebna potreba odstupanja od načelnog pravila prema kojem Komisija može donijeti nacrtom predviđeni provedbeni akt kada mišljenje nije dano. Budući da je podstavak 2. točka b) iznimka od općeg pravila utemeljenog člankom 5. stavkom 4., njegova se primjena ne može jednostavno smatrati „diskrecijskom ovlasti” zakonodavca, već se mora tumačiti restriktivno i opravdati.”

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/656 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/656

---

P7_TA(2014)0242

Fond za unutarnju sigurnost (policijska suradnja, sprečavanje i suzbijanje kriminala i upravljanje kriznim situacijama) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju instrumenta za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala i upravljanju kriznim situacijama u okviru Fonda za unutarnju sigurnost (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/72)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0753), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0753),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 82. stavak 1., članak 84. i članak 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 82. stavak 1., članak 84. i članak 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0445/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 17. siječnja 2013. o otvaranju međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (3) i mandatu za njih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 17. siječnja 2013. o otvaranju međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (3) i mandatu za njih,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A7-0026/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A7-0026/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 299, 4.10.2012., str. 108.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 23.

(3)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P7_TA(2013)0021.

---

P7_TC1-COD(2011)0368

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br./2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 513/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/657 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/657

---

P7_TA(2014)0243

Fond za unutarnju sigurnost – vanjske granice i vize ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/73)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0750), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0750),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0441/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0441/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 17. siječnja 2013. o otvaranju međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (3) i mandatu za njih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 17. siječnja 2013. o otvaranju međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (3) i mandatu za njih,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A7-0025/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A7-0025/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

| 3. | Nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

Nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 299, 4.10.2012., str. 108.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 23.

(3)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0019.

---

P7_TC1-COD(2011)0365

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 515/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/658 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/658

---

P7_TA(2014)0244

Visoka zajednička razina sigurnosti mreža i informacija ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava u Uniji (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/74)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0048),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0035/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0035/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje koje je švedski Parlament podnio u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se tvrdi da nacrti zakonodavnih akata nisu u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje koje je švedski Parlament podnio u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se tvrdi da nacrti zakonodavnih akata nisu u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. svibnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. svibnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o Strategiji kibernetičke sigurnosti Europske unije: Otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o Strategiji kibernetičke sigurnosti Europske unije: Otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor (2),

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za vanjske poslove (A7-0103/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za vanjske poslove (A7-0103/2014),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stav Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stav Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 271, 19.9.2013., str. 133.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0376.

---

P7_TC1-COD(2013)0027

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Direktive (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vjeća o mjerama za osiguranje visoke zajedničke razine sigurnosti mreža i podataka diljem Unije

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Mrežni i informacijski sustavi
  i usluge
  imaju ključnu ulogu u društvu. Njihova pouzdanost i sigurnost ključne su za
  slobodu i opću sigurnost građana Unije kao i za
  gospodarske aktivnosti i društvenu dobrobit, a posebno za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Mrežni i informacijski sustavi
  i usluge
  imaju ključnu ulogu u društvu. Njihova pouzdanost i sigurnost ključne su za
  slobodu i opću sigurnost građana Unije kao i za
  gospodarske aktivnosti i društvenu dobrobit, a posebno za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 1]

| (2) | Razmjer
  , učestalost
  i učestalost namjernih ili slučajnih

  utjecaj
  sigurnosnih incidenata sve su veći i predstavljaju veliku prijetnju funkcioniranju mreža i informacijskih sustava.
  Ti sustavi također mogu postati lake mete za namjerne štetne radnje čiji je cilj nanijeti štetu ili prekinuti rad sustava.
  Takvi incidenti mogu ugroziti izvršavanje gospodarskih aktivnosti, generirati znatne financijske gubitke, narušiti povjerenje korisnika i
  ulagača i
  nanijeti veliku štetu gospodarstvu Unije
  te, konačno, ugroziti dobrobit građana Unije i sposobnost država članica da se zaštite i osiguraju sigurnost kritičnih infrastruktura
  . [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Razmjer
  , učestalost
  i učestalost namjernih ili slučajnih

  utjecaj
  sigurnosnih incidenata sve su veći i predstavljaju veliku prijetnju funkcioniranju mreža i informacijskih sustava.
  Ti sustavi također mogu postati lake mete za namjerne štetne radnje čiji je cilj nanijeti štetu ili prekinuti rad sustava.
  Takvi incidenti mogu ugroziti izvršavanje gospodarskih aktivnosti, generirati znatne financijske gubitke, narušiti povjerenje korisnika i
  ulagača i
  nanijeti veliku štetu gospodarstvu Unije
  te, konačno, ugroziti dobrobit građana Unije i sposobnost država članica da se zaštite i osiguraju sigurnost kritičnih infrastruktura
  . [Am. 2]

| (3) | Kao instrument komunikacije bez granica, digitalni informacijski sustavi, a ponajprije internet, igraju ključnu ulogu u pojednostavljivanju prekograničnog kretanja roba, usluga i ljudi. S obzirom na takvu transnacionalnu prirodu sustava, prekid u njihovu radu u jednoj državi članici može utjecati i na druge države članice te na EU u cjelini. Stoga su otpornost i stabilnost mrežnih i informacijskih sustava ključne za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(3)

Kao instrument komunikacije bez granica, digitalni informacijski sustavi, a ponajprije internet, igraju ključnu ulogu u pojednostavljivanju prekograničnog kretanja roba, usluga i ljudi. S obzirom na takvu transnacionalnu prirodu sustava, prekid u njihovu radu u jednoj državi članici može utjecati i na druge države članice te na EU u cjelini. Stoga su otpornost i stabilnost mrežnih i informacijskih sustava ključne za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (3.a) | Budući da su češći uzroci kvarova sustava i dalje nehotični kao što su prirodni uzroci ili ljudske pogreške, infrastruktura bi trebala biti otporna na hotimične i nehotimične poremećaje, a operateri kritičnih infrastruktura trebali bi osmisliti sustave temeljene na otpornosti. [Am. 3] |
| --- | --- |

(3.a)

Budući da su češći uzroci kvarova sustava i dalje nehotični kao što su prirodni uzroci ili ljudske pogreške, infrastruktura bi trebala biti otporna na hotimične i nehotimične poremećaje, a operateri kritičnih infrastruktura trebali bi osmisliti sustave temeljene na otpornosti. [Am. 3]

| (4) | Potrebno je uspostaviti mehanizam suradnje na razini Unije da bi se omogućila razmjena informacija i koordinirano

  koordinirana prevencija,
  otkrivanje te odgovor u vezi sa sigurnosti mreža i podataka („NIS”). Da bi taj mehanizam bio djelotvoran i uključiv nužno je da sve države članice imaju minimalne mogućnosti i strategiju koje bi osigurale visoku razinu NIS-a na njihovu teritoriju. Minimalni sigurnosni uvjeti trebaju se
  također
  odnositi i na javne uprave i

  barem na određene tržišne
  operatere kritičnih informacijskih infrastruktura

  informacijske infrastrukture
  kako bi se promicala kultura upravljanja rizikom i osiguralo prijavljivanje najozbiljnijih incidenata.
  Društva koja kotiraju na burzi trebalo bi poticati da na dobrovoljnoj bazi u svojim financijskim izvještajima objavljuju incidente. Pravni okvir trebao bi se temeljiti na potrebi zaštite privatnosti i integriteta građana. Informacijska mreža za uzbunjivanje u vezi s kritičnom infrastrukturom (CIWIN) trebala bi se proširiti na tržišne operatere obuhvaćene ovom Direktivom. [Am. 4] |
| --- | --- |

(4)

Potrebno je uspostaviti mehanizam suradnje na razini Unije da bi se omogućila razmjena informacija i koordinirano

  koordinirana prevencija,
  otkrivanje te odgovor u vezi sa sigurnosti mreža i podataka („NIS”). Da bi taj mehanizam bio djelotvoran i uključiv nužno je da sve države članice imaju minimalne mogućnosti i strategiju koje bi osigurale visoku razinu NIS-a na njihovu teritoriju. Minimalni sigurnosni uvjeti trebaju se
  također
  odnositi i na javne uprave i

  barem na određene tržišne
  operatere kritičnih informacijskih infrastruktura

  informacijske infrastrukture
  kako bi se promicala kultura upravljanja rizikom i osiguralo prijavljivanje najozbiljnijih incidenata.
  Društva koja kotiraju na burzi trebalo bi poticati da na dobrovoljnoj bazi u svojim financijskim izvještajima objavljuju incidente. Pravni okvir trebao bi se temeljiti na potrebi zaštite privatnosti i integriteta građana. Informacijska mreža za uzbunjivanje u vezi s kritičnom infrastrukturom (CIWIN) trebala bi se proširiti na tržišne operatere obuhvaćene ovom Direktivom. [Am. 4]

| (4.a) | Dok bi javne uprave, zbog svoje javne misije, trebale marljivo upravljati vlastitim mrežnim i informacijskim sustavima te ih štititi, ova Direktiva trebala bi se usredotočiti na ključnu infrastrukturu koja je nužna za upravljanje vitalnim gospodarskim i društvenim aktivnostima u područjima energije, prometa, bankarstva, infrastruktura financijskog tržišta i zdravstva. Programeri i proizvođači strojne opreme trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Direktive. [Am. 5] |
| --- | --- |

(4.a)

Dok bi javne uprave, zbog svoje javne misije, trebale marljivo upravljati vlastitim mrežnim i informacijskim sustavima te ih štititi, ova Direktiva trebala bi se usredotočiti na ključnu infrastrukturu koja je nužna za upravljanje vitalnim gospodarskim i društvenim aktivnostima u područjima energije, prometa, bankarstva, infrastruktura financijskog tržišta i zdravstva. Programeri i proizvođači strojne opreme trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Direktive. [Am. 5]

| (4.b) | Trebale bi se jamčiti suradnja i koordinacija relevantnih tijela Unije s Visokom predstavnicom/potpredsjednicom nadležnom za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku kao i s koordinatorom EU-a za borbu protiv terorizma u slučajevima u kojima se incidente koji imaju znatan učinak doživljava kao vanjsku ili terorističku prijetnju. [Am. 6] |
| --- | --- |

(4.b)

Trebale bi se jamčiti suradnja i koordinacija relevantnih tijela Unije s Visokom predstavnicom/potpredsjednicom nadležnom za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku kao i s koordinatorom EU-a za borbu protiv terorizma u slučajevima u kojima se incidente koji imaju znatan učinak doživljava kao vanjsku ili terorističku prijetnju. [Am. 6]

| (5) | Da bi se pokrili svi relevantni incidenti i rizici, ova se Direktiva treba primijeniti na sve mrežne i informacijske sustave. Obveze za javne uprave i tržišne subjekte ne trebaju se, međutim, odnositi na tvrtke koje pružaju javne komunikacijske mreže ili javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge, kako je određeno Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), koje podliježu posebnim zahtjevima sigurnosti i cjelovitosti kako je opisano u članku 13.a te Direktive, niti bi se trebale primjenjivati na davatelje usluga skrbništva. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se pokrili svi relevantni incidenti i rizici, ova se Direktiva treba primijeniti na sve mrežne i informacijske sustave. Obveze za javne uprave i tržišne subjekte ne trebaju se, međutim, odnositi na tvrtke koje pružaju javne komunikacijske mreže ili javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge, kako je određeno Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), koje podliježu posebnim zahtjevima sigurnosti i cjelovitosti kako je opisano u članku 13.a te Direktive, niti bi se trebale primjenjivati na davatelje usluga skrbništva.

| (6) | Postojeće mogućnosti nisu dovoljne za osiguranje visoke razine NIS-a unutar Unije. Države članice imaju vrlo različite razine pripravnosti, što vodi do rascjepkanih pristupa širom Unije. Ovo vodi do nejednake razine zaštite potrošača i poslovanja te narušava ukupnu razinu NIS-a unutar Unije. Pomanjkanje

  Nedostatak zajedničkih
  minimalnih uvjeta za javne uprave i, s druge strane,

  u odnosu na
  tržišne subjekte onemogućuje

  operatere onemogućava
  uspostavu globalnog i djelotvornog

  učinkovitog
  mehanizma za suradnju

  suradnje
  na razini Unije.
  Sveučilišta i istraživački centri imaju odlučujuću ulogu u poticanju istraživanja, razvoja i inovacije u tim područjima i trebalo bi im se omogućiti odgovarajuće financiranje. [Am. 7] |
| --- | --- |

(6)

Postojeće mogućnosti nisu dovoljne za osiguranje visoke razine NIS-a unutar Unije. Države članice imaju vrlo različite razine pripravnosti, što vodi do rascjepkanih pristupa širom Unije. Ovo vodi do nejednake razine zaštite potrošača i poslovanja te narušava ukupnu razinu NIS-a unutar Unije. Pomanjkanje

  Nedostatak zajedničkih
  minimalnih uvjeta za javne uprave i, s druge strane,

  u odnosu na
  tržišne subjekte onemogućuje

  operatere onemogućava
  uspostavu globalnog i djelotvornog

  učinkovitog
  mehanizma za suradnju

  suradnje
  na razini Unije.
  Sveučilišta i istraživački centri imaju odlučujuću ulogu u poticanju istraživanja, razvoja i inovacije u tim područjima i trebalo bi im se omogućiti odgovarajuće financiranje. [Am. 7]

| (7) | Stoga je za djelotvoran odgovor na sigurnosne izazove mrežnih i informacijskih sustava potreban globalni pristup na razini Unije koji će obuhvatiti minimalne uvjete za izgradnju kapaciteta i planiranje,
  razvoj dostatnih vještina na području kibernetičke sigurnosti,
  razmjenu informacija i koordinaciju aktivnosti te zajedničke minimalne sigurnosne uvjete za sve uključene tržišne subjekte i javne uprave.

  . Minimalni zajednički standardi trebali bi se primjenjivati u skladu s odgovarajućim preporukama Koordinacijskih skupina
  za
  kibernetičku sigurnost (CSGC)
  . [Am. 8] |
| --- | --- |

(7)

Stoga je za djelotvoran odgovor na sigurnosne izazove mrežnih i informacijskih sustava potreban globalni pristup na razini Unije koji će obuhvatiti minimalne uvjete za izgradnju kapaciteta i planiranje,
  razvoj dostatnih vještina na području kibernetičke sigurnosti,
  razmjenu informacija i koordinaciju aktivnosti te zajedničke minimalne sigurnosne uvjete za sve uključene tržišne subjekte i javne uprave.

  . Minimalni zajednički standardi trebali bi se primjenjivati u skladu s odgovarajućim preporukama Koordinacijskih skupina
  za
  kibernetičku sigurnost (CSGC)
  . [Am. 8]

| (8) | Odredbe iz ove Direktive ne bi trebale dovoditi u pitanje mogućnost za svaku državu članicu da poduzme potrebne mjere za osiguranje zaštite svojih ključnih sigurnosnih interesa, zaštitu javne politike i javne sigurnosti te da dopusti istragu, otkrivanje i kažnjavanje kaznenih djela. U skladu s člankom 346. TFEU-a Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  (UFEU)
  nijedna država članica nije obvezna davati podatke čije se otkrivanje smatra suprotnim temeljnim interesima njezine sigurnosti.
  Niti jedna država članica nije obvezna dati povjerljive podatke EU-a u skladu s Odlukom Vijeća 2011/292/EU

   (4)

  , podatke na koje se primjenjuju ugovori o poslovnoj tajni ili neformalni ugovori o poslovnoj tajni, kao što je Protokol o semaforu. [Am. 9] |
| --- | --- |

(8)

Odredbe iz ove Direktive ne bi trebale dovoditi u pitanje mogućnost za svaku državu članicu da poduzme potrebne mjere za osiguranje zaštite svojih ključnih sigurnosnih interesa, zaštitu javne politike i javne sigurnosti te da dopusti istragu, otkrivanje i kažnjavanje kaznenih djela. U skladu s člankom 346. TFEU-a Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  (UFEU)
  nijedna država članica nije obvezna davati podatke čije se otkrivanje smatra suprotnim temeljnim interesima njezine sigurnosti.
  Niti jedna država članica nije obvezna dati povjerljive podatke EU-a u skladu s Odlukom Vijeća 2011/292/EU

   (4)

  , podatke na koje se primjenjuju ugovori o poslovnoj tajni ili neformalni ugovori o poslovnoj tajni, kao što je Protokol o semaforu. [Am. 9]

| (9) | Da bi se postigla i održavala zajednička visoka razina sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava, svaka država članica treba imati nacionalnu strategiju za NIS koja će definirati strateške ciljeve i provedbu konkretnih političkih akcija. Planove suradnje za NIS usklađene s ključnim uvjetima potrebno je razviti na državnoj

  nacionalnoj razini, na temelju minimalnih zahtjeva određenih u ovoj Direktivi,
  kako bi se dostigli kapaciteti za reakciju dovoljni za djelotvornu i učinkovitu suradnju na
  nacionalnoj
  razini države i
  na razini
  Unije u slučaju incidenata
  , poštujući i štiteći privatnost i osobne podatke
  .
  Svaka država članica trebala bi stoga imati obvezu poštovanja zajedničkih standarda u vezi s oblikom podataka i mogućnosti razmjene podataka koji se dijele i vrednuju. Države članice trebale bi biti u mogućnosti tražiti pomoć od Europske agencije za sigurnost mreža i podataka (ENISA) za razvoj vlastitih nacionalnih strategija u vezi s NIS-om, temeljenih na zajedničkom minimalnom strateškom nacrtu za NIS. [Am. 10]. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se postigla i održavala zajednička visoka razina sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava, svaka država članica treba imati nacionalnu strategiju za NIS koja će definirati strateške ciljeve i provedbu konkretnih političkih akcija. Planove suradnje za NIS usklađene s ključnim uvjetima potrebno je razviti na državnoj

  nacionalnoj razini, na temelju minimalnih zahtjeva određenih u ovoj Direktivi,
  kako bi se dostigli kapaciteti za reakciju dovoljni za djelotvornu i učinkovitu suradnju na
  nacionalnoj
  razini države i
  na razini
  Unije u slučaju incidenata
  , poštujući i štiteći privatnost i osobne podatke
  .
  Svaka država članica trebala bi stoga imati obvezu poštovanja zajedničkih standarda u vezi s oblikom podataka i mogućnosti razmjene podataka koji se dijele i vrednuju. Države članice trebale bi biti u mogućnosti tražiti pomoć od Europske agencije za sigurnost mreža i podataka (ENISA) za razvoj vlastitih nacionalnih strategija u vezi s NIS-om, temeljenih na zajedničkom minimalnom strateškom nacrtu za NIS. [Am. 10].

| (10) | Da bi se omogućila djelotvorna provedba usvojenih odredaba prema ovoj Direktivi, u svakoj državi članici se treba uspostaviti ili utvrditi nadležno tijelo za koordinaciju pitanja NIS-a koje će djelovati kao središte prekogranične suradnje na razini Unije. Tim bi tijelima trebalo pružiti odgovarajuće tehničke, financijske i ljudske resurse kako bi im se omogućilo djelotvorno i učinkovito izvršavanje dodijeljenih im zadataka te time postizanje ciljeva ove Direktive. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se omogućila djelotvorna provedba usvojenih odredaba prema ovoj Direktivi, u svakoj državi članici se treba uspostaviti ili utvrditi nadležno tijelo za koordinaciju pitanja NIS-a koje će djelovati kao središte prekogranične suradnje na razini Unije. Tim bi tijelima trebalo pružiti odgovarajuće tehničke, financijske i ljudske resurse kako bi im se omogućilo djelotvorno i učinkovito izvršavanje dodijeljenih im zadataka te time postizanje ciljeva ove Direktive.

| (10.a) | U svjetlu razlika u postojećem državnom ustrojstvu i radi zaštite prethodno postojećih sektorskih rješenja ili nadzornih i regulatornih tijela Unije te izbjegavanja udvostručavanja, države članice trebale bi moći odrediti više od jednog nacionalnog tijela nadležnog za ispunjavanje zadaća povezanih sa sigurnošću mrežnih i informacijskih sustava tržišnih operatera u okviru ove Direktive. Međutim, kako bi se osigurala nesmetana prekogranična suradnja i komunikacija, nužno je da svaka država članica, ne dovodeći u pitanje sektorska regulatorna rješenja, odredi samo jednu nacionalnu jedinstvenu kontaktnu točku nadležnu za prekograničnu suradnju na razini Unije. Ako to zahtjeva ustavno ustrojstvo ili druga rješenja, država članica trebala bi moći odrediti samo jedno tijelo za provedbu zadaća nadležnog tijela i jedinstvene kontaktne točke. Nadležna tijela i jedinstvene kontaktne točke trebaju biti civilna tijela, podložna potpunom demokratskom nadzoru i ne bi trebali ispunjavati nikakve zadatke u području obavještajnog rada, provedbe zakona ili obrane ili na bilo koji način biti organizacijski povezani s tijelima aktivnima u tim područjima. [Am. 11] |
| --- | --- |

(10.a)

U svjetlu razlika u postojećem državnom ustrojstvu i radi zaštite prethodno postojećih sektorskih rješenja ili nadzornih i regulatornih tijela Unije te izbjegavanja udvostručavanja, države članice trebale bi moći odrediti više od jednog nacionalnog tijela nadležnog za ispunjavanje zadaća povezanih sa sigurnošću mrežnih i informacijskih sustava tržišnih operatera u okviru ove Direktive. Međutim, kako bi se osigurala nesmetana prekogranična suradnja i komunikacija, nužno je da svaka država članica, ne dovodeći u pitanje sektorska regulatorna rješenja, odredi samo jednu nacionalnu jedinstvenu kontaktnu točku nadležnu za prekograničnu suradnju na razini Unije. Ako to zahtjeva ustavno ustrojstvo ili druga rješenja, država članica trebala bi moći odrediti samo jedno tijelo za provedbu zadaća nadležnog tijela i jedinstvene kontaktne točke. Nadležna tijela i jedinstvene kontaktne točke trebaju biti civilna tijela, podložna potpunom demokratskom nadzoru i ne bi trebali ispunjavati nikakve zadatke u području obavještajnog rada, provedbe zakona ili obrane ili na bilo koji način biti organizacijski povezani s tijelima aktivnima u tim područjima. [Am. 11]

| (11) | Sve bi države članice trebale

  i tržišni operateri trebali
  biti odgovarajuće opremljene,
  opremljeni
  i u smislu tehničkih i organizacijskih mogućnosti, za sprečavanje, otkrivanje, odgovor i ublažavanje incidenata i rizika u mrežnim i informacijskim sustavima
  u svakom trenutku
  .
  Sigurnosni sustavi javnih uprava trebali bi biti sigurni i podložni demokratskom nadzoru i kontroli. Oprema koja je obično potrebna i kapaciteti trebali bi biti u skladu sa zajednički dogovorenim tehničkim standardima kao i sa standardnim operativnim postupcima (SOP).
  Stoga je u svim državama članicama potrebno sastaviti timove za hitne računalne intervencije
  (CERT-ovi)
  koji dobro funkcioniraju i koji su usklađeni s ključnim uvjetima, što će jamčiti djelotvorne i kompatibilne resurse za rješavanje incidenata i rizika te osigurati učinkovitu suradnju na razini Unije.
  Ti CERT-ovi trebali bi surađivati na temelju zajedničkih tehničkih standarda i SOP-a. U svjetlu različitih svojstava postojećih CERT-ova, koji odgovaraju potrebama različitih subjekata i dionika, države članice trebale bi osigurati da barem jedan CERT pruža usluge svakom od sektora navedenih u popisu tržišnih operatera utvrđenom u ovoj Direktivi. S obzirom na prekograničnu suradnju CERT-a, države članice trebale bi osigurati da CERT-ovi imaju dovoljno sredstava za sudjelovanje u postojećim i već uspostavljenim međunarodnim mrežama suradnje i mrežama suradnje u Uniji. [Am. 12] |
| --- | --- |

(11)

Sve bi države članice trebale

  i tržišni operateri trebali
  biti odgovarajuće opremljene,
  opremljeni
  i u smislu tehničkih i organizacijskih mogućnosti, za sprečavanje, otkrivanje, odgovor i ublažavanje incidenata i rizika u mrežnim i informacijskim sustavima
  u svakom trenutku
  .
  Sigurnosni sustavi javnih uprava trebali bi biti sigurni i podložni demokratskom nadzoru i kontroli. Oprema koja je obično potrebna i kapaciteti trebali bi biti u skladu sa zajednički dogovorenim tehničkim standardima kao i sa standardnim operativnim postupcima (SOP).
  Stoga je u svim državama članicama potrebno sastaviti timove za hitne računalne intervencije
  (CERT-ovi)
  koji dobro funkcioniraju i koji su usklađeni s ključnim uvjetima, što će jamčiti djelotvorne i kompatibilne resurse za rješavanje incidenata i rizika te osigurati učinkovitu suradnju na razini Unije.
  Ti CERT-ovi trebali bi surađivati na temelju zajedničkih tehničkih standarda i SOP-a. U svjetlu različitih svojstava postojećih CERT-ova, koji odgovaraju potrebama različitih subjekata i dionika, države članice trebale bi osigurati da barem jedan CERT pruža usluge svakom od sektora navedenih u popisu tržišnih operatera utvrđenom u ovoj Direktivi. S obzirom na prekograničnu suradnju CERT-a, države članice trebale bi osigurati da CERT-ovi imaju dovoljno sredstava za sudjelovanje u postojećim i već uspostavljenim međunarodnim mrežama suradnje i mrežama suradnje u Uniji. [Am. 12]

| (12) | Na temelju značajnog

  znatnog
  napretka unutar Europskog foruma država članica („EFMS”) u poticanju rasprava i razmjena dobrih političkih praksi, uključujući razvoj načela za europsku suradnju za kibernetičku krizu, države članice i Komisija trebaju zasnovati mrežu za trajnu komunikaciju i potporu međusobnoj suradnji. Ovaj sigurni i učinkoviti djelotvorni mehanizam

  Tim sigurnim i učinkovitim mehanizmom, uključujući, prema potrebi, sudjelovanjem tržišnih operatera,
  treba omogućiti strukturiranu i koordiniranu razmjenu informacija, otkrivanje i odgovor na razini Unije. [Am. 13] |
| --- | --- |

(12)

Na temelju značajnog

  znatnog
  napretka unutar Europskog foruma država članica („EFMS”) u poticanju rasprava i razmjena dobrih političkih praksi, uključujući razvoj načela za europsku suradnju za kibernetičku krizu, države članice i Komisija trebaju zasnovati mrežu za trajnu komunikaciju i potporu međusobnoj suradnji. Ovaj sigurni i učinkoviti djelotvorni mehanizam

  Tim sigurnim i učinkovitim mehanizmom, uključujući, prema potrebi, sudjelovanjem tržišnih operatera,
  treba omogućiti strukturiranu i koordiniranu razmjenu informacija, otkrivanje i odgovor na razini Unije. [Am. 13]

| (13) | Europska agencija za sigurnost mreža i podataka („ENISA”) treba pomoći državama članicama i Komisiji pružanjem stručnog znanja i savjetovanjem te omogućivanjem razmjene najboljih praksi. Posebice u primjeni ove Direktive, Komisija
  i države članice trebaju
  se treba savjetovati s ENISA-om. Da bi se osiguralo učinkovito i pravodobno informiranje država članica
  i Komisije
  , rana upozorenja na incidente i rizike trebaju se izdavati unutar mreže suradnje. Za izgradnju kapaciteta i znanja među državama članicama mreža suradnje također treba služiti kao instrument za razmjenu najboljih praksi, pomoć članovima u izgradnji kapaciteta, vođenje organizacije stručnih recenzija recenzija i vježbi za NIS. [Am. 14] |
| --- | --- |

(13)

Europska agencija za sigurnost mreža i podataka („ENISA”) treba pomoći državama članicama i Komisiji pružanjem stručnog znanja i savjetovanjem te omogućivanjem razmjene najboljih praksi. Posebice u primjeni ove Direktive, Komisija
  i države članice trebaju
  se treba savjetovati s ENISA-om. Da bi se osiguralo učinkovito i pravodobno informiranje država članica
  i Komisije
  , rana upozorenja na incidente i rizike trebaju se izdavati unutar mreže suradnje. Za izgradnju kapaciteta i znanja među državama članicama mreža suradnje također treba služiti kao instrument za razmjenu najboljih praksi, pomoć članovima u izgradnji kapaciteta, vođenje organizacije stručnih recenzija recenzija i vježbi za NIS. [Am. 14]

| (13.a) | Prema potrebi, države članice trebale bi moći koristiti ili prilagoditi postojeće organizacijske strukture ili strategije prilikom primjene odredbi ove Direktive. [Am. 15] |
| --- | --- |

(13.a)

Prema potrebi, države članice trebale bi moći koristiti ili prilagoditi postojeće organizacijske strukture ili strategije prilikom primjene odredbi ove Direktive. [Am. 15]

| (14) | Potrebno je izgraditi sigurnu infrastrukturu za dijeljenje informacija kako bi se omogućila razmjena osjetljivih i povjerljivih podataka unutar mreže suradnje.
  Postojeće strukture unutar Unije trebale bi se u potpunosti koristiti u te svrhe.
  Ne dovodeći u pitanje njihovu obvezu prijave incidenata i rizika na razini Unije mreži suradnje, pristup povjerljivim podacima ostalih država članica treba se odobriti državama članicama samo ako dokažu da njihovi tehnički, financijski i ljudski resursi i postupci, kao i komunikacijska infrastruktura, jamče njihovo djelotvorno, učinkovito i sigurno sudjelovanje u mreži
  , koristeći transparentne metode
  . [Am. 16] |
| --- | --- |

(14)

Potrebno je izgraditi sigurnu infrastrukturu za dijeljenje informacija kako bi se omogućila razmjena osjetljivih i povjerljivih podataka unutar mreže suradnje.
  Postojeće strukture unutar Unije trebale bi se u potpunosti koristiti u te svrhe.
  Ne dovodeći u pitanje njihovu obvezu prijave incidenata i rizika na razini Unije mreži suradnje, pristup povjerljivim podacima ostalih država članica treba se odobriti državama članicama samo ako dokažu da njihovi tehnički, financijski i ljudski resursi i postupci, kao i komunikacijska infrastruktura, jamče njihovo djelotvorno, učinkovito i sigurno sudjelovanje u mreži
  , koristeći transparentne metode
  . [Am. 16]

| (15) | Budući da većinom mrežnih i informacijskih sustava upravljaju privatne tvrtke, suradnja javnog i privatnog sektora od ključne je važnosti. Tržišne subjekte

  operatere
  treba poticati da slijede vlastite neformalne mehanizme suradnje za osiguranje NIS-a. Oni također trebaju surađivati s javnim sektorom i
  međusobno
  dijeliti informacije i najbolje prakse
  , uključujući uzajamnu razmjenu relevantnih informacija i operativne potpore te strateški analiziranih informacija
  u zamjenu za operativnu potporu u slučaju incidenata.
  Kako bi se učinkovito poticalo dijeljenje informacija i najboljih praksi, ključno je osigurati da tržišni operateri koji sudjeluju u takvom dijeljenju ne dođu u nepovoljan položaj zbog suradnje. Potrebne su odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se osiguralo da takva suradnja ne izlaže te operatere većem riziku koji proizlazi iz nepoštovanja odredaba ili novim obvezama iz, između ostalog, zakona o tržišnom natjecanju, intelektualnom vlasništvu, zaštiti podataka ili kibernetičkom kriminalu niti ih izložiti povećanim operativnim ili sigurnosnim rizicima. [Am. 17] |
| --- | --- |

(15)

Budući da većinom mrežnih i informacijskih sustava upravljaju privatne tvrtke, suradnja javnog i privatnog sektora od ključne je važnosti. Tržišne subjekte

  operatere
  treba poticati da slijede vlastite neformalne mehanizme suradnje za osiguranje NIS-a. Oni također trebaju surađivati s javnim sektorom i
  međusobno
  dijeliti informacije i najbolje prakse
  , uključujući uzajamnu razmjenu relevantnih informacija i operativne potpore te strateški analiziranih informacija
  u zamjenu za operativnu potporu u slučaju incidenata.
  Kako bi se učinkovito poticalo dijeljenje informacija i najboljih praksi, ključno je osigurati da tržišni operateri koji sudjeluju u takvom dijeljenju ne dođu u nepovoljan položaj zbog suradnje. Potrebne su odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se osiguralo da takva suradnja ne izlaže te operatere većem riziku koji proizlazi iz nepoštovanja odredaba ili novim obvezama iz, između ostalog, zakona o tržišnom natjecanju, intelektualnom vlasništvu, zaštiti podataka ili kibernetičkom kriminalu niti ih izložiti povećanim operativnim ili sigurnosnim rizicima. [Am. 17]

| (16) | Da bi se osigurala transparentnost te ispravno informirali građani EU-a

  Unije
  i tržišni subjekti, nadležna tijela

  operateri, jedinstvene kontaktne točke
  trebaju postaviti

  uspostaviti
  zajedničku internetsku lokaciju

  stranicu
  za
  cijelu Uniju za
  objavu informacija o incidentima
  , rizicima
  i rizicima koje nisu povjerljive.

  načinima ublažavanja rizika i prema potrebi savjeta o odgovarajućim mjerama održavanja
  .
  Informacije na internetskoj stranici trebale bi biti dostupne neovisno o uređaju koji se koristi. Svi osobni podaci objavljeni na toj internetskoj stranici trebali bi biti ograničeni samo na ono što je nužno i trebali bi biti u što većoj mjeri anonimni. [Am. 18] |
| --- | --- |

(16)

Da bi se osigurala transparentnost te ispravno informirali građani EU-a

  Unije
  i tržišni subjekti, nadležna tijela

  operateri, jedinstvene kontaktne točke
  trebaju postaviti

  uspostaviti
  zajedničku internetsku lokaciju

  stranicu
  za
  cijelu Uniju za
  objavu informacija o incidentima
  , rizicima
  i rizicima koje nisu povjerljive.

  načinima ublažavanja rizika i prema potrebi savjeta o odgovarajućim mjerama održavanja
  .
  Informacije na internetskoj stranici trebale bi biti dostupne neovisno o uređaju koji se koristi. Svi osobni podaci objavljeni na toj internetskoj stranici trebali bi biti ograničeni samo na ono što je nužno i trebali bi biti u što većoj mjeri anonimni. [Am. 18]

| (17) | Ako se informacija smatra povjerljivom u skladu s Unijinim i nacionalnim pravilima o poslovnoj tajni, tajnost se osigurava pri provedbi aktivnosti i ispunjavanju ciljeva postavljenih ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(17)

Ako se informacija smatra povjerljivom u skladu s Unijinim i nacionalnim pravilima o poslovnoj tajni, tajnost se osigurava pri provedbi aktivnosti i ispunjavanju ciljeva postavljenih ovom Direktivom.

| (18) | Na temelju iskustava u upravljanju rizikom posebno na državnoj

  nacionalnoj
  razini i u suradnji s ENISA-om, Komisija i države članice trebaju razviti plan suradnje za NIS koji će definirati mehanizme suradnje
  , najbolje prakse i načine djelovanja
  za
  sprječavanje, otkrivanje, prijavu i
  suzbijanje rizika i incidenata. Taj se plan treba uzeti u obzir pri ranim upozorenjima unutar mreže suradnje. [Am. 19] |
| --- | --- |

(18)

Na temelju iskustava u upravljanju rizikom posebno na državnoj

  nacionalnoj
  razini i u suradnji s ENISA-om, Komisija i države članice trebaju razviti plan suradnje za NIS koji će definirati mehanizme suradnje
  , najbolje prakse i načine djelovanja
  za
  sprječavanje, otkrivanje, prijavu i
  suzbijanje rizika i incidenata. Taj se plan treba uzeti u obzir pri ranim upozorenjima unutar mreže suradnje. [Am. 19]

| (19) | Objava ranog upozorenja unutar mreže trebala bi biti potrebna samo u slučaju da opseg i ozbiljnost predmetnog incidenta ili rizika jesu ili bi mogli postati toliko značajni da je nužno informiranje ili koordinacija odgovora na razini Unije. Stoga se Rana upozorenja trebaju ograničiti na stvarne ili potencijalne

  bi stoga trebala biti ograničena na
  incidente ili rizike koji rastu velikom brzinom

  se brzo šire
  , prelaze kapacitete

  nacionalnu sposobnost
  odgovora na državnoj razini ili utječu na više od jedne države članice. Da bi se omogućila ispravna procjena, potrebno je dostaviti sve podatke potrebne za procjenu rizika ili bi se incident trebao priopćiti mreži suradnje. [Am. 20] |
| --- | --- |

(19)

Objava ranog upozorenja unutar mreže trebala bi biti potrebna samo u slučaju da opseg i ozbiljnost predmetnog incidenta ili rizika jesu ili bi mogli postati toliko značajni da je nužno informiranje ili koordinacija odgovora na razini Unije. Stoga se Rana upozorenja trebaju ograničiti na stvarne ili potencijalne

  bi stoga trebala biti ograničena na
  incidente ili rizike koji rastu velikom brzinom

  se brzo šire
  , prelaze kapacitete

  nacionalnu sposobnost
  odgovora na državnoj razini ili utječu na više od jedne države članice. Da bi se omogućila ispravna procjena, potrebno je dostaviti sve podatke potrebne za procjenu rizika ili bi se incident trebao priopćiti mreži suradnje. [Am. 20]

| (20) | Nakon primitka

  Po primitku
  ranog upozorenja i njegove procjene, nadležna tijela trebaju

  ocjene, jedinstvene kontaktne točke moraju se
  dogovoriti koordinirani odgovor prema EU-ovu planu suradnje za NIS. Nadležna tijela, kao

  oko koordiniranog odgovora u okviru plana Unije o suradnji na području NIS-a. Jedinstvene kontaktne točke, ENISA
  i Komisija, trebaju biti informirana

  informirane
  o mjerama usvojenima na državnoj

  nacionalnoj
  razini, kao i o rezultatu koordiniranog odgovora. [Am. 21] |
| --- | --- |

(20)

Nakon primitka

  Po primitku
  ranog upozorenja i njegove procjene, nadležna tijela trebaju

  ocjene, jedinstvene kontaktne točke moraju se
  dogovoriti koordinirani odgovor prema EU-ovu planu suradnje za NIS. Nadležna tijela, kao

  oko koordiniranog odgovora u okviru plana Unije o suradnji na području NIS-a. Jedinstvene kontaktne točke, ENISA
  i Komisija, trebaju biti informirana

  informirane
  o mjerama usvojenima na državnoj

  nacionalnoj
  razini, kao i o rezultatu koordiniranog odgovora. [Am. 21]

| (21) | S obzirom na globalnu prirodu problema povezanih s NIS-om, postoji potreba za bliskijom međunarodnom suradnjom radi unapređenja sigurnosnih standarda i razmjene podataka te za promicanjem zajedničkog globalnog pristupa pitanjima NIS-a.
  Na okvir za takvu međunarodnu suradnju moraju se primjenjivati Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (5)

  i Uredba (EZ) br. 45/2001. Europskog parlamenta i Vijeća

   (6)
  [Am. 22] |
| --- | --- |

(21)

S obzirom na globalnu prirodu problema povezanih s NIS-om, postoji potreba za bliskijom međunarodnom suradnjom radi unapređenja sigurnosnih standarda i razmjene podataka te za promicanjem zajedničkog globalnog pristupa pitanjima NIS-a.
  Na okvir za takvu međunarodnu suradnju moraju se primjenjivati Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (5)

  i Uredba (EZ) br. 45/2001. Europskog parlamenta i Vijeća

   (6)
  [Am. 22]

| (22) | Odgovornost Za osiguranje NIS-a uvelike leži na javnim upravama i tržišnim subjektima.

  NSI-a u velikoj su mjeri odgovorni tržišni operateri
  . Kultura upravljanja rizikom, uključujući

  bliske suradnje i povjerenja, koja uključuje
  procjenu rizika i provedbu sigurnosnih mjera primjerenih suočenom riziku,

  rizicima i incidentima
  ,
  bilo da su namjerni ili slučajni,
  treba se promicati i razvijati prikladnim regulatornim zahtjevima i dobrovoljnim praksama u toj industriji. Postavljanje
  pouzdanih
  jednakih uvjeta za sve također je ključno za učinkovito funkcioniranje mreže suradnje za osiguranje djelotvorne suradnje svih država članica. [Am. 23] |
| --- | --- |

(22)

Odgovornost Za osiguranje NIS-a uvelike leži na javnim upravama i tržišnim subjektima.

  NSI-a u velikoj su mjeri odgovorni tržišni operateri
  . Kultura upravljanja rizikom, uključujući

  bliske suradnje i povjerenja, koja uključuje
  procjenu rizika i provedbu sigurnosnih mjera primjerenih suočenom riziku,

  rizicima i incidentima
  ,
  bilo da su namjerni ili slučajni,
  treba se promicati i razvijati prikladnim regulatornim zahtjevima i dobrovoljnim praksama u toj industriji. Postavljanje
  pouzdanih
  jednakih uvjeta za sve također je ključno za učinkovito funkcioniranje mreže suradnje za osiguranje djelotvorne suradnje svih država članica. [Am. 23]

| (23) | Direktiva 2002/21/EZ uvjetuje da tvrtke koje pružaju javne elektroničke komunikacijske mreže ili javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge poduzmu odgovarajuće mjere za očuvanje svojeg integriteta i sigurnosti te uvodi uvjete za prijave kršenja sigurnosti i gubitka integriteta. Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) uvjetuje davateljima javno dostupnih elektroničkih komunikacijkih usluga da poduzmu odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere za zaštitu sigurnosti svojih usluga. |
| --- | --- |

(23)

Direktiva 2002/21/EZ uvjetuje da tvrtke koje pružaju javne elektroničke komunikacijske mreže ili javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge poduzmu odgovarajuće mjere za očuvanje svojeg integriteta i sigurnosti te uvodi uvjete za prijave kršenja sigurnosti i gubitka integriteta. Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) uvjetuje davateljima javno dostupnih elektroničkih komunikacijkih usluga da poduzmu odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere za zaštitu sigurnosti svojih usluga.

| (24) | Ove se obveze trebaju proširiti izvan sektora elektroničkih komunikacija na
  operatere infrastrukture koji se u velikoj mjeri oslanjaju na informacijsku i komunikacijsku tehnologiju i od
  ključne davatelje

  su važnosti za održavanje vitalnih gospodarskih ili društvenih
  usluga
  kao što su električna energija i plin, prijevoz, kreditne institucije, infrastrukture financijskog tržišta i zdravstvo. Prekid u radu ovih mrežnih i informacijskih sustava naštetio bi unutarnjem tržištu. Dok se obveze određene u ovoj Direktivi ne bi trebale proširiti na ključne pružatelje usluga
  informacijskog društva, kako je definirano u Direktivi 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), koje podupiru silazne usluge informacijskog društva ili internetskih aktivnosti, kao što su platforma za e-trgovinu, pristupnici za internetsko plaćanje, društvene mreže, tražilice,
  općenito
  usluge računarstva u oblaku
  ili
  trgovine aplikacija. Prekid u radu tih operatera koji omogućuju usluge informacijskog društva sprečava opskrbu drugih usluga informacijskog društva koje ovise o njima kao ključnim izvorima ulaznih podataka. Programski inženjeri i proizvođači hardvera nisu davatelji usluga informacijskog društva te stoga nisu uključeni u ove odredbe. Ove se obveze također trebaju proširiti na javne uprave i operatere kritične infrastrukture koji u velikoj mjeri ovise o informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji te su ključni za održavanje vitalnih gospodarskih i društvenih funkcija kao što su električna energija i plin, prijevoz, kreditne institucije, burza i zdravstvo. Prekid u radu ovih mrežnih i informacijskih sustava naštetio bi unutarnjem tržištu.

  , ti pružatelji usluga mogu, dobrovoljno, obavijestiti nadležno tijelo ili jedinstvenu kontaktnu točku o onim mrežnim sigurnosnim incidentima koje smatraju prikladnim
  .
  Nadležno tijelo ili jedinstvena kontaktna točka trebali bi, ako je moguće, pružiti tržišnim operaterima koji su je obavijestili o incidentu strateški analiziranu informaciju koja će pomoći u prevladavanju sigurnosne prijetnje. [Am. 24] |
| --- | --- |

(24)

Ove se obveze trebaju proširiti izvan sektora elektroničkih komunikacija na
  operatere infrastrukture koji se u velikoj mjeri oslanjaju na informacijsku i komunikacijsku tehnologiju i od
  ključne davatelje

  su važnosti za održavanje vitalnih gospodarskih ili društvenih
  usluga
  kao što su električna energija i plin, prijevoz, kreditne institucije, infrastrukture financijskog tržišta i zdravstvo. Prekid u radu ovih mrežnih i informacijskih sustava naštetio bi unutarnjem tržištu. Dok se obveze određene u ovoj Direktivi ne bi trebale proširiti na ključne pružatelje usluga
  informacijskog društva, kako je definirano u Direktivi 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), koje podupiru silazne usluge informacijskog društva ili internetskih aktivnosti, kao što su platforma za e-trgovinu, pristupnici za internetsko plaćanje, društvene mreže, tražilice,
  općenito
  usluge računarstva u oblaku
  ili
  trgovine aplikacija. Prekid u radu tih operatera koji omogućuju usluge informacijskog društva sprečava opskrbu drugih usluga informacijskog društva koje ovise o njima kao ključnim izvorima ulaznih podataka. Programski inženjeri i proizvođači hardvera nisu davatelji usluga informacijskog društva te stoga nisu uključeni u ove odredbe. Ove se obveze također trebaju proširiti na javne uprave i operatere kritične infrastrukture koji u velikoj mjeri ovise o informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji te su ključni za održavanje vitalnih gospodarskih i društvenih funkcija kao što su električna energija i plin, prijevoz, kreditne institucije, burza i zdravstvo. Prekid u radu ovih mrežnih i informacijskih sustava naštetio bi unutarnjem tržištu.

  , ti pružatelji usluga mogu, dobrovoljno, obavijestiti nadležno tijelo ili jedinstvenu kontaktnu točku o onim mrežnim sigurnosnim incidentima koje smatraju prikladnim
  .
  Nadležno tijelo ili jedinstvena kontaktna točka trebali bi, ako je moguće, pružiti tržišnim operaterima koji su je obavijestili o incidentu strateški analiziranu informaciju koja će pomoći u prevladavanju sigurnosne prijetnje. [Am. 24]

| (24.a) | Iako pružatelji strojne opreme i programske podrške nisu tržišni operateri usporedivi s onima koje obuhvaća ova Direktiva, njihovi proizvodi olakšavaju sigurnost mreže i informacijskih sustava. Oni stoga imaju važnu ulogu u omogućavanju tržišnim operaterima da osiguraju svoje mreže i informacijske infrastrukture. S obzirom da proizvodi povezani sa strojnom opremom i programskom podrškom već podliježu postojećim zakonima o odgovornosti za proizvode, države članice trebale bi osigurati da se ti zakoni provode. [Am. 25] |
| --- | --- |

(24.a)

Iako pružatelji strojne opreme i programske podrške nisu tržišni operateri usporedivi s onima koje obuhvaća ova Direktiva, njihovi proizvodi olakšavaju sigurnost mreže i informacijskih sustava. Oni stoga imaju važnu ulogu u omogućavanju tržišnim operaterima da osiguraju svoje mreže i informacijske infrastrukture. S obzirom da proizvodi povezani sa strojnom opremom i programskom podrškom već podliježu postojećim zakonima o odgovornosti za proizvode, države članice trebale bi osigurati da se ti zakoni provode. [Am. 25]

| (25) | Tehničke i organizacijske mjere nametnute javnim upravama

  određene tržišnim operaterima ne bi smjele zahtijevati da određeni komercijalni proizvod za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju bude projektiran, razvijen ili proizveden na određeni
  način [Am. 26] |
| --- | --- |

(25)

Tehničke i organizacijske mjere nametnute javnim upravama

  određene tržišnim operaterima ne bi smjele zahtijevati da određeni komercijalni proizvod za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju bude projektiran, razvijen ili proizveden na određeni
  način [Am. 26]

| (26) | Javne uprave i Tržišni operateri moraju osigurati sigurnost mreža i sustava
  koji su
  pod svojim nadzorom

  njihovom kontrolom
  . To su ponajprije privatne mreže i sustavi kojima upravljaju njihovi vlastiti zaposlenici u IT-u ili vanjski zaposlenici

  pružatelji usluga
  koji se brinu o sigurnosti. Obveze za

  vezane uz
  sigurnost i
  obavijesti primjenjuju se
  na relevantne tržišne subjekte i javne uprave

  operatere
  bez obzira
  obavljaju li održavanje mreže i informacijskih sustava interno ili pomoću vanjskih pružatelja
  usluga. [Am. 27] |
| --- | --- |

(26)

Javne uprave i Tržišni operateri moraju osigurati sigurnost mreža i sustava
  koji su
  pod svojim nadzorom

  njihovom kontrolom
  . To su ponajprije privatne mreže i sustavi kojima upravljaju njihovi vlastiti zaposlenici u IT-u ili vanjski zaposlenici

  pružatelji usluga
  koji se brinu o sigurnosti. Obveze za

  vezane uz
  sigurnost i
  obavijesti primjenjuju se
  na relevantne tržišne subjekte i javne uprave

  operatere
  bez obzira
  obavljaju li održavanje mreže i informacijskih sustava interno ili pomoću vanjskih pružatelja
  usluga. [Am. 27]

| (27) | Da bi se izbjeglo nesrazmjerno financijsko i administrativno terećenje malih subjekata i korisnika, obveze trebaju biti razmjerne riziku kojemu je izložen predmetni mrežni ili informacijski sustav, uzimajući u obzir suvremenost takvih mjera. Ove obveze neće se primjenjivati na mikropoduzeća. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se izbjeglo nesrazmjerno financijsko i administrativno terećenje malih subjekata i korisnika, obveze trebaju biti razmjerne riziku kojemu je izložen predmetni mrežni ili informacijski sustav, uzimajući u obzir suvremenost takvih mjera. Ove obveze neće se primjenjivati na mikropoduzeća.

| (28) | Nadležna tijela
  i jedinstvene kontaktne točke
  trebaju obratiti pozornost na očuvanje neformalnih i pouzdanih kanala za dijeljenje informacija između tržišnih subjekata

  operatera
  i
  između
  javnog i privatnog sektora. Objava

  Nadležna tijela i jedinstvene kontaktne točke trebale bi obavijestiti proizvođače i pružatelje usluga pogođenih proizvoda i usluga informacijskih i komunikacijskih tehnologija o incidentima o kojima su obaviješteni, a koji imaju znatan učinak. Prije objave
  incidenata prijavljenih stručnim

  koji su prijavljeni
  nadležnim tijelima treba primjereno uravnotežiti

  i jedinstvenim kontaktnim točkama potrebno je izvagati
  interes javnosti da informiranje

  bude informirana
  o
  mogućim
  prijetnjama s mogućom štetom po

  i moguću štetu za
  ugled ili komercijalnu vrijednost javnih uprava i tržišnih subjekata

  i komercijalne štete za tržišne operatere
  koji prijavljuju incidente. U provedbi obveza obavješćivanja stručna nadležna tijela
  i jedinstvene kontaktne točke
  posebno trebaju obratiti pozornost na potrebu da se podaci o ranjivosti proizvoda čuvaju u strogoj tajnosti prije objave

  primjene
  odgovarajućih sigurnosnih popravaka.
  Općenito je pravilo da jedinstvene kontaktne točke ne bi smjele otkrivati osobne podatke pojedinaca uključenih u incidente. Jedinstvene kontaktne točke trebale bi otkrivati samo osobne podatke ako je otkrivanje takvih podataka nužno i proporcionalnu u svjetlu cilja koji se nastoji ostvariti. [Am. 28] |
| --- | --- |

(28)

Nadležna tijela
  i jedinstvene kontaktne točke
  trebaju obratiti pozornost na očuvanje neformalnih i pouzdanih kanala za dijeljenje informacija između tržišnih subjekata

  operatera
  i
  između
  javnog i privatnog sektora. Objava

  Nadležna tijela i jedinstvene kontaktne točke trebale bi obavijestiti proizvođače i pružatelje usluga pogođenih proizvoda i usluga informacijskih i komunikacijskih tehnologija o incidentima o kojima su obaviješteni, a koji imaju znatan učinak. Prije objave
  incidenata prijavljenih stručnim

  koji su prijavljeni
  nadležnim tijelima treba primjereno uravnotežiti

  i jedinstvenim kontaktnim točkama potrebno je izvagati
  interes javnosti da informiranje

  bude informirana
  o
  mogućim
  prijetnjama s mogućom štetom po

  i moguću štetu za
  ugled ili komercijalnu vrijednost javnih uprava i tržišnih subjekata

  i komercijalne štete za tržišne operatere
  koji prijavljuju incidente. U provedbi obveza obavješćivanja stručna nadležna tijela
  i jedinstvene kontaktne točke
  posebno trebaju obratiti pozornost na potrebu da se podaci o ranjivosti proizvoda čuvaju u strogoj tajnosti prije objave

  primjene
  odgovarajućih sigurnosnih popravaka.
  Općenito je pravilo da jedinstvene kontaktne točke ne bi smjele otkrivati osobne podatke pojedinaca uključenih u incidente. Jedinstvene kontaktne točke trebale bi otkrivati samo osobne podatke ako je otkrivanje takvih podataka nužno i proporcionalnu u svjetlu cilja koji se nastoji ostvariti. [Am. 28]

| (29) | Stručna nadležna tijela trebaju raspolagati nužnim sredstvima za obavljanje svojih dužnosti, uključujući ovlasti za dobivanje potrebnih informacija od tržišnih subjekata i javnih uprava

  operatera
  kako bi se odredila razina sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava,
  zabilježio broj, razmjer i opseg incidenata,
  kao i pouzdanim i sveobuhvatnim podacima

  za dobivanje pouzdanih i sveobuhvatnih podataka
  o stvarnim incidentima koji su utjecali na rad mrežnih i informacijskih sustava. [Am. 29] |
| --- | --- |

(29)

Stručna nadležna tijela trebaju raspolagati nužnim sredstvima za obavljanje svojih dužnosti, uključujući ovlasti za dobivanje potrebnih informacija od tržišnih subjekata i javnih uprava

  operatera
  kako bi se odredila razina sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava,
  zabilježio broj, razmjer i opseg incidenata,
  kao i pouzdanim i sveobuhvatnim podacima

  za dobivanje pouzdanih i sveobuhvatnih podataka
  o stvarnim incidentima koji su utjecali na rad mrežnih i informacijskih sustava. [Am. 29]

| (30) | U mnogim su slučajevima iza incidenta prisutne kriminalne radnje. U kriminalne radnje može se posumnjati čak i ako dokazi za njihovu potvrdu nisu dovoljno jasni od samog početka. U tom kontekstu odgovarajuća suradnja među nadležnim tijelima
  , jedinstvenim kontaktnim točkama
  i policijskim vlastima

  tijelima za provedbu zakona kao i suradnja s Europolovim centrom za kibernetički kriminal EC3 i ENISA-om
  treba formirati dio učinkovitog i sveobuhvatnog odgovora na prijetnju sigurnosnim incidentima. Osobito promicanje sigurnog, pouzdanog i otpornijeg okruženja zahtijeva sustavno prijavljivanje policijskim vlastima

  tijelima za provedbu zakona
  onih incidenata za koje postoji sumnja da su ozbiljne kriminalne prirode. Ozbiljnu kriminalnu prirodu incidenata treba procijeniti u svjetlu zakonodavstva Unije o kibernetičkom kriminalu. [Am. 30] |
| --- | --- |

(30)

U mnogim su slučajevima iza incidenta prisutne kriminalne radnje. U kriminalne radnje može se posumnjati čak i ako dokazi za njihovu potvrdu nisu dovoljno jasni od samog početka. U tom kontekstu odgovarajuća suradnja među nadležnim tijelima
  , jedinstvenim kontaktnim točkama
  i policijskim vlastima

  tijelima za provedbu zakona kao i suradnja s Europolovim centrom za kibernetički kriminal EC3 i ENISA-om
  treba formirati dio učinkovitog i sveobuhvatnog odgovora na prijetnju sigurnosnim incidentima. Osobito promicanje sigurnog, pouzdanog i otpornijeg okruženja zahtijeva sustavno prijavljivanje policijskim vlastima

  tijelima za provedbu zakona
  onih incidenata za koje postoji sumnja da su ozbiljne kriminalne prirode. Ozbiljnu kriminalnu prirodu incidenata treba procijeniti u svjetlu zakonodavstva Unije o kibernetičkom kriminalu. [Am. 30]

| (31) | U mnogim su slučajevima osobni podaci ugroženi zbog incidenata.
  Države članice i tržišni operateri trebali bi zaštititi osobne podatke koji se pohranjuju, obrađuju ili prenose od slučajnog ili nezakonitog uništenja, slučajnog gubitka ili izmjene i neovlaštenog ili nezakonitog pohranjivanja, pristupa, objavljivanja, ili širenja; i osigurati provedbu sigurnosne politike
  u
  vezi s obradom osobnih podataka. U
  tom kontekstu stručna nadležna tijela
  , jedinstvene kontaktne točke
  i tijela za zaštitu podataka trebaju surađivati i razmjenjivati informacije o svim relevantnim temama za rješavanje

  podatke uključujući, ako je prikladno, s tržišnim operaterima, u cilju rješavanja
  kršenja tajnosti osobnih podataka uzrokovanih incidentima. Države članice trebaju provoditi

  u skladu s primjenjivim zakonima o zaštiti podataka
  . Obvezu obavješćivanja o sigurnosnim incidentima
  potrebno je izvršavati
  na način koji bi umanjio administrativni teret u slučaju da je sigurnosni incident također narušio i tajnost osobnih podataka,
  što se mora prijaviti
  u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća

  sa zakonodavstvom Unije
  o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka

   (9)

  . Održavajući vezu sa stručnim nadležnim tijelima i tijelima za zaštitu podataka, ENISA može pomoći

  bi trebala pomagati
  razvojem mehanizama za razmjenu podataka i predložaka kojima bi se izbjegla potreba za dva

  jedinstvenog
  predloška za prijavu.
  obavijesti kojim

  Ovakav jedinstveni predložak za prijavu pojednostavnit će
  se olakšati
  izvješćivanje o incidentima koji ugrožavaju osobne podatke i na taj način olakšati administrativni teret za tvrtke i javne uprave. [Am. 31] |
| --- | --- |

(31)

U mnogim su slučajevima osobni podaci ugroženi zbog incidenata.
  Države članice i tržišni operateri trebali bi zaštititi osobne podatke koji se pohranjuju, obrađuju ili prenose od slučajnog ili nezakonitog uništenja, slučajnog gubitka ili izmjene i neovlaštenog ili nezakonitog pohranjivanja, pristupa, objavljivanja, ili širenja; i osigurati provedbu sigurnosne politike
  u
  vezi s obradom osobnih podataka. U
  tom kontekstu stručna nadležna tijela
  , jedinstvene kontaktne točke
  i tijela za zaštitu podataka trebaju surađivati i razmjenjivati informacije o svim relevantnim temama za rješavanje

  podatke uključujući, ako je prikladno, s tržišnim operaterima, u cilju rješavanja
  kršenja tajnosti osobnih podataka uzrokovanih incidentima. Države članice trebaju provoditi

  u skladu s primjenjivim zakonima o zaštiti podataka
  . Obvezu obavješćivanja o sigurnosnim incidentima
  potrebno je izvršavati
  na način koji bi umanjio administrativni teret u slučaju da je sigurnosni incident također narušio i tajnost osobnih podataka,
  što se mora prijaviti
  u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća

  sa zakonodavstvom Unije
  o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka

   (9)

  . Održavajući vezu sa stručnim nadležnim tijelima i tijelima za zaštitu podataka, ENISA može pomoći

  bi trebala pomagati
  razvojem mehanizama za razmjenu podataka i predložaka kojima bi se izbjegla potreba za dva

  jedinstvenog
  predloška za prijavu.
  obavijesti kojim

  Ovakav jedinstveni predložak za prijavu pojednostavnit će
  se olakšati
  izvješćivanje o incidentima koji ugrožavaju osobne podatke i na taj način olakšati administrativni teret za tvrtke i javne uprave. [Am. 31]

| (32) | Standardizacija sigurnosnih uvjeta
  dobrovoljan je
  proces je koji određuje tržište
  i koji bi tržišnim operaterima trebao omogućiti upotrebu alternativnih načina za postizanje barem sličnih rezultata
  . Da bi se osigurala podjednaka primjena sigurnosnih standarda, države članice trebaju poticati sukladnost ili usklađenost s posebnim
  interoperabilnim
  standardima kojima se osigurava visoka razina sigurnosti na razini EU-a

  Unije
  . U tu svrhu, možda će

  potrebno je razmotriti primjenu otvorenih međunarodnih standarda za sigurnost mreža i podataka ili oblikovanje takvih alata. Još jedan potreban korak naprijed može
  biti potrebno izraditi nacrt

  izrada nacrta
  usklađenih standarda, što treba učiniti u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10).
  Posebno, treba ovlastiti ETSI, CEN i CENELEC da predlože djelotvorne i učinkovite otvorene sigurnosne standarde Unije, pri čemu treba što je više moguće izbjegavati davanje prednosti određenoj tehnologiji i kojima bi mali i srednji tržišni operateri mogli lako upravljati. Međunarodni standardi u vezi s kibernetičkom sigurnosti trebali bi se pažljivo sigurnosno provjeriti kako bi se osiguralo da nisu ugroženi i da pružaju dovoljnu razinu sigurnosti i time osiguravaju da propisano poštovanje standarda kibernetičke sigurnosti poboljšava opću razinu kibernetičke sigurnosti Unije, a ne da ju ugrožava. [Am. 32] |
| --- | --- |

(32)

Standardizacija sigurnosnih uvjeta
  dobrovoljan je
  proces je koji određuje tržište
  i koji bi tržišnim operaterima trebao omogućiti upotrebu alternativnih načina za postizanje barem sličnih rezultata
  . Da bi se osigurala podjednaka primjena sigurnosnih standarda, države članice trebaju poticati sukladnost ili usklađenost s posebnim
  interoperabilnim
  standardima kojima se osigurava visoka razina sigurnosti na razini EU-a

  Unije
  . U tu svrhu, možda će

  potrebno je razmotriti primjenu otvorenih međunarodnih standarda za sigurnost mreža i podataka ili oblikovanje takvih alata. Još jedan potreban korak naprijed može
  biti potrebno izraditi nacrt

  izrada nacrta
  usklađenih standarda, što treba učiniti u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10).
  Posebno, treba ovlastiti ETSI, CEN i CENELEC da predlože djelotvorne i učinkovite otvorene sigurnosne standarde Unije, pri čemu treba što je više moguće izbjegavati davanje prednosti određenoj tehnologiji i kojima bi mali i srednji tržišni operateri mogli lako upravljati. Međunarodni standardi u vezi s kibernetičkom sigurnosti trebali bi se pažljivo sigurnosno provjeriti kako bi se osiguralo da nisu ugroženi i da pružaju dovoljnu razinu sigurnosti i time osiguravaju da propisano poštovanje standarda kibernetičke sigurnosti poboljšava opću razinu kibernetičke sigurnosti Unije, a ne da ju ugrožava. [Am. 32]

| (33) | Komisija treba redovno

  povremeno
  revidirati ovu Direktivu,
  uz savjetovanje sa svim zainteresiranim dionicima,
  posebno u pogledu određivanja potrebe za izmjenom u svjetlu promjene
  društvenih, političkih,
  tehnoloških i tržišnih uvjeta. [Am. 33] |
| --- | --- |

(33)

Komisija treba redovno

  povremeno
  revidirati ovu Direktivu,
  uz savjetovanje sa svim zainteresiranim dionicima,
  posebno u pogledu određivanja potrebe za izmjenom u svjetlu promjene
  društvenih, političkih,
  tehnoloških i tržišnih uvjeta. [Am. 33]

| (34) | Da bi se omogućilo propisno funkcioniranje mreže suradnje, Komisiju treba ovlastiti za usvajanje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s definiranjem kriterija koje država članica mora ispuniti da bi joj se odobrilo sudjelovanje u sigurnom sustavu

  sa zajedničkim skupom standarda
  za
  međusobno povezivanje i sigurnost za sigurnu infrastrukturu za
  dijeljenje podataka, s

  informacija i
  dodatnim opisom

  određivanjem
  događaja koji uzrokuju rano upozorenje i s definiranjem okolnosti u kojima tržišni subjekti i javne uprave imaju obvezu prijave incidenata.
  [Am. 34] |
| --- | --- |

(34)

Da bi se omogućilo propisno funkcioniranje mreže suradnje, Komisiju treba ovlastiti za usvajanje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s definiranjem kriterija koje država članica mora ispuniti da bi joj se odobrilo sudjelovanje u sigurnom sustavu

  sa zajedničkim skupom standarda
  za
  međusobno povezivanje i sigurnost za sigurnu infrastrukturu za
  dijeljenje podataka, s

  informacija i
  dodatnim opisom

  određivanjem
  događaja koji uzrokuju rano upozorenje i s definiranjem okolnosti u kojima tržišni subjekti i javne uprave imaju obvezu prijave incidenata.
  [Am. 34]

| (35) | Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripremanja i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravodobnu i prikladnu dostavu predmetnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(35)

Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripremanja i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravodobnu i prikladnu dostavu predmetnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (36) | Da bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Direktive, Komisiji se trebaju dodijeliti provedbene ovlasti za suradnju stručnih nadležnih tijela

  između jedinstvenih kontaktnih točaka
  i Komisije unutar

  u okviru
  mreže
  za suradnju, ne dovodeći u pitanje postojeće mehanizme
  suradnje
  na nacionalnoj razini
  , pristup sigurnoj infrastrukturi za dijeljenje informacija, plan Unije za suradnju za NIS, načine i postupke koji se primjenjuju u informiranju javnosti

  na obavještavanje
  o incidentima te za standarde i/ili tehničke specifikacije relevantne za NIS.
  koji imaju znatan učinak.
  Te se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11). [Am. 35] |
| --- | --- |

(36)

Da bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Direktive, Komisiji se trebaju dodijeliti provedbene ovlasti za suradnju stručnih nadležnih tijela

  između jedinstvenih kontaktnih točaka
  i Komisije unutar

  u okviru
  mreže
  za suradnju, ne dovodeći u pitanje postojeće mehanizme
  suradnje
  na nacionalnoj razini
  , pristup sigurnoj infrastrukturi za dijeljenje informacija, plan Unije za suradnju za NIS, načine i postupke koji se primjenjuju u informiranju javnosti

  na obavještavanje
  o incidentima te za standarde i/ili tehničke specifikacije relevantne za NIS.
  koji imaju znatan učinak.
  Te se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11). [Am. 35]

| (37) | Primjenom ove direktive Komisija treba prema potrebi održavati vezu s relevantnim sektorskim odborima te relevantnim tijelima na razini EU-a

  Unije
  , posebno na polju

  u području e-vlade,
  energetike, prijevoza
  , zdravstva
  i zdravstva

  obrane
  . [Am. 36] |
| --- | --- |

(37)

Primjenom ove direktive Komisija treba prema potrebi održavati vezu s relevantnim sektorskim odborima te relevantnim tijelima na razini EU-a

  Unije
  , posebno na polju

  u području e-vlade,
  energetike, prijevoza
  , zdravstva
  i zdravstva

  obrane
  . [Am. 36]

| (38) | Podatak koji stručno nadležno tijelo
  ili jedinstvena kontaktna točka
  smatra povjerljivim u skladu s Unijinim

  pravilima Unije
  i nacionalnim pravilima o poslovnoj tajni treba se ustupiti Komisiji i

  razmijeniti s Komisijom, njezinim relevantnim agencijama, jedinstvenim kontaktnim točkama i/ili
  drugim stručnim nadležnim tijelima samo u slučaju kad je takva razmjena izričito nužna za primjenu ove Direktive. Ustupljeni podatak treba se ograničiti na ono što je relevantno
  , nužno
  i razmjerno svrsi takve razmjene
  , i treba poštovati unaprijed utvrđene kriterije zaštite povjerljivosti i sigurnost, u skladu s Odlukom 2011/292/EU, te na podatke na koje se primjenjuju ugovori o poslovnoj tajni ili neformalni ugovori o poslovnoj tajni, kao što je Protokol o semaforu. [Am. 37] |
| --- | --- |

(38)

Podatak koji stručno nadležno tijelo
  ili jedinstvena kontaktna točka
  smatra povjerljivim u skladu s Unijinim

  pravilima Unije
  i nacionalnim pravilima o poslovnoj tajni treba se ustupiti Komisiji i

  razmijeniti s Komisijom, njezinim relevantnim agencijama, jedinstvenim kontaktnim točkama i/ili
  drugim stručnim nadležnim tijelima samo u slučaju kad je takva razmjena izričito nužna za primjenu ove Direktive. Ustupljeni podatak treba se ograničiti na ono što je relevantno
  , nužno
  i razmjerno svrsi takve razmjene
  , i treba poštovati unaprijed utvrđene kriterije zaštite povjerljivosti i sigurnost, u skladu s Odlukom 2011/292/EU, te na podatke na koje se primjenjuju ugovori o poslovnoj tajni ili neformalni ugovori o poslovnoj tajni, kao što je Protokol o semaforu. [Am. 37]

| (39) | Razmjena podataka o rizicima i incidentima unutar

  u okviru
  mreže suradnje te izvršavanje obveze prijave

  i sukladnost sa zahtjevima vezanim uz prijavu
  incidenata
  nacionalnim
  nadležnim državnim tijelima možda će biti potrebna obrada

  ili jedinstvenim kontaktnim točkama može zahtijevati obradu
  osobnih podataka. Takva obrada osobnih podataka nužna je za postizanje ciljeva od javnog interesa koji su postavljeni u ovoj Direktivi te je time opravdana prema članku 7. Direktive 95/46/EZ. Obrada ne predstavlja, u odnosu na ove opravdane ciljeve, nesrazmjerno

  nerazmjerno
  i neprihvatljivo zadiranje u pravo na zaštitu osobnih podataka zajamčeno člankom 8. Povelje o temeljnim pravima niti narušava njegovu bit. U primjeni ove Direktive, Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (12) treba primjenjivati po potrebi. Ako podatke obrađuju institucije i tijela Unije, takva obrada u svrhu provedbe ove Direktive treba biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 . [Am. 38] |
| --- | --- |

(39)

Razmjena podataka o rizicima i incidentima unutar

  u okviru
  mreže suradnje te izvršavanje obveze prijave

  i sukladnost sa zahtjevima vezanim uz prijavu
  incidenata
  nacionalnim
  nadležnim državnim tijelima možda će biti potrebna obrada

  ili jedinstvenim kontaktnim točkama može zahtijevati obradu
  osobnih podataka. Takva obrada osobnih podataka nužna je za postizanje ciljeva od javnog interesa koji su postavljeni u ovoj Direktivi te je time opravdana prema članku 7. Direktive 95/46/EZ. Obrada ne predstavlja, u odnosu na ove opravdane ciljeve, nesrazmjerno

  nerazmjerno
  i neprihvatljivo zadiranje u pravo na zaštitu osobnih podataka zajamčeno člankom 8. Povelje o temeljnim pravima niti narušava njegovu bit. U primjeni ove Direktive, Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (12) treba primjenjivati po potrebi. Ako podatke obrađuju institucije i tijela Unije, takva obrada u svrhu provedbe ove Direktive treba biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 . [Am. 38]

| (40) | Budući da države članice ne mogu potpuno ostvariti cilj ove Direktive, odnosno osigurati visoku razinu NIS-a u Uniji, te se on stoga zbog učinka djelovanja može uspješnije ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kao što je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka ova Direktiva ne prelazi okvire koji su potrebni za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(40)

Budući da države članice ne mogu potpuno ostvariti cilj ove Direktive, odnosno osigurati visoku razinu NIS-a u Uniji, te se on stoga zbog učinka djelovanja može uspješnije ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kao što je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka ova Direktiva ne prelazi okvire koji su potrebni za postizanje tog cilja.

| (41) | Ova Direktiva poštuje temeljna prava i uzima u obzir načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, posebno pravo na poštovanje privatnog života i komuniciranja, zaštitu osobnih podataka, slobodu poduzetništva, pravo na vlasništvo, pravo na učinkoviti pravni lijek na sudu i pravo na saslušanje. Ova se Direktiva mora provoditi u skladu s ovim pravima i načelima |
| --- | --- |

(41)

Ova Direktiva poštuje temeljna prava i uzima u obzir načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, posebno pravo na poštovanje privatnog života i komuniciranja, zaštitu osobnih podataka, slobodu poduzetništva, pravo na vlasništvo, pravo na učinkoviti pravni lijek na sudu i pravo na saslušanje. Ova se Direktiva mora provoditi u skladu s ovim pravima i načelima

| (41.a) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije o obrazloženjima od 28. rujna 2011., u opravdanim se slučajevima države članice pridružuju obavještavanju o svojim mjerama za prijenos pomoću jednoga ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prijenos. U pogledu ove Direktive, zakonodavac smatra da je dostava tih dokumenata opravdana. [Am. 39] |
| --- | --- |

(41.a)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije o obrazloženjima od 28. rujna 2011., u opravdanim se slučajevima države članice pridružuju obavještavanju o svojim mjerama za prijenos pomoću jednoga ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prijenos. U pogledu ove Direktive, zakonodavac smatra da je dostava tih dokumenata opravdana. [Am. 39]

| (41.b) | Izvršeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, koji je dao mišljenje 14. lipnja 2013. (13), |
| --- | --- |

(41.b)

Izvršeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, koji je dao mišljenje 14. lipnja 2013. (13),

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ova Direktiva određuje mjere za osiguranje zajedničke visoke razine sigurnosti mreža i podataka („NIS”) unutar Unije.

2.   U tu svrhu, ova Direktiva:

| (a) | utvrđuje obveze za sve države članice u vezi sa sprečavanjem, rješavanjem i odgovaranjem na rizike i incidente koji utječu na mrežne i informacijske sustave; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje obveze za sve države članice u vezi sa sprečavanjem, rješavanjem i odgovaranjem na rizike i incidente koji utječu na mrežne i informacijske sustave;

| (b) | kreira mehanizam suradnje među državama članicama kako bi se osigurala jedinstvena primjena ove Direktive unutar Unije i, ako je potrebno, koordinirano
  , učinkovito
  i učinkovito

  uspješno
  rješavanje i odgovor na rizike i incidente koji utječu na mrežne i informacijske sustave
  uz sudjelovanje relevantnih dionika
  ; [Am. 40] |
| --- | --- |

(b)

kreira mehanizam suradnje među državama članicama kako bi se osigurala jedinstvena primjena ove Direktive unutar Unije i, ako je potrebno, koordinirano
  , učinkovito
  i učinkovito

  uspješno
  rješavanje i odgovor na rizike i incidente koji utječu na mrežne i informacijske sustave
  uz sudjelovanje relevantnih dionika
  ; [Am. 40]

| (c) | uspostavlja sigurnosne uvjete za tržišne subjekte i javne uprave

  operatere
  . [Am. 41] |
| --- | --- |

(c)

uspostavlja sigurnosne uvjete za tržišne subjekte i javne uprave

  operatere
  . [Am. 41]

3.   Sigurnosni uvjeti izneseni u članku 14. ove Direktive ne primjenjuju se na tvrtke koje pružaju javne komunikacijske mreže niti na javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge u smislu Direktive 2002/21/EZ, koje podliježu posebnim uvjetima sigurnosti i cjelovitosti kako je određeno člancima 13.a i 13.b te direktive, niti na davatelje usluga skrbništva.

4.   Ova Direktiva ne dovodi u pitanje zakone EU-a Unije o kibernetičkom kriminalu i Direktivu Vijeća 2008/114/EZ (14)

5.   Ova Direktiva također ne dovodi u pitanje Direktivu 95/46/EZ Direktivu 2002/58/EZ te Uredbu
  (EZ) br. 45/2001
  .
  Uporaba osobnih podataka ograničena je na ono što je izričito potrebno u svrhe ove Direktive i ti su podaci u što većoj mjeri anonimni, ako ne potpuno anonimni. [Am. 42]

6.   Dijeljenje informacija unutar mreže suradnje u poglavlju III. i prijave incidenata NIS-a prema članku 14. može zahtijevati obradu osobnih podataka. Takvu obradu, koja je potrebna za ispunjavanje ciljeva od javnog interesa postavljenih u ovoj Direktivi, odobrava država članica prema članku 7. Direktive 95/46/EZ i Direktivi 2002/58/EZ, uz primjenu nacionalnih zakona.

Članak 1.a

Zaštita i obrada osobnih podataka

1.
     
  Svaka obrada osobnih podataka prema ovoj Direktivi u državama članicama provodi se u skladu s Direktivom 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZ.

2.
     
  Svaka obrada osobnih podataka koju prema ovoj Uredbi provode Komisija i ENISA provodi se u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.

3.
     
  Svaka obrada osobnih podataka koju Europski centar za kibernetički kriminal u sklopu Europola provodi za potrebe ove Direktive provodi se u skladu s Odlukom 2009/371/PUP

   (15).

4.
     
  Obrada osobnih podataka poštena je i zakonita i strogo ograničena na minimum podataka koji je potreban u svrhe radi kojih se obrađuju. Čuvaju se u obliku koji omogućuje identifikaciju osoba čiji se podaci obrađuju ne duže nego što je nužno u svrhe radi kojih se osobni podaci obrađuju.

5.
     
  Obavijesti o incidentima iz članka 14. ove Direktive ne dovode u pitanje odredbe i obveze obavještavanja o povredi osobnih podataka utvrđene u članku 4. Direktive 2002/58/EZ i u Uredbi Komisije (EU) br. 611/2013

   (16)
  . [Am. 43]

Članak 2.

Minimalno usklađivanje

Države članice ne sprečava se u usvajanju ili zadržavanju odredaba koje osiguravanju višu razinu sigurnosti, ne dovodeći u pitanje njihove obveze prema zakonu Unije.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „mrežni i informacijski sustav” znači:






  (a) | elektronička komunikacijska mreža u smislu Direktive 2002/21/EZ i |
| --- | --- | --- |

(1)

„mrežni i informacijski sustav” znači:

(a)

elektronička komunikacijska mreža u smislu Direktive 2002/21/EZ i

| (b) | bilo koji uređaj ili grupa povezanih ili srodnih uređaja, od kojih jedan ili više njih programski vrši automatsku obradu računalnih

  digitalnih
  podataka, kao i [Am. 44] |
| --- | --- |

(b)

bilo koji uređaj ili grupa povezanih ili srodnih uređaja, od kojih jedan ili više njih programski vrši automatsku obradu računalnih

  digitalnih
  podataka, kao i [Am. 44]

| (c) | računalni

  digitalni
  podaci koji se pohranjuju, obrađuju, dobivaju ili prenose elementima opisanima pod točkama (a) i (b) u svrhu njihova rada, uporabe, zaštite i održavanja. [Am. 45] |
| --- | --- |

(c)

računalni

  digitalni
  podaci koji se pohranjuju, obrađuju, dobivaju ili prenose elementima opisanima pod točkama (a) i (b) u svrhu njihova rada, uporabe, zaštite i održavanja. [Am. 45]

| (2) | „sigurnost” znači sposobnost mrežnog i informacijskog sustava da odolijeva, na određenoj razini pouzdanosti, nezgodi ili zlonamjernoj radnji koja ugrožava dostupnost, autentičnost, cjelovitost i povjerljivost pohranjenih ili prenesenih podataka ili srodnih usluga koje taj mrežni i informacijski sustav nudi ili im omogućuje pristup;
  „sigurnost” uključuje odgovarajuće tehničke uređaje, rješenja i operativne postupke kojima se osiguravaju sigurnosni zahtjevi iz ove Direktive. [Am. 46] |
| --- | --- |

(2)

„sigurnost” znači sposobnost mrežnog i informacijskog sustava da odolijeva, na određenoj razini pouzdanosti, nezgodi ili zlonamjernoj radnji koja ugrožava dostupnost, autentičnost, cjelovitost i povjerljivost pohranjenih ili prenesenih podataka ili srodnih usluga koje taj mrežni i informacijski sustav nudi ili im omogućuje pristup;
  „sigurnost” uključuje odgovarajuće tehničke uređaje, rješenja i operativne postupke kojima se osiguravaju sigurnosni zahtjevi iz ove Direktive. [Am. 46]

| (3) | „rizik” znači bilo koja
  razumno prepoznatljiva
  okolnost ili događaj koji ima potencijalan negativni učinak na sigurnost; [Am. 47] |
| --- | --- |

(3)

„rizik” znači bilo koja
  razumno prepoznatljiva
  okolnost ili događaj koji ima potencijalan negativni učinak na sigurnost; [Am. 47]

| (4) | „incident” znači bilo koja okolnost ili

  koji
  događaj koji ima stvaran negativni

  negativan
  učinak na sigurnost; [Am. 48] |
| --- | --- |

(4)

„incident” znači bilo koja okolnost ili

  koji
  događaj koji ima stvaran negativni

  negativan
  učinak na sigurnost; [Am. 48]

| (5) | „usluga informacijskog društva” znači usluga u smislu točke (2) članka 1. Direktive 98/34/EZ;
  [Am. 49] |
| --- | --- |

(5)

„usluga informacijskog društva” znači usluga u smislu točke (2) članka 1. Direktive 98/34/EZ;
  [Am. 49]

| (6) | „plan suradnje za NIS” znači plan za utvrđivanje okvira za organizacijske uloge, odgovornosti i postupke pri održavanju ili ponovnoj uspostavi rada mrežnih i informacijskih sustava u slučaju rizika ili incidenta koji utječe na njih; |
| --- | --- |

(6)

„plan suradnje za NIS” znači plan za utvrđivanje okvira za organizacijske uloge, odgovornosti i postupke pri održavanju ili ponovnoj uspostavi rada mrežnih i informacijskih sustava u slučaju rizika ili incidenta koji utječe na njih;

| (7) | „rješavanje incidenta” znači svi postupci koji podupiru
  otkrivanje, sprječavanje,
  analizu, zaustavljanje i odgovor na incident; [Am. 50] |
| --- | --- |

(7)

„rješavanje incidenta” znači svi postupci koji podupiru
  otkrivanje, sprječavanje,
  analizu, zaustavljanje i odgovor na incident; [Am. 50]

| (8) | „tržišni subjekt” znači:






  (a) | davatelj usluga informacijskog društva koje omogućuju opskrbu drugih usluga informacijskog društva, čiji je nepotpuni popis naveden u Prilogu II.;
  [Am. 51] |
| --- | --- | --- |

(8)

„tržišni subjekt” znači:

(a)

davatelj usluga informacijskog društva koje omogućuju opskrbu drugih usluga informacijskog društva, čiji je nepotpuni popis naveden u Prilogu II.;
  [Am. 51]

| (b) | operator kritične

  operater
  infrastrukture ključne za održavanje vitalnih gospodarskih i društvenih aktivnosti na poljima

  u područjima
  energetike, prijevoza, bankarstva, burzi

  infrastruktura financijskog tržišta, središta za razmjenu internetskog prometa, lanca opskrbe hranom
  i zdravstva,
  te prekid ili uništenje kojih bi imalo znatne posljedice u državi članici kao rezultat neuspjeha u održavanju tih funkcija,
  čiji je nepotpuni

  se nepotpun
  popis naveden

  nalazi
  u Prilogu II.
  , ako su mrežni i informacijski sustavi u pitanju povezani s njegovim ključnim uslugama
  ; [Am. 52] |
| --- | --- |

(b)

operator kritične

  operater
  infrastrukture ključne za održavanje vitalnih gospodarskih i društvenih aktivnosti na poljima

  u područjima
  energetike, prijevoza, bankarstva, burzi

  infrastruktura financijskog tržišta, središta za razmjenu internetskog prometa, lanca opskrbe hranom
  i zdravstva,
  te prekid ili uništenje kojih bi imalo znatne posljedice u državi članici kao rezultat neuspjeha u održavanju tih funkcija,
  čiji je nepotpuni

  se nepotpun
  popis naveden

  nalazi
  u Prilogu II.
  , ako su mrežni i informacijski sustavi u pitanju povezani s njegovim ključnim uslugama
  ; [Am. 52]

| (8.a) | „incident koji ima znatan učinak” znači incident koji utječe na sigurnost i kontinuitet informacijske mreže ili sustava i dovodi do velikih poremećaja vitalnih gospodarskih i društvenih funkcija; [Am. 53] |
| --- | --- |

(8.a)

„incident koji ima znatan učinak” znači incident koji utječe na sigurnost i kontinuitet informacijske mreže ili sustava i dovodi do velikih poremećaja vitalnih gospodarskih i društvenih funkcija; [Am. 53]

| (9) | „standard” znači standard kako je definirano u Uredbi (EU) br. 1025/2012; |
| --- | --- |

(9)

„standard” znači standard kako je definirano u Uredbi (EU) br. 1025/2012;

| (10) | „specifikacija” znači specifikacija kako je definirano u Uredbi (EU) br. 1025/2012; |
| --- | --- |

(10)

„specifikacija” znači specifikacija kako je definirano u Uredbi (EU) br. 1025/2012;

| (11) | „Davatelj usluga skrbništva” znači fizička ili pravna osoba koja pruža bilo koju elektroničku uslugu koja se sastoji od kreiranja, ovjere, potvrđivanja, korištenja i očuvanja elektroničkih potpisa, elektroničkih pečata, elektroničkih vremenskih pečata, elektroničkih dokumenata, usluga elektroničke dostave, ovjere internetskih lokacija te elektroničkih certifikata, uključujući certifikate za elektronički potpis i za elektroničke pečate. |
| --- | --- |

(11)

„Davatelj usluga skrbništva” znači fizička ili pravna osoba koja pruža bilo koju elektroničku uslugu koja se sastoji od kreiranja, ovjere, potvrđivanja, korištenja i očuvanja elektroničkih potpisa, elektroničkih pečata, elektroničkih vremenskih pečata, elektroničkih dokumenata, usluga elektroničke dostave, ovjere internetskih lokacija te elektroničkih certifikata, uključujući certifikate za elektronički potpis i za elektroničke pečate.

| (11.a) | „regulirano tržište” znači regulirano tržište kako je definirano u točki 14. članka 4. Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (17)
  ; [Am. 54] |
| --- | --- |

(11.a)

„regulirano tržište” znači regulirano tržište kako je definirano u točki 14. članka 4. Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (17)
  ; [Am. 54]

| (11.b) | „multilateralna trgovinska platforma (MTP)” znači multilateralni sustav kako je definirano u točki 15. članka 4. Direktive 2004/39/EZ; [Am. 55] |
| --- | --- |

(11.b)

„multilateralna trgovinska platforma (MTP)” znači multilateralni sustav kako je definirano u točki 15. članka 4. Direktive 2004/39/EZ; [Am. 55]

| (11.c) | „organizirani trgovinski sustav” znači multilateralni sustav ili platforma koji nije uređeno tržište, multilateralni trgovinski sustav ili središnja druga ugovorna strana, kojom upravlja investicijska tvrtka ili tržišni operater, u kojem višestruko kupovanje i prodavanje udjela u obveznicama, strukturiranim financijskim proizvodima, emisijskim kvotama ili izvedenicama koje provode treće strane može međusobno djelovati u sustavu na način koji dovodi do ugovora u skladu s Glavom II. Direktive 2004/39/EZ; [Am. 56] |
| --- | --- |

(11.c)

„organizirani trgovinski sustav” znači multilateralni sustav ili platforma koji nije uređeno tržište, multilateralni trgovinski sustav ili središnja druga ugovorna strana, kojom upravlja investicijska tvrtka ili tržišni operater, u kojem višestruko kupovanje i prodavanje udjela u obveznicama, strukturiranim financijskim proizvodima, emisijskim kvotama ili izvedenicama koje provode treće strane može međusobno djelovati u sustavu na način koji dovodi do ugovora u skladu s Glavom II. Direktive 2004/39/EZ; [Am. 56]

POGLAVLJE II.

DRŽAVNI OKVIRI ZA SIGURNOST MREŽA I INFORMACIJA

Članak 4.

Načelo

Države članice osiguravaju visoku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava na svojim teritorijima u skladu s ovom Direktivom.

Članak 5.

Državna strategija i državni plan suradnje za NIS

1.   Svaka država članica usvaja državnu strategiju za NIS koja definira strateške ciljeve i konkretnu politiku te regulatorne mjere za postizanje visoke razine sigurnosti mreža i informacija. Državna strategija za NIS posebno se bavi sljedećim pitanjima:

| (a) | definicijom ciljeva i prioriteta strategije na temelju ažurne analize rizika i incidenata; |
| --- | --- |

(a)

definicijom ciljeva i prioriteta strategije na temelju ažurne analize rizika i incidenata;

| (b) | upravljačkim okvirom za postizanje strateških ciljeva i prioriteta, uključujući jasnu definiciju uloga i odgovornosti vladinih tijela i drugih relevantnih sudionika; |
| --- | --- |

(b)

upravljačkim okvirom za postizanje strateških ciljeva i prioriteta, uključujući jasnu definiciju uloga i odgovornosti vladinih tijela i drugih relevantnih sudionika;

| (c) | identifikacijom općih mjera pripravnosti, odgovora i ponovne uspostave, uključujući mehanizme suradnje između javnog i privatnog sektora; |
| --- | --- |

(c)

identifikacijom općih mjera pripravnosti, odgovora i ponovne uspostave, uključujući mehanizme suradnje između javnog i privatnog sektora;

| (d) | pokazateljima edukacije, dizanja razine svijesti i programâ osposobljavanja; |
| --- | --- |

(d)

pokazateljima edukacije, dizanja razine svijesti i programâ osposobljavanja;

| (e) | planovima za istraživanje i razvoj te opisom načina na koji ovi planovi odražavaju prepoznate prioritete. |
| --- | --- |

(e)

planovima za istraživanje i razvoj te opisom načina na koji ovi planovi odražavaju prepoznate prioritete.

| (ea) | države članice mogu zatražiti podršku ENISA-e u razvijanju svojih nacionalnih strategija za NIS i nacionalnih planova suradnje za NIS, na temelju zajedničke minimalne strategije za NIS. [Am. 57] |
| --- | --- |

(ea)

države članice mogu zatražiti podršku ENISA-e u razvijanju svojih nacionalnih strategija za NIS i nacionalnih planova suradnje za NIS, na temelju zajedničke minimalne strategije za NIS. [Am. 57]

2.   Državna strategija za NIS uključuje državni plan suradnje za NIS koji ispunjava barem sljedeće uvjete:

| (a) | plan

  Okvir
  za
  upravljanje rizikom za određivanje metodologije za prepoznavanje, određivanje prioriteta, ocjenjivanje i obradu rizika,
  procjenu rizika kako bi se utvrdili rizici i procijenili učinci

  učinaka
  potencijalnih incidenata
  , mogućnosti sprječavanja i kontrole i za određivanje kriterija za izbor mogućih protumjera
  ; [Am. 58] |
| --- | --- |

(a)

plan

  Okvir
  za
  upravljanje rizikom za određivanje metodologije za prepoznavanje, određivanje prioriteta, ocjenjivanje i obradu rizika,
  procjenu rizika kako bi se utvrdili rizici i procijenili učinci

  učinaka
  potencijalnih incidenata
  , mogućnosti sprječavanja i kontrole i za određivanje kriterija za izbor mogućih protumjera
  ; [Am. 58]

| (b) | definiranje

  Definicija
  uloga i odgovornosti raznih sudionika

  različitih tijela i drugih zainteresiranih strana
  uključenih u provedbu plana

  okvira
  ; [Am. 59] |
| --- | --- |

(b)

definiranje

  Definicija
  uloga i odgovornosti raznih sudionika

  različitih tijela i drugih zainteresiranih strana
  uključenih u provedbu plana

  okvira
  ; [Am. 59]

| (c) | definiranje postupaka suradnje i komunikacije koji osiguravaju sprečavanje, otkrivanje, odgovor, popravak i ponovnu uspostavu rada te se prilagođavaju u skladu s razinom upozorenja; |
| --- | --- |

(c)

definiranje postupaka suradnje i komunikacije koji osiguravaju sprečavanje, otkrivanje, odgovor, popravak i ponovnu uspostavu rada te se prilagođavaju u skladu s razinom upozorenja;

| (d) | plan vježbi i osposobljavanja za NIS kako bi se ovaj plan pojačao, potvrdio i testirao. Stečena iskustva moraju se dokumentirati i uključiti u dodatke planu. |
| --- | --- |

(d)

plan vježbi i osposobljavanja za NIS kako bi se ovaj plan pojačao, potvrdio i testirao. Stečena iskustva moraju se dokumentirati i uključiti u dodatke planu.

3.   O državnoj

  nacionalnoj
  strategiji za NIS i državnom

  nacionalnom
  planu za NIS obavješćuje se Komisija u roku od jednog

  tri
  mjeseca od njihova usvajanja. [Am. 60]

Članak 6.

Nadležno državno tijelo

  Nacionalna nadležna tijela i jedinstvene kontaktne točke
  za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava [Am. 61]

1.   Svaka država članica imenuje nadležno nacionalno tijelo

  određuje jedno ili više građanskih nacionalnih nadležnih tijela
  za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava („nadležno tijelo

  tijelo/a
  ”). [Am. 62]

2.   Nadležna tijela nadgledaju primjenu ove Direktive na državnoj razini i pridonose njezinoj dosljednoj provedbi u cijeloj Uniji.

2.a
     
  Ako država članica odredi više od jednog nadležnog tijela, ona određuje građansko nacionalno tijelo, primjerice nadležno tijelo, kao nacionalnu jedinstvenu kontaktnu točku za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava („jedinstvena kontaktna točka”). Ako država članica odredi samo jedno nadležno tijelo, to nadležno tijelo također je i jedinstvena kontaktna točka. [Am. 63]

2.b
     
  Nadležna tijela i jedinstvena kontaktna točka iste države članice blisko surađuju u odnosu na obveze propisane u ovoj Direktivi. [Am. 64]

2.c
     
  Jedinstvena kontaktna točka osigurava prekograničnu suradnju s drugim jedinstvenim kontaktnim točkama. [Am. 65]

3.   Države članice osiguravaju nadležnim tijelima

  da nadležna tijela i jedinstvene kontaktne točke imaju
  odgovarajuće tehničke, financijske i ljudske resurse kako bi im se omogućilo djelotvorno i učinkovito izvršavanje dodijeljenih im zadataka te time postizanje ciljeva

  za provedbu zadaća koje su im dodijeljene na učinkovit i djelotvoran način te da ispune ciljeve
  ove Direktive. Države članice osiguravaju učinkovitu, djelotvornu i sigurnu suradnju nadležnih tijela

  jedinstvenih kontaktnih točaka
  preko mreže navedene u članku 8. [Am. 66]

4.   Države članice osiguravaju nadležnim tijelima zaprimanje prijava incidenata od javnih uprava i tržišnih subjekata kako je definirano člankom 14.

  da nadležna tijela i jedinstvene kontaktne točke, ako je primjenjivo u skladu sa
  stavkom 2.
  a ovog članka, dobiju obavijesti o incidentima od tržišnih operatera iz članka 14. stavka 2.
  te provedbene i izvršne ovlasti kako je definirano člankom

  da im se daju ovlasti provedbe i primjene iz članka
  15. [Am. 67]

4.a
     
  Ako je u zakonodavstvu Unije predviđeno sektorski specifično nadležno ili regulatorno tijelo Unije, između ostalog, za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava, to tijelo prima prijave o incidentima u skladu s člankom 14. stavkom 2. od predmetnih tržišnih operatera u tom sektoru i ima provedbene i izvršne ovlasti iz članka 15. To tijelo Unije blisko surađuje s nadležnim tijelima i jedinstvenom kontaktnom točkom države članice domaćina u odnosu na te obaveze. Jedinstvena kontaktna točka države članice domaćina predstavlja tijelo Unije u odnosu na obaveze utvrđene u Poglavlju III. [Am. 68]

5.   Prema potrebi, Nadležna tijela
  i jedinstvene kontaktne točke
  savjetuju se i surađuju
  , ako je potrebno,
  s relevantnim državnim policijskim vlastima

  mjerodavnim nacionalnim tijelima za provedbu zakona
  i tijelima za zaštitu podataka. [Am. 69]

6.   Svaka država članica bez odgode

  odlaganja
  obavješćuje Komisiju o imenovanju nadležnog

  nadležnih
  tijela, njegovim zadacima i bilo kakvim

  i jedinstvene kontaktne točke
  ,
  njihovim zadaćama i svim
  naknadnim izmjenama na njemu

  promjenama
  . Svaka država članica objavljuje imenovanje nadležnog

  nadležnih
  tijela. [Am. 70]

Članak 7.

Tim za hitne računalne intervencije

1.   Svaka država članica sastavlja
  najmanje jedan
  tim za hitne računalne intervencije („CERT”)
  za svaki od sektora iz Priloga II.,
  odgovoran za rješavanje incidenata i rizika prema točno definiranom postupku, u skladu s uvjetima utvrđenima u točki (1) Priloga I. CERT se može sastaviti u sklopu nadležnog tijela. [Am. 71]

2.   Države članice osiguravaju CERT-ovima odgovarajuće tehničke, financijske i ljudske resurse za djelotvorno i učinkovito izvršavanje dodijeljenih im zadataka definiranih u točki (2) Priloga I.

3.   Države članice CERT-ovima osiguravaju sigurnu i otpornu infrastrukturu za komunikaciju i informacije na državnoj razini, koja je kompatibilna i međuoperabilna sa sigurnim sustavom za dijeljenje informacija, kako je navedeno u članku 9.

4.   Države članice obavješćuju Komisiju o resursima i mandatu CERT-ova, kao i postupku rješavanja incidenata.

5.   ΧΕΡΤ δjελήjε

  CERT-ovi djeluju
  pod nadzorom nadležnog tijela koje

  ili jedinstvene kontaktne točke koji
  redovno revidira propisnost njegovih

  revidiraju prikladnost njihovih
  resursa, mandata i učinkovitosti
  njihovih
  postupaka za rješavanje incidenata. [Am. 72]

5.a
     
  Države članice osiguravaju da CERT-ovi imaju odgovarajuće ljudske i financijske resurse za aktivno sudjelovanje u međunarodnim te, posebno, mrežama suradnje Unije. [Am. 73]

5.b
     
  CERT-ovima je omogućeno i ohrabruje ih se da pokrenu zajedničke vježbe s drugim CERT-ovima i sudjeluju u njima, sa svim CERT-ovima država članica i svim odgovarajućim institucijama država koje nisu članice kao i s CERT-ovima multinacionalnih i međunarodnih institucija poput Sjevernoatlantskog saveza i Ujedinjenih naroda. [Am. 74]

5.c
     
  Države članice mogu tražiti pomoć od ENISA-e ili drugih država članica u razvoju vlastitog nacionalnog CERT-a. [Am. 75]

POGLAVLJE III.

SURADNJA NADLEŽNIH TIJELA

Članak 8.

Mreža suradnje

1.   Nadležna tijela

  Jedinstvene kontaktne točke
  i Komisija postavljaju

  te ENISA osnivaju
  mrežu („mreža suradnje”) za surađivanje

  radi suradnje
  u borbi protiv rizika i incidenata koji utječu na mrežne i informacijske sustave. [Am. 76]

2.   Mreža suradnje omogućuje

  uspostavlja
  trajnu komunikaciju
  između
  Komisije i nadležnih tijela. Europska agencija za sigurnost mreža i informacija („

  jedinstvenih kontaktnih točaka.
  ENISA”) na zahtjev pomaže mreži suradnje pružajući svoju stručnost i savjete.

  savjet
  .
  Ako je potrebno, tržišni operateri i pružatelji rješenja za kibernetičku sigurnost mogu biti pozvani sudjelovati u aktivnostima mreže suradnje iz točaka (g) i (i) stavka 3.

Ako je potrebno, mreža suradnje surađuje s tijelima za zaštitu podataka.

Komisija redovito obavještava mrežu suradnje o istraživanjima sigurnosti i drugim relevantnim programima Obzora 2020. [Am. 77]

3.   Unutar

  U okviru
  mreže suradnje nadležna tijela

  , jedinstvene kontaktne točke
  :

| (a) | prosljeđuju rana upozorenja na rizike i incidente u skladu s člankom 10.; |
| --- | --- |

(a)

prosljeđuju rana upozorenja na rizike i incidente u skladu s člankom 10.;

| (b) | osiguravaju koordinirani odgovor u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju koordinirani odgovor u skladu s člankom 11.;

| (c) | na zajedničkoj internetskoj lokaciji

  stranici
  redovno objavljuju informacije bez uvjeta tajnosti

  koje nisu tajne
  o trenutačnim ranim upozorenjima te koordiniranom odgovoru; |
| --- | --- |

(c)

na zajedničkoj internetskoj lokaciji

  stranici
  redovno objavljuju informacije bez uvjeta tajnosti

  koje nisu tajne
  o trenutačnim ranim upozorenjima te koordiniranom odgovoru;

| (d) | zajednički sudjeluju u raspravama

  raspravljaju
  te procjenjuju, na zahtjev države članice i Komisije, jednu ili više državnih

  nacionalnih
  strategija za NIS i državne

  nacionalne
  planove za suradnju za NIS navedene u članku 5. unutar opsega ove Direktive. |
| --- | --- |

(d)

zajednički sudjeluju u raspravama

  raspravljaju
  te procjenjuju, na zahtjev države članice i Komisije, jednu ili više državnih

  nacionalnih
  strategija za NIS i državne

  nacionalne
  planove za suradnju za NIS navedene u članku 5. unutar opsega ove Direktive.

| (e) | sudjeluju u raspravama te

  zajednički raspravljaju i
  procjenjuju, na zahtjev države članice i Komisije, učinkovitost CERT-ova, posebno kad se vježbe za NIS izvode na razini Unije; |
| --- | --- |

(e)

sudjeluju u raspravama te

  zajednički raspravljaju i
  procjenjuju, na zahtjev države članice i Komisije, učinkovitost CERT-ova, posebno kad se vježbe za NIS izvode na razini Unije;

| (f) | surađuju i razmjenjuju informacije o svim

  stručnost u
  relevantnim temama
  o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti, posebno u područjima zaštite podataka, energetike, prometa, bankarstva, financijskih tržišta i zdravstva
  s Europskim centrom za kibernetički kriminal u sklopu Europola i s ostalim relevantnim europskim tijelima, posebno na poljima zaštite podataka, energetike, prijevoza, burzi i zdravstva; |
| --- | --- |

(f)

surađuju i razmjenjuju informacije o svim

  stručnost u
  relevantnim temama
  o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti, posebno u područjima zaštite podataka, energetike, prometa, bankarstva, financijskih tržišta i zdravstva
  s Europskim centrom za kibernetički kriminal u sklopu Europola i s ostalim relevantnim europskim tijelima, posebno na poljima zaštite podataka, energetike, prijevoza, burzi i zdravstva;

| (fa) | prema potrebi, putem izvješća obavještavaju koordinatora EU-a za borbu protiv terorizma, te mogu zatražiti pomoć u analizama, pripremnim radovima i djelovanju mreže suradnje; |
| --- | --- |

(fa)

prema potrebi, putem izvješća obavještavaju koordinatora EU-a za borbu protiv terorizma, te mogu zatražiti pomoć u analizama, pripremnim radovima i djelovanju mreže suradnje;

| (g) | razmjenjuju
  informacije i
  najbolje prakse među sobom

  međusobno
  i s Komisijom te si međusobno pomažu u izgradnji kapaciteta za NIS; |
| --- | --- |

(g)

razmjenjuju
  informacije i
  najbolje prakse među sobom

  međusobno
  i s Komisijom te si međusobno pomažu u izgradnji kapaciteta za NIS;

| (h) | organiziraju redovne stručne procjene sposobnosti i pripravnosti; |
| --- | --- |

(h)

organiziraju redovne stručne procjene sposobnosti i pripravnosti;

| (i) | organiziraju vježbe za NIS na razini Unije i sudjeluju, po potrebi, u međunarodnim vježbama za NIS. |
| --- | --- |

(i)

organiziraju vježbe za NIS na razini Unije i sudjeluju, po potrebi, u međunarodnim vježbama za NIS.

| (ia) | uključuju, savjetuju se s te razmjenjuju, prema potrebi, informacije s tržišnim operaterima po pitanju rizika i incidenata koji pogađaju njihove mreže i informacijske sustave; |
| --- | --- |

(ia)

uključuju, savjetuju se s te razmjenjuju, prema potrebi, informacije s tržišnim operaterima po pitanju rizika i incidenata koji pogađaju njihove mreže i informacijske sustave;

| (ib) | razvijaju, u suradnji s ENISA-om, smjernice za sektorski specifične kriterije za prijavljivanje značajnih incidenata, uz parametre propisane u članku 14. stavku 2. za zajedničko tumačenje, dosljednu primjenu i koherentnu provedbu unutar Unije. [Am. 78] |
| --- | --- |

(ib)

razvijaju, u suradnji s ENISA-om, smjernice za sektorski specifične kriterije za prijavljivanje značajnih incidenata, uz parametre propisane u članku 14. stavku 2. za zajedničko tumačenje, dosljednu primjenu i koherentnu provedbu unutar Unije. [Am. 78]

3.a
     
  Mreža suradnje jednom godišnje objavljuje izvješće, na temelju aktivnosti mreže i sažetog izvješća predanog u skladu s člankom 14. stavkom 4. ove Direktive, za prethodnih 12 mjeseci. [Am. 79]

4.   Komisija putem provedbenih akata utvrđuje potrebne modalitete za olakšavanje suradnje između nadležnih tijela i Komisije kako je navedeno u stavcima

  jedinstvenih kontaktnih točaka, Komisije i ENISA-e iz stavaka
  2. i 3. Ovi

  Ti se
  provedbeni akti donose se u skladu s postupkom savjetovanja kako je navedeno u članku

  ispitivanja iz članka
  19. stavku 2.
  stavka 3
  . [Am. 80]

Članak 9.

Sigurni sustav za dijeljenje informacija

1.   Razmjena osjetljivih i povjerljivih informacija u mreži suradnje odvija se preko sigurne infrastrukture.

1.a
     
  Sudionici sigurne infrastrukture pridržavaju se, između ostalog, odgovarajućih mjera zaštite povjerljivosti i sigurnosnih mjera u skladu s Direktivom 95/46/EZ i Uredbom (EZ) br. 45/2001 u svim fazama obrade. [Am. 81]

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 18. u vezi s definicijom kriterija koje država članica mora ispuniti da bi joj se odobrilo sudjelovanje u sigurnom sustavu za dijeljenje podataka, u pogledu:

| (a) | dostupnosti sigurne i otporne infrastrukture za komunikaciju i informiranje na državnoj razini, koja je kompatibilna i međuoperabilna sa sigurnom infrastrukturom mreže suradnje u skladu s člankom 7. stavkom 3., i |
| --- | --- |

(a)

dostupnosti sigurne i otporne infrastrukture za komunikaciju i informiranje na državnoj razini, koja je kompatibilna i međuoperabilna sa sigurnom infrastrukturom mreže suradnje u skladu s člankom 7. stavkom 3., i

| (b) | postojanja odgovarajućih tehničkih, financijskih i ljudskih resursa i postupaka za nadležno tijelo i CERT, što bi omogućilo djelotvorno, učinkovito i sigurno sudjelovanje u sigurnom sustavu za dijeljenje informacija prema članku 6. stavku 3., članku 7. stavku 2. i članku 7. stavku 3.
  [Am. 82] |
| --- | --- |

(b)

postojanja odgovarajućih tehničkih, financijskih i ljudskih resursa i postupaka za nadležno tijelo i CERT, što bi omogućilo djelotvorno, učinkovito i sigurno sudjelovanje u sigurnom sustavu za dijeljenje informacija prema članku 6. stavku 3., članku 7. stavku 2. i članku 7. stavku 3.
  [Am. 82]

3.   Komisija putem provedbenih

  delegiranih
  akata
  , u skladu s člankom 18.,
  donosi odluke o pristupu država članica ovoj sigurnoj infrastrukturi, prema kriterijima navedenima u stavcima 2. i 3. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19. stavka 3.

  zajednički skup standarda za međusobno povezivanje i sigurnost koje jedinstvene kontaktne točke moraju ispuniti prije razmjene osjetljivih i povjerljivih podataka u mreži suradnje. [Am. 83]

Članak 10.

Rana upozorenja

1.   Nadležna tijela

  Jedinstvene kontaktne točke
  ili Komisija izdaju

  osiguravaju
  rana upozorenja unutar

  u okviru
  mreže suradnje na one rizike i incidente koji ispunjavaju najmanje

  barem
  jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | rastu velikom brzinom ili bi mogli razmjerno brzo rasti; |
| --- | --- |

(a)

rastu velikom brzinom ili bi mogli razmjerno brzo rasti;

| (b) | prelaze ili bi mogli

  jedinstvena kontaktna točka procjenjuje da bi rizik ili incident mogao
  prijeći kapacitete odgovora na državnoj

  nacionalnoj
  razini; |
| --- | --- |

(b)

prelaze ili bi mogli

  jedinstvena kontaktna točka procjenjuje da bi rizik ili incident mogao
  prijeći kapacitete odgovora na državnoj

  nacionalnoj
  razini;

| (c) | jedinstvene kontaktne točke ili Komisija ocjenjuju
  utječu
  li rizik
  ili bi mogli utjecati


  incident
  na više od jedne države članice. [Am. 84] |
| --- | --- |

(c)

jedinstvene kontaktne točke ili Komisija ocjenjuju
  utječu
  li rizik
  ili bi mogli utjecati


  incident
  na više od jedne države članice. [Am. 84]

2.   U ranim upozorenjima
  , jedinstvene kontaktne točke

  nadležna tijela i Komisija dostavljaju
  , bez odlaganja,
  sve relevantne informacije kojima raspolažu, a koje bi mogle poslužiti u procjeni rizika ili incidenta. [Am. 85]

3.   Na zahtjev države članice, ili na svoju vlastitu inicijativu, Komisija može zahtijevati od države članice dostavu svih relevantnih informacija o određenom riziku ili incidentu.
  [Am. 86]

4.   Ako se sumnja da je rizik ili incident za koji je izdano rano upozorenje
  ozbiljne
  kriminalne prirode nadležna tijela ili Komisija obavješćuju Europski centar

  i ako je predmetni tržišni operater prijavio incidente ozbiljne kriminalne prirode kako je navedeno u članku 15. stavku 4.
  ,
  države članice osiguravaju, prema potrebi, obavještavanje Europskog centra
  za kibernetički kriminal u sklopu Europola. [Am. 87]

4.a
     
  Članovi mreže suradnje ne objavljuju javno nijednu informaciju o rizicima ili incidentima navedene u stavku 1. bez prethodnog odobrenja jedinstvene kontaktne točke.

Nadalje, prije razmjene informacija u mreži suradnje, jedinstvena kontaktna točka o svojoj namjeri obavješćuje tržišnog operatera na kojeg se informacije odnose te, ako to smatra prikladnim, informacije u pitanju čini anonimnima. [Am. 88]

4.b
     
  Ako se sumnja da je rizik ili incident za koji je izdano rano upozorenje ozbiljne prekogranične tehničke naravi, jedinstvene kontaktne točke ili Komisija obavještavaju ENISA-u. [Am. 89]

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 18. o dodatnim specifikacijama rizika i incidenata koji uzrokuju rano upozorenje kako je navedeno u stavku 1. ovog članka.

Članak 11.

Koordinirani odgovor

1.   Poslije

  Nakon
  ranog upozorenja iz članka 10. nadležna tijela

  jedinstvene kontaktne točke,
  nakon procjene relevantnih informacija
  , bez odlaganja
  dogovaraju koordinirani odgovor u skladu s EU-ovim planom suradnje za NIS
  Unije
  iz članka 12. [Am. 90]

2.   Razne mjere usvojene na državnim razinama kao posljedica koordiniranog odgovora priopćuju se mreži suradnje.

Članak 12.

Plan suradnje za NIS Europske unije

1.   Komisija je ovlaštena, putem provedbenih akta, donijeti plan suradnje za NIS EU-a. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19. stavka 3.

2.   Plan suradnje za NIS EU-a osigurava:

| (a) | za potrebe članka 10.:






  — | definiciju načina i postupaka prikupljanja i dijeljenja kompatibilnih i usporedivih informacija o rizicima i incidentima koje provode nadležna tijela,

  jedinstvene kontaktne točke; [Am. 91] |
| --- | --- | --- |

(a)

za potrebe članka 10.:

—

definiciju načina i postupaka prikupljanja i dijeljenja kompatibilnih i usporedivih informacija o rizicima i incidentima koje provode nadležna tijela,

  jedinstvene kontaktne točke; [Am. 91]

| — | definiciju postupaka i kriterija za procjenu rizika i incidenata koje provodi mreža suradnje. |
| --- | --- |

—

definiciju postupaka i kriterija za procjenu rizika i incidenata koje provodi mreža suradnje.

| (b) | postupke koje treba slijediti u slučaju koordiniranih odgovora prema članku 11., uključujući utvrđivanje uloga i odgovornosti te postupaka suradnje; |
| --- | --- |

(b)

postupke koje treba slijediti u slučaju koordiniranih odgovora prema članku 11., uključujući utvrđivanje uloga i odgovornosti te postupaka suradnje;

| (c) | plan vježbi i osposobljavanja za NIS kako bi se ovaj plan pojačao, potvrdio i testirao; |
| --- | --- |

(c)

plan vježbi i osposobljavanja za NIS kako bi se ovaj plan pojačao, potvrdio i testirao;

| (d) | program za prijenos znanja među državama članicama u vezi s izgradnjom kapaciteta i stručnom suradnjom; |
| --- | --- |

(d)

program za prijenos znanja među državama članicama u vezi s izgradnjom kapaciteta i stručnom suradnjom;

| (e) | program za podizanje svijesti i osposobljavanje među državama članicama. |
| --- | --- |

(e)

program za podizanje svijesti i osposobljavanje među državama članicama.

3.   Plan suradnje za NIS EU-a

  Unije
  usvaja se najkasnije godinu dana nakon stupanja ove Direktive na snagu i redovno se revidira.
  Rezultati svake revizije podnose se Europskom parlamentu. [Am. 92]

3.a
     
  Osigurava se usklađenost plana suradnje za NIS Unije i nacionalnih strategija i planova suradnje za NIS, kako je predviđeno člankom 5. . [Am. 93]

Članak 13.

Međunarodna suradnja

Ne dovodeći u pitanje mogućnost da mreža suradnje također neformalno surađuje na međunarodnoj razini, Unija može sklapati međunarodne ugovore s trećim državama ili međunarodnim organizacijama kojima bi im se dopustilo i organiziralo sudjelovanje u nekim aktivnostima mreže suradnje. Takav ugovor uzima u obzir potrebu za osiguranjem primjerene zaštite osobnih podataka koji kruže mrežom suradnje
  i uspostavlja postupak nadziranja koji se mora slijediti kako bi se jamčila zaštita takvih osobnih podataka
  .
  Europski parlament obavještava se o pregovorima o ugovorima. Svako prenošenje osobnih podataka na primatelje u zemljama izvan Unije obavlja se u skladu s člancima 25. i 26. Direktive 95/46/EZ i člankom 9. Uredbe (EZ) br. 45/2001. [Am. 94]

Članak 13.a

Razina kritičnosti tržišnih operatera

Države članice mogu odrediti razinu kritičnosti tržišnih operatera, uzimajući u obzir posebnosti sektora, parametre, uključujući važnost određenog tržišnog operatera za održavanje dovoljne razine sektorske usluge, broj stranaka koje tržišni operater opskrbljuje te vremensko razdoblje dok prekid ključnih usluga tržišnog operatera ne počne imati negativan učinak na održavanje vitalnih gospodarskih i društvenih aktivnosti. [Am. 95]

POGLAVLJE IV.

SIGURNOST MREŽNIH I INFORMACIJSKIH SUSTAVA JAVNIH UPRAVA I TRŽIŠNIH SUBJEKATA

Članak 14.

Sigurnosni uvjeti i prijava incidenata

1.   Države članice osiguravaju da javne uprave i tržišni subjekti poduzmu odgovarajuće

  tržišni operateri poduzimaju odgovarajuće i razmjerne
  tehničke i organizacijske mjere za
  uočavanje i učinkovito
  upravljanje rizicima kojima su izložene mreže i
  izloženi mrežni
  informacijski sustavi kojima upravljaju i kojima se služe u svojem poslovanju. Imajući na umu suvremenost tehnologija, ove

  te
  mjere jamče

  osiguravaju
  razinu sigurnosti primjerenu predmetnom riziku. Mjere se posebice poduzimaju za sprečavanje i umanjivanje učinka incidenata koji ugrožavaju njihove mrežne i informacijske sustave

  sigurnost njihovih mrežnih i informacijskih sustava
  na ključnim uslugama koje pružaju te se time osigurava kontinuitet usluga koje su poduprte tim mrežnim i informacijskim sustavima. [Am. 96]

2.   Države članice osiguravaju da javne uprave i tržišni subjekti

  operateri bez neopravdanog odlaganja
  prijavljuju nadležnim tijelima
  ili jedinstvenoj kontaktnoj točki
  incidente koji znatno ugrožavaju sigurnost

  imaju znatan učinak na kontinuitet
  ključnih usluga koje pružaju.
  Prijavom strana koja prijavljuje nije izložena povećanoj odgovornosti.

Sljedeći parametri se, između ostalog, uzimaju u obzir kod određivanja važnosti učinka incidenta: [Am. 97]

| (a) | broj korisnika na čije se ključne usluge utječe; [Am. 98] |
| --- | --- |

(a)

broj korisnika na čije se ključne usluge utječe; [Am. 98]

| (b) | trajanje incidenta; [Am. 99] |
| --- | --- |

(b)

trajanje incidenta; [Am. 99]

| (c) | zemljopisna raširenost u odnosu na područje na koje utječe incident. [Am. 100] |
| --- | --- |

(c)

zemljopisna raširenost u odnosu na područje na koje utječe incident. [Am. 100]

Ti su parametri dodatno utvrđeni u skladu s točkom ib članka 8. stavka 3. [Am. 101]

2.a
     
  Tržišni operateri prijavljuju incidente iz stavaka 1. i 2. nadležnom tijelu ili jedinstvenoj kontaktnoj točki u državi članici u kojoj se utječe na ključne usluge. Ako postoji utjecaj na ključne usluge u više od jedne države članice, jedinstvena kontaktna točka koja je primila obavijest, na temelju informacija koje je dostavio tržišni operater, upozorava druge jedinstvene kontaktne točke kojih se to tiče. Tržišni operater obavještava se čim prije o tome koje su druge jedinstvene kontaktne točke obaviještene o incidentu, kao i o poduzetim koracima, rezultatima i svim drugim informacijama koje su bitne za incident. [Am. 102]

2.b
     
  Ako prijava sadrži osobne podatke ona se otkriva samo primateljima unutar obaviještenog nadležnog tijela ili jedinstvene kontaktne točke koji trebaju obraditi te podatke u svrhu provedbe svojih zadataka u skladu sa zakonima o zaštiti podataka. Otkriveni podaci ograničavaju se na ono što je potrebno za obavljanje njihovih zadaća. [Am. 103]

2.c
     
  Tržišni operateri koji nisu obuhvaćeni Prilogom II. mogu dobrovoljno prijaviti incidente kako je određeno u članku 14. stavku 2. [Am. 104]

3.   Članci 1. i 2. primjenjuju se na sve tržišne subjekte koji pružaju usluge unutar Europske unije.

4.   Nadležno tijelo informira

  Nakon savjetovanja s obaviještenim nadležnim tijelom i predmetnim tržišnim operaterom, jedinstvena kontaktna točka može obavijestiti
  javnost
  o pojedinačnim incidentima, ako je svijest javnosti nužna kako bi se spriječio incident
  ili zahtijeva da to učine

  riješio postojeći incident, ili ako
  tržišni subjekti i javne uprave ako se utvrdi da je objava

  operater, koji je pod utjecajem
  incidenta od javnog interesa

  , odbije riješiti problem ozbiljne strukturne ranjivosti povezane s tim incidentom bez kašnjenja.

Prije objave javnosti, obaviješteno nadležno tijelo osigurava da predmetni tržišni operater ima priliku izjasniti se i da je odluka o objavi javnosti u odgovarajućoj ravnoteži s javnim interesima.

Ako se informacije o pojedinačnim incidentima objave javnosti, obaviješteno nadležno tijelo ili jedinstvena kontaktna točka osiguravaju da je to učinjeno u što većoj mjeri anonimno.

Nadležno tijelo ili jedinstvena kontaktna točka, ako je to razumno moguće, pružaju predmetnom tržišnom operateru informacije koje podržavaju učinkovito rješavanje prijavljenog incidenta.

Nadležno tijelo

  Jedinstvena kontaktna točka
  jedanput godišnje podnosi sažeto izvješće mreži suradnje o zaprimljenim prijavama
  , uključujući
  i
  broj prijava te po pitanju parametara za incidente koji su navedeni u stavku 2. ovog članka, i
  poduzetim radnjama u skladu s ovim stavkom. [Am. 105]

4.a
     
  Države članice potiču tržišne operatere da dobrovoljno objave javnosti incidente koji uključuju njihovo poslovanje u svojim financijskim izvještajima. [Am. 106]

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 18. o definiranju okolnosti u kojima su javne uprave i tržišni subjekti dužni prijaviti incidente.
  [Am. 107]

6.   Prema bilo kojem donesenom delegiranom aktu prema stavku 5. Nadležna tijela
  ili jedinstvene kontaktne točke
  mogu donijeti smjernice, i ako je potrebno, izdati upute u vezi s okolnostima u kojima su javne uprave i tržišni subjekti dužni prijaviti

  operateri moraju prijavljivati
  incidente. [Am. 108]

7.   Komisija je ovlaštena za definiranje putem provedbenih akata, načina i postupaka primjenjivih u svrhu stavka 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19. stavka 3.

8.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na mikropoduzeća kako je definirano u preporuci Komisije 2003/361/EZ (18)

  , osim ako mikropoduzeće djeluje kao podružnica za tržišnog operatera kako je utvrđeno u članku 3
  .
  stavku 8. točki (b)
  . [Am. 109]

8.a
     
  Države članice mogu odlučiti mutatis mutandis primijeniti ovaj članak i članak 15. na javne uprave. [Am. 110]

Članak 15.

Provedba i primjena

1.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela
  i jedinstvene kontaktne točke
  imaju
  ovlasti

  sve potrebne ovlasti za istraživanje slučajeva u kojima javne uprave i

  za osiguranje da
  tržišni subjekti odstupaju od svojih obveza

  operateri poštuju svoje obveze
  iz članka 14. i njihovih učinaka na sigurnost mreža

  mrežnih
  i informacijskih sustava. [Am. 111]

2.   Države članice osiguravaju da su nadležna tijela ovlaštena zahtijevati

  i jedinstvene kontaktne točke imaju ovlasti tražiti
  od tržišnih subjekata i javnih uprava

  operatera
  da: [Am. 112]

| (a) | pruže informacije potrebne za procjenu sigurnosti njihovih mreža i informacijskih sustava, uključujući dokumentirane sigurnosne propise; |
| --- | --- |

(a)

pruže informacije potrebne za procjenu sigurnosti njihovih mreža i informacijskih sustava, uključujući dokumentirane sigurnosne propise;

| (b) | pristupe reviziji

  dostave dokaze o učinkovitoj provedbi sigurnosnih politika, kao što su rezultati revizije
  sigurnosti koju provodi kvalificirano nezavisno

  neovisno
  tijelo ili državna institucija

  nacionalno tijelo
  te da dobivene rezultate učine dostupnima

  dokazi budu dostupni
  nadležnom tijelu
  ili jedinstvenoj kontaktnoj točki; [Am. 113] |
| --- | --- |

(b)

pristupe reviziji

  dostave dokaze o učinkovitoj provedbi sigurnosnih politika, kao što su rezultati revizije
  sigurnosti koju provodi kvalificirano nezavisno

  neovisno
  tijelo ili državna institucija

  nacionalno tijelo
  te da dobivene rezultate učine dostupnima

  dokazi budu dostupni
  nadležnom tijelu
  ili jedinstvenoj kontaktnoj točki; [Am. 113]

Kada šalju taj zahtjev, nadležna tijela i jedinstvene kontaktne točke navode svrhu zahtjeva i u dostatnoj mjeri određuju koji su podaci potrebni. [Am. 114]

3.   Države članice osiguravaju da su nadležna tijela ovlaštena

  i jedinstvene kontaktne točke imaju ovlasti
  izdavati obvezujuće upute tržišnim subjektima i javnim upravama

  operaterima
  . [Am. 115]

3.a
     
  Iznimno od stavka 2. točke (b) ovog članka, države članice mogu odlučiti da nadležna tijela ili jedinstvene kontaktne točke, prema potrebi, primjenjuju različite postupke na pojedine tržišne operatere ovisno o njihovoj razini kritičnosti utvrđenoj u skladu s člankom 13.a. Ako države članice tako odluče:

| (a) | nadležna tijela ili jedinstvene kontaktne točke, ako je primjenjivo, imaju ovlasti dostaviti dovoljno specifične zahtjeve tržišnim operaterima u kojima se od njih traži da dostave dokaze o učinkovitoj provedbi sigurnosnih politika, kao što su rezultati revizije sigurnosti koju je izvršio kvalificirani interni revizor te učiniti dokaze dostupnima nadležnom tijelu ili jedinstvenoj kontaktnoj točki; |
| --- | --- |

(a)

nadležna tijela ili jedinstvene kontaktne točke, ako je primjenjivo, imaju ovlasti dostaviti dovoljno specifične zahtjeve tržišnim operaterima u kojima se od njih traži da dostave dokaze o učinkovitoj provedbi sigurnosnih politika, kao što su rezultati revizije sigurnosti koju je izvršio kvalificirani interni revizor te učiniti dokaze dostupnima nadležnom tijelu ili jedinstvenoj kontaktnoj točki;

| (b) | ako je potrebno, nakon što je tržišni operater dostavio zahtjev iz točke (a), nadležno tijelo ili jedinstvena kontaktna točka mogu tražiti dodatne dokaze ili provedbu dodatne revizije od strane kvalificiranog neovisnog tijela ili nacionalnog tijela; |
| --- | --- |

(b)

ako je potrebno, nakon što je tržišni operater dostavio zahtjev iz točke (a), nadležno tijelo ili jedinstvena kontaktna točka mogu tražiti dodatne dokaze ili provedbu dodatne revizije od strane kvalificiranog neovisnog tijela ili nacionalnog tijela;

3.b
     
  Države članice mogu odlučiti smanjiti broj i intenzitet revizija predmetnog tržišnog operatera, ako je revizija njegove sigurnosti pokazala dosljedno poštovanje Poglavlja IV. [Am. 116]

4.   Nadležna tijela prijavljuju policijskim vlastima incidente

  i jedinstvene kontaktne točke obavješćuju predmetne tržišne operatere o mogućnosti prijave incidenata
  za koje postoji sumnja da su ozbiljne kriminalne prirode
  tijelima za provedbu zakona
  . [Am. 117]

5.   
  Ne dovodeći u pitanje mjerodavne zakone o zaštiti podataka,
  nadležna tijela
  i jedinstvene kontaktne točke
  nadležna tijela blisko surađuju s tijelima za zaštitu osobnih podataka u rješavanju incidenata s posljedicom ugrožavanja

  koji dovode do povrede
  osobnih podataka.
  Jedinstvene kontaktne točke i tijela za zaštitu podataka razvijaju, u suradnji s ENISA-om, mehanizme razmjene podataka i jedinstveni predložak koji će se koristiti za prijave iz članka 14. stavka 2. ove Direktive i drugog zakonodavstva Unije o zaštiti podataka. [Am. 118]

6.   Države članice osiguravaju podložnost

  da su sve obveze određene tržišnim operaterima u skladu s ovim Poglavljem podložne
  sudskom preispitivanju svih obveza iz ovog poglavlja nametnutih javnim upravama i tržišnim subjektima. [Am. 119]

6.a
     
  Države članice mogu odlučiti mutatis mutandis primijeniti ovaj članak i članak 14. na javne uprave. [Am. 120]

Članak 16.

Normizacija

1.   Da bi se osigurala podjednaka

  usklađena
  primjena članka 14. stavka 1., države članice
  , bez propisivanja uporabe ijedne određene tehnologije,
  potiču uporabu normi

  europskih i međunarodnih interoperabilnih standarda
  i/ili specifikacija relevantnih za sigurnost mreža i informacija. [Am. 121]

2.   Komisija sastavlja, putem provedbenih akata,

  daje mandat relevantnom europskom tijelu za normizaciju da
  ,
  uz savjetovanje s relevantnim dionicima, izradi
  popis
  standarda i/ili specifikacija
  normi iz stavka 1. Popis se objavljuje u Službenom listu Europske unije. [Am. 122]

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 17.

Sankcije

1.   Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju za kršenje nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive i poduzimaju sve mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice o tim odredbama obavješćuju Komisiju najkasnije do datuma prijenosa ove Direktive te ju bez odlaganja obavješćuju o svim njihovim naknadnim izmjenama.

1.a
     
  Države članice osiguravaju da se sankcije iz stavka 1. ovog članka primjenjuju samo ako tržišni operater nije ispunio svoje obveze iz Poglavlja IV. s namjerom ili kao rezultat grube nepažnje. [Am. 123]

2.   Države članice osiguravaju da su za slučajeve kad sigurnosni incident uključuje osobne podatke predviđene sankcije u skladu sa sankcijama utvrđenima Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (19).

Članak 18.

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast usvajanja delegiranih akata dodijeljena je Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 2. i članka 10. stavka 5. te članka 14. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji. Komisija sastavlja izvješće u vezi s ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Ovlast se automatski produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće usprotive tom produljenju najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   
  Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje
  ovlasti iz članka 9. stavka 2., članka 10. stavka 5. i članka 14. stavka 5. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prestaju ovlasti navedene u toj odluci. Odluka stupa na snagu dan nakon objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na neki kasniji datum koji je tamo naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 124]

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 9. stavkom 2., člankom 10. stavkom 5. i člankom 14. stavkom 5. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca nakon obavješćivanja

  po obavještavanju
  Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 125]

Članak 19.

Postupak u odboru

1.   Komisiji pomaže odbor (Odbor za sigurnost mreža i podataka). Taj odbor jest odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 20.

Preispitivanje

Komisija redovno

  povremeno
  preispituje funkcioniranje ove Direktive
  , osobito popis koji se nalazi u Prilogu II.,
  i dostavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Prvo se izvješće dostavlja najkasnije tri godine nakon datuma prijenosa iz članka 21. U tu svrhu Komisija može zatražiti od država članica ustupanje informacija bez nepotrebnog odgađanja. [Am. 126]

Članak 21.

Prijenos

1.   Države članice dužne su najkasnije do [godinu i pol nakon stupanja na snagu] donijeti i objaviti zakone, propise i administrativne odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. Tekstove tih odredaba bez odlaganja dostavljaju Komisiji.

Te se mjere primjenjuju od [jedne i pol godine nakon stupanja na snagu].

Kada države članice donose navedene mjere, u njima se upućuje na ovu Direktivu ili se upućivanje na ovu Direktivu navodi prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

2.   Države članice dostavljaju Komisiji tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu na području koje obuhvaća ova Direktiva.

Članak 22.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu [dvadeseti] dan od njezine objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 23.

Primatelji

Ova Direktiva upućena je državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 271, 19.9.2013., str. 133.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014.

2

(3)  Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).

3

(4)  
  Odluka Vijeća 2011/292/EU od 31. ožujka 2011. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU (SL L 141, 27.5.2011., str. 17.).

4

Odluka Vijeća 2011/292/EU od 31. ožujka 2011. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU (SL L 141, 27.5.2011., str. 17.).

(5)  
  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

5

Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

(6)  
  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka(SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

6

Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka(SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

(7)  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u sektoru elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.07.2002., str. 37.).

7

(8)  Direktiva 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. koja određuje postupak za pružanje informacija u području polju tehničkih standarda i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 204, 21.07.1998., str. 37.).

8

(9)  SEC(2012) 72 konačna verzija

9

SEC(2012) 72 konačna verzija

(10)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji kojom se izmjenjuju Direktive Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ te Direktive 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i kojom se stavljaju izvan snage Odluka Vijeća 87/95/EEZ i Odluka br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

11

(12)  Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. koja se odnosi na javni pristup dokumentima Europskoga parlamenta, Komisije i Vijeća (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

12

(13)  SL C 32, 4.2.2014., str. 19.

13

(14)  Direktiva Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (SL L 345, 23.12.2008., str. 75.).

14

(15)  
  Odluka Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda(Europol) (SL L 121, 15.5.2009., str. 37.).

15

Odluka Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda(Europol) (SL L 121, 15.5.2009., str. 37.).

(16)  
  Uredba Komisije (EU) br. 611/2013 od 24. lipnja 2013. o mjerama koje se primjenjuju na obavješćivanje o povredama osobnih podataka u skladu s Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o privatnosti i elektroničkim komunikacijama (SL L 173, 26.6.2013., str. 2.).

16

Uredba Komisije (EU) br. 611/2013 od 24. lipnja 2013. o mjerama koje se primjenjuju na obavješćivanje o povredama osobnih podataka u skladu s Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o privatnosti i elektroničkim komunikacijama (SL L 173, 26.6.2013., str. 2.).

(17)  
  Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata (SL L 45, 16.2.2005., str. 18).

17

Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata (SL L 45, 16.2.2005., str. 18).

(18)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

18

(19)  SEC(2012) 72 konačna verzija

19

PRILOG I.

Dužnosti i zadaci tima

  timova
  za hitne računalne intervencije (CERT) (
  CERT-ovi
  ) [Am. 127]

Dužnosti i zadaci CERT-a propisno su i jasno definirani i poduprti državnom politikom i/ili odredbom. Oni uključuju sljedeće elemente:

| (1) | Dužnosti CERT-a






  (a) | CERT osigurava

  CERT-ovi osiguravaju
  visoku dostupnost svojih usluga komuniciranja izbjegavanjem jedinstvenih točki prekida te raspolaže

  raspolažu
  s nekoliko sredstava za mogućnost kontaktiranja
  u svakom trenutku
  . Nadalje, komunikacijski kanali jasno su određeni i dobro poznati klijentima i suradnicima. [Am. 128] |
| --- | --- | --- |

(1)

Dužnosti CERT-a

(a)

CERT osigurava

  CERT-ovi osiguravaju
  visoku dostupnost svojih usluga komuniciranja izbjegavanjem jedinstvenih točki prekida te raspolaže

  raspolažu
  s nekoliko sredstava za mogućnost kontaktiranja
  u svakom trenutku
  . Nadalje, komunikacijski kanali jasno su određeni i dobro poznati klijentima i suradnicima. [Am. 128]

| (b) | CERT provodi sigurnosne mjere i upravlja njima kako bi se osigurala povjerljivost, cjelovitost, dostupnost i autentičnost informacija koje zaprima i obrađuje. |
| --- | --- |

(b)

CERT provodi sigurnosne mjere i upravlja njima kako bi se osigurala povjerljivost, cjelovitost, dostupnost i autentičnost informacija koje zaprima i obrađuje.

| (c) | Uredi CERT-a i informacijskih sustava

  CERT-ova i informacijski sustavi
  za potporu smješteni su na sigurnim lokacijama
  sa sigurnim mrežnim i informacijskim sustavima
  . [Am. 129] |
| --- | --- |

(c)

Uredi CERT-a i informacijskih sustava

  CERT-ova i informacijski sustavi
  za potporu smješteni su na sigurnim lokacijama
  sa sigurnim mrežnim i informacijskim sustavima
  . [Am. 129]

| (d) | Potrebno je uspostaviti sustav kvalitete upravljanja uslugama koji će pratiti uspješnost CERT-a i osigurati stalni proces poboljšanja. Sustav se temelji na jasno definiranim parametrima koji uključuju formalnu razinu usluga i ključne pokazatelje uspješnosti. |
| --- | --- |

(d)

Potrebno je uspostaviti sustav kvalitete upravljanja uslugama koji će pratiti uspješnost CERT-a i osigurati stalni proces poboljšanja. Sustav se temelji na jasno definiranim parametrima koji uključuju formalnu razinu usluga i ključne pokazatelje uspješnosti.

| (e) | Kontinuitet rada:






  — | CERT je opremljen odgovarajućim sustavom za upravljanje i preusmjeravanje zahtjeva kako bi se olakšale primopredaje, |
| --- | --- | --- |

(e)

Kontinuitet rada:

—

CERT je opremljen odgovarajućim sustavom za upravljanje i preusmjeravanje zahtjeva kako bi se olakšale primopredaje,

| — | CERT ima dovoljno zaposlenika kako bi se osigurala dostupnost u svako doba, |
| --- | --- |

—

CERT ima dovoljno zaposlenika kako bi se osigurala dostupnost u svako doba,

| — | CERT se oslanja na infrastrukturu čiji je kontinuitet osiguran. U tu se svrhu za CERT postavljaju redundantni sustavi i rezervni radni prostor kako bi se osigurao stalni pristup sredstvima komunikacije. |
| --- | --- |

—

CERT se oslanja na infrastrukturu čiji je kontinuitet osiguran. U tu se svrhu za CERT postavljaju redundantni sustavi i rezervni radni prostor kako bi se osigurao stalni pristup sredstvima komunikacije.

| (2) | Zadaci CERT-a






  (a) | Zadaci CERT-a uključuju barem sljedeće:






  — | otkrivanje i
  nadziranje incidenata na državnoj razini, [Am. 130] |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Zadaci CERT-a

(a)

Zadaci CERT-a uključuju barem sljedeće:

—

otkrivanje i
  nadziranje incidenata na državnoj razini, [Am. 130]

| — | izdavanje ranih upozorenja i najava te širenje informacija o rizicima i incidentima relevantnim dionicima, |
| --- | --- |

—

izdavanje ranih upozorenja i najava te širenje informacija o rizicima i incidentima relevantnim dionicima,

| — | odgovaranje na incidente, |
| --- | --- |

—

odgovaranje na incidente,

| — | pružanje dinamičke analize rizika i incidenta te svjesnosti situacije, |
| --- | --- |

—

pružanje dinamičke analize rizika i incidenta te svjesnosti situacije,

| — | izgradnja svijesti šire javnosti o rizicima povezanima s mrežnim aktivnostima, |
| --- | --- |

—

izgradnja svijesti šire javnosti o rizicima povezanima s mrežnim aktivnostima,

| — | aktivno sudjelovanje u mrežama Unije i međunarodnim mrežama CERT-a za suradnju [Am. 131] |
| --- | --- |

—

aktivno sudjelovanje u mrežama Unije i međunarodnim mrežama CERT-a za suradnju [Am. 131]

| — | organiziranje kampanja za NIS; |
| --- | --- |

—

organiziranje kampanja za NIS;

| (b) | CERT uspostavlja suradnju s privatnim sektorom. |
| --- | --- |

(b)

CERT uspostavlja suradnju s privatnim sektorom.

| (c) | Da bi se olakšala suradnja, CERT promiče usvajanje i uporabu zajedničkih ili normiranih praksi za:






  — | postupke rješavanja incidenata i rizika, |
| --- | --- | --- |

(c)

Da bi se olakšala suradnja, CERT promiče usvajanje i uporabu zajedničkih ili normiranih praksi za:

—

postupke rješavanja incidenata i rizika,

| — | nacrte klasifikacije incidenta, rizika i informacije, |
| --- | --- |

—

nacrte klasifikacije incidenta, rizika i informacije,

| — | taksonomije za metriku, |
| --- | --- |

—

taksonomije za metriku,

| — | načine razmjene informacija o rizicima, incidentima i konvencijama za nazive sustava. |
| --- | --- |

—

načine razmjene informacija o rizicima, incidentima i konvencijama za nazive sustava.

PRILOG II.

Popis tržišnih subjekata

  operatera

iz članka 3. stavka 8. točke a):

| 1. | Platforme za e-trgovinu |
| --- | --- |

1.

Platforme za e-trgovinu

| 2. | Pristupnici za internetsko plaćanje |
| --- | --- |

2.

Pristupnici za internetsko plaćanje

| 3. | Društvene mreže |
| --- | --- |

3.

Društvene mreže

| 4. | Internetske tražilice |
| --- | --- |

4.

Internetske tražilice

| 5. | Usluge računarstva u oblaku |
| --- | --- |

5.

Usluge računarstva u oblaku

| 6. | Trgovine aplikacija |
| --- | --- |

6.

Trgovine aplikacija

iz članka 3. stavka 8. točke b):
  [Am. 132]

| 1. | Energetika








  (a) | električna energija








  — | dobavljači električne energije i plina |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Energetika

(a)

električna energija

—

dobavljači električne energije i plina

| — | Operatori

  operateri distribucijskog
  sustava distribucije električne energije i/ili plina i prodavači krajnjim korisnicima |
| --- | --- |

—

Operatori

  operateri distribucijskog
  sustava distribucije električne energije i/ili plina i prodavači krajnjim korisnicima

| — | Operatori sustava prijenosa prirodnog plina, operatori skladišta i operatori UPP-a |
| --- | --- |

—

Operatori sustava prijenosa prirodnog plina, operatori skladišta i operatori UPP-a

| — | Operatori sustava prijenosa električne energije |
| --- | --- |

—

Operatori sustava prijenosa električne energije

| (b) | nafta








  — | naftovodi i skladištenje nafte |
| --- | --- | --- |

(b)

nafta

—

naftovodi i skladištenje nafte

| — | operateri proizvodnje nafte, rafinerije i tvornice nafte, skladištenje i prijenos |
| --- | --- |

—

operateri proizvodnje nafte, rafinerije i tvornice nafte, skladištenje i prijenos

| (c) | plin








  — | Operatori tržišta električnom energijom i plinom |
| --- | --- | --- |

(c)

plin

—

Operatori tržišta električnom energijom i plinom

| — | dobavljači |
| --- | --- |

—

dobavljači

| — | operateri distribucijskog sustava i prodavači krajnjim korisnicima |
| --- | --- |

—

operateri distribucijskog sustava i prodavači krajnjim korisnicima

| — | operateri sustava prijenosa prirodnog plina, operateri sustava skladištenja i operateri sustava ukapljenog prirodnog plina |
| --- | --- |

—

operateri sustava prijenosa prirodnog plina, operateri sustava skladištenja i operateri sustava ukapljenog prirodnog plina

| — | Operatori

  operateri
  proizvodnje nafte i prirodnog plina, rafinerije i pogoni za preradu
  prirodnog plina, skladištenje i prijenos |
| --- | --- |

—

Operatori

  operateri
  proizvodnje nafte i prirodnog plina, rafinerije i pogoni za preradu
  prirodnog plina, skladištenje i prijenos

| — | operateri na tržištu prirodnog plina [Am. 133] |
| --- | --- |

—

operateri na tržištu prirodnog plina [Am. 133]

| 2. | Prijevoz






  — | Avioprijevoznici (teretni i putnički zračni prijevoz) |
| --- | --- | --- |

2.

Prijevoz

—

Avioprijevoznici (teretni i putnički zračni prijevoz)

| — | Brodski prijevoznici (tvrtke za prijevoz putnika morem i duž obale i tvrtke za prijevoz tereta morem i duž obale) |
| --- | --- |

—

Brodski prijevoznici (tvrtke za prijevoz putnika morem i duž obale i tvrtke za prijevoz tereta morem i duž obale)

| — | Željeznice (upravljači infrastrukturom, integrirane tvrtke i operatori željezničkog prijevoza) |
| --- | --- |

—

Željeznice (upravljači infrastrukturom, integrirane tvrtke i operatori željezničkog prijevoza)

| — | Zračne luke |
| --- | --- |

—

Zračne luke

| — | Luke |
| --- | --- |

—

Luke

| — | Operatori kontrole upravljanja prometom |
| --- | --- |

—

Operatori kontrole upravljanja prometom

| — | Pomoćne usluge logistike (a) skladištenje i pohrana, b) rukovanje teretom i c) ostale aktivnosti za potporu prijevozu) |
| --- | --- |

—

Pomoćne usluge logistike (a) skladištenje i pohrana, b) rukovanje teretom i c) ostale aktivnosti za potporu prijevozu)

| (a) | cestovni promet










  (i.) | operateri kontrole upravljanja prometom |
| --- | --- | --- |

(a)

cestovni promet

(i.)

operateri kontrole upravljanja prometom

| (ii.) | operateri kontrole upravljanja prometom








  — | skladištenje i pohrana, |
| --- | --- | --- |

(ii.)

operateri kontrole upravljanja prometom

—

skladištenje i pohrana,

| — | rukovanje teretom i |
| --- | --- |

—

rukovanje teretom i

| — | ostale prateće djelatnosti u prijevozu |
| --- | --- |

—

ostale prateće djelatnosti u prijevozu

| (b) | željeznički prijevoz










  (i.) | željeznice (upravitelji infrastrukturom, integrirane tvrtke i operateri željezničkog prijevoza) |
| --- | --- | --- |

(b)

željeznički prijevoz

(i.)

željeznice (upravitelji infrastrukturom, integrirane tvrtke i operateri željezničkog prijevoza)

| (ii.) | operateri kontrole upravljanja prometom |
| --- | --- |

(ii.)

operateri kontrole upravljanja prometom

| (iii.) | pomoćne logističke usluge:








  — | skladištenje i pohrana, |
| --- | --- | --- |

(iii.)

pomoćne logističke usluge:

—

skladištenje i pohrana,

| — | skladištenje i pohrana, |
| --- | --- |

—

skladištenje i pohrana,

| — | ostale prateće djelatnosti u prijevozu |
| --- | --- |

—

ostale prateće djelatnosti u prijevozu

| (c) | zračni promet










  (i.) | avioprijevoznici (teretni i putnički zračni prijevoz) |
| --- | --- | --- |

(c)

zračni promet

(i.)

avioprijevoznici (teretni i putnički zračni prijevoz)

| (ii.) | zračne luke |
| --- | --- |

(ii.)

zračne luke

| (iii.) | operateri kontrole upravljanja prometom |
| --- | --- |

(iii.)

operateri kontrole upravljanja prometom

| (iv.) | pomoćne logističke usluge:








  — | skladištenje, |
| --- | --- | --- |

(iv.)

pomoćne logističke usluge:

—

skladištenje,

| — | rukovanje teretom i |
| --- | --- |

—

rukovanje teretom i

| — | ostale prateće djelatnosti u prijevozu |
| --- | --- |

—

ostale prateće djelatnosti u prijevozu

| (d) | pomorski promet










  (i.) | Brodski prijevoznici (tvrtke za prijevoz putnika unutarnjim plovnim putovima, morem i duž obale i tvrtke za prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima, morem i duž obale) [Am. 134] |
| --- | --- | --- |

(d)

pomorski promet

(i.)

Brodski prijevoznici (tvrtke za prijevoz putnika unutarnjim plovnim putovima, morem i duž obale i tvrtke za prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima, morem i duž obale) [Am. 134]

| 3. | Bankarstvo: kreditne institucije u skladu s člankom 4.1 Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1). |
| --- | --- |

3.

Bankarstvo: kreditne institucije u skladu s člankom 4.1 Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1).

| 4. | Infrastrukture financijskog tržišta: burze

  uređena tržišta, multilateralni trgovinski sustavi, organizirani trgovinski sustavi
  i središnje
  klirinške kuće
  druge ugovorne strane

  stranke ugovora [Am. 135] |
| --- | --- |

4.

Infrastrukture financijskog tržišta: burze

  uređena tržišta, multilateralni trgovinski sustavi, organizirani trgovinski sustavi
  i središnje
  klirinške kuće
  druge ugovorne strane

  stranke ugovora [Am. 135]

| 5. | Zdravstveni sektor: uređenje zdravstvene zaštite (uključujući bolnice i privatne klinike) i drugi subjekti uključeni u odredbe za zdravstvo |
| --- | --- |

5.

Zdravstveni sektor: uređenje zdravstvene zaštite (uključujući bolnice i privatne klinike) i drugi subjekti uključeni u odredbe za zdravstvo

| 5.a | Proizvodnja i opskrba vodom [Am. 136] |
| --- | --- |

5.a

Proizvodnja i opskrba vodom [Am. 136]

| 5.b | Lanac opskrbe hranom [Am. 137] |
| --- | --- |

5.b

Lanac opskrbe hranom [Am. 137]

| 5.c | Središta za razmjenu internetskog prometa [Am. 138] |
| --- | --- |

5.c

Središta za razmjenu internetskog prometa [Am. 138]

---

(1)  Direktiva 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (SL L 177, 30.6.2006., str.1.).

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/685 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/685

---

P7_TA(2014)0245

Program Unije na području financijskog izvještavanja i revizije 2014. – 2020. ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/75)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0782), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0782),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0417/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0417/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. prosinca 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0315/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 161, 6.6.2013., str. 64.

---

P7_TC1-COD(2012)0364

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. i stavljanju izvan snage Odluke br. 716/2009/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 258/2014.)

---

| 9.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/686 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 378/686

---

P7_TA(2014)0246

Radijska oprema ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2014. o prijedlogu Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstva država članica o stavljanju na raspolaganje na tržištu radijske opreme (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 378/76)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0584), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0584),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0333/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0333/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 13. veljače 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 13. veljače 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. siječnja 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. siječnja 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0316/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0316/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | odobrava svoju priloženu izjavu koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobrava svoju priloženu izjavu koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom;

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 133, 9.5.2013., str. 58.

---

P7_TC1-COD(2012)0283

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/53/EU.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA

Europski parlament smatra da se odbori mogu smatrati „odborima za komitologiju” u smislu Priloga I. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije samo kada i u mjeri u kojoj se na sjednicama odbora raspravlja o provedbenim aktima u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. Sjednice odbora stoga spadaju u područje primjene točke 15. Okvirnog sporazuma kada i u mjeri u kojoj se raspravlja o drugim pitanjima.

---