# Euroopa Liidu C 417/6. d

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 417 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik6. detsember 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 417

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik6. detsember 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2017/C 417/01 | Kokkuvõte Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruannete kohta tehtud kontrollikoja audititest | 1 |
| 2017/C 417/02 | Aruanne Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 25 |
| 2017/C 417/03 | Aruanne elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastusega | 31 |
| 2017/C 417/04 | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 37 |
| 2017/C 417/05 | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 42 |
| 2017/C 417/06 | Aruanne Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 47 |
| 2017/C 417/07 | Aruanne Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 52 |
| 2017/C 417/08 | Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 57 |
| 2017/C 417/09 | Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 63 |
| 2017/C 417/10 | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 68 |
| 2017/C 417/11 | Aruanne Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 74 |
| 2017/C 417/12 | Aruanne Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 79 |
| 2017/C 417/13 | Aruanne Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega | 87 |
| 2017/C 417/14 | Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 92 |
| 2017/C 417/15 | Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 98 |
| 2017/C 417/16 | Aruanne Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 104 |
| 2017/C 417/17 | Aruanne Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 110 |
| 2017/C 417/18 | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 115 |
| 2017/C 417/19 | Aruanne Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega | 120 |
| 2017/C 417/20 | Aruanne Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega | 126 |
| 2017/C 417/21 | Aruanne Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega | 131 |
| 2017/C 417/22 | Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 142 |
| 2017/C 417/23 | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 150 |
| 2017/C 417/24 | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 156 |
| 2017/C 417/25 | Aruanne Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 160 |
| 2017/C 417/26 | Aruanne Euroopa Liidu Raudteeameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 166 |
| 2017/C 417/27 | Aruanne Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega | 171 |
| 2017/C 417/28 | Aruanne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega | 176 |
| 2017/C 417/29 | Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega | 181 |
| 2017/C 417/30 | Aruanne Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 187 |
| 2017/C 417/31 | Aruanne Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 194 |
| 2017/C 417/32 | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 201 |
| 2017/C 417/33 | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 207 |
| 2017/C 417/34 | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega | 212 |
| 2017/C 417/35 | Aruanne Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastusega | 218 |
| 2017/C 417/36 | Aruanne Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 223 |
| 2017/C 417/37 | Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 228 |
| 2017/C 417/38 | Aruanne Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 233 |
| 2017/C 417/39 | Aruanne Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 241 |
| 2017/C 417/40 | Aruanne Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega | 247 |
| 2017/C 417/41 | Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 252 |
| 2017/C 417/42 | Aruanne Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kriisilahendusnõukogu vastusega | 256 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2017/C 417/01

Kokkuvõte Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruannete kohta tehtud kontrollikoja audititest

1

2017/C 417/02

Aruanne Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

25

2017/C 417/03

Aruanne elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastusega

31

2017/C 417/04

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

37

2017/C 417/05

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

42

2017/C 417/06

Aruanne Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

47

2017/C 417/07

Aruanne Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

52

2017/C 417/08

Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

57

2017/C 417/09

Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

63

2017/C 417/10

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

68

2017/C 417/11

Aruanne Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

74

2017/C 417/12

Aruanne Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

79

2017/C 417/13

Aruanne Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

87

2017/C 417/14

Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

92

2017/C 417/15

Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

98

2017/C 417/16

Aruanne Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

104

2017/C 417/17

Aruanne Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

110

2017/C 417/18

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

115

2017/C 417/19

Aruanne Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

120

2017/C 417/20

Aruanne Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

126

2017/C 417/21

Aruanne Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

131

2017/C 417/22

Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

142

2017/C 417/23

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

150

2017/C 417/24

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

156

2017/C 417/25

Aruanne Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

160

2017/C 417/26

Aruanne Euroopa Liidu Raudteeameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

166

2017/C 417/27

Aruanne Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

171

2017/C 417/28

Aruanne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

176

2017/C 417/29

Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

181

2017/C 417/30

Aruanne Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

187

2017/C 417/31

Aruanne Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

194

2017/C 417/32

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

201

2017/C 417/33

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

207

2017/C 417/34

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

212

2017/C 417/35

Aruanne Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastusega

218

2017/C 417/36

Aruanne Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

223

2017/C 417/37

Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

228

2017/C 417/38

Aruanne Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

233

2017/C 417/39

Aruanne Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

241

2017/C 417/40

Aruanne Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

247

2017/C 417/41

Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

252

2017/C 417/42

Aruanne Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kriisilahendusnõukogu vastusega

256

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/1

---

Kokkuvõte Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruannete kohta tehtud kontrollikoja audititest

(2017/C 417/01)

SISUKORD

| ELI AMETITE JA MUUDE ASUTUSTE LÜHENDID | 3 |
| --- | --- |

| KOKKUVÕTE | 5 |
| --- | --- |

| KES ME OLEME | 5 |
| --- | --- |

| MIDA ME AUDITEERISIME | 5 |
| --- | --- |

| Üle kogu liidu paiknevad erinevat liiki ametid | 5 |
| --- | --- |

| Ametite eelarved ja rahastamine – eelarve kasv prioriteetsetes valdkondades ja omafinantseeringu suurem tähtsus | 7 |
| --- | --- |

| Töötajate arvu suurenemine prioriteetsetes valdkondades | 9 |
| --- | --- |

| Auditikord | 9 |
| --- | --- |

| KONTROLLIKOJA LEIUD | 10 |
| --- | --- |

| Märkuseta arvamused kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 10 |
| --- | --- |

| Märkuseta arvamused kõigi ametite (v.a EASO) raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 10 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja esile tõstetud olulised teemad | 10 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja muud eri valdkondade auditileiud | 11 |
| --- | --- |

| Inimvara – teatud juhtudel muret tekitav teema | 11 |
| --- | --- |

| Riigihanked on endiselt kõige enam vigadest mõjutatud valdkond | 11 |
| --- | --- |

| Hoolimata paljudest sarnastest tegevustest on ametite IT-maastik erinev | 12 |
| --- | --- |

| EMA IT-nõustamist ja projektijuhtimist tuleks parandada | 13 |
| --- | --- |

| Eelarve haldamine paraneb, kuid on ka erandeid | 14 |
| --- | --- |

| Välishindamised on üldiselt positiivsed | 14 |
| --- | --- |

| Komisjoni siseauditi talituse audititulemused annavad põhjalikuma ülevaate | 14 |
| --- | --- |

| Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetakse parandusmeetmeid enamikul juhtudest vastavalt kavandatule | 14 |
| --- | --- |

| I LISA. | Ametite eelarve ja personal | 16 |
| --- | --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | Kontrollikoja kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla | 19 |
| --- | --- | --- |

II LISA.

| III LISA. | Parandusmeetmete võtmise seis – kontrollikoja kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla | 22 |
| --- | --- | --- |

III LISA.

ELI AMETITE JA MUUDE ASUTUSTE LÜHENDID

| Akronüüm | Täisnimi | Asukoht |
| --- | --- | --- |
| ACER | Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet | Ljubljana, Sloveenia |
| BEREC | Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo | Riia, Läti |
| CdT | Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | Luxembourg, Luksemburg |
| Cedefop | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | Thessaloniki, Kreeka |
| CEPOL | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet | Budapest, Ungari |
| Chafea | Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet | Luxembourg, Luksemburg |
| CPVO | Ühenduse Sordiamet | Angers, Prantsusmaa |
| EACEA | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | Brüssel, Belgia |
| EASA | Euroopa Lennundusohutusamet | Köln, Saksamaa |
| EASME | Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| EASO | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | Valletta, Malta |
| EBA | Euroopa Pangandusjärelevalve | London, Ühendkuningriik |
| ECDC | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | Stockholm, Rootsi |
| ECHA | Euroopa Kemikaaliamet | Helsingi, Soome |
| EEA | Euroopa Keskkonnaamet | Kopenhaagen, Taani |
| EFCA | Euroopa Kalanduskontrolli Amet | Vigo, Hispaania |
| EFSA | Euroopa Toiduohutusamet | Parma, Itaalia |
| EIGE | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | Vilnius, Leedu |
| EIOPA | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | Frankfurt, Saksamaa |
| EIT | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | Budapest, Ungari |
| EMA | Euroopa Ravimiamet | London, Ühendkuningriik |
| EMCDDA | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | Lissabon, Portugal |
| EMSA | Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Lissabon, Portugal |
| ENISA | Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | Heraklion, Kreeka |
| ERA | Euroopa Liidu Raudteeamet | Valenciennes, Prantsusmaa |
| ERCEA | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| ESMA | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | Pariis, Prantsusmaa |
| ETF | Euroopa Koolitusfond | Torino, Itaalia |
| EUIPO | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet | Alicante, Hispaania |
| eu-LISA | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet | Tallinn, Eesti |
| EU-OSHA | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | Bilbao, Hispaania |
| Euratom | Euratomi Tarneagentuur | Luxembourg, Luksemburg |
| Eurofound | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | Dublin, Iirimaa |
| Eurojust | Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus | Haag, Madalmaad |
| Europol | Euroopa Politseiamet | Haag, Madalmaad |
| FRA | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | Viin, Austria |
| Frontex | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet | Varssavi, Poola |
| GSA | Euroopa GNSSi Agentuur | Praha, Tšehhi Vabariik |
| INEA | Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| REA | Teadusuuringute Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| SRB | Ühtne Kriisilahendusnõukogu | Brüssel, Belgia |

Akronüüm

Täisnimi

Asukoht

ACER

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Ljubljana, Sloveenia

BEREC

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo

Riia, Läti

CdT

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Luxembourg, Luksemburg

Cedefop

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Thessaloniki, Kreeka

CEPOL

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet

Budapest, Ungari

Chafea

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Luxembourg, Luksemburg

CPVO

Ühenduse Sordiamet

Angers, Prantsusmaa

EACEA

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Brüssel, Belgia

EASA

Euroopa Lennundusohutusamet

Köln, Saksamaa

EASME

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

Brüssel, Belgia

EASO

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Valletta, Malta

EBA

Euroopa Pangandusjärelevalve

London, Ühendkuningriik

ECDC

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Stockholm, Rootsi

ECHA

Euroopa Kemikaaliamet

Helsingi, Soome

EEA

Euroopa Keskkonnaamet

Kopenhaagen, Taani

EFCA

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Vigo, Hispaania

EFSA

Euroopa Toiduohutusamet

Parma, Itaalia

EIGE

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Vilnius, Leedu

EIOPA

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Frankfurt, Saksamaa

EIT

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

Budapest, Ungari

EMA

Euroopa Ravimiamet

London, Ühendkuningriik

EMCDDA

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Lissabon, Portugal

EMSA

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Lissabon, Portugal

ENISA

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Heraklion, Kreeka

ERA

Euroopa Liidu Raudteeamet

Valenciennes, Prantsusmaa

ERCEA

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

Brüssel, Belgia

ESMA

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Pariis, Prantsusmaa

ETF

Euroopa Koolitusfond

Torino, Itaalia

EUIPO

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Alicante, Hispaania

eu-LISA

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet

Tallinn, Eesti

EU-OSHA

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Bilbao, Hispaania

Euratom

Euratomi Tarneagentuur

Luxembourg, Luksemburg

Eurofound

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Dublin, Iirimaa

Eurojust

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus

Haag, Madalmaad

Europol

Euroopa Politseiamet

Haag, Madalmaad

FRA

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Viin, Austria

Frontex

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

Varssavi, Poola

GSA

Euroopa GNSSi Agentuur

Praha, Tšehhi Vabariik

INEA

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Brüssel, Belgia

REA

Teadusuuringute Rakendusamet

Brüssel, Belgia

SRB

Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Brüssel, Belgia

KOKKUVÕTE

Euroopa Kontrollikoda auditeeris 41 Euroopa organi ja asutuse (edaspidi „ameti“) eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruandeid ja nende aluseks olevaid tehinguid. Kontrollikoda väljastas märkusteta järeldusotsuse kõikide ametite, välja arvatud ühe (EASO), raamatupidamise aastaaruannete ja nende aluseks olevate tehingute kohta.

Kuigi ametite raamatupidamise aastaaruanded andsid nende finants- ja majandusseisundist õiglase ülevaate ning aruannete aluseks olevad tehingud olid enamikul juhtudest seaduslikud ja korrektsed, oleks neid võimalik veelgi parandada, nagu märgiti kontrollikoja mõningate aruannete asjaolu rõhutamise ja muude asjaolude punktides ja kommentaarides auditileidude kohta, mis ei sea auditiarvamusi kahtluse alla.

| Käesolev dokument sisaldab kokkuvõtet kõnealuste auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada kontrollikoja iga-aastaste eriaruannete analüüsimist ja nende omavahelist võrdlemist. Kontrollikoja arvamused ja kommentaarid ning ametite vastused neile on esitatud vastavates iga-aastastes eriaruannetes. Käesolev kokkuvõte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus. |
| --- |

Käesolev dokument sisaldab kokkuvõtet kõnealuste auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada kontrollikoja iga-aastaste eriaruannete analüüsimist ja nende omavahelist võrdlemist. Kontrollikoja arvamused ja kommentaarid ning ametite vastused neile on esitatud vastavates iga-aastastes eriaruannetes. Käesolev kokkuvõte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus.

KES ME OLEME

Kontrollikoda on ELi institutsioon, mis auditeerib ELi rahalisi vahendeid. Euroopa Kontrollikoja missioon on kaasa aidata ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja kui ELi sõltumatu välisaudiitori roll on kontrollida, kas ELi rahalised vahendid on õigesti arvutatud, kogutud ja kasutatud vastavalt asjakohastele õigusnormidele ning kas nendega saavutati kuludele vastav tulu. Nende volituste raames kontrollib kontrollikoda igal aastal kõigi ELi institutsioonide ja asutuste raamatupidamise aastaaruandeid ja nende aluseks olevaid tehinguid.

MIDA ME AUDITEERISIME

Üle kogu liidu paiknevad erinevat liiki ametid

Ametid on eraldiseisvad juriidilised isikud, mis on loodud teiseste õigusaktidega, et täita konkreetseid tehnilisi, teaduslikke või juhtimisülesandeid, mis aitavad ELi institutsioonidel poliitikat kavandada ja ellu viia. Ametid on liikmesriikides hästi nähtaval ning neil on oluline mõju Euroopa kodanike jaoks eluliselt tähtsate valdkondade (nagu tervishoid, ohutus, vabadus, turvalisus ja õigus) poliitikale, otsustusprotsessidele ja programmide elluviimisele. Sõltuvalt ülesannetest ja ülesehitusest võib eristada detsentraliseeritud asutusi, muid asutusi ja komisjoni rakendusameteid. Käesolevas kokkuvõttes osutatakse konkreetsetele ametitele nende nimetuste lühenditega, mis on esitatud kokkuvõtte alguses lühendite loetelus.

32-l detsentraliseeritud asutusel on tähtis roll ELi poliitikasuundade kavandamisel ja elluviimisel, eelkõige tehnilist, teaduslikku ja sisulist ja/või regulatiivset laadi ülesannete täitmisel. Nende eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda poliitika kujundamisele ning tugevdada mõlema poole tehnilise ja erialase oskusteabe koondamise abil ELi ja liikmesriikide valitsuste vahelist koostööd. Detsentraliseeritud asutused luuakse määramata ajaks ja paiknevad üle kogu ELi (vt joonis 1).

Ülejäänud kolm asutust on EIT, Euratom ja SRB. Budapestis asuv EIT on sõltumatu detsentraliseeritud ELi asutus, milles on liidu innovatsioonisuutlikkuse parandamiseks ühendatud teadusuuringute, äri- ja haridusvaldkodade ressursid. Luxembourgis asuv Euratom loodi Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu eesmärkide toetamiseks. Brüsselis asuv SRB on ELi pangandusliidu ühtse kriisilahenduskorra eest vastutav asutus. Selle missioon on tagada raskustes olevate pankade nõuetekohane kriisilahendus nii, et selle mõju ELi liikmesriikide ja muude riikide reaalmajandusele ning riigirahandusele oleks võimalikult väike.

Kuuele komisjoni rakendusametile on usaldatud ülesanded, mis on seotud ühe või enama liidu programmi haldamisega, ning need ametid on loodud kindlaks ajavahemikuks. Need ametid asuvad Brüsselis (EACEA, EASME, ERCEA, INEA, REA) ja Luxembourgis (Chafea).

Joonis 1

Ametite asukohad liikmesriikides

Image

Ametite eelarved ja rahastamine – eelarve kasv prioriteetsetes valdkondades ja omafinantseeringu suurem tähtsus

Enamikku ametitest rahastatakse peaaegu täielikult ELi üldeelarvest, ent mõningad ametid on kas osaliselt või täielikult isemajandavad (vt jaotust tabelis 1). ERA muudetakse hiljemalt 2019. aasta juunis osaliselt isemajandavaks.

Tabel 1

Ametite tüübid ja rahastamine

| | Rahastamine |
| --- | --- |
| peamiselt ELi üldeelarvest | peamiselt isemajandav | ELi eelarvest, liikmesriikide osamaksetest ja/või tasudest
  (osaliselt isemajandavad) |
| Detsentraliseeritud asutused | 24 | 2
  CPVO, EUIPO | 6
  EASA, EBA, ECHA, EIOPA, EMA, ESMA |
| Muud asutused | 2
  EIT, Euratom | 1
  SRB | — |
| Komisjoni rakendusametid | 6
  EACEA, REA, ERCEA, EASME, INEA, Chafea | — | — |

Rahastamine

peamiselt ELi üldeelarvest

peamiselt isemajandav

ELi eelarvest, liikmesriikide osamaksetest ja/või tasudest

(osaliselt isemajandavad)

Detsentraliseeritud asutused

24

2

CPVO, EUIPO

6

EASA, EBA, ECHA, EIOPA, EMA, ESMA

Muud asutused

2

EIT, Euratom

1

SRB

—

Komisjoni rakendusametid

6

EACEA, REA, ERCEA, EASME, INEA, Chafea

—

—

Ametite (välja arvatud SRB, millel on enda konkreetne mandaat ja mehhanism) 2016. aasta eelarve oli ca3,4 miljardit eurot (2015. aastal 2,8 miljardit eurot), mis moodustab ca2,4 % ELi 2016. aasta üldeelarvest (2015. aastal 2,0 %). Eelarve suurenemine puudutab peamiselt ameteid, mis tegelevad tööstuse, teadusuuringute ja energeetika (täiendavad 358 miljonit eurot) ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjadega (täiendavad 174 miljonit eurot). 3,4 miljardi euro suurusest eelarvest rahastati ELi eelarvest ca2,3 miljardit eurot ning tasudest ja liikmesriikide, EFTA liikmesriikide ja teiste poolte otsestest osamaksetest ca miljard eurot.

Ühtse kriisilahendusmehhanismi määrusega ühtse kriisilahenduskorra toetamiseks asutatud SRB eelarve sisaldas 11,8 miljardi euro ulatuses krediidiasutuste osamakseid, mille eesmärk on ühtse kriisilahendusfondi täielik loomine aastaks 2023.

Ametite, sh SRB 2016. aasta kogueelarve suurus oli ca15,2 miljardit eurot. Üksikasjalik teave auditeeritud ametite eelarvete kohta on esitatud I lisas.

Joonis 2

Ametite rahastamisallikad 2016. aastal

Image

Joonis 3

Ametite eelarved miljonites eurodes

Image

Töötajate arvu suurenemine prioriteetsetes valdkondades

2016. aasta lõpu seisuga töötas ametites kokku 10 364 töötajat (2015. aastal 9 848), (1), (2). Sarnaselt eelmise aastaga suurenes töötajate arv kõige rohkem ametites, mis tegelesid tööstuse, teadusuuringute ja energeetikaga (110), kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjadega (177) ning majandus- ja rahaküsimustega (85). Üksikasjalik teave auditeeritud ametite töötajate arvu kohta on esitatud I lisas.

Auditikord

Euroopa Liidu toimimise lepingu (3) artiklis 287 sätestatakse, et kontrollikoda kontrollib ka kõigi liidu loodud organite või asutuste tulude ja kulude raamatupidamiskontosid niivõrd, kuivõrd asjasse puutuv asutamisakt sellist kontrolli ei välista. Kontrollikoda auditeeris sel eesmärgil 41 ameti 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning esitas nende kohta auditiarvamused.

Kehtivas õigusraamistikus sätestatud ametite raamatupidamise aastaaruannete auditeerimise kord on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Ametite raamatupidamise aastaaruannete auditeerimise kord

| Asutused, | mida kontrollis |
| --- | --- |
| Euroopa Kontrollikoda | audiitorühing ja kontrollikoda |
| Detsentraliseeritud asutused | 2 | 30 |
| Muud asutused | 1 (4) | 2 |
| Rakendusametid | 6 | — |
| |

Asutused,

mida kontrollis

Euroopa Kontrollikoda

audiitorühing ja kontrollikoda

Detsentraliseeritud asutused

2

30

Muud asutused

1 (4)

2

Rakendusametid

6

—

Vastavalt ELi finantsmääruse (5) artikli 208 lõikele 4 ja ELi ametite raamfinantsmääruse (6) artikli 107 lõikele 1 kontrollis 32 ELi ameti raamatupidamise aastaaruandeid sõltumatu välisaudiitor (audiitorühing). Kontrollikoda vaatas audiitorühingute töö üle vastavalt rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele. See andis kontrollikojale piisava kindluse, et toetuda raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust käsitlevate auditiarvamuste avaldamisel audiitorühingute tööle. Ülejäänud üheksa ameti puhul auditeeris raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust ainult kontrollikoda. Nagu varasematel aastatel, oli kontrollikoda ainuvastutav kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimise eest.

Lisaks kontrollikoja auditeeritud ametitele on veel kolm kaitsevaldkonnas tegutsevat asutust (Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa Julgeoleku-uuringute Instituut ja Euroopa Liidu Satelliidikeskus), mis kuuluvad nõukogu vastutusalasse ning mida rahastatakse liikmesriikide osamaksetest. Neid asutusi ei auditeeri kontrollikoda, vaid muud sõltumatud välisaudiitorid. Kontrollikoja 2014. aasta ülevaatearuandes (7) ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditi kohta leiti, et nimetatud asutuste jaoks erinevate auditimandaatide kehtestamiseks ei olnud ühtegi mõjuvat põhjust.

KONTROLLIKOJA LEIUD

Märkuseta arvamused kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

Kontrollikoja hinnangul kajastavad 41 ameti lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Märkuseta arvamused kõigi ametite (v.a EASO) raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

Kontrollikoja hinnangul on 40 ameti 2016. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoda avaldas EASO raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. See puudutab kahte hankemenetlust, mille puhul riigihanke-eeskirjade täitmine oli ebapiisav.

Kontrollikoja esile tõstetud olulised teemad

Kahe Londonis asuva ameti (EBA ja EMA) kohta esitas kontrollikoda asjaolu rõhutavad lõigud (8), mis puudutasid Ühendkuningriigi otsust Euroopa Liidust lahkuda. EBA ja EMA raamatupidamise aastaaruanded ja nendega seonduv teave oli koostatud nende allkirjastamise kuupäeval olemas olnud piiratud andmete alusel ja need ei sisaldanud usaldusväärset prognoosi kulude kohta, mis tulenevad ameti tegevuse eesseisvast lõpetamisest Ühendkuningriigis ja ameti mujale kolimisest. Samuti osutas kontrollikoda Ühendkuningriigi EList lahkumisega seotud tulude vähenemise ohule ning riskile, et nende ametite kolimise tagajärjel kaovad eksperditeadmised, mis ohustab omakorda ametite talitluspidevust.

Kontrollikoda esitas seitse muu asjaolu lõiku
   (9) selle kohta, kuidas Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumine võib mõjutada mitme Londonis asuva ameti tulusid ja tegevust. Ühendkuningriigis tulutoova tegevuse vähenemise otsese tulemusena võivad CPVO, EASA, ECHA, EIOPA, ESMA ja EUIPO tulud väheneda. GSA juhib Ühendkuningriigis asuvaid tehnilisi üksusi, mille staatust ei ole veel kindlaks määratud.

SRB puhul esitas kontrollikoda muud asjaolu rõhutava lõigu krediidiasutuste poolt ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate osamaksete arvutamiseks paika pandud kontrolliraamistiku kohta. Kontrollikoda juhtis tähelepanu asjaolule, et fondi osamaksete suuruse arvutavad krediidiasutuste poolt kriisilahendusnõukogule esitatud teabe põhjal riiklikud kriisilahendusasutused. Ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus ei sätesta aga teabe usaldusväärsuse tagamiseks vajalikku põhjalikku ja järjekindlat kontrolliraamistikku. Lisaks märgib kontrollikoda, et osamaksete arvutamiseks õigusraamistikus sätestatud metoodika on väga keeruline ja seab seetõttu ohtu nende täpsuse. Kriisilahendusnõukogu ei saa ka avaldada üksikasju krediidiasutuste osamaksete riskipõhise arvutamise kohta, kuna arvutused on üksteisega seotud ja sisaldavad krediidiasutuste kohta konfidentsiaalset infot. See mõjutab negatiivselt arvutuste läbipaistvust.

Kontrollikoda esitas ka muu asjaolu lõigud
  EIT teadmis- ja innovaatikakeskuste juriidiliste isikute korraldatud hankemenetlustes leitud puuduste ning selle kohta, et EIT inimvara on suurenenud töökoormuse täitmiseks liiga väike.

CdT kohta esitas kontrollikoda muu asjaolu lõigu selle kohta, et mitu ametit kasutavad üha rohkem asutusesisest tõlkimist ja muid alternatiivseid tõlkimisvõimalusi. See tähendab, et CdT potentsiaali ei kasutata täies ulatuses ning et süsteemide arendamise ja jooksvad kulud Euroopa tasandil on kahekordsed. See, et muud ametid kasutavad üha rohkem alternatiivseid tõlkimislahendusi, seab ohtu CdT ärimudeli.

Kontrollikoja muud eri valdkondade auditileiud

Samuti esitas kontrollikoda 34 ameti (2015. aastal 37) kohta 115 auditileidude kommentaari (2015. aastal 90), millega rõhutatakse parandamist vajavaid olulisi küsimusi. Ülevaade iga ameti kohta esitatud kommentaaridest on toodud II lisas.

Inimvara – teatud juhtudel muret tekitav teema

Piisav töötajate arv on keskse tähtsusega, et tagada ametite stabiilsus, tõhusus ja võime projekte ellu viia. Kontrollikoda leidis, et seitsmes ametis oli inimvara haldamise ja muid töötajatega seotud probleeme, sh suur tööjõu voolavus, puudulikud värbamismenetlused ja täitmata ametikohad, mida pikka aega täideti ajutiste töötajatega.

Kolmel ametil (Frontex, CEPOL ja BEREC) oli raskusi vajaliku profiiliga töötajate leidmisega, mis osaliselt tuleneb palgale kohaldatavast asukohariigi paranduskoefitsiendist (vastavalt 66,7 %, 69 % ja 76,5 %). Sobivate kandidaatide leidmisel oli asukohariigist värvatud töötajate arv võrreldes teistest liikmesriikidest värvatud töötajate arvuga ebaproportsionaalselt suur. Kandidaatide ligimeelitamiseks võttis Frontex tööle 14 töötajat kõrgemale palgaastmele, kui oli personalieeskirjades lubatud. Ülejäänud kahe ameti tööjõu voolavus oli suur ning see võib avaldada mõju nende talitluspidevusele ja ametite võimele oma töökavades ette nähtud tegevusi ellu viia. CEPOLi puhul on värbamisega seotud probleemide lisapõhjuseks asjaolu, et amet peab värbamisel konkureerima ühe teise Budapestis asuva ELi asutusega (EIT).

Kolmel ametil (EMA, EIT, ECDC) oli korralduslikke probleeme. Alates 2014. aastast on EMAs tehtud kaks suurt ümberkorraldust, muu hulgas toimus kõrgema ja keskastme juhtide ametikohtade sisemine ümberjagamine. IT ja halduse valdkondade põhitöötajate ümberpaigutamine ei olnud edukas ning seadis märkimisväärsesse ohtu ameti ja selle tegevuse stabiilsuse. Alates EIT loomisest aastal 2008 kuni juulini 2014 vahetus instituudi direktor neljal korral. Alates augustist 2014 on direktori ametikoht ning alates veebruarist 2013 veel üks juhikoht täidetud ajutiste kohusetäitjatega, mis on vastuolus personalieeskirjades ajutise kohusetäitja ametiajaks sätestatud maksimaalse üheaastase perioodiga. See põhjustab sidusrühmadele ebakindlust ja ohustab strateegilist järjepidevust. ECDC direktori kohusetäitja määrati ametisse mais 2015 ning ta oli 31. detsembril 2016. aastal veel endiselt ametis, mis on kauem kui ette nähtud ühe aasta pikkune ametiaeg. Selle ajutise töötaja ametisse nimetamise tõttu on tulnud ka muude töötajatega sõlmida 15 täiendavat ajutist lepingut.

Riigihanked on endiselt kõige enam vigadest mõjutatud valdkond

Riigihangete aluspõhimõte on tagada ettevõtjate konkurents, et saada majanduslikult soodsaim pakkumus läbipaistval, objektiivsel ja järjepideval viisil ning kohaldades kehtivat õigusraamistikku. Kontrollikoja iga-aastastes eriaruannetes EASO, EMCDDA, eu-LISA, EMA ja BERECi kohta leiti, et ametid ei täitnud täielikult finantsmääruses sätestatud riigihankepõhimõtteid ja -eeskirju. Kommentaarides käsitletakse peamiselt hankedokumentides sisalduvaid puudusi, ettevõtjate valikukriteeriumide mittetäitmist, ametlike menetluste puudumist ning edukaks tunnistamise ja lepingute allkirjastamise eest vastutava selge volitatud eelarvevahendite käsutaja puudumist.

Kontrollikoda tunnustas asjaolu, et ametid kasutasid toodete ja teenuste hankimiseks üha rohkem institutsioonidevahelisi raamlepinguid, mille tulemusel tugevdati haldustõhusust ja saavutati mastaabisääst. 2014. aastal ühe töövõtja ning komisjoni poolt mitme institutsiooni ja ameti nimel sõlmitud institutsioonidevahelise raamlepingu (tarkvara, IT-litsentside ja -teenuste ostmine) elluviimine vähemalt kolme ameti poolt (EMA, EEA, EASO) ei olnud optimaalne. Töövõtja tegutseb vahendajana institutsioonide ja ametite ning nende vajaduste rahuldamiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendamisteenuse eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus lisada tarnijate hindadele 2–9 protsenti. Kontrollikoda täheldas selle raamlepingu raames auditeeritud maksete puhul, et hindu ja lisatasusid ei võrreldud alati tarnijate hinnapakkumiste ja töövõtjale esitatud arvetega, et raamlepingu rakendamine ei taganud alati piisavat konkurentsi ega majanduslikult kõige soodsama lahenduse valimist.

Riigihankemenetluste puhul leiti puudusi ka sisekontrollides. Nelja ameti puhul (EASO, EIT, EMSA, EIGE) leiti viiel korral, et nõrgad kontrollid olid põhjustanud ebatõhusust, nt hankemenetluse ajal hankevajaduste alahindamise tõttu.

Kuigi kontrollikoja iga-aastane ametite auditeerimine ei keskendu tulemuslikkuse aspektidele, eeldatakse, et kontrollikoja audiitorid pööravad tähelepanu ka puuduliku tulemuslikkuse ja finantsjuhtimisega seotud riskidele. Kuue ameti (eu-LISA, Frontex, EU-OSHA, EEA, BEREC, EUIPO) seitsmel juhul juhtis kontrollikoda tähelepanu mitteoptimaalsele riigihangete korrale, mis seadis ohtu kuludele vastava tulu saamise, ning lepingute rakendamise järelevalves esinevatele puudustele.

Hoolimata paljudest sarnastest tegevustest on ametite IT-maastik erinev

Ametite põhitegevus on erinev ning selleks vajatakse asjakohaseid ja vahel ka spetsiaalselt kohandatud IT-lahendusi. Peamisi põhi- ja haldustegevusega seotud tegevusi viiakse ellu sama õigusraamistiku alusel, mis näitab, et neil peaksid olema sarnased menetlused, mida võiks toetada sarnaste IT-lahendustega. Kuigi ametitel on sarnase eelarve haldamise ja raamatupidamissüsteemide kasutamine väga hästi edenenud, kasutatakse teistes olulistes valdkondades (nagu personalijuhtimine ja hangete/lepingute haldamine) endiselt paljusid erinevaid IT-lahendusi. Ametid peaksid kaaluma IT-lahenduste veel suuremat ühtlustamist ka neis valdkondades, kuna lisaks kulutõhususe suurendamisele vähendataks ka sisekontrolliriske ja tõhustataks IT juhtimist.

Võimalik oleks saavutada ka muud kasu, nt ühtlustatum juhtimis- ja sidusrühmadele edastatav aruandlus ning auditi tõhususe suurendamiseks automatiseeritumate menetluste kasutuselevõtt. ELi ametite võrgustik edendab neis küsimustes veelgi ametitevahelist koostööd ning teeb koostööd komisjoni ja ka kontrollikojaga (välisauditit puudutavate küsimuste puhul).

Joonis 4

Ametite erinevad IT-lahendused

Inimvara haldamise süsteemid

Image

Hangete/lepingute haldamise süsteemid

Image

EMA IT-nõustamist ja projektijuhtimist tuleks parandada

Lisaks kõiki ameteid hõlmavale standardsele iga-aastasele audititööle uuris kontrollikoda IT-konsultantide värbamist EMAs kahe suurprojekti puhul (Pharmacovigilance ja Clinical Trials), millega amet täidab õigusaktidest tulenevat kohustust luua keerukad ja ulatuslikku IT-alast arendamist vajavad Euroopa-ülesed võrgusüsteemid. Kuna asutusesiseste eksperditeadmiste laiendamiseks ei suurendatud EMA ametikohtade loetelu, ostis amet eksperditeadmisi sisse nende valdkondade konsultatsioonifirmadelt, mistõttu sõltus amet peaaegu täielikult välisekspertidest.

Samuti leidis kontrollikoda, et nii keerukate suurprojektide jaoks sobivat metoodikat ei olnud enne projektide käivitamist paika pandud ja see võis mõjutada juhtkonna suutlikkust projekte juhtida, nende üle järelevalvet teha ja nende ühtlustatust tagada. EMA jätkas asjakohase metoodika välja töötamist ning viimane uuendus võeti kasutusele 2016. aasta septembris.

EMA suutlikkus konsultantide tegevust hallata ja teha järelevalvet tulemuste kvaliteedi üle oli kasutatavate konsultatsioonilepingute olemuse (aeg ja rahalised vahendid) tõttu piiratud. Seda pärssis ka asjaolu, et osa konsultatsiooniprotsessist toimub ameti ruumidest väljaspool ja teises liikmesriigis. EMA-l on projektide elluviimisel esinenud viivitusi ning kulude suurenemist. Projekti ulatuse, eelarve ja tähtaegade sage muutmine oli peamiselt põhjustatud muutuvatest süsteeminõuetest, mis omakorda olid tingitud liikmesriikide muutunud vajadustest. Esialgu puudub kindlus lõplike kulude ja IT-süsteemide käivitamisaegade suhtes.

Kontrollikoda kavatseb EMA konsultatsiooniteenuste katseauditiga saadud teadmisi, kogemusi ja täiustatud metoodikat tulevikus võimaluse korral uuesti ära kasutada.

Eelarve haldamine paraneb, kuid on ka erandeid

Eelarve täitmise alal esitatud kommentaaride arv vähenes 2016. aastal märkimisväärselt, kuid kõige sagedamaks kommentaariks on endiselt kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kõrge määr, mis puudutas 23 ametit. Nende ülekandmiste põhjuseks on aga tavaliselt tegevuse mitmeaastane iseloom. Kontrollikoda soovitas mitmel ametil kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu. Liigendatud eelarveassigneeringud on finantsmäärusega ette nähtud vahend selliste olukordade lahendamiseks.

Varasematest aastatest üle kantud eelarveassigneeringute tühistamist, mis viitab eelarvevajaduste ülehindamisele ja seega puudulikule planeerimisele, esines neljal juhul (Frontex, CPVO, Chafea, EASME).

Vastusena ELi praegusele rändekriisile suurendati oluliselt Frontexi ja EASO ülesandeid. Selle tulemusel oli EASO 2016. aasta lõplik eelarve eelmise aasta omast kolm korda suurem ja Frontexi oma 75 % suurem. Mõlemal ametil oli olulisi haldus- ja tegevusalaseid raskusi ning neil oli suur surve kohe tulemusi saada, ehkki süsteemide ja menetluste kohandamiseks ning uute töötajate värbamiseks oli aega vähe. Selle tagajärjel oli neil probleeme eelarveaasta jooksul täiendavate rahaliste vahendite ära kasutamisega, mis põhjustas oluliselt suuri tühistamisi (Frontex) ja ülekandmisi (EASO). Mitmel juhul oli see üks põhjus, miks eelarve ja hanke-eeskirju ei täidetud ja esines probleeme komisjoni või toetusesaajatega sõlmitud toetuslepingute optimaalsel täitmisel.

Välishindamised on üldiselt positiivsed

Kontrollikoda viitas esimest korda (kuuel juhul) sõnaselgelt ametite tegevuse ja üldise tulemuslikkuse välishindamiste tulemusele. Hindamistulemused olid üldiselt positiivsed ja ametid koostasid tegevuskavad neis hindamisaruannetes tõstatatud probleemide lahendamiseks. Kuigi enamiku ametite asutamismäärustes on sätestatud perioodiline välishindamiste tegemine (tavaliselt iga nelja kuni kuue aasta tagant), leidis kontrollikoda, et kuue ameti (EASO, eu-LISA, ETF, ENISA, EIGE, REA) asutamismäärused ei sisaldanud seda sätet ning see probleem tuleks lahendada. Samuti märkis kontrollikoda, et EMA asutamismäärus näeb ette välishindamise tegemise iga kümne aasta tagant, mis on liiga pikk aeg, et anda sidusrühmadele tulemuslikkuse kohta mõjusat tagasisidet.

Komisjoni siseauditi talituse audititulemused annavad põhjalikuma ülevaate

Audititulemustest põhjalikuma ülevaate pakkumiseks viitas kontrollikoda 2016. aastal esimest korda komisjoni siseauditi talituse tehtud auditijäreldustele. Kokku viidati 14-le komisjoni siseauditi talituse auditiaruandele. Kõigil juhtudel leppisid ametid ja komisjoni siseauditi talitus parandusmeetmete võtmise kava.

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetakse parandusmeetmeid enamikul juhtudest vastavalt kavandatule

Vajaduse korral esitas kontrollikoda eduaruande ametite poolt eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete kohta. III lisast selgub, et 140-st 2015. aasta lõpu seisuga sulgemata kommentaarist (2014. aastal 134) enamiku puhul viidi parandusmeetmed 2015. aastal lõpule või need olid töös.

Joonis 5

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

Image

---

(1)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

(2)  2015. aasta töötajate arvu ajakohastati ametite edastatud andmete põhjal.

(3)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 47.

(4)  Arvestades Euratomi Tarneagentuuri piiratud ressursse ja tegevust, auditeerib seda üksnes kontrollikoda.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(6)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).

(7)  Kontrollikoja ülevaatearuanne – lüngad, kattuvused ja väljakutsed: ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditeerimiskorra ülevaade

(8)  Asjaolu rõhutavates lõikudes juhitakse tähelepanu teemadele, mis on lugejale aruande mõistmiseks keskse tähtsusega.

(9)  Muu asjaolu lõikusid kasutatakse nende oluliste küsimuste edastamiseks, mis ei ole raamatupidamise aastaaruandes esitatud või avaldatud.

---

I LISA

Ametite eelarve ja personal (1)

| | | Eelarve (2) | Personal (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlamendi alalised komisjonid | Vastutav peadirektoraat | Poliitikavaldkond | 2015 | 2016 | 2015 | 2016 |
| (miljonites eurodes) | (miljonites eurodes) |
| Detsentraliseeritud asutused |
| eu-LISA | Kodanikuvabadused, justiits- ja siseasjad | HOME | Siseasjad | 71,7 | 82,3 | 134 | 144 |
| EASO | HOME | Siseasjad | 15,9 | 53,0 | 93 | 125 |
| Frontex | HOME | Siseasjad | 143,3 | 251,0 | 309 | 365 |
| EMCDDA | HOME | Siseasjad | 18,5 | 15,4 | 100 | 101 |
| Europol | HOME | Siseasjad | 95,0 | 104,0 | 666 | 737 |
| FRA | JUST | Õigusküsimused | 21,6 | 21,6 | 107 | 105 |
| CEPOL | HOME | Siseasjad | 8,8 | 10,3 | 41 | 51 |
| Eurojust | JUST | Õigusküsimused | 33,8 | 43,5 | 246 | 245 |
| EBA | Majandus- ja rahaküsimused | FISMA | Finantsteenused ja kapitaliturud | 33,4 | 36,5 | 156 | 161 |
| EIOPA | FISMA | Finantsteenused ja kapitaliturud | 20,2 | 21,8 | 133 | 139 |
| ESMA | FISMA | Finantsteenused ja kapitaliturud | 36,8 | 39,4 | 202 | 204 |
| SRB (4) | FISMA | Finantsteenused ja kapitaliturud | 22,0 | 11 865 | 108 | 180 |
| EU-OSHA | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | EMPL | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 16,9 | 16,7 | 65 | 65 |
| Cedefop | EAC | Haridus ja kultuur | 18,4 | 18,0 | 123 | 122 |
| Eurofound | EMPL | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 21,2 | 20,8 | 111 | 104 |
| ETF | EAC | Haridus ja kultuur | 21,0 | 21,0 | 129 | 130 |
| CDT | Kirjaliku tõlke peadirektoraat | Keeletalitused | 49,6 | 50,5 | 218 | 225 |
| ECDC | Keskkond-, rahvatervis ja toiduohutus | SANTE | Tervishoid ja tarbijakaitse | 58,5 | 58,2 | 260 | 260 |
| ECHA | GROW | Ettevõtlus | 114,8 | 110,1 | 572 | 578 |
| EEA | ENV | Keskkond | 49,2 | 50,5 | 219 | 208 |
| EFSA | SANTE | Tervishoid ja tarbijakaitse | 78,8 | 79,5 | 434 | 443 |
| EMA | SANTE | Tervishoid ja tarbijakaitse | 304,0 | 305,0 | 775 | 768 |
| EFCA | Kalandus | MARE | Merendus- ja kalandus | 9,2 | 10,0 | 64 | 64 |
| CPVO | Tööstus, teadusuuringud ja energeetika | SANTE | Põllumajandus ja maaelu areng | 14,7 | 16,1 | 46 | 44 |
| Euratom (4) | ENER & RTD | Energeetika ja innovatsioon | 0,1 | 0,1 | 17 | 17 |
| ACER | ENER | Energeetika | 11,3 | 15,9 | 80 | 103 |
| GSA | GROW | Ettevõtlus | 363,8 | 626,4 | 139 | 160 |
| EIT | EAC | Innovatsioon ja tehnoloogia | 232,0 | 283,0 | 50 | 59 |
| ENISA | CNECT | Ühtne digitaalne turg | 10,0 | 11,0 | 69 | 69 |
| EUIPO | GROW | Siseturg | 384,2 | 421,3 | 848 | 910 |
| BEREC | CNECT | Ühtne digitaalne turg | 4,0 | 4,2 | 26 | 27 |
| EASA | Transport ja turism | MOVE | Liikuvus ja transport | 185,4 | 193,4 | 779 | 774 |
| EMSA | MOVE | Liikuvus ja transport | 64,8 | 71,1 | 246 | 246 |
| ERA | MOVE | Liikuvus ja transport | 26,3 | 27,5 | 157 | 155 |
| EIGE | Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus | JUST | Õigusküsimused | 7,9 | 7,8 | 42 | 45 |
| Rakendusametid |
| EACEA | | EAC & CNECT & HOME & ECHO | Haridus ja kultuur | 46,9 | 49,1 | 441 | 442 |
| REA | | RTD & EAC & GROW & HOME & CNECT & AGRI | Teadusuuringud ja innovatsioon | 54,6 | 62,9 | 618 | 628 |
| ERCEA | | RTD | Teadusuuringud ja innovatsioon | 39,6 | 42,6 | 417 | 461 |
| EASME | | ENTR & RTD & & ENR & ENV & CLIMA & CNECT & MARE | Energeetika, ettevõtlus ja innovatsioon | 36,4 | 35,8 | 373 | 417 |
| INEA | | MOVE & ENER & CNECT & RTD | Liikuvus ja transport | 18,4 | 21,7 | 186 | 225 |
| Chafea | | SANTE & JUST & AGRI | Tarbijakaitse | 7,4 | 8,7 | 49 | 58 |
| Kokku | | | | 2 770,40 | 15 182,70 | 9 848 | 10 364 |
| Ilma SRB fondi eelarveta | | | | 2 770,04 | 3 382,70 | 9 848 | 10 364 |

Eelarve (2)

Personal (3)

Euroopa Parlamendi alalised komisjonid

Vastutav peadirektoraat

Poliitikavaldkond

2015

2016

2015

2016

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

Detsentraliseeritud asutused

eu-LISA

Kodanikuvabadused, justiits- ja siseasjad

HOME

Siseasjad

71,7

82,3

134

144

EASO

HOME

Siseasjad

15,9

53,0

93

125

Frontex

HOME

Siseasjad

143,3

251,0

309

365

EMCDDA

HOME

Siseasjad

18,5

15,4

100

101

Europol

HOME

Siseasjad

95,0

104,0

666

737

FRA

JUST

Õigusküsimused

21,6

21,6

107

105

CEPOL

HOME

Siseasjad

8,8

10,3

41

51

Eurojust

JUST

Õigusküsimused

33,8

43,5

246

245

EBA

Majandus- ja rahaküsimused

FISMA

Finantsteenused ja kapitaliturud

33,4

36,5

156

161

EIOPA

FISMA

Finantsteenused ja kapitaliturud

20,2

21,8

133

139

ESMA

FISMA

Finantsteenused ja kapitaliturud

36,8

39,4

202

204

SRB (4)

FISMA

Finantsteenused ja kapitaliturud

22,0

11 865

108

180

EU-OSHA

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

EMPL

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

16,9

16,7

65

65

Cedefop

EAC

Haridus ja kultuur

18,4

18,0

123

122

Eurofound

EMPL

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

21,2

20,8

111

104

ETF

EAC

Haridus ja kultuur

21,0

21,0

129

130

CDT

Kirjaliku tõlke peadirektoraat

Keeletalitused

49,6

50,5

218

225

ECDC

Keskkond-, rahvatervis ja toiduohutus

SANTE

Tervishoid ja tarbijakaitse

58,5

58,2

260

260

ECHA

GROW

Ettevõtlus

114,8

110,1

572

578

EEA

ENV

Keskkond

49,2

50,5

219

208

EFSA

SANTE

Tervishoid ja tarbijakaitse

78,8

79,5

434

443

EMA

SANTE

Tervishoid ja tarbijakaitse

304,0

305,0

775

768

EFCA

Kalandus

MARE

Merendus- ja kalandus

9,2

10,0

64

64

CPVO

Tööstus, teadusuuringud ja energeetika

SANTE

Põllumajandus ja maaelu areng

14,7

16,1

46

44

Euratom (4)

ENER & RTD

Energeetika ja innovatsioon

0,1

0,1

17

17

ACER

ENER

Energeetika

11,3

15,9

80

103

GSA

GROW

Ettevõtlus

363,8

626,4

139

160

EIT

EAC

Innovatsioon ja tehnoloogia

232,0

283,0

50

59

ENISA

CNECT

Ühtne digitaalne turg

10,0

11,0

69

69

EUIPO

GROW

Siseturg

384,2

421,3

848

910

BEREC

CNECT

Ühtne digitaalne turg

4,0

4,2

26

27

EASA

Transport ja turism

MOVE

Liikuvus ja transport

185,4

193,4

779

774

EMSA

MOVE

Liikuvus ja transport

64,8

71,1

246

246

ERA

MOVE

Liikuvus ja transport

26,3

27,5

157

155

EIGE

Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus

JUST

Õigusküsimused

7,9

7,8

42

45

Rakendusametid

EACEA

EAC & CNECT & HOME & ECHO

Haridus ja kultuur

46,9

49,1

441

442

REA

RTD & EAC & GROW & HOME & CNECT & AGRI

Teadusuuringud ja innovatsioon

54,6

62,9

618

628

ERCEA

RTD

Teadusuuringud ja innovatsioon

39,6

42,6

417

461

EASME

ENTR & RTD & & ENR & ENV & CLIMA & CNECT & MARE

Energeetika, ettevõtlus ja innovatsioon

36,4

35,8

373

417

INEA

MOVE & ENER & CNECT & RTD

Liikuvus ja transport

18,4

21,7

186

225

Chafea

SANTE & JUST & AGRI

Tarbijakaitse

7,4

8,7

49

58

Kokku

2 770,40

15 182,70

9 848

10 364

Ilma SRB fondi eelarveta

2 770,04

3 382,70

9 848

10 364

---

(1)  Allikas: ametite edastatud andmed.

(2)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

(4)  SRB ja Euratom ei ole ELi raamatupidamisarvestusse konsolideeritud.

---

II LISA

Kontrollikoja kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

| | | Kommentaare kokku | Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus | Tehingute seaduslikkus/korrektsus | Sisekontrollimehhanismid | Eelarve täitmine | Usaldusväärne finantsjuhtimine / tulemuslikkus | Muud kommentaarid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Hankemenetlused | Värbamine, edutamised ja palgad | Muu | Hankemenetlused | Lepingute rahalise rakendamise järelevalve | Muu | Komisjoni siseauditi talituse leiud | Ülekandmiste suur osakaal | 2015. aasta ülekandmiste tühistamise suur osakaal | Muu | Hankemenetlused | Personalijuhtimine | Välishindamise kommentaarid | Muu | Välishindamisele ei ole tulemuslikkuse nõuet kehtestatud | Personal | Muu |
| | Detsentraliseeritud asutused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | CEPOL | 2 | | | | | | | | | 1 | | | | | | | | 1 | |
| 2 | EASO | 11 | | 1 | | | 1 | 1 | 3 | 1 | 1 | | | | | 1 | 2 | | | |
| 3 | EMCDDA | 2 | | 1 | | | | | | 1 | | | | | | | | | | |
| 4 | eu-LISA | 7 | | 1 | | | | | | 1 | 1 | | | 2 | | 1 | 1 | | | |
| 5 | Eurojust | 1 | | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| 6 | Europol | 1 | | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| 7 | FRA | 2 | | | | | | | 1 | | 1 | | | | | | | | | |
| 8 | Frontex | 9 | | | 1 | 1 | | | | | 1 | 1 | | 1 | | | 1 | | 2 | 1 |
| 9 | EBA | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 10 | EIOPA | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 11 | ESMA | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 12 | SRB | 6 | 1 | | | | | | | | 1 | | 3 | | | | | | 1 | |
| 13 | CdT | 1 | | | | | | | | | | | 1 | | | | | | | |
| 14 | Cedefop | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 15 | ETF | 2 | | | | | | | | | | | | | | 1 | | | | 1 |
| 16 | EU-OSHA | 3 | | | | | | | | | 1 | | | 1 | | | | 1 | | |
| 17 | Eurofound | 4 | | | 1 | | | | | 1 | 1 | | | | | | | 1 | | |
| 18 | ECDC | 3 | | | 1 | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | | |
| 19 | ECHA | 3 | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | 1 | | |
| 20 | EEA | 3 | | | | | | | 1 | 1 | | | | 1 | | | | | | |
| 21 | EFSA | 1 | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | | |
| 22 | EMA | 8 | 1 | 1 | | | | 1 | | | | | | | 1 | | 3 | 1 | | |
| 23 | EFCA | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 24 | ACER | 2 | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | | |
| 25 | BEREC | 5 | | 1 | 1 | | | | | | | | | 1 | | | | 1 | 1 | |
| 26 | CPVO | 3 | | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | 1 | | |
| 27 | EIT | 7 | | | | | 1 | | | 1 | 1 | | | | | | 2 | | 1 | 1 |
| 28 | ENISA | 3 | | | | | | | | | 1 | | | | 1 | 1 | | | | |
| 29 | EUIPO | 3 | | | | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | 1 |
| 30 | Euratom | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 31 | GSA | 3 | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | | 1 |
| 32 | EASA | 2 | | | | 1 | | | | | | | | | | | | | | 1 |
| 33 | EMSA | 1 | | | | | 1 | | | | | | | | | | | | | |
| 34 | ERA | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 35 | EIGE | 4 | | | | | 2 | | | | 1 | | | | | 1 | | | | |
| | Rakendusametid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 36 | Chafea | 2 | | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | |
| 37 | EACEA | 2 | | | | | | | 1 | | 1 | | | | | | | | | |
| 38 | EASME | 2 | | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | |
| 39 | ERCEA | 3 | | | | | | | 1 | 1 | 1 | | | | | | | | | |
| 40 | INEA | 1 | | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| 41 | REA | 3 | | | | | | | | 2 | | | | | | 1 | | | | |
| Vahesumma: | 115 | 2 | 5 | 4 | 2 | 5 | 2 | 7 | 14 | 23 | 4 | 5 | 7 | 2 | 6 | 9 | 6 | 6 | 6 |
| Kokku: | 11 | 28 | 32 | 24 | 18 |

Kommentaare kokku

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Tehingute seaduslikkus/korrektsus

Sisekontrollimehhanismid

Eelarve täitmine

Usaldusväärne finantsjuhtimine / tulemuslikkus

Muud kommentaarid

Hankemenetlused

Värbamine, edutamised ja palgad

Muu

Hankemenetlused

Lepingute rahalise rakendamise järelevalve

Muu

Komisjoni siseauditi talituse leiud

Ülekandmiste suur osakaal

2015. aasta ülekandmiste tühistamise suur osakaal

Muu

Hankemenetlused

Personalijuhtimine

Välishindamise kommentaarid

Muu

Välishindamisele ei ole tulemuslikkuse nõuet kehtestatud

Personal

Muu

Detsentraliseeritud asutused

1

CEPOL

2

1

1

2

EASO

11

1

1

1

3

1

1

1

2

3

EMCDDA

2

1

1

4

eu-LISA

7

1

1

1

2

1

1

5

Eurojust

1

1

6

Europol

1

1

7

FRA

2

1

1

8

Frontex

9

1

1

1

1

1

1

2

1

9

EBA

0

10

EIOPA

0

11

ESMA

0

12

SRB

6

1

1

3

1

13

CdT

1

1

14

Cedefop

0

15

ETF

2

1

1

16

EU-OSHA

3

1

1

1

17

Eurofound

4

1

1

1

1

18

ECDC

3

1

1

1

19

ECHA

3

1

1

1

20

EEA

3

1

1

1

21

EFSA

1

1

22

EMA

8

1

1

1

1

3

1

23

EFCA

0

24

ACER

2

1

1

25

BEREC

5

1

1

1

1

1

26

CPVO

3

1

1

1

27

EIT

7

1

1

1

2

1

1

28

ENISA

3

1

1

1

29

EUIPO

3

1

1

1

30

Euratom

0

31

GSA

3

1

1

1

32

EASA

2

1

1

33

EMSA

1

1

34

ERA

0

35

EIGE

4

2

1

1

Rakendusametid

36

Chafea

2

1

1

37

EACEA

2

1

1

38

EASME

2

1

1

39

ERCEA

3

1

1

1

40

INEA

1

1

41

REA

3

2

1

Vahesumma:

115

2

5

4

2

5

2

7

14

23

4

5

7

2

6

9

6

6

6

Kokku:

11

28

32

24

18

---

III LISA

Parandusmeetmete võtmise seis – kontrollikoja kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

| | Kokku | Lõpetatud | Pooleli | Alustamata | Parandusmeetmete võtmine ei ole vajalik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Detsentraliseeritud asutused |
| 1 | Frontex | 11 | 2 | 7 | 1 | 1 |
| 2 | Europol | 2 | 1 | | | 1 |
| 3 | eu-LISA | 7 | 1 | 2 | 2 | 2 |
| 4 | EASO | 9 | 3 | 3 | 2 | 1 |
| 5 | Eurojust | 2 | | 1 | | 1 |
| 6 | EMCDDA | 1 | | 1 | | |
| 7 | FRA | 1 | | | | 1 |
| 8 | CEPOL | 2 | 1 | | | 1 |
| 9 | EBA | 3 | | 1 | | 2 |
| 10 | EIOPA | 2 | 1 | | | 1 |
| 11 | ESMA | 6 | 4 | | | 2 |
| 12 | SRB | 5 | | 1 | | 4 |
| 13 | EU-OSHA | 2 | | | | 2 |
| 14 | Cedefop | 2 | 1 | | | 1 |
| 15 | Eurofound | 1 | | | | 1 |
| 16 | ETF | 1 | 1 | | | |
| 17 | CDT | 5 | | 1 | | 4 |
| 18 | ECDC | 4 | | 1 | | 3 |
| 19 | ECHA | 3 | 1 | 1 | | 1 |
| 20 | EEA | 4 | 4 | | | |
| 21 | EFSA | 2 | 1 | 1 | | |
| 22 | EMA | 4 | 1 | 3 | | |
| 23 | EFCA | 1 | 1 | | | |
| 24 | CPVO | 6 | | 3 | 1 | 2 |
| 25 | ACER | 2 | | | 1 | 1 |
| 26 | GSA | 7 | 1 | 5 | | 1 |
| 27 | ENISA | 2 | | 1 | | 1 |
| 28 | EUIPO | 6 | 5 | | | 1 |
| 29 | BEREC | 4 | 2 | | 1 | 1 |
| 30 | EASA | 2 | 1 | | | 1 |
| 31 | EMSA | 0 | | | | |
| 32 | ERA | 2 | 1 | 1 | | |
| 33 | EIGE | 1 | | | | 1 |
| | Rakendusametid |
| 34 | EACEA | 1 | | | | 1 |
| 35 | REA | 0 | | | | |
| 36 | ERCEA | 1 | | | | 1 |
| 37 | EASME | 4 | 1 | | | 3 |
| 38 | INEA | 1 | | | | 1 |
| 39 | Chafea | 3 | | 1 | | 2 |
| | Muud asutused |
| 40 | EIT | 17 | 2 | 10 | 2 | 3 |
| 41 | Euratom | 1 | | | | 1 |
| Kokku | 140 | 36 | 44 | 10 | 50 |

Kokku

Lõpetatud

Pooleli

Alustamata

Parandusmeetmete võtmine ei ole vajalik

Detsentraliseeritud asutused

1

Frontex

11

2

7

1

1

2

Europol

2

1

1

3

eu-LISA

7

1

2

2

2

4

EASO

9

3

3

2

1

5

Eurojust

2

1

1

6

EMCDDA

1

1

7

FRA

1

1

8

CEPOL

2

1

1

9

EBA

3

1

2

10

EIOPA

2

1

1

11

ESMA

6

4

2

12

SRB

5

1

4

13

EU-OSHA

2

2

14

Cedefop

2

1

1

15

Eurofound

1

1

16

ETF

1

1

17

CDT

5

1

4

18

ECDC

4

1

3

19

ECHA

3

1

1

1

20

EEA

4

4

21

EFSA

2

1

1

22

EMA

4

1

3

23

EFCA

1

1

24

CPVO

6

3

1

2

25

ACER

2

1

1

26

GSA

7

1

5

1

27

ENISA

2

1

1

28

EUIPO

6

5

1

29

BEREC

4

2

1

1

30

EASA

2

1

1

31

EMSA

0

32

ERA

2

1

1

33

EIGE

1

1

Rakendusametid

34

EACEA

1

1

35

REA

0

36

ERCEA

1

1

37

EASME

4

1

3

38

INEA

1

1

39

Chafea

3

1

2

Muud asutused

40

EIT

17

2

10

2

3

41

Euratom

1

1

Kokku

140

36

44

10

50

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/25

---

ARUANNE

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/02)

SISSEJUHATUS

| 1. | Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet“) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (1). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (2) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet. |
| --- | --- |

1.

Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet“) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (1). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (2) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 11,3 | 15,9 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 80 | 103 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

11,3

15,9

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

80

103

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (7) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (7) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 17. | 2016. aasta mais avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus vajadust täpsustada ülesandeid ja vastutusvaldkondi ning analüüsida hankeüksuse töökoormust, et muuta protsessid ja protseduurid tõhusamaks. Ühtlasi järeldati, et hangete kavandamist ja järelevalvet tuleb oluliselt parandada. Amet ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

17.

2016. aasta mais avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus vajadust täpsustada ülesandeid ja vastutusvaldkondi ning analüüsida hankeüksuse töökoormust, et muuta protsessid ja protseduurid tõhusamaks. Ühtlasi järeldati, et hangete kavandamist ja järelevalvet tuleb oluliselt parandada. Amet ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 18. | Amet kandis järgmisse aastasse üle 4,9 miljonit eurot (86 %) III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2015. aastal 1,4 miljonit eurot ehk 59 %). Nagu eelmistel aastatel, olid ülekandmised peamiselt seotud energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse (REMIT) (8) rakendamisega. 2016. aastal kanti üle 4,7 miljonit eurot (2015. aastal 1,1 miljonit eurot). Amet kandis järgmisse aastasse üle miljon eurot (38 %) II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2015. aastal 0,8 miljonit eurot ehk 35 %). |
| --- | --- |

18.

Amet kandis järgmisse aastasse üle 4,9 miljonit eurot (86 %) III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2015. aastal 1,4 miljonit eurot ehk 59 %). Nagu eelmistel aastatel, olid ülekandmised peamiselt seotud energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse (REMIT) (8) rakendamisega. 2016. aastal kanti üle 4,7 miljonit eurot (2015. aastal 1,1 miljonit eurot). Amet kandis järgmisse aastasse üle miljon eurot (38 %) II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2015. aastal 0,8 miljonit eurot ehk 35 %).

| 19. | Suurenev ülekandmiste määr on muret tekitav ning vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. See on otseselt seotud aasta lõpupoole lõpetatud hankemenetluste ja sõlmitud lepingute suure arvuga, mistõttu teenuste osutamine ja/või maksete tegemine jääb järgmisesse aastasse. 2016. aastal sõlmiti 299 lepingust 98 novembris ja detsembris (kogusummas 5 976 122,47 eurot ehk 40 % 2016. aastal sõlmitud lepingute kogumahust). Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. |
| --- | --- |

19.

Suurenev ülekandmiste määr on muret tekitav ning vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. See on otseselt seotud aasta lõpupoole lõpetatud hankemenetluste ja sõlmitud lepingute suure arvuga, mistõttu teenuste osutamine ja/või maksete tegemine jääb järgmisesse aastasse. 2016. aastal sõlmiti 299 lepingust 98 novembris ja detsembris (kogusummas 5 976 122,47 eurot ehk 40 % 2016. aastal sõlmitud lepingute kogumahust). Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011 (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1), mis annab ametile energia hulgimüügiturgudel toimuva kauplemise järelevalvega seotud olulised ülesanded.

2

(3)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.acer.europa.eu.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: Euroopa Liidu Teatajas avaldatud eelarve.

Allikas

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011 (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

8

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Ameti ja Sloveenia valitsuse vahel sõlmitud peakorterilepingu kohaselt luuakse Sloveenias Euroopa kool. Kuigi lepingu sõlmimisest on möödunud enam kui neli aastat, ei ole Euroopa kooli ikka veel loodud. | Alustamata |
| 2015 | Amet kandis järgmisse aastasse üle 1,36  miljonit eurot (59 %) III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2014. aastal 1,57  miljonit eurot ehk 62 %). Ülekandmised olid peamiselt seotud energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse (REMIT) rakendamisega (1,1  miljonit eurot), mis on keerukas mitmeaastane protsess. Amet kandis ka järgmisse aastasse üle 0,79  miljonit eurot ehk 35 % II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2014. aastal 0,98  miljonit eurot ehk 41 %); need olid peamiselt seotud uuringute ja teenustega, mis ei olnud 2015. aasta lõpuks veel valminud/osutatud. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2014

Ameti ja Sloveenia valitsuse vahel sõlmitud peakorterilepingu kohaselt luuakse Sloveenias Euroopa kool. Kuigi lepingu sõlmimisest on möödunud enam kui neli aastat, ei ole Euroopa kooli ikka veel loodud.

Alustamata

2015

Amet kandis järgmisse aastasse üle 1,36  miljonit eurot (59 %) III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2014. aastal 1,57  miljonit eurot ehk 62 %). Ülekandmised olid peamiselt seotud energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse (REMIT) rakendamisega (1,1  miljonit eurot), mis on keerukas mitmeaastane protsess. Amet kandis ka järgmisse aastasse üle 0,79  miljonit eurot ehk 35 % II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2014. aastal 0,98  miljonit eurot ehk 41 %); need olid peamiselt seotud uuringute ja teenustega, mis ei olnud 2015. aasta lõpuks veel valminud/osutatud.

E/K

---

AMETI VASTUS

| 18. | Vastavalt kokkuleppele siseauditi talitusega võttis amet edukalt meetmeid. Kuuest soovitusest on juba täidetud kaks väga olulist ja kolm olulist. Amet kavatseb täita viimase soovituse oktoobriks 2017. |
| --- | --- |

18.

Vastavalt kokkuleppele siseauditi talitusega võttis amet edukalt meetmeid. Kuuest soovitusest on juba täidetud kaks väga olulist ja kolm olulist. Amet kavatseb täita viimase soovituse oktoobriks 2017.

| 19. | Amet tunnistab energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (REMIT) seotud investeeringute mitmeaastasest olemusest tulenevat assigneeringute ülekandmise kõrget määra, mis ei sobi kokku eelarve aastasuse põhimõttega. Ülekandmiste kõrge määr on tingitud lepingute aastatsüklist, mis algas 2013. aastal, kui amet sai aasta lõpus REMIT-projekti jaoks märkimisväärse lisaeelarve. Märgitakse siiski, et 2016. eelarveaasta REMITiga seotud kulude eelarvepeatüki kulukohustuste assigneering täideti 100 %. Amet analüüsib III jaotise liigendatud eelarveassigneeringute täitmist. |
| --- | --- |

19.

Amet tunnistab energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (REMIT) seotud investeeringute mitmeaastasest olemusest tulenevat assigneeringute ülekandmise kõrget määra, mis ei sobi kokku eelarve aastasuse põhimõttega. Ülekandmiste kõrge määr on tingitud lepingute aastatsüklist, mis algas 2013. aastal, kui amet sai aasta lõpus REMIT-projekti jaoks märkimisväärse lisaeelarve. Märgitakse siiski, et 2016. eelarveaasta REMITiga seotud kulude eelarvepeatüki kulukohustuste assigneering täideti 100 %. Amet analüüsib III jaotise liigendatud eelarveassigneeringute täitmist.

| 20. | Amet kaalub III jaotise liigendatud eelarveassigneeringute lisamist, et paremini kajastada teatud toimingute mitmeaastast olemust eelkõige REMITi valdkonnas, eeldusel et ametile antavad finantsvahendid on stabiilsed ja prognoositavad. |
| --- | --- |

20.

Amet kaalub III jaotise liigendatud eelarveassigneeringute lisamist, et paremini kajastada teatud toimingute mitmeaastast olemust eelkõige REMITi valdkonnas, eeldusel et ametile antavad finantsvahendid on stabiilsed ja prognoositavad.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/31

---

ARUANNE

elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastusega

(2017/C 417/03)

SISSEJUHATUS

| 1. | Riias asuv Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (edaspidi „büroo“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009 (1). Büroo peamine ülesanne on pakkuda elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametile (BEREC) professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid ning reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada liikmesriikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat ja juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Riias asuv Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (edaspidi „büroo“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009 (1). Büroo peamine ülesanne on pakkuda elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametile (BEREC) professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid ning reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada liikmesriikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat ja juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks.

| 2. | Tabelis esitatakse büroo peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Büroo peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes (3) | 4,0 | 4,2 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 26 | 27 |

2.

Tabelis esitatakse büroo peamised arvandmed (2).

Tabel

Büroo peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes (3)

4,0

4,2

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

26

27

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning büroo järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning büroo järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab büroo raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi büroo finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab büroo raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi büroo finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja büroo finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Büroo juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja büroo finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Büroo juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata büroo vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata büroo vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab büroo tasude ja muude tulude kogumise korda (kui büroo on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab büroo tasude ja muude tulude kogumise korda (kui büroo on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning büroo on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning büroo on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas büroo raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas büroo raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 17. | Märtsis 2016 käivitas büroo oma töötajate laste jaoks kooli leidmiseks hankemenetluse uue raamlepingu sõlmimiseks kahe olemasoleva rahvusvahelise kooliga Riias. Hanke tehnilises kirjelduses märgiti, et büroo sõlmib kahe pakkujaga ühe raamlepingu, lepingu sõlmimise kriteeriumides on aga öeldud, et kooli valiku üle otsustab lapsevanem. Sellest tulenevalt põhineb juulis 2016 allkirjastatud 400 000 euro suurune raamleping vastukäivatel kontseptsioonidel, mis tekitab õiguslikku ebakindlust büroole ja koolidele. Lisaks ei olnud antud juhul raamlepingu sõlmimine üldse vajalik. |
| --- | --- |

17.

Märtsis 2016 käivitas büroo oma töötajate laste jaoks kooli leidmiseks hankemenetluse uue raamlepingu sõlmimiseks kahe olemasoleva rahvusvahelise kooliga Riias. Hanke tehnilises kirjelduses märgiti, et büroo sõlmib kahe pakkujaga ühe raamlepingu, lepingu sõlmimise kriteeriumides on aga öeldud, et kooli valiku üle otsustab lapsevanem. Sellest tulenevalt põhineb juulis 2016 allkirjastatud 400 000 euro suurune raamleping vastukäivatel kontseptsioonidel, mis tekitab õiguslikku ebakindlust büroole ja koolidele. Lisaks ei olnud antud juhul raamlepingu sõlmimine üldse vajalik.

| 18. | Üks töötaja määrati peale tema tegevusüksuse ümberliigitamist kohe kõrgema palgaastme 2. järku (1. järgu asemel), mis ei ole kooskõlas ELi personalieeskirjadega. |
| --- | --- |

18.

Üks töötaja määrati peale tema tegevusüksuse ümberliigitamist kohe kõrgema palgaastme 2. järku (1. järgu asemel), mis ei ole kooskõlas ELi personalieeskirjadega.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 19. | Märtsis 2016 kirjutas büroo alla 60 000 euro suurusele lepingule professionaalseid tugiteenuseid ja nõustamisteenuseid pakkuvate töötajate palkamiseks. Hankemenetlus põhines ainult hinnal. Konsultandi palkamine ilma tema pädevust ja kogemust kriteeriumidena arvestamata ei taga parimat kulutõhusust. |
| --- | --- |

19.

Märtsis 2016 kirjutas büroo alla 60 000 euro suurusele lepingule professionaalseid tugiteenuseid ja nõustamisteenuseid pakkuvate töötajate palkamiseks. Hankemenetlus põhines ainult hinnal. Konsultandi palkamine ilma tema pädevust ja kogemust kriteeriumidena arvestamata ei taga parimat kulutõhusust.

MUUD KOMMENTAARID

| 20. | Aastal 2016 oli keskmine büroos töötatud aeg 2,58 aastat ning tööjõu voolavus oli kõrge (25 %). Selline olukord mõjutab büroo tõhusust ning seab ohtu selle tööprogrammide rakendamise. Selle võimalik põhjus võib olla asukohariigis kohaldatav palga paranduskoefitsient (2016. aasta 1. juuli seisuga 73 %). |
| --- | --- |

20.

Aastal 2016 oli keskmine büroos töötatud aeg 2,58 aastat ning tööjõu voolavus oli kõrge (25 %). Selline olukord mõjutab büroo tõhusust ning seab ohtu selle tööprogrammide rakendamise. Selle võimalik põhjus võib olla asukohariigis kohaldatav palga paranduskoefitsient (2016. aasta 1. juuli seisuga 73 %).

| 21. | Büroo asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist. Büroo peaks koos komisjoniga kaaluma sellise hindamise tellimist vähemalt iga viie aasta tagant, nagu seda tehakse suuremas osas ametitest. Asutamismääruse läbivaatamisel tuleks selline nõue sisse viia. |
| --- | --- |

21.

Büroo asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist. Büroo peaks koos komisjoniga kaaluma sellise hindamise tellimist vähemalt iga viie aasta tagant, nagu seda tehakse suuremas osas ametitest. Asutamismääruse läbivaatamisel tuleks selline nõue sisse viia.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 22. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

22.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 1.

1

(2)  Büroo pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav büroo veebisaidil www.berec.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: büroo edastatud andmed

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | 2014. aasta eelarves ette nähtud eraldis, mille pidid moodustama BERECi vaatlejastaatusega EFTA (1) riikide reguleerivate asutuste osamaksed, ei realiseerunud, kuna puudusid kokkulepped EFTA riikidega. | Alustamata |
| 2015 | 2013. aastal sõlmis büroo nelja-aastase raamlepingu ametialaste ürituste korraldamisteenuste lepingu. Büroo oli aga oma vajadusi alahinnanud ja lepingu maht oli ära kasutatud detsembriks 2014. Uue raamlepingu sõlmimiseks käivitati hankemenetlus aga alles augustis 2015. Vahepeal hankis büroo neid teenuseid samalt tarnijalt, kasutades ostutellimusi ja madala maksumusega lepinguid (läbirääkimistega hankemenetlused) (2). Niimoodi hangitud teenuste kogusumma ületas kehtestatud piirmäära (3). Büroo oleks pidanud kasutama avatud hankemenetlust, mis võimaldab kõikidel huvitatud ettevõtjatel pakkumuse esitada. | Lõpetatud |
| 2015 | Büroo eelarve täitmise aruanne on vähem üksikasjalikum kui enamikul teistel ametitel, mis näitab, et ametite eelarvearuandluse suunised peaksid selgemad olema. | Lõpetatud |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 134 228  eurot ehk 44 % (2014. aastal 91 757  eurot ehk 40 %). Need ülekandmised on seotud põhiliselt teenustega, mille osutamine toimub pärast 2015. aastat. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2014

2014. aasta eelarves ette nähtud eraldis, mille pidid moodustama BERECi vaatlejastaatusega EFTA (1) riikide reguleerivate asutuste osamaksed, ei realiseerunud, kuna puudusid kokkulepped EFTA riikidega.

Alustamata

2015

2013. aastal sõlmis büroo nelja-aastase raamlepingu ametialaste ürituste korraldamisteenuste lepingu. Büroo oli aga oma vajadusi alahinnanud ja lepingu maht oli ära kasutatud detsembriks 2014. Uue raamlepingu sõlmimiseks käivitati hankemenetlus aga alles augustis 2015. Vahepeal hankis büroo neid teenuseid samalt tarnijalt, kasutades ostutellimusi ja madala maksumusega lepinguid (läbirääkimistega hankemenetlused) (2). Niimoodi hangitud teenuste kogusumma ületas kehtestatud piirmäära (3). Büroo oleks pidanud kasutama avatud hankemenetlust, mis võimaldab kõikidel huvitatud ettevõtjatel pakkumuse esitada.

Lõpetatud

2015

Büroo eelarve täitmise aruanne on vähem üksikasjalikum kui enamikul teistel ametitel, mis näitab, et ametite eelarvearuandluse suunised peaksid selgemad olema.

Lõpetatud

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 134 228  eurot ehk 44 % (2014. aastal 91 757  eurot ehk 40 %). Need ülekandmised on seotud põhiliselt teenustega, mille osutamine toimub pärast 2015. aastat.

E/K

---

(1)  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

(2)  Hanke-eeskirjade kohaselt piirdub konkurents ostutellimuste puhul ühe kandidaadi ja madala maksumusega lepingute puhul kolmega.

(3)  Sõlmitud lepingute kogusumma on ligikaudu 80 000 eurot, kuid komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 137 sätestatud piirmäär on 60 000 eurot.

---

BÜROO VASTUS

| 18. | Vastuvõtval liikmesriigil Lätil ei ole akrediteeritud Euroopa kooli. Uue akrediteeritud Euroopa kooli asutamine võtab aega. Seni on BERECi Büroo ajutise meetmena sõlminud otselepingud koolidega, mille peamine õppekeel on inglise, prantsuse ja saksa keel, et tagada töötajate laste rahvusvaheline õpe kooskõlas komisjoni suunistega personalipoliitika kohta Euroopa reguleerivates asutustes (1). BERECi Büroo nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, et teenuste raamlepingud ei ole BERECi Büroo kooliprobleemi lahendamisel asjakohased, ja kasutab tulevikus otseseid teenuslepinguid koolidega, ilma hanketa. BERECi Büroo oleks tänulik komisjoni ajakohaste suuniste eest, mis arvestaksid kooliteenuste eripära. |
| --- | --- |

18.

Vastuvõtval liikmesriigil Lätil ei ole akrediteeritud Euroopa kooli. Uue akrediteeritud Euroopa kooli asutamine võtab aega. Seni on BERECi Büroo ajutise meetmena sõlminud otselepingud koolidega, mille peamine õppekeel on inglise, prantsuse ja saksa keel, et tagada töötajate laste rahvusvaheline õpe kooskõlas komisjoni suunistega personalipoliitika kohta Euroopa reguleerivates asutustes (1). BERECi Büroo nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, et teenuste raamlepingud ei ole BERECi Büroo kooliprobleemi lahendamisel asjakohased, ja kasutab tulevikus otseseid teenuslepinguid koolidega, ilma hanketa. BERECi Büroo oleks tänulik komisjoni ajakohaste suuniste eest, mis arvestaksid kooliteenuste eripära.

| 19. | Ühise ümberliigituskomitee soovituste ja kõigi ümberliigituskõlblike ajutiste töötajate toimikute alusel võttis ametisse nimetav asutus vastu ümberliigitatavate ajutiste töötajate nimekirja.
  Lisaks nõustus ametisse nimetav asutus haldusjuhi ettepanekul ja pärast põhjalikku analüüsi nimetatud töötaja ümber liigitama kõrgema palgaastme 2. järku, mitte 1. järku; see ex ante erand registreeriti kooskõlas kehtestatud finantseeskirjadest ja menetlustest kõrvalekallete haldamise eeskirjadega. |
| --- | --- |

19.

Ühise ümberliigituskomitee soovituste ja kõigi ümberliigituskõlblike ajutiste töötajate toimikute alusel võttis ametisse nimetav asutus vastu ümberliigitatavate ajutiste töötajate nimekirja.

Lisaks nõustus ametisse nimetav asutus haldusjuhi ettepanekul ja pärast põhjalikku analüüsi nimetatud töötaja ümber liigitama kõrgema palgaastme 2. järku, mitte 1. järku; see ex ante erand registreeriti kooskõlas kehtestatud finantseeskirjadest ja menetlustest kõrvalekallete haldamise eeskirjadega.

| 20. | BERECi Büroo nõustub üldiselt kommentaariga personalihaldusteenuste raamlepingu kohta. Esimese erilepingu rakendamine on juba tekitanud mõningaid raskusi seoses asjaoluga, et lepingu sõlmimine põhines ainult hinnal, mitte konsultandi pädevusel ja kogemusel.
  Täielikus kooskõlas kontrollikoja märkustega lõpetas BERECi Büroo raamlepingu ja kehtestab vajalike teenuste saamiseks teistsuguse strateegia. |
| --- | --- |

20.

BERECi Büroo nõustub üldiselt kommentaariga personalihaldusteenuste raamlepingu kohta. Esimese erilepingu rakendamine on juba tekitanud mõningaid raskusi seoses asjaoluga, et lepingu sõlmimine põhines ainult hinnal, mitte konsultandi pädevusel ja kogemusel.

Täielikus kooskõlas kontrollikoja märkustega lõpetas BERECi Büroo raamlepingu ja kehtestab vajalike teenuste saamiseks teistsuguse strateegia.

| 21. | BERECi Büroo nõustub, et tööjõu suur voolavus on riskitegur, mis kajastub riskide registris olulise riskina, eelkõige arvestades asutuse väiksust, mille tõttu tekitab tööjõu suur voolavus suuremat kahju (BERECi Büroo on väikseim detsentraliseeritud Euroopa Liidu asutus).
  Juhtkond töötab praegu välja leevendusmeetmeid, kuid mõni tööjõu voolavust mõjutav strukturaalne ja väline horisontaaltegur ei sõltu BERECi Büroost, vaid tuleneb BERECi Büroo piirkondlikust/kohalikust tegevuskeskkonnast.
  Riskitegurit suurendas hiljutine netopalga vähenemine Läti paranduskoefitsiendi pideva vähendamise tõttu.
  Iga meede, mida BERECi Büroo võtab või kavandab olukorra parandamiseks, võib seda riski ainult leevendada; töötajate säilitamise probleemi püsivaks lahendamiseks on vaja välist sekkumist, eelkõige seoses praeguse paranduskoefitsientide süsteemiga. |
| --- | --- |

21.

BERECi Büroo nõustub, et tööjõu suur voolavus on riskitegur, mis kajastub riskide registris olulise riskina, eelkõige arvestades asutuse väiksust, mille tõttu tekitab tööjõu suur voolavus suuremat kahju (BERECi Büroo on väikseim detsentraliseeritud Euroopa Liidu asutus).

Juhtkond töötab praegu välja leevendusmeetmeid, kuid mõni tööjõu voolavust mõjutav strukturaalne ja väline horisontaaltegur ei sõltu BERECi Büroost, vaid tuleneb BERECi Büroo piirkondlikust/kohalikust tegevuskeskkonnast.

Riskitegurit suurendas hiljutine netopalga vähenemine Läti paranduskoefitsiendi pideva vähendamise tõttu.

Iga meede, mida BERECi Büroo võtab või kavandab olukorra parandamiseks, võib seda riski ainult leevendada; töötajate säilitamise probleemi püsivaks lahendamiseks on vaja välist sekkumist, eelkõige seoses praeguse paranduskoefitsientide süsteemiga.

| 22. | BERECi Büroo on teinud komisjoniga koostööd, et koostada asutamismääruse artiklis 25 sätestatud hindamisaruanne, ja on valmis tegema komisjoniga koostööd tulevaste hindamiste osas. BERECi Büroo täidab kõik valdkonna nõuded, mida võib kehtestada seadusandja. Praegu on BERECi määrus läbivaatamisel ja komisjoni ettepanekus on erisäte korduva hindamise kohta iga viie aasta tagant. |
| --- | --- |

22.

BERECi Büroo on teinud komisjoniga koostööd, et koostada asutamismääruse artiklis 25 sätestatud hindamisaruanne, ja on valmis tegema komisjoniga koostööd tulevaste hindamiste osas. BERECi Büroo täidab kõik valdkonna nõuded, mida võib kehtestada seadusandja. Praegu on BERECi määrus läbivaatamisel ja komisjoni ettepanekus on erisäte korduva hindamise kohta iga viie aasta tagant.

---

(1)  KOM(2005) 5304.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/37

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

(2017/C 417/04)

SISSEJUHATUS

| 1. | Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid. |
| --- | --- |

1.

Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid.

| 2. | Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Keskuse peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 49,6 | 50,5 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 218 | 225 |

2.

Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (2).

Tabel

Keskuse peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

49,6

50,5

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

218

225

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja keskuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Keskuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja keskuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Keskuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata keskuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata keskuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab keskuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui keskus on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab keskuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui keskus on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning keskus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning keskus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

Muu asjaolu

| 16. | Keskuse ülesandeks on pakkuda lisaks ELi institutsioonidele, kes tõlketeenuseid vajavad, ka ELi asutustele ja organitele nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid. Enamiku asutuste ja organite asutamismäärused sätestavad keskuse tõlketeenuste kasutamise. Osa neist (mis moodustab üle poole keskuse tuludest) kasutab järjest enam asutusesisest tõlkimist ja muid alternatiivseid lahendusi. See tähendab aga, et keskuse potentsiaali ei kasutata täies ulatuses, süsteemide arendamise ja jooksvad kulud Euroopa tasandil on kahekordsed ning keskuse ärimudel ja talitluspidevus võivad olla ohus. |
| --- | --- |

16.

Keskuse ülesandeks on pakkuda lisaks ELi institutsioonidele, kes tõlketeenuseid vajavad, ka ELi asutustele ja organitele nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid. Enamiku asutuste ja organite asutamismäärused sätestavad keskuse tõlketeenuste kasutamise. Osa neist (mis moodustab üle poole keskuse tuludest) kasutab järjest enam asutusesisest tõlkimist ja muid alternatiivseid lahendusi. See tähendab aga, et keskuse potentsiaali ei kasutata täies ulatuses, süsteemide arendamise ja jooksvad kulud Euroopa tasandil on kahekordsed ning keskuse ärimudel ja talitluspidevus võivad olla ohus.

| 17. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 18. | 2016. aastal vähenes keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht 34,2 miljoni euroni (2015. aasta lõpus 38,3 miljonit eurot) ja reservide maht 31,1 miljoni euroni (2015. aasta lõpus 34 miljonit eurot). Vähenemine on tingitud eelarvepõhimõttest, mille eesmärk on vähendada eelmistest aastatest kumuleerunud tulemit. |
| --- | --- |

18.

2016. aastal vähenes keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht 34,2 miljoni euroni (2015. aasta lõpus 38,3 miljonit eurot) ja reservide maht 31,1 miljoni euroni (2015. aasta lõpus 34 miljonit eurot). Vähenemine on tingitud eelarvepõhimõttest, mille eesmärk on vähendada eelmistest aastatest kumuleerunud tulemit.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 19. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

19.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 17. oktoobri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

1

(2)  Keskuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav keskuse veebisaidil www.cdt.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: keskuse edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012. aastal kontrollikoja auditeeritud 20 ELi ameti asutamismäärustes sätestatakse, et ametid peavad oma kõigi tõlkevajaduste rahuldamiseks kasutama keskuse teenuseid (keskuse asutamismääruses sätestatakse sama nõue veel nelja ameti jaoks). Teised ametid ei ole kohustatud keskuse teenuseid kasutama. Mittetehniliste dokumentide tõlkimiseks võiksid ametid kulude vähendamiseks kasutada kohalikke teenusepakkujaid. Kontrollikoda on seisukohal, et seadusandja peaks kaaluma kõigile ametitele sellise valikuvõimaluse andmist. | E/K
  (Seadusandja ei järginud soovitust) |
| 2015 | Keskusel puudub talitluspidevuse kava. Sellest tingituna ei täideta sisekontrollistandardit nr 10 (1). | Pooleli |
| 2015 | 2015. aasta lõpus oli keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht 38,3  miljonit eurot (2014. aasta lõpus 44 miljonit eurot) ja reservide suurus 34 miljonit eurot (2014. aasta lõpus 40,4  miljonit eurot). See kajastab hindade langust 2015. aastal. | E/K |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 2 miljonit eurot ehk 29 % (2014. aastal 1,5  miljonit eurot ehk 24 %). Ülekandmised puudutasid peamiselt 2015. aastal üüritud lisapindade remonti ja 2015. aasta lõpu seisuga veel osutamata IT-teenuseid. | E/K |
| 2015 | Keskus tühistas 5,9 miljoni euro ulatuses (12 %) 2015. aasta lõpu seisuga kehtinud assigneeringuid. Tühistamised on tingitud koosseisuväliste tõlkijatega seotud kulude ülehindamisest. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2012

2012. aastal kontrollikoja auditeeritud 20 ELi ameti asutamismäärustes sätestatakse, et ametid peavad oma kõigi tõlkevajaduste rahuldamiseks kasutama keskuse teenuseid (keskuse asutamismääruses sätestatakse sama nõue veel nelja ameti jaoks). Teised ametid ei ole kohustatud keskuse teenuseid kasutama. Mittetehniliste dokumentide tõlkimiseks võiksid ametid kulude vähendamiseks kasutada kohalikke teenusepakkujaid. Kontrollikoda on seisukohal, et seadusandja peaks kaaluma kõigile ametitele sellise valikuvõimaluse andmist.

E/K

(Seadusandja ei järginud soovitust)

2015

Keskusel puudub talitluspidevuse kava. Sellest tingituna ei täideta sisekontrollistandardit nr 10 (1).

Pooleli

2015

2015. aasta lõpus oli keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht 38,3  miljonit eurot (2014. aasta lõpus 44 miljonit eurot) ja reservide suurus 34 miljonit eurot (2014. aasta lõpus 40,4  miljonit eurot). See kajastab hindade langust 2015. aastal.

E/K

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 2 miljonit eurot ehk 29 % (2014. aastal 1,5  miljonit eurot ehk 24 %). Ülekandmised puudutasid peamiselt 2015. aastal üüritud lisapindade remonti ja 2015. aasta lõpu seisuga veel osutamata IT-teenuseid.

E/K

2015

Keskus tühistas 5,9 miljoni euro ulatuses (12 %) 2015. aasta lõpu seisuga kehtinud assigneeringuid. Tühistamised on tingitud koosseisuväliste tõlkijatega seotud kulude ülehindamisest.

E/K

---

(1)  Keskuse sisekontrollistandardid põhinevad komisjoni kehtestatud võrdväärsetel standarditel.

---

KESKUSE VASTUS

| 19. | Keskus on võtnud eelarve ülejäägi vähendamiseks mitmesuguseid meetmeid. 2016. aasta eelarve koostati defitsiidiga, et vähendada hinnastabiilsuse reservi. Aasta eelarve täitmise saldoga (-2,9 miljonit eurot) vähenes hinnastabiilsuse reserv ja ka sularahasaldo.
  Uue hinnastruktuuri rakendamisega väheneb keskuse klientide makstav tõlketöö keskmine hind ja 2017. aastal on oodata eelarve ülejäägi edasist kiiret vähenemist. |
| --- | --- |

19.

Keskus on võtnud eelarve ülejäägi vähendamiseks mitmesuguseid meetmeid. 2016. aasta eelarve koostati defitsiidiga, et vähendada hinnastabiilsuse reservi. Aasta eelarve täitmise saldoga (-2,9 miljonit eurot) vähenes hinnastabiilsuse reserv ja ka sularahasaldo.

Uue hinnastruktuuri rakendamisega väheneb keskuse klientide makstav tõlketöö keskmine hind ja 2017. aastal on oodata eelarve ülejäägi edasist kiiret vähenemist.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/42

---

ARUANNE

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

(2017/C 417/05)

SISSEJUHATUS

| 1. | Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamine eesmärk on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta. |
| --- | --- |

1.

Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamine eesmärk on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta.

| 2. | Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Keskuse peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (3) | 18,4 | 18,0 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 123 | 122 |

2.

Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (2).

Tabel

Keskuse peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (3)

18,4

18,0

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

123

122

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja keskuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Keskuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja keskuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Keskuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata keskuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata keskuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab keskuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui keskus on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab keskuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui keskus on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning keskus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning keskus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (7) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (7) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

16.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  Keskuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav keskuse veebisaidil www.cedefop.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: keskuse edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 477 994  eurot ehk 28 % (2013. aastal 425 877  eurot ehk 24 %). See tulenes põhiliselt suurest hulgast võrgu- ja IT-varustusest keskuse remonditud ruumide sisustamiseks, mida ei olnud veel paigaldatud või mille eest ei olnud 2015. aasta lõpuks veel arvet esitatud. | E/K |
| 2015 | Kreeka riigi poolt keskusele eraldatud hoone on ehitatud aktiivsele ebastabiilsele pinnasele, mis on tekitanud hoonele struktuurilist kahju. Kreeka ametiasutused tegid parandustöid ja tugevdasid hoone struktuuri. Parandustööd lõpetati 2015. aastal. Lisaks tegeleb keskus praegu mitmesuguste ohutusküsimustega, mis on seotud hoone konstruktsiooniga. Eelkõige puudutab see hoone klaasfassaadi ning keskuse konverentsiruumide katuseaknaid. See mõjutab keskuse ruumide kasutusvõimalusi. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 477 994  eurot ehk 28 % (2013. aastal 425 877  eurot ehk 24 %). See tulenes põhiliselt suurest hulgast võrgu- ja IT-varustusest keskuse remonditud ruumide sisustamiseks, mida ei olnud veel paigaldatud või mille eest ei olnud 2015. aasta lõpuks veel arvet esitatud.

E/K

2015

Kreeka riigi poolt keskusele eraldatud hoone on ehitatud aktiivsele ebastabiilsele pinnasele, mis on tekitanud hoonele struktuurilist kahju. Kreeka ametiasutused tegid parandustöid ja tugevdasid hoone struktuuri. Parandustööd lõpetati 2015. aastal. Lisaks tegeleb keskus praegu mitmesuguste ohutusküsimustega, mis on seotud hoone konstruktsiooniga. Eelkõige puudutab see hoone klaasfassaadi ning keskuse konverentsiruumide katuseaknaid. See mõjutab keskuse ruumide kasutusvõimalusi.

Lõpetatud

---

KESKUSE VASTUS

Keskus on võtnud kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/47

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/06)

SISSEJUHATUS

| 1. | Budapestis asuv Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219 (1), millega asendati ja tühistati nõukogu otsus 2005/681/JHA. Ameti ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühistele standarditele. |
| --- | --- |

1.

Budapestis asuv Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219 (1), millega asendati ja tühistati nõukogu otsus 2005/681/JHA. Ameti ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühistele standarditele.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 8,8 | 10,3 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 41 | 51 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

8,8

10,3

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

41

51

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (6) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (6) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (toetustegevuse kulud): 140 055 eurot ehk 30 % (2015. aastal olid need 212 456 eurot, st 49 %). Ülekandmised tulenevad põhiliselt sama aasta lõpus tellitud IT nõustamisteenusest ja IT-ga seotud toodetest. |
| --- | --- |

17.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (toetustegevuse kulud): 140 055 eurot ehk 30 % (2015. aastal olid need 212 456 eurot, st 49 %). Ülekandmised tulenevad põhiliselt sama aasta lõpus tellitud IT nõustamisteenusest ja IT-ga seotud toodetest.

MUUD KOMMENTAARID

| 18. | Tööjõu voolavus on suur ning see võib avaldada mõju tegevuse talitluspidevusele ja ameti võimele oma töökavas ettenähtud tegevusi ellu viia. 2016. aastal lahkus ametist 11 töötajat ja tööle võeti 21 uut töötajat. Töötaotluste vähesus, eriti asukohariigist erinevatest liikmesriikidest, seab ohtu ameti suutlikkuse sobivaid kandidaate tööle võtta. Aastatel 2013–2016 suurenes asukohariigist pärit töötajate arv ühelt kuueteistkümneni, mis moodustab 31 % kõikidest töötajatest 2016. aastal. Teistest liikmesriikidest pärit taotluste vähesuse põhjusteks võivad olla asukohariigis kohaldatav palga paranduskoefitsient (69 %) ja konkurents ühe teise ELi asutusega Budapestis. |
| --- | --- |

18.

Tööjõu voolavus on suur ning see võib avaldada mõju tegevuse talitluspidevusele ja ameti võimele oma töökavas ettenähtud tegevusi ellu viia. 2016. aastal lahkus ametist 11 töötajat ja tööle võeti 21 uut töötajat. Töötaotluste vähesus, eriti asukohariigist erinevatest liikmesriikidest, seab ohtu ameti suutlikkuse sobivaid kandidaate tööle võtta. Aastatel 2013–2016 suurenes asukohariigist pärit töötajate arv ühelt kuueteistkümneni, mis moodustab 31 % kõikidest töötajatest 2016. aastal. Teistest liikmesriikidest pärit taotluste vähesuse põhjusteks võivad olla asukohariigis kohaldatav palga paranduskoefitsient (69 %) ja konkurents ühe teise ELi asutusega Budapestis.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 19. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

19.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2219, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK (ELT L 319, 4.12.2015, lk 1).

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.cepol.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Ameti eelarve täitmise aruanne on vähem üksikasjalikum kui enamikul teistel ametitel, mis näitab, et ametite eelarvearuandluse suunised peaksid selgemad olema. | Lõpetatud |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud): 212 456  eurot ehk 49 % (2014. aastal 383 940  eurot ehk 59 %). Ülekandmiste kõrge määr oli tingitud ameti ümberpaigutamisest Ühendkuningriigist Ungarisse 2014. aasta septembris ja sellega seoses uute teenus- ja tarnelepingute sõlmimise vajadusest. Enamik nimetatud üheaastaste lepingute raames pakutavatest teenustest ei olnud veel 2015. aasta lõpuks osutatud. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2015

Ameti eelarve täitmise aruanne on vähem üksikasjalikum kui enamikul teistel ametitel, mis näitab, et ametite eelarvearuandluse suunised peaksid selgemad olema.

Lõpetatud

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud): 212 456  eurot ehk 49 % (2014. aastal 383 940  eurot ehk 59 %). Ülekandmiste kõrge määr oli tingitud ameti ümberpaigutamisest Ühendkuningriigist Ungarisse 2014. aasta septembris ja sellega seoses uute teenus- ja tarnelepingute sõlmimise vajadusest. Enamik nimetatud üheaastaste lepingute raames pakutavatest teenustest ei olnud veel 2015. aasta lõpuks osutatud.

Ei kohaldata

---

AMETI VASTUS

| 18. | Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. II jaotise ülekandmiste määr on põhjendatud seoses aasta lõpus tellitud IT-nõustamisteenuste ja IT-ga seotud toodete ja teenustega. CEPOL on veelgi parandanud eelarvehaldust ning teeb kõik, et suurendada kooskõla finantsmääruses sätestatud eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

18.

Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. II jaotise ülekandmiste määr on põhjendatud seoses aasta lõpus tellitud IT-nõustamisteenuste ja IT-ga seotud toodete ja teenustega. CEPOL on veelgi parandanud eelarvehaldust ning teeb kõik, et suurendada kooskõla finantsmääruses sätestatud eelarve aastasuse põhimõttega.

| 19. | Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Ameti ümberpaigutamisega Ühendkuningriigist Ungarisse, kus on oluliselt väiksem palga paranduskoefitsient, suurenes töölt lahkuvate isikute arv. Töökoha avaldusi esitati võrreldes siirdumiseelse ajaga vähem, ent see ei mõjutanud laekunud taotluste kvaliteeti ning ameti suutlikkust värvata sobilikke kandidaate. Ametikohtade madal järk koos palga väikese paranduskoefitsiendiga ei innusta eelkõige Lääne- ja Põhja-Euroopa kodanikke siirduma Ungarisse, mistõttu ei ole värbamismenetluses alati võimalik tagada geograafilist tasakaalu. CEPOL rakendab jätkuvalt töötajaskonna hoidmise ja talitluspidevuse meetmeid, ent kuni ametikohtade järgud ei tõuse, püsib ilmselt suur tööjõu voolavus. |
| --- | --- |

19.

Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Ameti ümberpaigutamisega Ühendkuningriigist Ungarisse, kus on oluliselt väiksem palga paranduskoefitsient, suurenes töölt lahkuvate isikute arv. Töökoha avaldusi esitati võrreldes siirdumiseelse ajaga vähem, ent see ei mõjutanud laekunud taotluste kvaliteeti ning ameti suutlikkust värvata sobilikke kandidaate. Ametikohtade madal järk koos palga väikese paranduskoefitsiendiga ei innusta eelkõige Lääne- ja Põhja-Euroopa kodanikke siirduma Ungarisse, mistõttu ei ole värbamismenetluses alati võimalik tagada geograafilist tasakaalu. CEPOL rakendab jätkuvalt töötajaskonna hoidmise ja talitluspidevuse meetmeid, ent kuni ametikohtade järgud ei tõuse, püsib ilmselt suur tööjõu voolavus.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/52

---

ARUANNE

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/07)

SISSEJUHATUS

| 1. | Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) asutati 1. jaanuaril 2005 (Rahvatervise Programmi Täitevamet – PHEA – ajavahemikul 2005–2008, Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC – perioodil 2008–2013 ning Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – CHAFEA – alates 1. jaanuarist 2014) (1). Rakendusameti asub Luxembourgis ja selle mandaati pikendati 31. detsembrini 2024. Rakendusamet rakendab ELi terviseprogrammi, tarbijaprogrammi ja algatust „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“. |
| --- | --- |

1.

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) asutati 1. jaanuaril 2005 (Rahvatervise Programmi Täitevamet – PHEA – ajavahemikul 2005–2008, Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC – perioodil 2008–2013 ning Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – CHAFEA – alates 1. jaanuarist 2014) (1). Rakendusameti asub Luxembourgis ja selle mandaati pikendati 31. detsembrini 2024. Rakendusamet rakendab ELi terviseprogrammi, tarbijaprogrammi ja algatust „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“.

| 2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 7,4 | 8,7 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 49 | 58 |

2.

Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

7,4

8,7

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

49

58

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja rakendusameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas asjakohaste õigusaktidega. Rakendusameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja rakendusameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas asjakohaste õigusaktidega. Rakendusameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata rakendusameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata rakendusameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab rakendusameti tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab rakendusameti tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning rakendusamet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning rakendusamet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 16. | Rakendusamet kandis järgmisse aastasse üle 1,1 miljonit eurot (48 %) III jaotise (rakendusameti tegevusega seotud kulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2015. aastal 0,9 miljonit eurot ehk 52 %). See tuleneb peamiselt tellitud IT-teenustest ja muudest uuringutest, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel läbi viidud ega lõpetatud. Rakendusamet tühistas 0,2 miljonit eurot ehk 17 % 2015. aastast 2016. aastasse tehtud ülekandmistest, mis viitab puudustele vajaduste planeerimises. |
| --- | --- |

16.

Rakendusamet kandis järgmisse aastasse üle 1,1 miljonit eurot (48 %) III jaotise (rakendusameti tegevusega seotud kulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2015. aastal 0,9 miljonit eurot ehk 52 %). See tuleneb peamiselt tellitud IT-teenustest ja muudest uuringutest, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel läbi viidud ega lõpetatud. Rakendusamet tühistas 0,2 miljonit eurot ehk 17 % 2015. aastast 2016. aastasse tehtud ülekandmistest, mis viitab puudustele vajaduste planeerimises.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 17. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

17.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Komisjoni otsus 2013/770/EL (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).

1

(2)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on veebisaidil http://ec.europa.eu/chafea/.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: rakendusameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Rakendusamet kandis järgmisse aastasse üle 0,5  miljonit eurot (36,4  %) II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2014. aastal 0,1  miljonit eurot ehk 13 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt rakendusameti kontoripinna suurendamise ja kontoriruumide sisustamisega (0,3  miljonit eurot). | E/K |
| 2015 | Rakendusamet kandis järgmisse aastasse üle 0,9  miljonit eurot (52 %) III jaotise (rakendusameti tegevusega seotud kulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2014. aastal 0,9  miljonit eurot ehk 50 %). Ülekandmiste peamiseks põhjuseks on asjaolu, et komisjon avaldas rakendusameti töökava hilinemisega (2015. aasta juunis). | E/K |
| 2015 | Rakendusamet tühistas 0,2  miljonit eurot ehk 18 % 2015. aastasse tehtud ülekandmistest (2014. aastal 0,1  miljonit eurot ehk 14 %), mis viitab puudustele eelarve planeerimises. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2015

Rakendusamet kandis järgmisse aastasse üle 0,5  miljonit eurot (36,4  %) II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2014. aastal 0,1  miljonit eurot ehk 13 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt rakendusameti kontoripinna suurendamise ja kontoriruumide sisustamisega (0,3  miljonit eurot).

E/K

2015

Rakendusamet kandis järgmisse aastasse üle 0,9  miljonit eurot (52 %) III jaotise (rakendusameti tegevusega seotud kulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2014. aastal 0,9  miljonit eurot ehk 50 %). Ülekandmiste peamiseks põhjuseks on asjaolu, et komisjon avaldas rakendusameti töökava hilinemisega (2015. aasta juunis).

E/K

2015

Rakendusamet tühistas 0,2  miljonit eurot ehk 18 % 2015. aastasse tehtud ülekandmistest (2014. aastal 0,1  miljonit eurot ehk 14 %), mis viitab puudustele eelarve planeerimises.

Pooleli

---

AMETI VASTUS

| 16. | Amet on kontrollikoja märkustega nõus. Amet teeb kõik endast oleneva, et veelgi vähendada ülekandmiste määra ja C8 tühistamismäära. |
| --- | --- |

16.

Amet on kontrollikoja märkustega nõus. Amet teeb kõik endast oleneva, et veelgi vähendada ülekandmiste määra ja C8 tühistamismäära.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/57

---

ARUANNE

Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/08)

SISSEJUHATUS

| 1. | Angers’is asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse taotlused ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevates asutustes. |
| --- | --- |

1.

Angers’is asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse taotlused ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevates asutustes.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 14,7 | 16,1 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 44 | 46 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

14,7

16,1

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

44

46

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul hindab kontrollikoda ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul hindab kontrollikoda ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

Muu asjaolu

| 15. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Amet on täielikult isemajandav, peamiselt ühenduse sordikaitse taotlejatelt ja ühenduse kaitse alla võetud sortide omanikelt saadavast tulust. Kuna ameti tuludest vaid ca 4 % laekub Ühendkuningriigis asuvatelt klientidelt, ei põhjusta Ühendkuningriigi lahkumine ameti hinnangul suurt riski selle tuludele. Samuti leiab amet, et on võimalik võtta meetmeid selle tagamiseks, et praegu Ühendkuningriigis toimuva taimeliikide uurimise jaoks on olemas asjakohased vahendid, ilma et see põhjustaks märkimisväärset ohtu ameti talitluspidevusele. |
| --- | --- |

15.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Amet on täielikult isemajandav, peamiselt ühenduse sordikaitse taotlejatelt ja ühenduse kaitse alla võetud sortide omanikelt saadavast tulust. Kuna ameti tuludest vaid ca 4 % laekub Ühendkuningriigis asuvatelt klientidelt, ei põhjusta Ühendkuningriigi lahkumine ameti hinnangul suurt riski selle tuludele. Samuti leiab amet, et on võimalik võtta meetmeid selle tagamiseks, et praegu Ühendkuningriigis toimuva taimeliikide uurimise jaoks on olemas asjakohased vahendid, ilma et see põhjustaks märkimisväärset ohtu ameti talitluspidevusele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 788 540 eurot ehk 40 % (2015. aastal 395 882 eurot ehk 28 %). See tuleneb peamiselt pooleliolevast hoonete renoveerimisest (284 423) eurot, IT-projektidest (253 483 eurot) ning auditite ja hindamiste kuludest (137 098 eurot), millega seotud teenused osutatakse osaliselt või arved esitatakse alles 2017. aastal. |
| --- | --- |

17.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 788 540 eurot ehk 40 % (2015. aastal 395 882 eurot ehk 28 %). See tuleneb peamiselt pooleliolevast hoonete renoveerimisest (284 423) eurot, IT-projektidest (253 483 eurot) ning auditite ja hindamiste kuludest (137 098 eurot), millega seotud teenused osutatakse osaliselt või arved esitatakse alles 2017. aastal.

| 18. | 2016. aastasse üle kantud 2015. aasta maksete assigneeringute tühistamise määr oli kõrge ka II jaotises – 17 % (2015. aastal 20 %), mis osutab vajadusele parandada eelarve planeerimist. |
| --- | --- |

18.

2016. aastasse üle kantud 2015. aasta maksete assigneeringute tühistamise määr oli kõrge ka II jaotises – 17 % (2015. aastal 20 %), mis osutab vajadusele parandada eelarve planeerimist.

MUUD KOMMENTAARID

| 19. | Ameti asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist. Ehkki amet ja komisjon on teinud konkreetsetes valdkondades juhtumipõhist hindamist, peaks amet koos komisjoniga kaaluma tulemuslikkuse tervikliku välishindamise tellimist vähemalt iga viie aasta tagant, nagu seda tehakse enamikus teistes ametites. Asutamismääruse läbivaatamisel tuleks selline nõue sisse viia. |
| --- | --- |

19.

Ameti asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist. Ehkki amet ja komisjon on teinud konkreetsetes valdkondades juhtumipõhist hindamist, peaks amet koos komisjoniga kaaluma tulemuslikkuse tervikliku välishindamise tellimist vähemalt iga viie aasta tagant, nagu seda tehakse enamikus teistes ametites. Asutamismääruse läbivaatamisel tuleks selline nõue sisse viia.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.cpvo.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Enamiku maksete tegemiseks kasutab amet elektroonilisi pangakanaleid. Peaarvepidaja või üks tema kahest asetäitjast allkirjastab maksed elektrooniliselt. Protsessi käigus ei nõuta teise inimese allkirja – ameti jaoks kujutab see endast finantsriski. | Alustamata |
| 2014 | Kuigi amet alustas tegevust 1995. aastal, ei ole endiselt allkirjastatud ameti ja selle personali töötingimusi täpsustavat tegevuskoha lepingut ameti ja asukohariigi vahel. | Pooleli |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 395 882  eurot ehk 28 % (2014. aastal 394 599  eurot ehk 30 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT projekte (134 030  eurot), lähetuskulusid (96 368  eurot) ja siseauditit puudutavate kuludega (82 070  eurot), millega seotud teenused osutatakse ja arved esitatakse 2016. aastal. | E/K |
| 2015 | 2015. aasta eelarvesse tehtud ülekandmiste tühistamise määr oli kõrge II jaotises – 20 % (2014. aastal 26 %) ja viitab kavandamisalastele puudustele. | Pooleli |
| 2015 | Kaebustega seotud menetluskulud pidid olema põhimõtteliselt kaetud kaebuste esitamise lõivuga (1). Nimetatud lõiv kattis aga vaid väikese osa tegelikest kuludest. 2015. aastal oli kaebuste esitamise lõivust saadud tulu 11 000  eurot (2014. aastal 12 500  eurot), samas kui apellatsioonikomisjoni liikmete kulud olid ca62 037  eurot (2014. aastal 80 114  eurot). | E/K |
| 2015 | 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli üle 90 päeva maksmata lõivude (enamjaolt kehtivusaasta lõivud) summa 240 766  eurot. Amet ei kasutanud kõiki enda finantsmääruses sätestatud võimalusi saamata lõivude sissenõudmiseks, nt sundtäitmise abil (2). | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2014

Enamiku maksete tegemiseks kasutab amet elektroonilisi pangakanaleid. Peaarvepidaja või üks tema kahest asetäitjast allkirjastab maksed elektrooniliselt. Protsessi käigus ei nõuta teise inimese allkirja – ameti jaoks kujutab see endast finantsriski.

Alustamata

2014

Kuigi amet alustas tegevust 1995. aastal, ei ole endiselt allkirjastatud ameti ja selle personali töötingimusi täpsustavat tegevuskoha lepingut ameti ja asukohariigi vahel.

Pooleli

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 395 882  eurot ehk 28 % (2014. aastal 394 599  eurot ehk 30 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT projekte (134 030  eurot), lähetuskulusid (96 368  eurot) ja siseauditit puudutavate kuludega (82 070  eurot), millega seotud teenused osutatakse ja arved esitatakse 2016. aastal.

E/K

2015

2015. aasta eelarvesse tehtud ülekandmiste tühistamise määr oli kõrge II jaotises – 20 % (2014. aastal 26 %) ja viitab kavandamisalastele puudustele.

Pooleli

2015

Kaebustega seotud menetluskulud pidid olema põhimõtteliselt kaetud kaebuste esitamise lõivuga (1). Nimetatud lõiv kattis aga vaid väikese osa tegelikest kuludest. 2015. aastal oli kaebuste esitamise lõivust saadud tulu 11 000  eurot (2014. aastal 12 500  eurot), samas kui apellatsioonikomisjoni liikmete kulud olid ca62 037  eurot (2014. aastal 80 114  eurot).

E/K

2015

31. detsembri 2015. aasta seisuga oli üle 90 päeva maksmata lõivude (enamjaolt kehtivusaasta lõivud) summa 240 766  eurot. Amet ei kasutanud kõiki enda finantsmääruses sätestatud võimalusi saamata lõivude sissenõudmiseks, nt sundtäitmise abil (2).

Pooleli

---

(1)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1238/95 (EÜT L 121, 1.6.1995, lk 31) põhjendused.

(2)  Ameti finantsmääruse artikkel 53.

---

AMETI VASTUSED

Amet võtab kontrollikoja kommentaarid teadmiseks.

| 17. | 2016. aasta ülekandmiste kõrge määr on suuresti seotud hoone renoveerimise ja IT arendusprojekti jätkumisega. Nende projektide rakendamine ei lange tegevuslikel põhjustel kokku kalendriaastaga. |
| --- | --- |

17.

2016. aasta ülekandmiste kõrge määr on suuresti seotud hoone renoveerimise ja IT arendusprojekti jätkumisega. Nende projektide rakendamine ei lange tegevuslikel põhjustel kokku kalendriaastaga.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/63

---

ARUANNE

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/09)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (edaspidi „amet“) asutati komisjoni rakendusotsusega nr 2013/776/EL (1), millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ. Amet juhib komisjonis heaks kiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (edaspidi „amet“) asutati komisjoni rakendusotsusega nr 2013/776/EL (1), millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ. Amet juhib komisjonis heaks kiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 46,9 | 49,1 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 441 | 442 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

46,9

49,1

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

441

442

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 16. | 2016. aastal toimunud iga-aastase varade inventuuri käigus ei suutnud amet kindlaks teha 46 IT-toote asukohta. Toodete esialgne soetusmaksumus oli 22 000 eurot. See annab tunnistust varade puudulikust säilitamisest. |
| --- | --- |

16.

2016. aastal toimunud iga-aastase varade inventuuri käigus ei suutnud amet kindlaks teha 46 IT-toote asukohta. Toodete esialgne soetusmaksumus oli 22 000 eurot. See annab tunnistust varade puudulikust säilitamisest.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (toetus ameti tegevusele) – 2,3 miljonit eurot ehk 47 % (2015. aastal 2,8 miljonit eurot ehk 50 %). See tuleneb peamiselt käimasolevatest projektiaudititest (0,8 miljonit eurot) ja IT-teenustest (0,9 miljonit eurot), mis telliti 2016. aastal, kuid mis olid aasta lõpu seisuga veel tasumata või mis osutatakse alles 2017. aastal. |
| --- | --- |

17.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (toetus ameti tegevusele) – 2,3 miljonit eurot ehk 47 % (2015. aastal 2,8 miljonit eurot ehk 50 %). See tuleneb peamiselt käimasolevatest projektiaudititest (0,8 miljonit eurot) ja IT-teenustest (0,9 miljonit eurot), mis telliti 2016. aastal, kuid mis olid aasta lõpu seisuga veel tasumata või mis osutatakse alles 2017. aastal.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 18. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

18.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 343, 19.12.2013, lk 46.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on veebisaidil www.eacea.ec.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (toetus ameti tegevusele) – 2,8  miljonit eurot ehk 50 % (2014. aastal 3,2  miljonit eurot ehk 56 %). See tuleneb peamiselt käimasolevatest projektiaudititest (1 miljon eurot), IT-teenustest (0,8  miljonit eurot), teabevahetuse ja väljaannetega seotud teenustest (0,5  miljonit eurot) ja tõlketeenustest (0,2  miljonit eurot), mis telliti 2015. aastal, kuid mis olid aasta lõpu seisuga veel tasumata või mis osutatakse alles 2016. aastal. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (toetus ameti tegevusele) – 2,8  miljonit eurot ehk 50 % (2014. aastal 3,2  miljonit eurot ehk 56 %). See tuleneb peamiselt käimasolevatest projektiaudititest (1 miljon eurot), IT-teenustest (0,8  miljonit eurot), teabevahetuse ja väljaannetega seotud teenustest (0,5  miljonit eurot) ja tõlketeenustest (0,2  miljonit eurot), mis telliti 2015. aastal, kuid mis olid aasta lõpu seisuga veel tasumata või mis osutatakse alles 2016. aastal.

E/K

---

AMETI VASTUS

| 16. | 2015.–2016. aastal toimunud iga-aastase varade inventuuri käigus kindlakstegemata asukohaga toodete väärtus moodustas üksnes 0,64 % kõikide IT-toodete koguväärtusest, mis on kooskõlas eelmiste aastate tulemustega. Tuleb märkida, et kindlakstegemata asukohaga toodete raamatupidamislik jääkväärtus on palju väiksem (ligikaudu 8 000 eurot) kui esialgne omandamise kulu.
  Amet jätkab oma tavapärast inventuuri, et tagada varade kaitsmine. |
| --- | --- |

16.

2015.–2016. aastal toimunud iga-aastase varade inventuuri käigus kindlakstegemata asukohaga toodete väärtus moodustas üksnes 0,64 % kõikide IT-toodete koguväärtusest, mis on kooskõlas eelmiste aastate tulemustega. Tuleb märkida, et kindlakstegemata asukohaga toodete raamatupidamislik jääkväärtus on palju väiksem (ligikaudu 8 000 eurot) kui esialgne omandamise kulu.

Amet jätkab oma tavapärast inventuuri, et tagada varade kaitsmine.

| 17. | Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Amet jätkab jõupingutusi, et piirata ülekandmiste määra. |
| --- | --- |

17.

Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Amet jätkab jõupingutusi, et piirata ülekandmiste määra.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/68

---

ARUANNE

Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/10)

SISSEJUHATUS

| 1. | Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“ või „EASA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1), mis tunnistati kehtetuks määrusega (EÜ) nr 216/2008 (2). Amet täidab lennundusohutuse valdkonnas konkreetseid reguleerivaid ja täidesaatvaid ülesandeid. |
| --- | --- |

1.

Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“ või „EASA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1), mis tunnistati kehtetuks määrusega (EÜ) nr 216/2008 (2). Amet täidab lennundusohutuse valdkonnas konkreetseid reguleerivaid ja täidesaatvaid ülesandeid.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 185,4 | 193,4 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 779 | 774 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

185,4

193,4

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

779

774

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| Arvamus









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

Arvamus

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

Muu asjaolu

| 16. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Ameti 2016. aasta eelarvet rahastati 70 % ulatuses lennundustööstuse teenustasudest ning 30 % ulatuses ELI vahenditest. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus ameti eelarvet vähendada. |
| --- | --- |

16.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Ameti 2016. aasta eelarvet rahastati 70 % ulatuses lennundustööstuse teenustasudest ning 30 % ulatuses ELI vahenditest. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus ameti eelarvet vähendada.

| 17. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 18. | Kuigi 2016. aasta lennundustööstuse rahastatud tegevuse tulemuseks oli 7,6 miljoni euro suurune eelarvepuudujääk, varieeruvad eelarve tulemused aastate kaupa (8) ning ametil on tekkinud 52 miljoni euro suurune ülejääk selle kategooria tegevustest. Ameti asutamismääruses sätestatakse, et lennundustööstuse teenustasud peaksid katma ameti asjaomase sertifitseerimistegevusega seotud kulud. Määruses puuduvad aga sätted kumuleerunud ülejäägi kohta. |
| --- | --- |

18.

Kuigi 2016. aasta lennundustööstuse rahastatud tegevuse tulemuseks oli 7,6 miljoni euro suurune eelarvepuudujääk, varieeruvad eelarve tulemused aastate kaupa (8) ning ametil on tekkinud 52 miljoni euro suurune ülejääk selle kategooria tegevustest. Ameti asutamismääruses sätestatakse, et lennundustööstuse teenustasud peaksid katma ameti asjaomase sertifitseerimistegevusega seotud kulud. Määruses puuduvad aga sätted kumuleerunud ülejäägi kohta.

MUUD KOMMENTAARID

| 19. | Ajavahemikul 2014–2016 kulutas amet 9,4 miljonit eurot (2016. aastal 4,4 miljonit eurot) oma kumuleerunud ülejäägist ameti uue hoone remondi (ja sinna kolimise) kulude rahastamise (12,4 miljonit eurot) katteks. Komisjon eraldas ELi eelarvest selleks otstarbeks 3 miljonit eurot. Rahastamise jagunemine lennundustööstuse ja liidu vahel on kooskõlas ameti kasutatava standardse kulude jaotamise metoodikaga ning selle tulemusena rahastati need tööd peamiselt tööstuse teenustasudest. |
| --- | --- |

19.

Ajavahemikul 2014–2016 kulutas amet 9,4 miljonit eurot (2016. aastal 4,4 miljonit eurot) oma kumuleerunud ülejäägist ameti uue hoone remondi (ja sinna kolimise) kulude rahastamise (12,4 miljonit eurot) katteks. Komisjon eraldas ELi eelarvest selleks otstarbeks 3 miljonit eurot. Rahastamise jagunemine lennundustööstuse ja liidu vahel on kooskõlas ameti kasutatava standardse kulude jaotamise metoodikaga ning selle tulemusena rahastati need tööd peamiselt tööstuse teenustasudest.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

2

(3)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.easa.europa.eu.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

(8)  Aastatel 2014 ja 2015 oli ülejäägi suurus vastavalt 15,3 miljonit ja 16,9 miljonit eurot.

8

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Amet alustas tegevust 2004. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut ameti ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks ameti ja selle personali töötingimuste läbipaistvust. | Lõpetatud (1) |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 4,4  miljonit eurot ehk 20,2  % (2014. aastal 3,6  miljonit eurot ehk 22 %) ning veelgi kõrgem III jaotises (tegevuskulud) – 2 miljonit eurot ehk 32,0  % (2014. aastal 2 miljonit eurot ehk 38,1  %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT-arendustega, mis telliti aasta lõpupoole, ning eeskirjade koostamise ja teadusuuringute projektidega, mis jätkuvad ka pärast 2015. aastat. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Amet alustas tegevust 2004. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut ameti ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks ameti ja selle personali töötingimuste läbipaistvust.

Lõpetatud (1)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 4,4  miljonit eurot ehk 20,2  % (2014. aastal 3,6  miljonit eurot ehk 22 %) ning veelgi kõrgem III jaotises (tegevuskulud) – 2 miljonit eurot ehk 32,0  % (2014. aastal 2 miljonit eurot ehk 38,1  %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT-arendustega, mis telliti aasta lõpupoole, ning eeskirjade koostamise ja teadusuuringute projektidega, mis jätkuvad ka pärast 2015. aastat.

E/K

---

(1)  Ameti ja liikmesriigi vaheline asukohaleping on sõlmitud ning jõustus 17. augustil 2017.

---

AMETI VASTUS

| 16. | Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Selle küsimusega tegelemiseks moodustati töörühm, kes tegi Brexiti võimalike riskide ja mõju esmase analüüsi. |
| --- | --- |

16.

Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Selle küsimusega tegelemiseks moodustati töörühm, kes tegi Brexiti võimalike riskide ja mõju esmase analüüsi.

| 20. | Asutamismäärus ja finantsmäärus sisaldavad sätteid tööstuse teenustasude käsitlemise kohta sihtotstarbelise tuluna. Sellest tulenevalt arvestab amet teenustasude ja lõivudega seotud ülejääki või puudujääki kumuleerunud ülejäägi all. See kumuleerunud ülejääk kõigub aasta-aastalt olenevalt eelarveaasta tulemist. 2010.–2015. aastal kõikus see alates 5,9 miljoni suurusest puudujäägist kuni 16,9 miljoni suuruse ülejäägini. Kumuleerunud ülejääk ehk puhver katab puudujääki ja võimaldab tegevuse jätkamist kuue kuu jooksul. Amet kavatseb muuta nii oma finantseeskirju kui ka teenustasude ja lõivude eeskirju, et kumuleerunud ülejäägi käsitlemist paremini sõnastada. |
| --- | --- |

20.

Asutamismäärus ja finantsmäärus sisaldavad sätteid tööstuse teenustasude käsitlemise kohta sihtotstarbelise tuluna. Sellest tulenevalt arvestab amet teenustasude ja lõivudega seotud ülejääki või puudujääki kumuleerunud ülejäägi all. See kumuleerunud ülejääk kõigub aasta-aastalt olenevalt eelarveaasta tulemist. 2010.–2015. aastal kõikus see alates 5,9 miljoni suurusest puudujäägist kuni 16,9 miljoni suuruse ülejäägini. Kumuleerunud ülejääk ehk puhver katab puudujääki ja võimaldab tegevuse jätkamist kuue kuu jooksul. Amet kavatseb muuta nii oma finantseeskirju kui ka teenustasude ja lõivude eeskirju, et kumuleerunud ülejäägi käsitlemist paremini sõnastada.

| 21. | Ameti haldusnõukogu teavitas eelarvepädevaid institutsioone (Euroopa Parlamenti ja nõukogu) kooskõlas ameti finantsmääruse artikliga 88 ameti uue peakontori projektist. 22. mail 2013 esitatud üksikasjalikust aruandest, mis sisaldab eelkõige rahastamiskava, nähtub järgmist:






  — | amet tegutses kooskõlas eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud teabega; |
| --- | --- | --- |

21.

Ameti haldusnõukogu teavitas eelarvepädevaid institutsioone (Euroopa Parlamenti ja nõukogu) kooskõlas ameti finantsmääruse artikliga 88 ameti uue peakontori projektist. 22. mail 2013 esitatud üksikasjalikust aruandest, mis sisaldab eelkõige rahastamiskava, nähtub järgmist:

—

amet tegutses kooskõlas eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud teabega;

| — | kooskõlas finantsmääruse artikliga 87 saadeti eelarvepädevatele asutustele igal aastal teade ehitustegevusest; |
| --- | --- |

—

kooskõlas finantsmääruse artikliga 87 saadeti eelarvepädevatele asutustele igal aastal teade ehitustegevusest;

| — | Euroopa Parlament kiitis aruande ja rahastamismehhanismi ameti rahastamiskava kohaselt heaks. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament kiitis aruande ja rahastamismehhanismi ameti rahastamiskava kohaselt heaks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/74 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/74

---

ARUANNE

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/11)

SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjoni rakendusotsusega 2013/771/EL asutati Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) perioodiks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024 (1). Rakendusameti põhiülesanne on juhtida tihedas koostöös seitsme komisjoni peadirektoraadiga ELi tegevust teadusuuringute ja uuendustegevuse, VKEde konkurentsivõime, keskkonna ja kliimameetmete, merenduse ja kalanduse valdkondades. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni rakendusotsusega 2013/771/EL asutati Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) perioodiks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024 (1). Rakendusameti põhiülesanne on juhtida tihedas koostöös seitsme komisjoni peadirektoraadiga ELi tegevust teadusuuringute ja uuendustegevuse, VKEde konkurentsivõime, keskkonna ja kliimameetmete, merenduse ja kalanduse valdkondades.

| 2. | Tabelis
  esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 36,4 | 35,8 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 373 | 417 |

2.

Tabelis
  esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

36,4

35,8

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

373

417

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja rakendusameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Rakendusameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja rakendusameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Rakendusameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata rakendusameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata rakendusameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab rakendusameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui rakendusamet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab rakendusameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui rakendusamet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning rakendusamet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning rakendusamet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 16. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 250 000 eurot ehk 33 % (2015. aastal 998 324 eurot ehk 14 %) ja III jaotises (rakendusameti tegevuse toetamine) – 2 550 000 eurot ehk 62 % (2015. aastal 4 miljonit eurot ehk 65 %). II jaotise ülekandmised on peamiselt seotud üüri (0,6 miljonit eurot) ja soetatud riistvaraga, mida ei olnud veel aasta lõpuks kohale toimetatud (0,5 miljonit eurot). III jaotise ülekandmised on seotud programmi LIFE puudutavate välisekspertide tehtavate hindamiste ja järelevalvega (1,5 miljonit eurot), pooleliolevate järelhindamistega (0,5 miljonit eurot) ja IT-teenustega (0,5 miljonit eurot), mis telliti 2016. aastal, kuid mis olid vaid osaliselt valminud ja mille eest ei olnud aasta lõpu seisuga veel tasutud. Rakendusamet peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. |
| --- | --- |

16.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 250 000 eurot ehk 33 % (2015. aastal 998 324 eurot ehk 14 %) ja III jaotises (rakendusameti tegevuse toetamine) – 2 550 000 eurot ehk 62 % (2015. aastal 4 miljonit eurot ehk 65 %). II jaotise ülekandmised on peamiselt seotud üüri (0,6 miljonit eurot) ja soetatud riistvaraga, mida ei olnud veel aasta lõpuks kohale toimetatud (0,5 miljonit eurot). III jaotise ülekandmised on seotud programmi LIFE puudutavate välisekspertide tehtavate hindamiste ja järelevalvega (1,5 miljonit eurot), pooleliolevate järelhindamistega (0,5 miljonit eurot) ja IT-teenustega (0,5 miljonit eurot), mis telliti 2016. aastal, kuid mis olid vaid osaliselt valminud ja mille eest ei olnud aasta lõpu seisuga veel tasutud. Rakendusamet peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel.

| 17. | Varasematest aastatest üle kantud vahendite tühistamise määr oli kõrge I jaotises (personalikulud) – 32 000 eurot ehk 8,3 %, mis viitab eelarvevajaduste ülehindamisele. |
| --- | --- |

17.

Varasematest aastatest üle kantud vahendite tühistamise määr oli kõrge I jaotises (personalikulud) – 32 000 eurot ehk 8,3 %, mis viitab eelarvevajaduste ülehindamisele.

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| 18. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

18.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 341, 18.12.2013, lk 73.

1

(2)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on veebisaidil www.ec.europa.eu/easme/.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: rakendusameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Kuigi rakendusameti eelarvet muudeti ja vähendati 3 miljoni euro võrra septembris 2014, kattis rakendusamet kulukohustustega vaid 91 % vähendatud eelarve assigneeringutest. Eelarve madal täitmismäär oli tingitud peamiselt rakendusameti laiendatud mandaadiga seonduvatest organisatsioonilistest ja tegevusalastest probleemidest, mis tekkisid lisaprogrammide ja ülesannete elluviimisel tihedas koostöös komisjoniga. Vaatamata sellele osutab eelarve oluline alakasutus vajadusele parandada rakendusameti eelarve planeerimist. | Lõpetatud |
| 2014 | Seda näitab ka 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute suur ja suurenenud summa, mis oli 3,8  miljonit eurot ehk 17 % (2013. aastal 1,3  miljonit eurot ehk 8 %), mis puudutas peamiselt III jaotist (programmide toetuskulud) ja mille summa oli 2,6  miljonit eurot ehk 72 % (2013. aastal 0,6  miljonit eurot ehk 35 %), mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | E/K |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (programmide toetuskulud) – 4 miljonit eurot ehk 65 % (2013. aastal 2,6  miljonit eurot ehk 72 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt ekspertide teenuste osutamiseks (3 miljonit eurot) ja välisauditite tegemiseks (0,6  miljonit eurot) sõlmitud lepingutega, millest 0,8  miljonit eurot allkirjastati 2015. aasta lõpupoole. Need ülekandmised tehti põhiliselt 2016. aastal osutatavate teenuste jaoks. | E/K |
| 2015 | 2015. aasta detsembris maksis rakendusamet 2,2  miljonit eurot enda käsutuses olevate pindade üüri ja nendega seonduvate kulude katmiseks aastal 2016. Nimetatud maksed tehti rakendusameti 2015. aasta eelarvest, mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega (1). | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2014

Kuigi rakendusameti eelarvet muudeti ja vähendati 3 miljoni euro võrra septembris 2014, kattis rakendusamet kulukohustustega vaid 91 % vähendatud eelarve assigneeringutest. Eelarve madal täitmismäär oli tingitud peamiselt rakendusameti laiendatud mandaadiga seonduvatest organisatsioonilistest ja tegevusalastest probleemidest, mis tekkisid lisaprogrammide ja ülesannete elluviimisel tihedas koostöös komisjoniga. Vaatamata sellele osutab eelarve oluline alakasutus vajadusele parandada rakendusameti eelarve planeerimist.

Lõpetatud

2014

Seda näitab ka 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute suur ja suurenenud summa, mis oli 3,8  miljonit eurot ehk 17 % (2013. aastal 1,3  miljonit eurot ehk 8 %), mis puudutas peamiselt III jaotist (programmide toetuskulud) ja mille summa oli 2,6  miljonit eurot ehk 72 % (2013. aastal 0,6  miljonit eurot ehk 35 %), mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

E/K

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (programmide toetuskulud) – 4 miljonit eurot ehk 65 % (2013. aastal 2,6  miljonit eurot ehk 72 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt ekspertide teenuste osutamiseks (3 miljonit eurot) ja välisauditite tegemiseks (0,6  miljonit eurot) sõlmitud lepingutega, millest 0,8  miljonit eurot allkirjastati 2015. aasta lõpupoole. Need ülekandmised tehti põhiliselt 2016. aastal osutatavate teenuste jaoks.

E/K

2015

2015. aasta detsembris maksis rakendusamet 2,2  miljonit eurot enda käsutuses olevate pindade üüri ja nendega seonduvate kulude katmiseks aastal 2016. Nimetatud maksed tehti rakendusameti 2015. aasta eelarvest, mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega (1).

E/K

---

(1)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6) artikkel 7.

---

AMETI VASTUS

| 17. | Amet võtab mitu meedet, et vähendada kulukohustuste assigneeringute ülekandmiste määra: i) suurendades võimaluste piires ettemaksete summat teenuste eest, mida osutavad infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB) ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat (DG HR; rendi- ja julgeolekukulud jne); ii) jälgides eelarve täitmist üksikasjalikumalt uue IT-vahendiga Bluebell ning iii) kandes programmi LIFE välisekspertide eelarvekulu alates 2018. aastast halduskuludest üle tegevuskulude alla, mida seejärel käsitletakse liigendatud eelarveassigneerigutena. |
| --- | --- |

17.

Amet võtab mitu meedet, et vähendada kulukohustuste assigneeringute ülekandmiste määra: i) suurendades võimaluste piires ettemaksete summat teenuste eest, mida osutavad infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (OIB) ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat (DG HR; rendi- ja julgeolekukulud jne); ii) jälgides eelarve täitmist üksikasjalikumalt uue IT-vahendiga Bluebell ning iii) kandes programmi LIFE välisekspertide eelarvekulu alates 2018. aastast halduskuludest üle tegevuskulude alla, mida seejärel käsitletakse liigendatud eelarveassigneerigutena.

| 18. | Ülekandmiste tühistamine summas 32 000 eurot (8,3 %) piirdus ühe konkreetse eelarvereaga I jaotises (individuaalsed maksed) ja seda mõjutas töötajate arvu muutumine. Eeldatavasti on see muutuja tulevikus stabiilsem. Amet hoiab ülekandmised minimaalsed ka edaspidi, kasutades väikest reservi kõigi selliste eelarveridade jaoks, mille lõplikud makstavad summad ei ole ülekandmise ettevalmistamisel täpselt teada. |
| --- | --- |

18.

Ülekandmiste tühistamine summas 32 000 eurot (8,3 %) piirdus ühe konkreetse eelarvereaga I jaotises (individuaalsed maksed) ja seda mõjutas töötajate arvu muutumine. Eeldatavasti on see muutuja tulevikus stabiilsem. Amet hoiab ülekandmised minimaalsed ka edaspidi, kasutades väikest reservi kõigi selliste eelarveridade jaoks, mille lõplikud makstavad summad ei ole ülekandmise ettevalmistamisel täpselt teada.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/79

---

ARUANNE

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/12)

SISSEJUHATUS

| 1. | Vallettas asuv Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1) ning selle eesmärk on tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, et liikmesriigid suudaksid paremini täita ELi ja rahvusvahelisi kohustusi pakkuda kaitset neile, kes seda vajavad. Alates 2015. aastast toetab amet rändekriisi kontekstis Kreekat ja Itaaliat. Euroopa Komisjon tegi 2016. aastal ettepaneku laiendada ameti mandaati ja suurendada oluliselt selle ülesandeid, et kõrvaldada kõik ülesehitusest tulenevad puudused, mis ELi varjupaigasüsteemi rakendamisel tekivad (2). Alates 2016. aastast tegelevad ameti esmase vastuvõtu meeskonnad ka ELi ja Türgi vahelise lepingu operatiivjuhtimisega ning toetavad Kreeka varjupaigatalitust. |
| --- | --- |

1.

Vallettas asuv Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1) ning selle eesmärk on tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, et liikmesriigid suudaksid paremini täita ELi ja rahvusvahelisi kohustusi pakkuda kaitset neile, kes seda vajavad. Alates 2015. aastast toetab amet rändekriisi kontekstis Kreekat ja Itaaliat. Euroopa Komisjon tegi 2016. aastal ettepaneku laiendada ameti mandaati ja suurendada oluliselt selle ülesandeid, et kõrvaldada kõik ülesehitusest tulenevad puudused, mis ELi varjupaigasüsteemi rakendamisel tekivad (2). Alates 2016. aastast tegelevad ameti esmase vastuvõtu meeskonnad ka ELi ja Türgi vahelise lepingu operatiivjuhtimisega ning toetavad Kreeka varjupaigatalitust.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (4) | 15,9 | 53 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (5) | 93 | 125 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (4)

15,9

53

Töötajate arv seisuga 31. detsember (5)

93

125

| 3. | Tabelis näidatakse, et ameti ülesannete olulise suurendamise tulemusel oli ameti 2016. aasta lõplik eelarve eelmise aasta eelarvega võrreldes üle kolme korra suurem. Lisaks suurenes 2016. aastal töötajate arv 34 % ning süsteeme ja menetlusi ei olnud ikka veel uue olukorraga toimetulemiseks kohandatud. |
| --- | --- |

3.

Tabelis näidatakse, et ameti ülesannete olulise suurendamise tulemusel oli ameti 2016. aasta lõplik eelarve eelmise aasta eelarvega võrreldes üle kolme korra suurem. Lisaks suurenes 2016. aastal töötajate arv 34 % ning süsteeme ja menetlusi ei olnud ikka veel uue olukorraga toimetulemiseks kohandatud.

| 4. | Käesoleva aruande lugemisel tuleks arvestada eespool loetletud väljakutseid ja kontrollikoja mandaati, mis põhineb rahvusvahelistel standarditel. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva aruande lugemisel tuleks arvestada eespool loetletud väljakutseid ja kontrollikoja mandaati, mis põhineb rahvusvahelistel standarditel.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 5. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  6. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

6.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Alus märkusega arvamusele

| 9. | Kontrollikoda tegi olulisi leide kahe 2016. aastaolulise hankemenetluse kohta viiest, mille alusel aasta jooksul makseid tehti (vt punktid 9.1 ja 9.2). See näitab vähest kontrolli ameti hankemenetluste üle.








  9.1. | Ühes auditeeritud hankemenetluses, mis puudutas perioodi 2016–2020 hõlmava 4 miljoni euro suuruse teenuste raamlepingu raames reisiteenuste pakkumist, paluti kahel pakkujal kolmest samade valikukriteeriumite puhul esitada täiendavat teavet. Kuigi kumbki neist ei esitanud nõutud teavet (esitada isikute CVd, kes pidid teenuseid EASO ruumides osutama), jäeti neist hankemenetlusest seetõttu välja vaid üks. Teisega sõlmiti leping selle põhjal, et asjakohased CVd esitatakse pärast lepingu sõlmimist. Seetõttu ei olnud hankemenetlus võrdse kohtlemise põhimõttega kooskõlas ja leping sõlmiti pakkujaga, kes valikukriteeriume ei täitnud. Kõnealune raamleping ja sellega seotud 2016. aasta maksed (kokku 920 561 eurot) on seega õigusnormide vastased. |
| --- | --- | --- |

9.

Kontrollikoda tegi olulisi leide kahe 2016. aastaolulise hankemenetluse kohta viiest, mille alusel aasta jooksul makseid tehti (vt punktid 9.1 ja 9.2). See näitab vähest kontrolli ameti hankemenetluste üle.

9.1.

Ühes auditeeritud hankemenetluses, mis puudutas perioodi 2016–2020 hõlmava 4 miljoni euro suuruse teenuste raamlepingu raames reisiteenuste pakkumist, paluti kahel pakkujal kolmest samade valikukriteeriumite puhul esitada täiendavat teavet. Kuigi kumbki neist ei esitanud nõutud teavet (esitada isikute CVd, kes pidid teenuseid EASO ruumides osutama), jäeti neist hankemenetlusest seetõttu välja vaid üks. Teisega sõlmiti leping selle põhjal, et asjakohased CVd esitatakse pärast lepingu sõlmimist. Seetõttu ei olnud hankemenetlus võrdse kohtlemise põhimõttega kooskõlas ja leping sõlmiti pakkujaga, kes valikukriteeriume ei täitnud. Kõnealune raamleping ja sellega seotud 2016. aasta maksed (kokku 920 561 eurot) on seega õigusnormide vastased.

| 9.2. | 2016. aasta veebruaris sõlmis amet ilma hankemenetluseta üheks aastaks raamlepingu rändekriisiga tegelemise toetamiseks vajalike ajutiste teenuste osutamiseks summas 3,6 miljonit eurot. Raamleping sõlmiti ühe eelnevalt valitud ettevõtjaga ilma ühegi ELi finantsmäärusega ette nähtud hankemenetluse kohaldamiseta (8). Raamlepingu sõlmimine ei olnud seetõttu asjaomaste ELi eeskirjadega kooskõlas ja lepinguga seotud 2016. aasta maksed (kokku 592 273 eurot) on seega õigusnormide vastased. |
| --- | --- |

9.2.

2016. aasta veebruaris sõlmis amet ilma hankemenetluseta üheks aastaks raamlepingu rändekriisiga tegelemise toetamiseks vajalike ajutiste teenuste osutamiseks summas 3,6 miljonit eurot. Raamleping sõlmiti ühe eelnevalt valitud ettevõtjaga ilma ühegi ELi finantsmäärusega ette nähtud hankemenetluse kohaldamiseta (8). Raamlepingu sõlmimine ei olnud seetõttu asjaomaste ELi eeskirjadega kooskõlas ja lepinguga seotud 2016. aasta maksed (kokku 592 273 eurot) on seega õigusnormide vastased.

| 10. | Punktides 9.1–9.2 kirjeldatud asjaoludega seotud summad moodustavad ameti 2016. aasta kogukuludest 2,9 %. |
| --- | --- |

10.

Punktides 9.1–9.2 kirjeldatud asjaoludega seotud summad moodustavad ameti 2016. aasta kogukuludest 2,9 %.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Välja arvatud märkusega arvamuse esitamise aluses (vt punkt 9) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 2016. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Välja arvatud märkusega arvamuse esitamise aluses (vt punkt 9) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 2016. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 12. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

12.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 13. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

13.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 14. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

14.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 15. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 16. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

16.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 17. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

17.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 18. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

18.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 19. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

19.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele.

| 20. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

20.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 21. | 2016. aasta augustis käivitas amet avatud (viieosalise) hankemenetluse raamlepingu sõlmimiseks, millega katta eri riikide vajadus kultuurivahendajate/tõlkide järele. Raamlepingu nelja allkirjastatud ja auditeeritud osa (2.–5. osa) kogusumma oli 60 miljonit eurot, mis oli ette nähtud neljaks aastaks. Nende osade täitmine anti ühele pakkujale, kes oli kaskaadlepingus esimene töövõtja. See pakkuja oli eelneva kolme aasta puhul täitnud valikukriteeriumide finantsnõuded (aastakäive 1 miljon eurot) kahel aastal ning ühe aasta kohta sõlmiti ühe mittetulundusühinguga leping, mille alusel võis pakkuja selle ühingu käibe enda omale liita. Finantsmääruse kohaselt on pakkujal lubatud toetuda muude ühingute finants- ja majanduslikule suutlikkusele. Käesoleval juhul ei ole aga selge, kuidas nimetatud ühingu käivet teise ettevõtja omale liita. Samuti ei ole selle tegevuse olemust arvestades selge, kas ettevõtja on suuteline tellitavate teenuste pakkumist toetama. Amet oleks pidanud selle pakkumuse tagasi lükkama, kuna see ei olnud kooskõlas pakkuja majandusliku ja finantssuutlikkuse nõuetega. Selle tagajärjel on raamleping ja kõik asjaomased maksed õigusnormide vastased (2016. aastal makseid ei tehtud). |
| --- | --- |

21.

2016. aasta augustis käivitas amet avatud (viieosalise) hankemenetluse raamlepingu sõlmimiseks, millega katta eri riikide vajadus kultuurivahendajate/tõlkide järele. Raamlepingu nelja allkirjastatud ja auditeeritud osa (2.–5. osa) kogusumma oli 60 miljonit eurot, mis oli ette nähtud neljaks aastaks. Nende osade täitmine anti ühele pakkujale, kes oli kaskaadlepingus esimene töövõtja. See pakkuja oli eelneva kolme aasta puhul täitnud valikukriteeriumide finantsnõuded (aastakäive 1 miljon eurot) kahel aastal ning ühe aasta kohta sõlmiti ühe mittetulundusühinguga leping, mille alusel võis pakkuja selle ühingu käibe enda omale liita. Finantsmääruse kohaselt on pakkujal lubatud toetuda muude ühingute finants- ja majanduslikule suutlikkusele. Käesoleval juhul ei ole aga selge, kuidas nimetatud ühingu käivet teise ettevõtja omale liita. Samuti ei ole selle tegevuse olemust arvestades selge, kas ettevõtja on suuteline tellitavate teenuste pakkumist toetama. Amet oleks pidanud selle pakkumuse tagasi lükkama, kuna see ei olnud kooskõlas pakkuja majandusliku ja finantssuutlikkuse nõuetega. Selle tagajärjel on raamleping ja kõik asjaomased maksed õigusnormide vastased (2016. aastal makseid ei tehtud).

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 22. | Euroopa Ülemkogu erikohtumisel 23. aprillil 2015 ning välis- ja siseministrite 20. aprilli 2015. aasta kohtumisel vastu võetud 10 punkti kavas kutsuti liikmesriike üles kindlustama kõikidelt rändajatelt sõrmejälgede võtmine. Nõude täitmiseks tuli Kreeka ametiasutustes sõrmejälgede võtmise suutlikkust kiiresti suurendada. Komisjon määras selle ülesande ametile. Sel eesmärgil soetati ja seejärel annetati Kreeka riigile komisjoni ja ameti vahel sõlmitud toetuslepingu alusel 90 sõrmejälgede skaneerimismasinat ja 90 nendega ühendatavat arvutit (edaspidi „seadmed“) summas 1,1 miljonit eurot. Toetuslepingu kohaselt tuli seadmed tarnida Ateena politsei IT-osakonnale ja sealt edasi jaotada Kreeka saartel asuvatele esmase vastuvõtu keskustele. Meetme kirjelduse kohaselt pidid ameti töötajad olema kohapeal, et tagada seadmete nõuetekohane kohaletoimetamine, paigaldamine ja omandi üleandmine Kreeka politseile. Ameti töötajad ei olnud aga selle nõude täitmiseks kohapeal ning asjaomastelt Kreeka ametiasutustelt saadi alles 2017. aasta juulis kinnitus selle kohta, et seadmed olid 2016. aasta veebruaris ja märtsi alguses esmase vastuvõtu keskustesse toimetatud ning et neid kasutatakse eesmärgipäraselt. |
| --- | --- |

22.

Euroopa Ülemkogu erikohtumisel 23. aprillil 2015 ning välis- ja siseministrite 20. aprilli 2015. aasta kohtumisel vastu võetud 10 punkti kavas kutsuti liikmesriike üles kindlustama kõikidelt rändajatelt sõrmejälgede võtmine. Nõude täitmiseks tuli Kreeka ametiasutustes sõrmejälgede võtmise suutlikkust kiiresti suurendada. Komisjon määras selle ülesande ametile. Sel eesmärgil soetati ja seejärel annetati Kreeka riigile komisjoni ja ameti vahel sõlmitud toetuslepingu alusel 90 sõrmejälgede skaneerimismasinat ja 90 nendega ühendatavat arvutit (edaspidi „seadmed“) summas 1,1 miljonit eurot. Toetuslepingu kohaselt tuli seadmed tarnida Ateena politsei IT-osakonnale ja sealt edasi jaotada Kreeka saartel asuvatele esmase vastuvõtu keskustele. Meetme kirjelduse kohaselt pidid ameti töötajad olema kohapeal, et tagada seadmete nõuetekohane kohaletoimetamine, paigaldamine ja omandi üleandmine Kreeka politseile. Ameti töötajad ei olnud aga selle nõude täitmiseks kohapeal ning asjaomastelt Kreeka ametiasutustelt saadi alles 2017. aasta juulis kinnitus selle kohta, et seadmed olid 2016. aasta veebruaris ja märtsi alguses esmase vastuvõtu keskustesse toimetatud ning et neid kasutatakse eesmärgipäraselt.

| 23. | Kui pakkumuses esitatud hind või kulud tunduvad olevat põhjendamatult madalad, nõuab hankija kirjalikult nende kohta täpsustusi ja annab pakkujale võimaluse esitada märkusi (10). Eri riikides kultuurivahendajate/tõlkide hankemenetluse kahe osa (3. ja 5. osa) (vt ka punkt 21) kohta oli amet saanud finantspakkumusi, mis olid vastavalt 50 % ja 31 % järgmistest pakkumustest odavamad. Kuigi see näitab, et pakkumuste hinnad on põhjendamatult madalad, ei pidanud amet vajalikuks küsida pakkujalt selle kohta täiendavaid selgitusi. |
| --- | --- |

23.

Kui pakkumuses esitatud hind või kulud tunduvad olevat põhjendamatult madalad, nõuab hankija kirjalikult nende kohta täpsustusi ja annab pakkujale võimaluse esitada märkusi (10). Eri riikides kultuurivahendajate/tõlkide hankemenetluse kahe osa (3. ja 5. osa) (vt ka punkt 21) kohta oli amet saanud finantspakkumusi, mis olid vastavalt 50 % ja 31 % järgmistest pakkumustest odavamad. Kuigi see näitab, et pakkumuste hinnad on põhjendamatult madalad, ei pidanud amet vajalikuks küsida pakkujalt selle kohta täiendavaid selgitusi.

| 24. | Euroopa Komisjoni siseauditi talituse 2016. aasta oktoobrist pärineva auditiaruande kohaselt ei olnud halduskulude hankemenetluste kavandamine nõuetekohane ning menetluste järelevalve ja raamlepingute raames lepingute sõlmimine puudulik. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

24.

Euroopa Komisjoni siseauditi talituse 2016. aasta oktoobrist pärineva auditiaruande kohaselt ei olnud halduskulude hankemenetluste kavandamine nõuetekohane ning menetluste järelevalve ja raamlepingute raames lepingute sõlmimine puudulik. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava.

| 25. | 2016. aastal seisis amet silmitsi mitme tegevuskeskkonna alase probleemiga, mis peale eelarve olulise suurendamise ja ülesannete laiendamise hõlmasid ka tehingute arvu olulist suurenemist, peaarvepidaja (raamatupidaja) vahetumist ja mitut ajutist lahendust ning paberivaba töövoosüsteemi kasutuselevõttu. Olukorra märkimisväärset muutmist ja ebastabiilsust ei vähendanud ka raamatupidamissüsteemi uuesti kinnitamine ega tehingute regulaarse järelkontrollisüsteemi kasutuselevõtt (11). |
| --- | --- |

25.

2016. aastal seisis amet silmitsi mitme tegevuskeskkonna alase probleemiga, mis peale eelarve olulise suurendamise ja ülesannete laiendamise hõlmasid ka tehingute arvu olulist suurenemist, peaarvepidaja (raamatupidaja) vahetumist ja mitut ajutist lahendust ning paberivaba töövoosüsteemi kasutuselevõttu. Olukorra märkimisväärset muutmist ja ebastabiilsust ei vähendanud ka raamatupidamissüsteemi uuesti kinnitamine ega tehingute regulaarse järelkontrollisüsteemi kasutuselevõtt (11).

| 26. | 2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (amet kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga alla raamlepingu tarkvara ja litsentside soetamiseks ning hoolduseks ja toeks. Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana ameti ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendamisteenuse eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 % võrra. Aastal 2016 moodustasid maksed raamlepingu sõlminud töövõtjale 534 900 eurot. Amet ei kontrollinud süstemaatiliselt hindu ja vahendustasusid ega võrrelnud neid tarnijate hinnapakkumiste ja töövõtjale esitatud arvetega. |
| --- | --- |

26.

2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (amet kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga alla raamlepingu tarkvara ja litsentside soetamiseks ning hoolduseks ja toeks. Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana ameti ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendamisteenuse eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 % võrra. Aastal 2016 moodustasid maksed raamlepingu sõlminud töövõtjale 534 900 eurot. Amet ei kontrollinud süstemaatiliselt hindu ja vahendustasusid ega võrrelnud neid tarnijate hinnapakkumiste ja töövõtjale esitatud arvetega.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 27. | Detsembris 2015 valmis lõplik versioon komisjoni tellitud välishindamisest, milles uuriti ameti tulemuslikkust ajavahemikus 2011–2014. Hindamises kinnitati ameti missiooni ja ülesannete asjakohasust ning leiti, et selle põhiülesanded on üldiselt tõhusalt ellu viidud ja enamik kavandatud tulemustest on saavutatud. Hindamises viidati ka vajadusele suurendada tegevuse tulemuslikkust ning tagada veelgi suurem koostöö ja tegevuste ühtlustatus rändeküsimustega tegelevate teiste ELi ja rahvusvaheliste institutsioonide ja asutustega. Pikendatud mandaadist tulenevalt viib amet ellu oma haldusnõukoguga kokku lepitud tegevuskava, mille lõplik rakendusaruanne peaks valmima 2017. aasta juunis. |
| --- | --- |

27.

Detsembris 2015 valmis lõplik versioon komisjoni tellitud välishindamisest, milles uuriti ameti tulemuslikkust ajavahemikus 2011–2014. Hindamises kinnitati ameti missiooni ja ülesannete asjakohasust ning leiti, et selle põhiülesanded on üldiselt tõhusalt ellu viidud ja enamik kavandatud tulemustest on saavutatud. Hindamises viidati ka vajadusele suurendada tegevuse tulemuslikkust ning tagada veelgi suurem koostöö ja tegevuste ühtlustatus rändeküsimustega tegelevate teiste ELi ja rahvusvaheliste institutsioonide ja asutustega. Pikendatud mandaadist tulenevalt viib amet ellu oma haldusnõukoguga kokku lepitud tegevuskava, mille lõplik rakendusaruanne peaks valmima 2017. aasta juunis.

| 28. | Amet soetas ja paigaldas 65 konteinerit kogumaksumusega 852 136 eurot, mida oli kavas kasutada mobiilsete büroodena Kreeka ja Itaalia esmase vastuvõtu keskustes. Osa konteineritest paigaldati kohta, kus ametile mittekuuluvad sarnased konteinerid hiljem rahutuste käigus hävitati. Amet ei ole konteinereid selle riski vastu kindlustuslepinguga kindlustanud. |
| --- | --- |

28.

Amet soetas ja paigaldas 65 konteinerit kogumaksumusega 852 136 eurot, mida oli kavas kasutada mobiilsete büroodena Kreeka ja Itaalia esmase vastuvõtu keskustes. Osa konteineritest paigaldati kohta, kus ametile mittekuuluvad sarnased konteinerid hiljem rahutuste käigus hävitati. Amet ei ole konteinereid selle riski vastu kindlustuslepinguga kindlustanud.

| 29. | Amet ei ole kõiki oma saadaolevaid summasid õigeaegselt sisse nõudnud. Aastate 2014 ja 2015 eest käibemaksutagastusi (vastavalt 180 919 ja 245 960 eurot) ei olnud 2016. aasta lõpuks veel tagasi makstud. |
| --- | --- |

29.

Amet ei ole kõiki oma saadaolevaid summasid õigeaegselt sisse nõudnud. Aastate 2014 ja 2015 eest käibemaksutagastusi (vastavalt 180 919 ja 245 960 eurot) ei olnud 2016. aasta lõpuks veel tagasi makstud.

EELARVE TÄITMINE

| 30. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 2,5 miljonit eurot ehk 43,9 % (2015. aastal 1 076 583 eurot ehk 36,9 %). Ülekandmised on peamiselt seotud IT-taristu, tõlgete, väljaannete, ärikonsultatsioonide ja haldusnõukogu koosolekukuludega, mille lepingud sõlmiti 2016. aasta lõpupoole ja/või millega seotud arved esitati alles 2017. aastal. |
| --- | --- |

30.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 2,5 miljonit eurot ehk 43,9 % (2015. aastal 1 076 583 eurot ehk 36,9 %). Ülekandmised on peamiselt seotud IT-taristu, tõlgete, väljaannete, ärikonsultatsioonide ja haldusnõukogu koosolekukuludega, mille lepingud sõlmiti 2016. aasta lõpupoole ja/või millega seotud arved esitati alles 2017. aastal.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 31. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

31.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 17. oktoobri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

1

(2)  COM(2016) 271 final

2

final

(3)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.easo.europa.eu.

3

(4)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

4

(5)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

5

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklis 104 sätestatakse, et avaliku hanke lepinguid, sealhulgas raamlepinguid, võib sõlmida ainult selles artiklis loetletud hankemenetluste kaudu.

8

(9)  Määrus (EL, Euratom) nr 966/2012.

9

(10)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), artikkel 151.

10

(11)  Välja arvatud komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingu alusel tehtud tehingud.

11

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Värbamismenetluste läbipaistvust tuleks parandada: puudusid tõendid selle kohta, et amet oleks enne avalduste hindamist kehtestanud koefitsiendid ja lävendid intervjuule kutsumiseks ja reservnimekirja kandmiseks, või et kirjalike testide ja intervjuude küsimused oleksid olnud kehtestatud enne avalduste hindamist. | Lõpetatud |
| 2013 | Kõikide tehtud maksete hulgast tehti 446 (18 %) makset pärast finantsmäärusega sätestatud tähtaega. Maksed hilinesid keskmiselt 21 päeva. | Alustamata (1) |
| 2013 | 16 sisekontrollistandardist 6 ei ole veel täielikult rakendatud. | Pooleli (2) |
| 2013 | Värbamismenetluste läbipaistvust tuleks parandada: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist, mis suurendab riski, et avaldused mõjutavad küsimuste kehtestamist; valikukomisjonid ei andnud alati punkte kõikidele vaba ametikoha teates esitatud valikukriteeriumitele; valikukomisjoni liikmete allkirjastatud huvide konflikti puudumise deklaratsioonides loetakse potentsiaalseks huvide konfliktiks ainult isiklikku suhet ja jäetakse täielikult välja ametialased suhted; ühe konkreetse värbamismenetluse puhul täheldati lahknevust vaba ametikoha teates sisalduva valikukriteeriumi ja vastava tõendatud töökogemuse aastate arvu puudutava valikukriteeriumi vahel. | Lõpetatud |
| 2014 | 1 062 makset (28,6  %) kõigist sooritatud maksetest tehti pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 24 päeva. | Alustamata (1) |
| 2014 | Ameti tööjõu voolavus on suur – 2014. aastal lahkus ametist 14 töötajat, sh neli juhtivtöötajat. Tööjõu suur voolavus ohustab oluliselt iga-aastases ja mitmeaastases tööprogrammis kehtestatud eesmärkide saavutamist. | Pooleli (3) |
| 2014 | Tegevdirektori otsuse kohaselt liigitatakse EASO korraldatud kohtumistel osalejate hüvitamisele kuuluvad kulud kolme kategooriasse (A, B või C). 2014. aastal oli kohtumistel osalejatele hüvitatud kulude kogusumma 997 506 eurot. A-kategooria osalejad, kes peaksid kohtumistel täitma eriülesandeid, saavad reisikulude ja päevarahade kindlasummalist hüvitist, kuid B-kategooria osalejatele makstakse vaid reisikulude kindlasummalist hüvitist. C-kategooria osalejatele ei ole hüvitisi ette nähtud. A-kategooria hüvitiste saajate arv suurenes 61 protsendilt 2013. aastal 69 protsendile 2014. aastal. Puuduvad dokumendid, mis õigustaksid osalejate kolme kategooriasse liigitamist. | Pooleli (4) |
| 2015 | Amet võttis kulukohustusi üksnes summas 14,5  miljonit eurot ehk 93,7  % heakskiidetud eelarvest (2014. aastal 12,4  miljonit eurot ehk 84,7  %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 076 583 eurot ehk 36,9  % (2014. aastal 635 492  eurot ehk 28,7  %). See tulenes peamiselt 2015. viimases kvartalis tellitud IKT arendusega seotud konsultatsiooniteenustest (0,4  miljonit eurot) ja investeeringutest IT-taristusse (0,3  miljonit eurot), võttes arvesse kavandatavat uute töötajate värbamist vastavalt eelarvepädevate institutsioonide 2015. aasta lõpus tehtud otsusele ametikohtade loetelu pikendada. | E/K |
| 2015 | Ameti direktor kiitis 2015. aasta novembris heaks ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmise uue korra. See lahendab enamiku kontrollikoja varasemates auditites tõstatatud probleemidest. Uue korra rakendamist kontrollitakse 2016. aastal, kui on kavas tööle võtta märkimisväärsel arvul uusi töötajaid. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata)

2012

Värbamismenetluste läbipaistvust tuleks parandada: puudusid tõendid selle kohta, et amet oleks enne avalduste hindamist kehtestanud koefitsiendid ja lävendid intervjuule kutsumiseks ja reservnimekirja kandmiseks, või et kirjalike testide ja intervjuude küsimused oleksid olnud kehtestatud enne avalduste hindamist.

Lõpetatud

2013

Kõikide tehtud maksete hulgast tehti 446 (18 %) makset pärast finantsmäärusega sätestatud tähtaega. Maksed hilinesid keskmiselt 21 päeva.

Alustamata (1)

2013

16 sisekontrollistandardist 6 ei ole veel täielikult rakendatud.

Pooleli (2)

2013

Värbamismenetluste läbipaistvust tuleks parandada: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist, mis suurendab riski, et avaldused mõjutavad küsimuste kehtestamist; valikukomisjonid ei andnud alati punkte kõikidele vaba ametikoha teates esitatud valikukriteeriumitele; valikukomisjoni liikmete allkirjastatud huvide konflikti puudumise deklaratsioonides loetakse potentsiaalseks huvide konfliktiks ainult isiklikku suhet ja jäetakse täielikult välja ametialased suhted; ühe konkreetse värbamismenetluse puhul täheldati lahknevust vaba ametikoha teates sisalduva valikukriteeriumi ja vastava tõendatud töökogemuse aastate arvu puudutava valikukriteeriumi vahel.

Lõpetatud

2014

1 062 makset (28,6  %) kõigist sooritatud maksetest tehti pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 24 päeva.

Alustamata (1)

2014

Ameti tööjõu voolavus on suur – 2014. aastal lahkus ametist 14 töötajat, sh neli juhtivtöötajat. Tööjõu suur voolavus ohustab oluliselt iga-aastases ja mitmeaastases tööprogrammis kehtestatud eesmärkide saavutamist.

Pooleli (3)

2014

Tegevdirektori otsuse kohaselt liigitatakse EASO korraldatud kohtumistel osalejate hüvitamisele kuuluvad kulud kolme kategooriasse (A, B või C). 2014. aastal oli kohtumistel osalejatele hüvitatud kulude kogusumma 997 506 eurot. A-kategooria osalejad, kes peaksid kohtumistel täitma eriülesandeid, saavad reisikulude ja päevarahade kindlasummalist hüvitist, kuid B-kategooria osalejatele makstakse vaid reisikulude kindlasummalist hüvitist. C-kategooria osalejatele ei ole hüvitisi ette nähtud. A-kategooria hüvitiste saajate arv suurenes 61 protsendilt 2013. aastal 69 protsendile 2014. aastal. Puuduvad dokumendid, mis õigustaksid osalejate kolme kategooriasse liigitamist.

Pooleli (4)

2015

Amet võttis kulukohustusi üksnes summas 14,5  miljonit eurot ehk 93,7  % heakskiidetud eelarvest (2014. aastal 12,4  miljonit eurot ehk 84,7  %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 076 583 eurot ehk 36,9  % (2014. aastal 635 492  eurot ehk 28,7  %). See tulenes peamiselt 2015. viimases kvartalis tellitud IKT arendusega seotud konsultatsiooniteenustest (0,4  miljonit eurot) ja investeeringutest IT-taristusse (0,3  miljonit eurot), võttes arvesse kavandatavat uute töötajate värbamist vastavalt eelarvepädevate institutsioonide 2015. aasta lõpus tehtud otsusele ametikohtade loetelu pikendada.

E/K

2015

Ameti direktor kiitis 2015. aasta novembris heaks ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmise uue korra. See lahendab enamiku kontrollikoja varasemates auditites tõstatatud probleemidest. Uue korra rakendamist kontrollitakse 2016. aastal, kui on kavas tööle võtta märkimisväärsel arvul uusi töötajaid.

Lõpetatud

---

(1)  2016. aastal tegi amet 2 007 makset ehk 41,29 % (2015. aastal 1 024 makset (29,2 %) pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 35 päeva (2015. aastal 29 päeva).

(2)  2016. aasta lõpus oli üks sisekontrollistandard veel rakendamata.

(3)  2016. aastal lahkus ametist 17 töötajat ja värvati 70 uut töötajat. 2016. aastal oli ametikohtade loetelus 50 uut ametikohta.

(4)  2015. aastal oli kohtumistel osalejatele hüvitatud kulude kogusumma 987 515 eurot. A-kategooria hüvitiste saajate arv vähenes 69 %-lt 2014. aastal 52 %-le 2015. aastal. 2016. aastal oli kohtumistel osalejatele hüvitatud kulude kogusumma 1 012 147 eurot. A-kategooria hüvitiste saajate arv vähenes 52 %-lt 2015. aastal 37 %-le 2016. aastal.

---

AMETI VASTUSED

| 9.1. | Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks, sellegipoolest oli EASO otsuses määrav, et ettevõtja, kellega leping sõlmiti, oli ainus, kellel oli suutlikkus täita lepingulisi kohustusi. |
| --- | --- |

9.1.

Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks, sellegipoolest oli EASO otsuses määrav, et ettevõtja, kellega leping sõlmiti, oli ainus, kellel oli suutlikkus täita lepingulisi kohustusi.

| 9.2. | Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja tagab sarnaste olukordade vältimise tulevikus. EASO tegutses äärmise kiireloomulisuse kontekstis, kui põgenike kriis oli haripunktis, mida võimendas vajadus täita nõukogu otsuseid seoses ametile antud kriisiülesannetega ja kompenseerida liikmesriikide ekspertide vähesust.
  Nendes äärmuslikes tingimustes valitud töövõtja oli sama, kelle teenuseid oli varem kasutanud muu Kreekas asuv Euroopa Liidu asutus. EASO usaldas selle asutuse tehtud vastavus- ja finantssuutlikkuse kontrolle. Otsus registreeriti ja kinnitati erandi taotluses.
  Vahepeal algatas EASO uue avatud hankemenetluse, et sõlmida uus raamleping. |
| --- | --- |

9.2.

Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja tagab sarnaste olukordade vältimise tulevikus. EASO tegutses äärmise kiireloomulisuse kontekstis, kui põgenike kriis oli haripunktis, mida võimendas vajadus täita nõukogu otsuseid seoses ametile antud kriisiülesannetega ja kompenseerida liikmesriikide ekspertide vähesust.

Nendes äärmuslikes tingimustes valitud töövõtja oli sama, kelle teenuseid oli varem kasutanud muu Kreekas asuv Euroopa Liidu asutus. EASO usaldas selle asutuse tehtud vastavus- ja finantssuutlikkuse kontrolle. Otsus registreeriti ja kinnitati erandi taotluses.

Vahepeal algatas EASO uue avatud hankemenetluse, et sõlmida uus raamleping.

| 21. | Amet võtab kontrollikoja arvamuse teadmiseks. EASO teeb kõik endast oleneva, et tegutseda vastavalt kohaldatavatele sätetele. Eraldi üksustele tuginemise kohtupraktika jätab ruumi tõlgendamiseks ning EASO uskus, et tegutses nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

21.

Amet võtab kontrollikoja arvamuse teadmiseks. EASO teeb kõik endast oleneva, et tegutseda vastavalt kohaldatavatele sätetele. Eraldi üksustele tuginemise kohtupraktika jätab ruumi tõlgendamiseks ning EASO uskus, et tegutses nõuetekohaselt.

| 22. | EASO vastas kiireloomulisele vajadusele suurendada sõrmejälgede võtmise suutlikkust Kreekas, hankides varustuse ja edastades selle Kreeka politseile 12. veebruaril 2016 ning 2. märtsil 2016.
  Menetlust tuli seetõttu alustada enne 3. märtsil 2016 toimunud toetuslepingu allkirjastamist. EASO personal ei saanud viibida EURODACi seadmete paigaldamise ajal kohal, sest toetusleping allkirjastati pärast seadmete edastamist ja politsei oli juba alustanud nende jagamist esmase saabumise piirkondadesse.
  Amet taotles Kreeka ametiasutustelt juba 23. mail 2016 ametlikult kinnitust seadmete edastamiseks ja paigaldamiseks, kuid sai selle alles 20. juulil 2017. |
| --- | --- |

22.

EASO vastas kiireloomulisele vajadusele suurendada sõrmejälgede võtmise suutlikkust Kreekas, hankides varustuse ja edastades selle Kreeka politseile 12. veebruaril 2016 ning 2. märtsil 2016.

Menetlust tuli seetõttu alustada enne 3. märtsil 2016 toimunud toetuslepingu allkirjastamist. EASO personal ei saanud viibida EURODACi seadmete paigaldamise ajal kohal, sest toetusleping allkirjastati pärast seadmete edastamist ja politsei oli juba alustanud nende jagamist esmase saabumise piirkondadesse.

Amet taotles Kreeka ametiasutustelt juba 23. mail 2016 ametlikult kinnitust seadmete edastamiseks ja paigaldamiseks, kuid sai selle alles 20. juulil 2017.

| 23. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks. |
| --- | --- |

23.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks.

| 24. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja viitab tõsiasjale, et paljud kavas toodud meetmed on juba võetud. |
| --- | --- |

24.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja viitab tõsiasjale, et paljud kavas toodud meetmed on juba võetud.

| 25. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks, kuid viitab tõsiasjale, et sõltumatu välisaudiitor esitas raamatupidamise aastaaruande kohta objektiivse arvamuse. Raamatupidamissüsteemi uuesti kinnitamine on sellegipoolest kavandatud 2017. aastaks. Järelkontrollistrateegiat hinnatakse keskpikal perioodil. |
| --- | --- |

25.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks, kuid viitab tõsiasjale, et sõltumatu välisaudiitor esitas raamatupidamise aastaaruande kohta objektiivse arvamuse. Raamatupidamissüsteemi uuesti kinnitamine on sellegipoolest kavandatud 2017. aastaks. Järelkontrollistrateegiat hinnatakse keskpikal perioodil.

| 26. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja teatab kontrollikojale, et vastavalt kontrollikoja seisukohale seoses süstemaatiliste kontrollide kehtestamisega hakkab amet alates 1. jaanuarist 2018 kontrollima kõiki hinnapakkumisi alates 135 000 eurost. |
| --- | --- |

26.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja teatab kontrollikojale, et vastavalt kontrollikoja seisukohale seoses süstemaatiliste kontrollide kehtestamisega hakkab amet alates 1. jaanuarist 2018 kontrollima kõiki hinnapakkumisi alates 135 000 eurost.

| 28. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks, kuid viitab tõsiasjale, et EASO haldusnõukogu otsustas, et kindlustuslepingu sõlmimine ei ole kulutõhus. |
| --- | --- |

28.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks, kuid viitab tõsiasjale, et EASO haldusnõukogu otsustas, et kindlustuslepingu sõlmimine ei ole kulutõhus.

| 29. | Riikide ametiasutused otsustasid muuta iga-aastased käibemaksu tagasinõuded kohustuslikuks kord kvartalis, mille tulemusel tekkis vajadus esitada uuesti käibemaksu tagasinõuded 2014. ja 2015. aasta eest kvartali kaupa. |
| --- | --- |

29.

Riikide ametiasutused otsustasid muuta iga-aastased käibemaksu tagasinõuded kohustuslikuks kord kvartalis, mille tulemusel tekkis vajadus esitada uuesti käibemaksu tagasinõuded 2014. ja 2015. aasta eest kvartali kaupa.

| 30. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks, kuid viitab tõsiasjale, et eelarvemuudatuste tõttu aasta teises pooles kuhjusid vastavate kulukohustuste maksed viimasesse kvartalisse ja see tekitas kontrollikoja märgitud mõju. |
| --- | --- |

30.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks, kuid viitab tõsiasjale, et eelarvemuudatuste tõttu aasta teises pooles kuhjusid vastavate kulukohustuste maksed viimasesse kvartalisse ja see tekitas kontrollikoja märgitud mõju.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/87 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/87

---

ARUANNE

Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

(2017/C 417/13)

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset. |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset.

| 2. | Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Asutuse peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 33,4 | 36,5 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 156 | 161 |

2.

Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (2).

Tabel

Asutuse peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

33,4

36,5

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

156

161

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja asutuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Asutuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja asutuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Asutuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata asutuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata asutuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab asutuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui asutus on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab asutuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui asutus on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning asutus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning asutus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

Asjaolu rõhutamine

| 16. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Londonis paikneva asutuse esialgne raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad koostati aruande allkirjastamise kuupäeval (28. veebruar 2017) kättesaadavate piiratud andmete alusel. |
| --- | --- |

16.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Londonis paikneva asutuse esialgne raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad koostati aruande allkirjastamise kuupäeval (28. veebruar 2017) kättesaadavate piiratud andmete alusel.

| 17. | Asutuse tulevast asukohta puudutavate otsuste tegemise ootuses kajastati finantsaruannetes tingimuslike kohustustena kontoripinna üürilepingu tulevased kulud summas 14 miljonit eurot (kulude eelduseks on lepingu lõpetamine aasta 2020 lõpuks); lisaks sedastati, et asutuse üleviimisega seotud muid kulusid (nagu töötajate ja nende perede ümberkolimine) ei ole võimalik veel hinnata. Asutuse eelarvet rahastab 40 % ulatuses Euroopa Liit, ülejäänud 60 % pärineb otse ELi liikmesriikide osamaksetest. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus asutuse eelarvet vähendada. |
| --- | --- |

17.

Asutuse tulevast asukohta puudutavate otsuste tegemise ootuses kajastati finantsaruannetes tingimuslike kohustustena kontoripinna üürilepingu tulevased kulud summas 14 miljonit eurot (kulude eelduseks on lepingu lõpetamine aasta 2020 lõpuks); lisaks sedastati, et asutuse üleviimisega seotud muid kulusid (nagu töötajate ja nende perede ümberkolimine) ei ole võimalik veel hinnata. Asutuse eelarvet rahastab 40 % ulatuses Euroopa Liit, ülejäänud 60 % pärineb otse ELi liikmesriikide osamaksetest. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus asutuse eelarvet vähendada.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 18. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

18.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

1

(2)  Asutuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eba.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: asutuse edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Kõrgemate koolitasude katmiseks maksab asutus töötajatele, kelle lapsed käivad põhi- või keskkoolis, õppetoetust lisaks personalieeskirjades ettenähtud õppetoetusele. 2012. aastal maksti täiendavat õppetoetust kokku ligikaudu 76 000  eurot. Personalieeskirjades sellekohased sätted puuduvad ja seega ei ole toetused eeskirjadega kooskõlas. | Pooleli (1) |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 487 794  eurot ehk 28 % selle jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest (2014. aastal 3 431 070  eurot ehk 48 %). Need hõlmavad ühte asutuse uue hoone maksumuse veel tasumata osa pealt maksmata käibemaksuga seotud lahendamata küsimust ja ühte Ühendkuningriigi hindamisameti poolt kinnisvaramaksu kohta esitatud arvet (kogumaksumusega 538 938  eurot). | E/K |
| 2015 | Puudusi täheldati IT vajaduste hindamises, eelkõige sisse ostetud teenuste puhul, mis mõjutab sellega seotud kulude haldamist asutuse eelarves. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Kõrgemate koolitasude katmiseks maksab asutus töötajatele, kelle lapsed käivad põhi- või keskkoolis, õppetoetust lisaks personalieeskirjades ettenähtud õppetoetusele. 2012. aastal maksti täiendavat õppetoetust kokku ligikaudu 76 000  eurot. Personalieeskirjades sellekohased sätted puuduvad ja seega ei ole toetused eeskirjadega kooskõlas.

Pooleli (1)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 487 794  eurot ehk 28 % selle jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest (2014. aastal 3 431 070  eurot ehk 48 %). Need hõlmavad ühte asutuse uue hoone maksumuse veel tasumata osa pealt maksmata käibemaksuga seotud lahendamata küsimust ja ühte Ühendkuningriigi hindamisameti poolt kinnisvaramaksu kohta esitatud arvet (kogumaksumusega 538 938  eurot).

E/K

2015

Puudusi täheldati IT vajaduste hindamises, eelkõige sisse ostetud teenuste puhul, mis mõjutab sellega seotud kulude haldamist asutuse eelarves.

E/K

---

(1)  2016. aasta lõpu seisuga oli asutus sõlminud lepingud 23 kooliga, kus töötajate lapsed õppisid.

---

ASUTUSE VASTUS

Asutus võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/92 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/92

---

ARUANNE

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

(2017/C 417/14)

SISSEJUHATUS

| 1. | Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealaste teaduslike arvamuste esitamine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd. |
| --- | --- |

1.

Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealaste teaduslike arvamuste esitamine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd.

| 2. | Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Keskuse peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 58,5 | 58,2 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 260 | 260 |

2.

Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (2).

Tabel

Keskuse peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

58,5

58,2

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

260

260

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja keskuse finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Keskuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja keskuse finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Keskuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata keskuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata keskuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab keskuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui keskus on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab keskuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui keskus on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning keskus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning keskus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 17. | Keskuse ajutine direktor määrati haldusnõukogu otsusega ametisse mais 2015. 2016. aasta 31. detsembri seisuga oli ametiaeg personalieeskirjades sätestatud maksimaalselt ühe aasta pikkuse aja kaheksa kuu võrra ületanud. Seetõttu on tulnud ka muude töötajatega sõlmida 15 täiendavat ajutist lepingut. |
| --- | --- |

17.

Keskuse ajutine direktor määrati haldusnõukogu otsusega ametisse mais 2015. 2016. aasta 31. detsembri seisuga oli ametiaeg personalieeskirjades sätestatud maksimaalselt ühe aasta pikkuse aja kaheksa kuu võrra ületanud. Seetõttu on tulnud ka muude töötajatega sõlmida 15 täiendavat ajutist lepingut.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 18. | 2016. aasta oktoobris avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus, et kuigi ta tunnistab keskuse jätkuvaid pingutusi siseste hangete kontrolli parandamisel, on hankeprotsessis endiselt olulisi puudusi. Siseauditi talitus järeldas, et hangete kavandamine ja järelevalve on puudulik ning hanked ei ole alati seotud iga-aastase tööprogrammi või rahastamisotsusega. Viidatakse ka keskuse eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet käsitlevale kontrollikoja aruandele, milles toodi välja hankemenetluste läbipaistvust mõjutavad puudused. Keskus ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

18.

2016. aasta oktoobris avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus, et kuigi ta tunnistab keskuse jätkuvaid pingutusi siseste hangete kontrolli parandamisel, on hankeprotsessis endiselt olulisi puudusi. Siseauditi talitus järeldas, et hangete kavandamine ja järelevalve on puudulik ning hanked ei ole alati seotud iga-aastase tööprogrammi või rahastamisotsusega. Viidatakse ka keskuse eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet käsitlevale kontrollikoja aruandele, milles toodi välja hankemenetluste läbipaistvust mõjutavad puudused. Keskus ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 19. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (biotsiidide tegevuskulud) – 7,9 miljonit eurot ehk 41 % (2015. aastal 7,5 miljonit eurot ehk 42 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt mitmeaastaste projektidega teadusliku nõu (2,4 miljonit eurot), seire (1,3 miljonit eurot), rahvatervise koolituste (1,4 miljonit eurot) ja rahvatervise valdkonnas (2,1 miljonit eurot). Keskus võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. |
| --- | --- |

19.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (biotsiidide tegevuskulud) – 7,9 miljonit eurot ehk 41 % (2015. aastal 7,5 miljonit eurot ehk 42 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt mitmeaastaste projektidega teadusliku nõu (2,4 miljonit eurot), seire (1,3 miljonit eurot), rahvatervise koolituste (1,4 miljonit eurot) ja rahvatervise valdkonnas (2,1 miljonit eurot). Keskus võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Keskuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav keskuse veebisaidil www.ecdc.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: keskuse edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kontrollikoda leidis mitmeid auditeeritud hankemenetluste läbipaistvust mõjutavaid puudusi, nagu selge seose puudumine keskuse iga-aastase tööprogrammiga, lepingute prognoositava mahu ebapiisav põhjendamine ja pakkujate finantssuutlikkuse hindamiseks kasutatava finantssuutlikkuse alase võrdlusaluse (miinimummäära) puudumine. | Pooleli (1) |
| 2015 | Eelarve üldine täitmise määr oli 94 % (2014. aastal 99 %). Vähenemine on seotud Rootsis alates 1. juunist 2014 töötasudele kohaldatava madalama koefitsiendiga ja töölevõtmiste viibimisega, mis tingis oodatust madalamad personalikulud. | E/K |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,6  miljonit eurot ehk 23 % (2014. aastal 1,5  miljonit eurot ehk 25 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT-riistvara ja tarkvara hankimisega (0,8  miljonit eurot) ning uute pindadega seotud kinnisvaraalaste konsultatsiooniteenustega (0,3  miljonit eurot), mille eest hakatakse maksma alles 2016. aastal. | E/K |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 7,5  miljonit eurot ehk 42 % (2014. aastal 8,1  miljonit eurot ehk 49 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt mitmeaastaste projektide (5 miljonit eurot) ja põhitegevust puudutavate IT-tugiteenustega (1,7  miljonit eurot), mis osutati ja mille eest maksti kavakohaselt. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2015

Kontrollikoda leidis mitmeid auditeeritud hankemenetluste läbipaistvust mõjutavaid puudusi, nagu selge seose puudumine keskuse iga-aastase tööprogrammiga, lepingute prognoositava mahu ebapiisav põhjendamine ja pakkujate finantssuutlikkuse hindamiseks kasutatava finantssuutlikkuse alase võrdlusaluse (miinimummäära) puudumine.

Pooleli (1)

2015

Eelarve üldine täitmise määr oli 94 % (2014. aastal 99 %). Vähenemine on seotud Rootsis alates 1. juunist 2014 töötasudele kohaldatava madalama koefitsiendiga ja töölevõtmiste viibimisega, mis tingis oodatust madalamad personalikulud.

E/K

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,6  miljonit eurot ehk 23 % (2014. aastal 1,5  miljonit eurot ehk 25 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT-riistvara ja tarkvara hankimisega (0,8  miljonit eurot) ning uute pindadega seotud kinnisvaraalaste konsultatsiooniteenustega (0,3  miljonit eurot), mille eest hakatakse maksma alles 2016. aastal.

E/K

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 7,5  miljonit eurot ehk 42 % (2014. aastal 8,1  miljonit eurot ehk 49 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt mitmeaastaste projektide (5 miljonit eurot) ja põhitegevust puudutavate IT-tugiteenustega (1,7  miljonit eurot), mis osutati ja mille eest maksti kavakohaselt.

E/K

---

(1)  2016. aastal allkirjastati kaks konkreetset lepingut summas 79 000 eurot, kuigi selleks puudus vajalik rahastamisotsus.

---

KESKUSE VASTUS

| 18. | Keskus soovib selgitada, et ajutine direktor määrati ametisse kooskõlas personalieeskirjade ja keskuse asutamismäärusega. Direktori ametikoha täitmine esialgu ebaõnnestus ja tegevuse järjepidevuse huvides pikendati ajutise direktori ametiaega 12 kuust kauemaks. Selle pikenduse jooksul nõustus töötaja haldusnõukogu nõudel loobuma rahalisest hüvitisest, mis nähakse personalieeskirjadega ette kõrgema palgaastmega ametikohal ajutiselt töötamise eest. |
| --- | --- |

18.

Keskus soovib selgitada, et ajutine direktor määrati ametisse kooskõlas personalieeskirjade ja keskuse asutamismäärusega. Direktori ametikoha täitmine esialgu ebaõnnestus ja tegevuse järjepidevuse huvides pikendati ajutise direktori ametiaega 12 kuust kauemaks. Selle pikenduse jooksul nõustus töötaja haldusnõukogu nõudel loobuma rahalisest hüvitisest, mis nähakse personalieeskirjadega ette kõrgema palgaastmega ametikohal ajutiselt töötamise eest.

| 19. | ECDC muutis 2017. aasta tööprogrammis hangete rahastamisotsuse vormingut. Kehtestati uute hangete asutusesisese heakskiitmise standardmenetlus, mis tagab, et rahastamisotsuste uuendused kiidab heaks ECDC haldusnõukogu enne menetluse alustamist. ECDC võtab ka järelmeetmeid siseauditi talituse üldsoovituste põhjal, vaadates üle asutusesisesed menetlused ja juhendid. |
| --- | --- |

19.

ECDC muutis 2017. aasta tööprogrammis hangete rahastamisotsuse vormingut. Kehtestati uute hangete asutusesisese heakskiitmise standardmenetlus, mis tagab, et rahastamisotsuste uuendused kiidab heaks ECDC haldusnõukogu enne menetluse alustamist. ECDC võtab ka järelmeetmeid siseauditi talituse üldsoovituste põhjal, vaadates üle asutusesisesed menetlused ja juhendid.

| 20. | Keskus analüüsib hoolikalt koos kontrollikojaga liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõtu eeliseid ja puudusi, sealhulgas suureneva keerukuse riske ja vajalikke lisaressursse. |
| --- | --- |

20.

Keskus analüüsib hoolikalt koos kontrollikojaga liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõtu eeliseid ja puudusi, sealhulgas suureneva keerukuse riske ja vajalikke lisaressursse.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/98 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/98

---

ARUANNE

Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/15)

SISSEJUHATUS

| 1. | Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet“ või „ECHA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamised ülesanded on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arendamist. |
| --- | --- |

1.

Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet“ või „ECHA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamised ülesanded on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arendamist.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes (3) | 114,8 | 110,1 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 572 | 578 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes (3)

114,8

110,1

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

572

578

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

Muu asjaolu

| 16. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. ECHA eelarvet rahastatakse osaliselt ELi ettevõtjate maksudest. Maksusumma varieerub igal aastal sõltuvalt ainete registreerimismahust. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus ameti eelarvet vähendada. |
| --- | --- |

16.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. ECHA eelarvet rahastatakse osaliselt ELi ettevõtjate maksudest. Maksusumma varieerub igal aastal sõltuvalt ainete registreerimismahust. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus ameti eelarvet vähendada.

| 17. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 18. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (REACH tegevuskulud) – 10,1 miljonit eurot ehk 39 % (2015. aastal 7,3 miljonit eurot ehk 32 %) ning veelgi kõrgem IV jaotises (biotsiidide tegevuskulud) – 1,3 miljonit eurot ehk 68 % (2015. aastal 1,5 miljonit eurot ehk 74 %). Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Amet peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaks paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. |
| --- | --- |

18.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (REACH tegevuskulud) – 10,1 miljonit eurot ehk 39 % (2015. aastal 7,3 miljonit eurot ehk 32 %) ning veelgi kõrgem IV jaotises (biotsiidide tegevuskulud) – 1,3 miljonit eurot ehk 68 % (2015. aastal 1,5 miljonit eurot ehk 74 %). Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Amet peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaks paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 19. | Biotsiidide määruse kohaselt aitab amet kaasa biotsiiditoodete turu toimimisele. 2016. aasta novembris avaldatud auditiaruandes jõudis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et ameti sisekontrollisüsteemi kavandamine ja praktiline rakendamine on biotsiidide määruse alusel rakendatavaid ameti protsesse ja tegevust silmas pidades mõjus ja tõhus. Kuigi märkimisväärseid puudusi ei esinenud, leidis siseauditi talitus, et paranemisruumi on. Amet ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

19.

Biotsiidide määruse kohaselt aitab amet kaasa biotsiiditoodete turu toimimisele. 2016. aasta novembris avaldatud auditiaruandes jõudis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et ameti sisekontrollisüsteemi kavandamine ja praktiline rakendamine on biotsiidide määruse alusel rakendatavaid ameti protsesse ja tegevust silmas pidades mõjus ja tõhus. Kuigi märkimisväärseid puudusi ei esinenud, leidis siseauditi talitus, et paranemisruumi on. Amet ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava.

MUUD KOMMENTAARID

| 20. | Erinevalt enamikust teistest ametitest ei nõuta ECHA asutamismääruses selgesõnaliselt ameti tegevuse perioodilist välishindamist, mis on tulemuslikkuse hindamise põhielement. |
| --- | --- |

20.

Erinevalt enamikust teistest ametitest ei nõuta ECHA asutamismääruses selgesõnaliselt ameti tegevuse perioodilist välishindamist, mis on tulemuslikkuse hindamise põhielement.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 21. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

21.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.echa.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Ameti ühe uue tegevusega – biotsiidide määruse rakendamine – seotud kulud planeeriti põhimõtteliselt katta kõnealuste toodete registreerimistaotluste teenustasudest. 2014. aastal kogutud teenustasud katsid neist kuludest aga vaid 17 % ning ülejäänud osa rahastati liidu (6,3  miljonit eurot) ja EFTA riikide (0,2  miljonit eurot) poolt ameti eelarvesse tehtud osamaksetest (1). | Pooleli |
| 2015 | Amet hüvitab 50 % oma töötajate laste pikapäevarühma kuludest Helsingi Euroopa koolis. Hüvitise maksimumsumma on 1 000  eurot lapse kohta aastas ja 2015. aastal moodustas see kokku ligikaudu 95 000  eurot. Ameti direktor kiitis selle sotsiaalse meetme heaks 2008. aastal, kuid eelarvepädevaid institutsioone ei olnud sellest eelarvemenetluse raamistikus teavitatud (2). | Lõpetatud |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge IV jaotises (biotsiidide tegevuskulud) – 1,5  miljonit eurot ehk 74 %. Suurem osa neist puudutab ühte mahukat IT projekti (1,4  miljonit eurot). Seda alustati alles 2015. aasta teises pooles, kui projekti rahastamiseks oli eraldatud küllaldane summa teenustasudest laekunud tulu. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2014

Ameti ühe uue tegevusega – biotsiidide määruse rakendamine – seotud kulud planeeriti põhimõtteliselt katta kõnealuste toodete registreerimistaotluste teenustasudest. 2014. aastal kogutud teenustasud katsid neist kuludest aga vaid 17 % ning ülejäänud osa rahastati liidu (6,3  miljonit eurot) ja EFTA riikide (0,2  miljonit eurot) poolt ameti eelarvesse tehtud osamaksetest (1).

Pooleli

2015

Amet hüvitab 50 % oma töötajate laste pikapäevarühma kuludest Helsingi Euroopa koolis. Hüvitise maksimumsumma on 1 000  eurot lapse kohta aastas ja 2015. aastal moodustas see kokku ligikaudu 95 000  eurot. Ameti direktor kiitis selle sotsiaalse meetme heaks 2008. aastal, kuid eelarvepädevaid institutsioone ei olnud sellest eelarvemenetluse raamistikus teavitatud (2).

Lõpetatud

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge IV jaotises (biotsiidide tegevuskulud) – 1,5  miljonit eurot ehk 74 %. Suurem osa neist puudutab ühte mahukat IT projekti (1,4  miljonit eurot). Seda alustati alles 2015. aasta teises pooles, kui projekti rahastamiseks oli eraldatud küllaldane summa teenustasudest laekunud tulu.

E/K

---

(1)  2015. aastal kogutud teenustasud katsid 62 % kuludest.

(2)  Määruse nr 31 (EMÜ), 11 (Euratom), milles sätestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT 45, 14.6.1962, lk 1385/62), artikli 1 punkt e.

---

AMETI VASTUS

| 19. | Suurim ülekandmiste määr tuleneb mitmeaastastest IT-arenguprojektidest ja ainehindamise ettekandja lepingutest, mis vastavalt ühenduse ainehindamise plaanile sisaldavad kohustuslikku 12-kuulist ajavahemikku. Amet on juba kehtestanud ettekandja lepingutele 2017. aastaks eraldi eelarverea, mis vähendab alates 2017. aastast ülekandmiste nominaalmäära. IT-kulude osas kaalub ECHA samuti edaspidi eraldi eelarverea kasutamise võimalust. |
| --- | --- |

19.

Suurim ülekandmiste määr tuleneb mitmeaastastest IT-arenguprojektidest ja ainehindamise ettekandja lepingutest, mis vastavalt ühenduse ainehindamise plaanile sisaldavad kohustuslikku 12-kuulist ajavahemikku. Amet on juba kehtestanud ettekandja lepingutele 2017. aastaks eraldi eelarverea, mis vähendab alates 2017. aastast ülekandmiste nominaalmäära. IT-kulude osas kaalub ECHA samuti edaspidi eraldi eelarverea kasutamise võimalust.

| 20. | Märkused. |
| --- | --- |

20.

Märkused.

| 21. | ECHA asutamismääruses oli ameti esimene välishindamine kavandatud 2012. aastaks, vt artikkel 75 lõige 2. Komisjon tegi nõuetekohase läbivaatuse koos asutusevälise töövõtjaga (PwC). Kuigi seda ECHA alusmääruses otseselt ei nõutud, tellis ECHA 2016. aastal kooskõlas komisjoni koostatud ELi parema õigusloome suunistega ECHA teise tulemushindamise uuringu (Deloitte ja VVA). Konsultantide aruanne on avaldatud aadressil:
  https://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach_en.
  Niipea kui komisjon võtab vastu aruande ECHA 2017. aasta läbivaatuse kohta, võtab ECHA asjakohased järelmeetmed, et käsitleda komisjoni ametliku aruande soovitusi. |
| --- | --- |

21.

ECHA asutamismääruses oli ameti esimene välishindamine kavandatud 2012. aastaks, vt artikkel 75 lõige 2. Komisjon tegi nõuetekohase läbivaatuse koos asutusevälise töövõtjaga (PwC). Kuigi seda ECHA alusmääruses otseselt ei nõutud, tellis ECHA 2016. aastal kooskõlas komisjoni koostatud ELi parema õigusloome suunistega ECHA teise tulemushindamise uuringu (Deloitte ja VVA). Konsultantide aruanne on avaldatud aadressil:

https://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach_en.

Niipea kui komisjon võtab vastu aruande ECHA 2017. aasta läbivaatuse kohta, võtab ECHA asjakohased järelmeetmed, et käsitleda komisjoni ametliku aruande soovitusi.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/104

---

ARUANNE

Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/16)

SISSEJUHATUS

| 1. | Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust. |
| --- | --- |

1.

Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel 1


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 49,2 | 50,5 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 219 | 208 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel 1

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

49,2

50,5

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

219

208

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 17. | Amet ajakohastas 2016. aastal oma turvapõhimõtteid, kuid mitmed teised ametisisesed menetlused on vananenud. Tippjuhtkond kiitis heaks tegevuskava, mis sisaldab ka talitluspidevuse kava läbivaatamist ja ajakohastamist. Ametil on kavas üle vaadata ka 2009. aastal vastu võetud dokumendihalduse põhimõtted ja viia need vastavusse ameti uute turvapõhimõtetega. Lisaks planeeritakse üle vaadata ja vajaduse korral ajakohastada ameti sisekontrollistandardid. |
| --- | --- |

17.

Amet ajakohastas 2016. aastal oma turvapõhimõtteid, kuid mitmed teised ametisisesed menetlused on vananenud. Tippjuhtkond kiitis heaks tegevuskava, mis sisaldab ka talitluspidevuse kava läbivaatamist ja ajakohastamist. Ametil on kavas üle vaadata ka 2009. aastal vastu võetud dokumendihalduse põhimõtted ja viia need vastavusse ameti uute turvapõhimõtetega. Lisaks planeeritakse üle vaadata ja vajaduse korral ajakohastada ameti sisekontrollistandardid.

| 18. | Komisjoni siseauditi talitus tegi tulemusauditi, milles uuriti 2015. aasta keskkonnaseisundi aruande (SOER) ettevalmistusprotsessid. Siseauditi talituse juunis 2016 valminud auditiaruandes jõuti järeldusele, et keskkonnaseisundi aruande protsessid oli üldiselt asjakohased. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku kava nende edasiseks parandamiseks. |
| --- | --- |

18.

Komisjoni siseauditi talitus tegi tulemusauditi, milles uuriti 2015. aasta keskkonnaseisundi aruande (SOER) ettevalmistusprotsessid. Siseauditi talituse juunis 2016 valminud auditiaruandes jõuti järeldusele, et keskkonnaseisundi aruande protsessid oli üldiselt asjakohased. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku kava nende edasiseks parandamiseks.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 19. | 2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (asutus kaasa arvatud) nimel alla raamlepingu ühe töövõtjaga tarkvara ja litsentside soetamiseks ning IT hoolduseks ja sellealaseks nõustamiseks. Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana asutuse ja selle vajaduste rahuldamiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendamisteenuse eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 % võrra. Raamlepingus lepitakse selgelt kokku, et see ei anna töövõtjale ainuõigust. 2016. aastal kasutas amet raamlepingut tarkvaralitsentside soetamiseks summas 442 754 eurot. Enamik ostudest kuulus ühte konkreetsesse kategooriasse, mida peaks kasutama vaid erandkorras – see puudutab juhte, mille puhul nii hankeprotsessis kui raamlepingus hinnad puuduvad. Nimetatud menetlus ei taga piisavat konkurentsi ega majanduslikult kõige soodsama lahenduse valimist. Lisaks ei kontrollitud piisavalt raamlepingu töövõtja arvetes küsitud lisatasusid. Kõige suurem tellimus puudutas ühes Skandinaavia riigis asuvalt ainuesindajalt soetatud tarkvaralitsentside uuendamist (112 248 eurot). Antud juhul ei olnud raamlepingu kasutamine põhjendatud, kuna sellest tulenevalt maksti põhjendamatult vahendustasu. |
| --- | --- |

19.

2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (asutus kaasa arvatud) nimel alla raamlepingu ühe töövõtjaga tarkvara ja litsentside soetamiseks ning IT hoolduseks ja sellealaseks nõustamiseks. Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana asutuse ja selle vajaduste rahuldamiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendamisteenuse eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 % võrra. Raamlepingus lepitakse selgelt kokku, et see ei anna töövõtjale ainuõigust. 2016. aastal kasutas amet raamlepingut tarkvaralitsentside soetamiseks summas 442 754 eurot. Enamik ostudest kuulus ühte konkreetsesse kategooriasse, mida peaks kasutama vaid erandkorras – see puudutab juhte, mille puhul nii hankeprotsessis kui raamlepingus hinnad puuduvad. Nimetatud menetlus ei taga piisavat konkurentsi ega majanduslikult kõige soodsama lahenduse valimist. Lisaks ei kontrollitud piisavalt raamlepingu töövõtja arvetes küsitud lisatasusid. Kõige suurem tellimus puudutas ühes Skandinaavia riigis asuvalt ainuesindajalt soetatud tarkvaralitsentside uuendamist (112 248 eurot). Antud juhul ei olnud raamlepingu kasutamine põhjendatud, kuna sellest tulenevalt maksti põhjendamatult vahendustasu.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eea.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: ameti edastatud andmed; arvud sisaldavad nii põhi- kui mittepõhieelarvet.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 ja 2013 | Toetusprogrammide raames hüvitamiseks esitatud kulude kohapealset (eel)kontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva (1).
  Seepärast annavad olemasolevad kontrollimehhanismid vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. | Lõpetatud (2) |
| 2014 | Lisaks osales siseaudiitor nii eel- kui järelkontrolli tegemisel – need ülesanded on aga teineteisega vastuolus. Tuleb märkida, et eelkontrollide süsteemi üle on kontrollikoja ja ameti vahel toimunud arutelud juba 2012. aastast alates. | Lõpetatud |
| 2014 | Amet on sõlminud teenuslepingu (sh elektronposti teenused) pilveteenuste pakkujaga, kasutades selleks informaatika peadirektoraadi hangitud institutsioonidevahelist lepingut. Lepingu tingimustes ei määratleta piisavalt ameti andmete asukohta. Töövõtja on jätnud endale õiguse edastada ilma ette teatamata ameti andmeid väljapoole Euroopa Liidu geograafilist territooriumi, nt latentsusaja probleemide käsitlemisel võib osutuda vajalikuks marsruutimisandmete kopeerimine erinevate piirkondade erinevatesse andmekeskustesse. Seetõttu ei ole amet taganud, et Euroopa Liidu privileegid ja immuniteedid (mis kehtivad ametile) oleksid kaitstud ning et teenusepakkuja austab täielikult ELi põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud eraelu puutumatust. | Lõpetatud (3) |
| 2015 | Hankemenetluste audit näitas, et amet oli sõlminud üheainsa töövõtjaga raamlepinguid, mille raames ostetakse fikseeritud hinnaga lepingute alusel konkreetseid teenuseid. Raamlepingute alusel ühelt pakkujalt fikseeritud hinnaga pakkumuste küsimine neutraliseerib hinnakonkurentsi ja suurendab sõltuvust konkreetsest töövõtjast. Amet peaks võimaluse korral sõlmima lepingud mitme tarnijaga ja hanked jälle konkurentsile avama, või sõlmima lepingud konkreetsete teenuste hankimiseks. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012 ja 2013

Toetusprogrammide raames hüvitamiseks esitatud kulude kohapealset (eel)kontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva (1).

Seepärast annavad olemasolevad kontrollimehhanismid vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta.

Lõpetatud (2)

2014

Lisaks osales siseaudiitor nii eel- kui järelkontrolli tegemisel – need ülesanded on aga teineteisega vastuolus. Tuleb märkida, et eelkontrollide süsteemi üle on kontrollikoja ja ameti vahel toimunud arutelud juba 2012. aastast alates.

Lõpetatud

2014

Amet on sõlminud teenuslepingu (sh elektronposti teenused) pilveteenuste pakkujaga, kasutades selleks informaatika peadirektoraadi hangitud institutsioonidevahelist lepingut. Lepingu tingimustes ei määratleta piisavalt ameti andmete asukohta. Töövõtja on jätnud endale õiguse edastada ilma ette teatamata ameti andmeid väljapoole Euroopa Liidu geograafilist territooriumi, nt latentsusaja probleemide käsitlemisel võib osutuda vajalikuks marsruutimisandmete kopeerimine erinevate piirkondade erinevatesse andmekeskustesse. Seetõttu ei ole amet taganud, et Euroopa Liidu privileegid ja immuniteedid (mis kehtivad ametile) oleksid kaitstud ning et teenusepakkuja austab täielikult ELi põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud eraelu puutumatust.

Lõpetatud (3)

2015

Hankemenetluste audit näitas, et amet oli sõlminud üheainsa töövõtjaga raamlepinguid, mille raames ostetakse fikseeritud hinnaga lepingute alusel konkreetseid teenuseid. Raamlepingute alusel ühelt pakkujalt fikseeritud hinnaga pakkumuste küsimine neutraliseerib hinnakonkurentsi ja suurendab sõltuvust konkreetsest töövõtjast. Amet peaks võimaluse korral sõlmima lepingud mitme tarnijaga ja hanked jälle konkurentsile avama, või sõlmima lepingud konkreetsete teenuste hankimiseks.

Lõpetatud

---

(1)  Aastatel 2011 ja 2012 viidi läbi üks eelkontroll, et vaadata üle ühe toetusesaaja kontrollisüsteemid. Aastal 2010 viidi läbi üks eelkontroll, et kontrollida ühe toetusesaaja deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkust.

(2)  2016. aastal kontrollis amet kahel korral kohapeal Euroopa territoriaalse koostöö toetuste saajaid.

(3)  Amet jälgib pidevalt valdkonnas toimuvat.

---

AMETI VASTUS

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 18. | Amet kasutab paljusid regulaarselt uuendatavaid menetlusi, millega saab kogu personal tutvuda sisevõrgus. 2016. aasta teisel poolel vaadati üle kvaliteedihalduse menetlused, sh nende registreerimine. 2017. aasta vältel vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse kõik registri menetlused. |
| --- | --- |

18.

Amet kasutab paljusid regulaarselt uuendatavaid menetlusi, millega saab kogu personal tutvuda sisevõrgus. 2016. aasta teisel poolel vaadati üle kvaliteedihalduse menetlused, sh nende registreerimine. 2017. aasta vältel vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse kõik registri menetlused.

| 19. | Amet võtab kontrollikoja vastuse teadmiseks. |
| --- | --- |

19.

Amet võtab kontrollikoja vastuse teadmiseks.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 20. | Viidatav teenuste raamleping sõlmiti tõesti institutsioonidevahelise hankemenetluse kaudu, mille viis läbi Euroopa Komisjon tõhususe suurendamiseks, nagu on ette nähtud finantsmääruse artikli 104a lõikes 1, ja leping on sellisena eelkõige ja otseselt seotud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Ametil, kes osaleb institutsioonidevahelises hankemenetluse pakkumistes, tuleb sellele menetlusele kohaldatavate korraldus- ja halduseeskirjade kohaselt loobuda samade teenuste hankimisest teise lepingu alusel. See tagab hankes osalevatele pakkujatele läbipaistvuse ning ennekõike usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise, eriti seoses kasutatavate ressursside kokkuhoiu ja tõhususega. Ainuüksi seetõttu on raamleping piisavalt põhjendatud. Tuleb ka märkida, et vahendamisteenuse kaudu hangitavate toodete hinna tõstmise on lepinguosalised kokku leppinud ning töövõtja on lepinguliselt kohustatud tarnima tooteid ja teenuseid hinnaga, mille suhe samalaadsete toodete ja teenuste valitsevasse turuhinda ei muutu. Amet uurib komisjonilt, kas ostetud litsentside suurenenud mahu alusel tuleks need liigitada teenuse raamlepingu üksik- või üldkategooriasse. |
| --- | --- |

20.

Viidatav teenuste raamleping sõlmiti tõesti institutsioonidevahelise hankemenetluse kaudu, mille viis läbi Euroopa Komisjon tõhususe suurendamiseks, nagu on ette nähtud finantsmääruse artikli 104a lõikes 1, ja leping on sellisena eelkõige ja otseselt seotud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Ametil, kes osaleb institutsioonidevahelises hankemenetluse pakkumistes, tuleb sellele menetlusele kohaldatavate korraldus- ja halduseeskirjade kohaselt loobuda samade teenuste hankimisest teise lepingu alusel. See tagab hankes osalevatele pakkujatele läbipaistvuse ning ennekõike usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimise, eriti seoses kasutatavate ressursside kokkuhoiu ja tõhususega. Ainuüksi seetõttu on raamleping piisavalt põhjendatud. Tuleb ka märkida, et vahendamisteenuse kaudu hangitavate toodete hinna tõstmise on lepinguosalised kokku leppinud ning töövõtja on lepinguliselt kohustatud tarnima tooteid ja teenuseid hinnaga, mille suhe samalaadsete toodete ja teenuste valitsevasse turuhinda ei muutu. Amet uurib komisjonilt, kas ostetud litsentside suurenenud mahu alusel tuleks need liigitada teenuse raamlepingu üksik- või üldkategooriasse.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/110

---

ARUANNE

Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/17)

SISSEJUHATUS

| 1. | Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine. |
| --- | --- |

1.

Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (3) | 9,2 | 10,0 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 64 | 64 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (3)

9,2

10,0

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

64

64

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

16.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.efca.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Amet ei täida veel täielikult sisekontrollistandardeid nr 10 (talitluspidevus), 11 (dokumendihaldus) ja 12 (info ja kommunikatsioon) (1). | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2015

Amet ei täida veel täielikult sisekontrollistandardeid nr 10 (talitluspidevus), 11 (dokumendihaldus) ja 12 (info ja kommunikatsioon) (1).

Lõpetatud

---

(1)  Ameti sisekontrollistandardid põhinevad komisjoni kehtestatud võrdväärsetel standarditel.

---

AMETI VASTUSED

Agentuur võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/115 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/115

---

ARUANNE

Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/18)

SISSEJUHATUS

| 1. | Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamised ülesanded on anda toitu ja toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktide koostamiseks vajalikku teadusinfot, koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning anda riskide kohta sõltumatut teavet. |
| --- | --- |

1.

Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamised ülesanded on anda toitu ja toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktide koostamiseks vajalikku teadusinfot, koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning anda riskide kohta sõltumatut teavet.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (3) | 78,8 | 79,5 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 434 | 443 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (3)

78,8

79,5

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

434

443

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 17. | 2016. aasta novembris avaldatud auditiaruandes jõudis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et IT projektijuhtimise kontrollimehhanismid on piisavad, ent viitas märkimisväärsetele puudustele IT valdkonna juhtimises. Komisjoni siseauditi talitus soovitas ajakohastada ameti IT juhtimise põhimõtteid, võtta kasutusele kogu ametit hõlmav IT valdkonna riskijuhtimise raamistik ja register, ning lahutada teabeturbe funktsioon IT üksusest. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

17.

2016. aasta novembris avaldatud auditiaruandes jõudis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et IT projektijuhtimise kontrollimehhanismid on piisavad, ent viitas märkimisväärsetele puudustele IT valdkonna juhtimises. Komisjoni siseauditi talitus soovitas ajakohastada ameti IT juhtimise põhimõtteid, võtta kasutusele kogu ametit hõlmav IT valdkonna riskijuhtimise raamistik ja register, ning lahutada teabeturbe funktsioon IT üksusest. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 18. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

18.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 17. oktoobri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav ameti veebisaidil www.efsa.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Pärast koguriskide hindamist väliskonsultandi poolt 2012. aastal ja komisjoni siseauditi talituse poolt 2013. aasta veebruaris tuvastati ameti sisekontrollimehhanismide toimimises mitmeid potentsiaalselt kriitilisi riske, mis enamjaolt seondusid andmehalduse, tegevuse jätkuvuse ja IT turvalisusega. Amet alustas 2012. aastal põhjalikku sisekontrollisüsteemi hindamist. Hindamisprotsess on pooleli ja parandusmeetmete võtmine on kavandatud 2013. aastasse. | Lõpetatud |
| 2015 | Amet ei ole veel kehtestanud selget ja terviklikku finantsalase järelkontrolli strateegiat, mis hõlmaks kõiki tegevusvaldkondi ning täpsustaks sellise kontrolli sagedust ja ulatust. | Pooleli (1) |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2012

Pärast koguriskide hindamist väliskonsultandi poolt 2012. aastal ja komisjoni siseauditi talituse poolt 2013. aasta veebruaris tuvastati ameti sisekontrollimehhanismide toimimises mitmeid potentsiaalselt kriitilisi riske, mis enamjaolt seondusid andmehalduse, tegevuse jätkuvuse ja IT turvalisusega. Amet alustas 2012. aastal põhjalikku sisekontrollisüsteemi hindamist. Hindamisprotsess on pooleli ja parandusmeetmete võtmine on kavandatud 2013. aastasse.

Lõpetatud

2015

Amet ei ole veel kehtestanud selget ja terviklikku finantsalase järelkontrolli strateegiat, mis hõlmaks kõiki tegevusvaldkondi ning täpsustaks sellise kontrolli sagedust ja ulatust.

Pooleli (1)

---

(1)  Amet töötab välja parandatud kindlustusjuhtimist ning kohandab oma sisekontrolliraamistikku. Amet kiitis heaks ja rakendas muudetud kontrollistrateegia, kasutades teaduskohtumiste ja lähetuste massmaksete puhul riskipõhist hindamist, mis integreeritakse ameti finantsalase eel- ja järekontrollimenetlustesse.

---

AMETI VASTUS

| 5. | EFSA-l on hea meel kontrollikoja märkusteta auditiarvamuste üle, mis kinnitavad ameti raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. See näitab, et EFSA kasutatav kontrollisüsteem tagab piisavalt üleüldise nõuetele vastavuse. |
| --- | --- |

5.

EFSA-l on hea meel kontrollikoja märkusteta auditiarvamuste üle, mis kinnitavad ameti raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. See näitab, et EFSA kasutatav kontrollisüsteem tagab piisavalt üleüldise nõuetele vastavuse.

| 17. | EFSA rakendab tegevuskava nõuetekohaselt, vastavalt siseauditi talituse IT valdkonna juhtimise auditile. Täielikult on rakendatud kõik meetmed teabeturbe funktsiooni, tegevuses osalemise ja IT-strateegia positsioneerimise osas. Mis puudutab IT valdkonna juhtimist, siis enamik meetmetest on juba rakendatud ja ülejäänud rakendatakse kava kohaselt 2017. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

17.

EFSA rakendab tegevuskava nõuetekohaselt, vastavalt siseauditi talituse IT valdkonna juhtimise auditile. Täielikult on rakendatud kõik meetmed teabeturbe funktsiooni, tegevuses osalemise ja IT-strateegia positsioneerimise osas. Mis puudutab IT valdkonna juhtimist, siis enamik meetmetest on juba rakendatud ja ülejäänud rakendatakse kava kohaselt 2017. aasta lõpuks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/120

---

ARUANNE

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

(2017/C 417/19)

SISSEJUHATUS

| 1. | Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (1). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist liidu kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse. |
| --- | --- |

1.

Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (1). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist liidu kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse.

| 2. | Tabelis esitatakse instituudi peamised arvandmed (2).

  Tabel 1


  Instituudi peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 7,9 | 7,8 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 42 | 45 |

2.

Tabelis esitatakse instituudi peamised arvandmed (2).

Tabel 1

Instituudi peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

7,9

7,8

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

42

45

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab instituudi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi instituudi finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab instituudi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi instituudi finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja instituudi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Instituudi juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja instituudi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Instituudi juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata instituudi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata instituudi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab instituudi tasude ja muude tulude kogumise korda (kui instituut on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab instituudi tasude ja muude tulude kogumise korda (kui instituut on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning instituut on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning instituut on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas instituudi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas instituudi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 1,7 miljonit eurot ehk 51 % (2015. aastal 2,2 miljonit eurot ehk 60 %) –, mis tulenes eelkõige järgneval aastal jätkunud uuringutest. Instituut võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. |
| --- | --- |

17.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 1,7 miljonit eurot ehk 51 % (2015. aastal 2,2 miljonit eurot ehk 60 %) –, mis tulenes eelkõige järgneval aastal jätkunud uuringutest. Instituut võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 18. | 2016. aastal alustas instituut avatud hanget, mille eesmärk oli sõlmida raamleping instituudi soolise statistika töövahendi ja ressursside hooldamiseks ja uuendamiseks; lepingu maksimaalne maht pidi olema 1,6 miljonit eurot. Hange oli jaotatud kahte ossa, ilma seejuures kummagi osa maksumust märkimata. Peale ühe pakkuja esitatud küsimust selgitas instituut oma veebisaidil, et kummagi osa maksimaalne maksumus on hinnanguliselt 800 000 eurot. Hiljem sõlmiti aga ühe pakkujaga kaks erinevat raamlepingut, millest kummagi osa maksimaalne lepingusumma oli 1,6 miljonit eurot ja mida on võimalik veel 50 % võrra suurendada; kokkuvõttes võimaldavad mõlemad lepingud instituudil sõlmida raamlepingu alusel selle nelja-aastase kehtivusaja jooksul lepinguid summas 4,8 miljonit eurot ehk kolm korda suuremas mahus kui hanketeates märgitud. Pealegi põhines hanke hinnakonkurents üksnes päeva maksumusel ja mitte ülesannete lõpuleviimiseks vajalikul ajal; see ei võimaldanud valida majanduslikult kõige soodsamaid pakkumusi ja tagada parim kulutõhusus. Kirjeldatud puudused võisid mõjutada konkurentsi. 2016. aastal tehti mõlema lepingu raames makseid kokku summas 87 920 eurot. Auditi tulemusel allkirjastas instituut mõlema raamlepingu muudatused, mille tulemusel vähendati mõlema lepingu maksimumsummasid 800 000 euroni, mida võib potentsiaalselt suurendada 50 % võrra. |
| --- | --- |

18.

2016. aastal alustas instituut avatud hanget, mille eesmärk oli sõlmida raamleping instituudi soolise statistika töövahendi ja ressursside hooldamiseks ja uuendamiseks; lepingu maksimaalne maht pidi olema 1,6 miljonit eurot. Hange oli jaotatud kahte ossa, ilma seejuures kummagi osa maksumust märkimata. Peale ühe pakkuja esitatud küsimust selgitas instituut oma veebisaidil, et kummagi osa maksimaalne maksumus on hinnanguliselt 800 000 eurot. Hiljem sõlmiti aga ühe pakkujaga kaks erinevat raamlepingut, millest kummagi osa maksimaalne lepingusumma oli 1,6 miljonit eurot ja mida on võimalik veel 50 % võrra suurendada; kokkuvõttes võimaldavad mõlemad lepingud instituudil sõlmida raamlepingu alusel selle nelja-aastase kehtivusaja jooksul lepinguid summas 4,8 miljonit eurot ehk kolm korda suuremas mahus kui hanketeates märgitud. Pealegi põhines hanke hinnakonkurents üksnes päeva maksumusel ja mitte ülesannete lõpuleviimiseks vajalikul ajal; see ei võimaldanud valida majanduslikult kõige soodsamaid pakkumusi ja tagada parim kulutõhusus. Kirjeldatud puudused võisid mõjutada konkurentsi. 2016. aastal tehti mõlema lepingu raames makseid kokku summas 87 920 eurot. Auditi tulemusel allkirjastas instituut mõlema raamlepingu muudatused, mille tulemusel vähendati mõlema lepingu maksimumsummasid 800 000 euroni, mida võib potentsiaalselt suurendada 50 % võrra.

| 19. | IT-vahendite ja andmebaaside hoolduse ja toe hanke (ühele pakkujale suunatud läbirääkimistega menetlus) hanketeates oli kõigi kolme määratletud väljundi maksimaalseks hinnaks fikseeritud 81 000 eurot (ilma käibemaksuta); lisaks märgiti, et nimetatud summat ületavaid pakkumusi arvesse ei võeta. Peale kolmest väljundist kahte sisaldava pakkumuse saamist sõlmis instituut teenuslepingu summas 97 410 eurot. 2016. aastal tehti kirjeldatud hanke raames makseid kokku summas 73 057 eurot. |
| --- | --- |

19.

IT-vahendite ja andmebaaside hoolduse ja toe hanke (ühele pakkujale suunatud läbirääkimistega menetlus) hanketeates oli kõigi kolme määratletud väljundi maksimaalseks hinnaks fikseeritud 81 000 eurot (ilma käibemaksuta); lisaks märgiti, et nimetatud summat ületavaid pakkumusi arvesse ei võeta. Peale kolmest väljundist kahte sisaldava pakkumuse saamist sõlmis instituut teenuslepingu summas 97 410 eurot. 2016. aastal tehti kirjeldatud hanke raames makseid kokku summas 73 057 eurot.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 20. | 2016. aasta jaanuaris avaldas instituut enda kohta koostatud välishindamise. Hindamises jõuti järeldusele, et instituudi tegevus vastas tema mandaadile, ning anti instituudi haldamisele juhtimise ja tõhususe alal suhteliselt hea hinnang. Hindamises anti aga ka mitu soovitust instituudi tegevuse parandamiseks – need hõlmasid näiteks selgemate eesmärkide seadmist, väljundite paremat suunamist, asjaomaste väliste sidusrühmadega sünergia leidmist ning instituudi haldusnõukogu rolli tugevdamist ja ekspertkogu rolli selgitamist. Instituut on alustanud soovituste täitmiseks koostatud tegevuskava elluviimist. |
| --- | --- |

20.

2016. aasta jaanuaris avaldas instituut enda kohta koostatud välishindamise. Hindamises jõuti järeldusele, et instituudi tegevus vastas tema mandaadile, ning anti instituudi haldamisele juhtimise ja tõhususe alal suhteliselt hea hinnang. Hindamises anti aga ka mitu soovitust instituudi tegevuse parandamiseks – need hõlmasid näiteks selgemate eesmärkide seadmist, väljundite paremat suunamist, asjaomaste väliste sidusrühmadega sünergia leidmist ning instituudi haldusnõukogu rolli tugevdamist ja ekspertkogu rolli selgitamist. Instituut on alustanud soovituste täitmiseks koostatud tegevuskava elluviimist.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  Instituudi pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eige.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: instituudi edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega kaetud assigneeringute üle kantud summa oli endiselt suur III jaotises, moodustades 61 % (2014. aastal 54 %). See tuleneb peamiselt instituudi tegevuse iseloomust, mis hõlmab selliste uuringute hankeid, mis vältavad mitu kuud, sageli ühest aastast teise. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega kaetud assigneeringute üle kantud summa oli endiselt suur III jaotises, moodustades 61 % (2014. aastal 54 %). See tuleneb peamiselt instituudi tegevuse iseloomust, mis hõlmab selliste uuringute hankeid, mis vältavad mitu kuud, sageli ühest aastast teise.

E/K

---

INSTITUUDI VASTUS

| 18. | III jaotise ülekandmise määr oli endiselt kõrge märkimisväärsete probleemide tõttu viie projektiga, mis põhjustasid nende lükkumise 2017. aastasse. Kaht nendest projektidest mõjutasid viivitused otsustamisel, kes saab järgmiseks nõukogu eesistujaks (Ühendkuningriigi asemel Eesti), ja pikal konsulteerimisel komisjoniga. Ülejäänud projektidega alustati oodatust hiljem, sest varasemad projektid ja uuringud, millel põhinesid uued projektid, hilinesid ning kandidaadid, kes ei osutunud valituks, kaebasid otsuse edasi ja tuli teha uus hindamine.
  EIGE on arvamusel, et hoolimata kõikidest vääramatu jõu tõttu tekkinud probleemidest, mis mõjutasid negatiivselt EIGE eelarve täitmist, õnnestus EIGE-l vähendada tegevuskulude (C1) ülekandmist enam kui 9 %, mis on mainimist väärt hea saavutus.
  Liigendatud eelarveassigneeringute kohta tuleb märkida, et varem ei julgustatud EIGEt seda lähenemist kasutama eelarve aastasuse põhimõtte tõttu. Sellest hoolimata koostab EIGE teostatavuse analüüsi, et luua tugev alus, mille põhjal otsustada liigendatud eelarveassigneeringute kasutamine tulevikus. |
| --- | --- |

18.

III jaotise ülekandmise määr oli endiselt kõrge märkimisväärsete probleemide tõttu viie projektiga, mis põhjustasid nende lükkumise 2017. aastasse. Kaht nendest projektidest mõjutasid viivitused otsustamisel, kes saab järgmiseks nõukogu eesistujaks (Ühendkuningriigi asemel Eesti), ja pikal konsulteerimisel komisjoniga. Ülejäänud projektidega alustati oodatust hiljem, sest varasemad projektid ja uuringud, millel põhinesid uued projektid, hilinesid ning kandidaadid, kes ei osutunud valituks, kaebasid otsuse edasi ja tuli teha uus hindamine.

EIGE on arvamusel, et hoolimata kõikidest vääramatu jõu tõttu tekkinud probleemidest, mis mõjutasid negatiivselt EIGE eelarve täitmist, õnnestus EIGE-l vähendada tegevuskulude (C1) ülekandmist enam kui 9 %, mis on mainimist väärt hea saavutus.

Liigendatud eelarveassigneeringute kohta tuleb märkida, et varem ei julgustatud EIGEt seda lähenemist kasutama eelarve aastasuse põhimõtte tõttu. Sellest hoolimata koostab EIGE teostatavuse analüüsi, et luua tugev alus, mille põhjal otsustada liigendatud eelarveassigneeringute kasutamine tulevikus.

| 19. | Instituut võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja selgitab, et juhtumi põhjustas haldusviga kummagi osa raamlepingus määratletud summas, mida vastavalt ei muudetud. Ühe pakkujaga allkirjastatud mõlema osa raamlepingul puudub eelarvemõju ja kandidaate teavitati nõuetekohaselt pakkumismenetluse etapis.
  EIGE eelistas allkirjastada raamlepingud ühe pakkujaga, sest tegemist on väga väikese turuga, mille konkurentsivõime spetsiifilisus piirab kvalifitseeritud ja tugevate pakkujate arvu. Ühe pakkujaga allkirjastatud raamlepingu lahendus andis sellele väga spetsiifilisele projektile tugevama kvaliteedi- ja järjepidevuse tagatise, mis astmelise lähenemisviisi korral või pakkumismenetluse taasavamisel mitme raamlepingu allkirjastamiseks oleks olnud ohus.
  Et vastata usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, muutis EIGE tehniliste kirjelduste vastavaid malle. Seni leevendab EIGE riski, lisades spetsiifiliste teenuste tulevastesse nõuetesse maksimaalse arvu tööpäevi. |
| --- | --- |

19.

Instituut võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja selgitab, et juhtumi põhjustas haldusviga kummagi osa raamlepingus määratletud summas, mida vastavalt ei muudetud. Ühe pakkujaga allkirjastatud mõlema osa raamlepingul puudub eelarvemõju ja kandidaate teavitati nõuetekohaselt pakkumismenetluse etapis.

EIGE eelistas allkirjastada raamlepingud ühe pakkujaga, sest tegemist on väga väikese turuga, mille konkurentsivõime spetsiifilisus piirab kvalifitseeritud ja tugevate pakkujate arvu. Ühe pakkujaga allkirjastatud raamlepingu lahendus andis sellele väga spetsiifilisele projektile tugevama kvaliteedi- ja järjepidevuse tagatise, mis astmelise lähenemisviisi korral või pakkumismenetluse taasavamisel mitme raamlepingu allkirjastamiseks oleks olnud ohus.

Et vastata usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, muutis EIGE tehniliste kirjelduste vastavaid malle. Seni leevendab EIGE riski, lisades spetsiifiliste teenuste tulevastesse nõuetesse maksimaalse arvu tööpäevi.

| 20. | Instituut võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Et pakkujal on EIGE kasutatavale tarkvarale ainuõigused, valiti erakorraline läbirääkimistega menetlus ühe pakkujaga. Läbirääkimistega menetluse ajal tehti algsesse taotlusesse muudatusi, et näha ette lisateenuseid EIGE suurenenud vajadustele ja eelarve kättesaadavusele vastamiseks ning kuna pakkuja ei saanud rakendada üht kolmest EIGE algselt nõutud väljunditest. |
| --- | --- |

20.

Instituut võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Et pakkujal on EIGE kasutatavale tarkvarale ainuõigused, valiti erakorraline läbirääkimistega menetlus ühe pakkujaga. Läbirääkimistega menetluse ajal tehti algsesse taotlusesse muudatusi, et näha ette lisateenuseid EIGE suurenenud vajadustele ja eelarve kättesaadavusele vastamiseks ning kuna pakkuja ei saanud rakendada üht kolmest EIGE algselt nõutud väljunditest.

| 21. | Instituut võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Teatud varased meetmed on juba võetud, näiteks võeti haldusnõukogus 18. mail 2016 vastu teabe juhtimise ja kommunikatsioonistrateegia 2016–2018, koostati ühtne programmdokument, mis hõlmab üksikasjalikke teabemeetmeid ja suurendatud kasutuselevõtu jälgimist, 2016. aastal kehtestati väljundinäitajate mõõtmise algväärtused. |
| --- | --- |

21.

Instituut võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Teatud varased meetmed on juba võetud, näiteks võeti haldusnõukogus 18. mail 2016 vastu teabe juhtimise ja kommunikatsioonistrateegia 2016–2018, koostati ühtne programmdokument, mis hõlmab üksikasjalikke teabemeetmeid ja suurendatud kasutuselevõtu jälgimist, 2016. aastal kehtestati väljundinäitajate mõõtmise algväärtused.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/126 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/126

---

ARUANNE

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

(2017/C 417/20)

SISSEJUHATUS

| 1. | Frankfurdis asuv Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset. |
| --- | --- |

1.

Frankfurdis asuv Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset.

| 2. | Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Asutuse peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 20,2 | 21,8 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 133 | 139 |

2.

Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (2).

Tabel

Asutuse peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

20,2

21,8

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

133

139

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja asutuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Asutuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja asutuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Asutuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata asutuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata asutuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab asutuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui asutus on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab asutuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui asutus on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning asutus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning asutus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

Muu asjaolu

| 16. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. EIOPA eelarvet rahastab 40 % ulatuses Euroopa Liit, ülejäänud 60 % pärineb otse liikmesriikide osamaksetest. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus asutuse eelarvet vähendada. |
| --- | --- |

16.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. EIOPA eelarvet rahastab 40 % ulatuses Euroopa Liit, ülejäänud 60 % pärineb otse liikmesriikide osamaksetest. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus asutuse eelarvet vähendada.

| 17. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

17.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

1

(2)  Asutuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav asutuse veebisaidil https://eiopa.europa.eu/.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: asutuse edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge – 95 %. Kõrge oli ka kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr – 5,6  miljonit eurot ehk 26 % (2013. aastal 5,2  miljonit eurot ehk 28 %); seda eelkõige tegevuseelarves (III jaotis) – 4,7  miljonit eurot ehk 66 % (2013. aastal 3,7  miljonit eurot ehk 85 %). See tulenes peamiselt aasta lõpus sõlmitud lepingutest koguväärtusega 2,4  miljonit eurot, mis puudutasid eelkõige ühe andmebaasi arendamist ja hooldust (1,8  miljonit eurot) ning muid 2015. aastal osutatud IT-teenuseid. Osa kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmisest tuleneb 2014. aasta novembris ja detsembris tehtud ümberpaigutustest eelarves, kui asutus suurendas oma tegevuseelarvet (III jaotis) 1,1 miljoni euro võrra (19 %) (1) tänu ümberpaigutustele personalikulude eelarvest (I jaotis) summas 858 828  eurot (2) ja halduseelarvest (II jaotis) summas 266 360  eurot (3). Ümberpaigutuste eesmärk oli kompenseerida vahendite nappust asutuse 2015. aasta eelarves, mis tulenes eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavate institutsioonide otsusest eelarvet oluliselt kärpida. Vahendite nappus ei oleks võimaldanud asutusel jätkata oma mitmeaastase IT-strateegia elluviimist, mis on üks tema põhitegevusi. | E/K |
| 2014 | Ehkki eelarvevahendite ümberpaigutused, ülekandmised ja vastavad kulukohustused on ELi finantsmääruse sätetega kooskõlas ja need tehti juhatuse otsuste alusel, on 2015. aasta tegevuse 2014. aasta assigneeringutest katmise maht vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Asutuse aastaeelarves kättesaadavaks tehtud vahendid tuleb paremini kooskõlla viia asutuse mitmeaastase IT-strateegia elluviimise rahaliste vajadustega. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2014

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge – 95 %. Kõrge oli ka kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr – 5,6  miljonit eurot ehk 26 % (2013. aastal 5,2  miljonit eurot ehk 28 %); seda eelkõige tegevuseelarves (III jaotis) – 4,7  miljonit eurot ehk 66 % (2013. aastal 3,7  miljonit eurot ehk 85 %). See tulenes peamiselt aasta lõpus sõlmitud lepingutest koguväärtusega 2,4  miljonit eurot, mis puudutasid eelkõige ühe andmebaasi arendamist ja hooldust (1,8  miljonit eurot) ning muid 2015. aastal osutatud IT-teenuseid. Osa kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmisest tuleneb 2014. aasta novembris ja detsembris tehtud ümberpaigutustest eelarves, kui asutus suurendas oma tegevuseelarvet (III jaotis) 1,1 miljoni euro võrra (19 %) (1) tänu ümberpaigutustele personalikulude eelarvest (I jaotis) summas 858 828  eurot (2) ja halduseelarvest (II jaotis) summas 266 360  eurot (3). Ümberpaigutuste eesmärk oli kompenseerida vahendite nappust asutuse 2015. aasta eelarves, mis tulenes eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavate institutsioonide otsusest eelarvet oluliselt kärpida. Vahendite nappus ei oleks võimaldanud asutusel jätkata oma mitmeaastase IT-strateegia elluviimist, mis on üks tema põhitegevusi.

E/K

2014

Ehkki eelarvevahendite ümberpaigutused, ülekandmised ja vastavad kulukohustused on ELi finantsmääruse sätetega kooskõlas ja need tehti juhatuse otsuste alusel, on 2015. aasta tegevuse 2014. aasta assigneeringutest katmise maht vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Asutuse aastaeelarves kättesaadavaks tehtud vahendid tuleb paremini kooskõlla viia asutuse mitmeaastase IT-strateegia elluviimise rahaliste vajadustega.

Lõpetatud

---

(1)  2015: 0,6 miljonit eurot (16 %).

(2)  2015: 317 737 eurot.

(3)  2015: 322 737 eurot.

---

EUROOPA KINDLUSTUS- JA TÖÖANDJAPENSIONIDE JÄRELEVALVE VASTUS

Järelevalveasutus võtab kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/131 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/131

---

ARUANNE

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

(2017/C 417/21)

SISSEJUHATUS

| 1. | Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut“ või „EIT“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (1). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi üha suuremale arvule teadmis- ja innovaatikakogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades innovatsiooni ja ettevõtlust. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad koordineerivad sadade partnerite tegevust. Instituudi antavate toetustega hüvitatakse partnerite kulud ning teadmis- ja innovaatikakogukondade koordineerimistegevusest tulenevad kulud. |
| --- | --- |

1.

Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut“ või „EIT“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (1). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi üha suuremale arvule teadmis- ja innovaatikakogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades innovatsiooni ja ettevõtlust. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad koordineerivad sadade partnerite tegevust. Instituudi antavate toetustega hüvitatakse partnerite kulud ning teadmis- ja innovaatikakogukondade koordineerimistegevusest tulenevad kulud.

| 2. | Tabelites 1–3 esitatakse instituudi eelarve ja töötajate arvu muutumist puudutavad peamised arvandmed (2).

  Tabel 1


  Instituudi peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (3) | 232 | 283 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

  (ametikohtade loetelus esitatud) | 50
  (62) | 59
  (63) |

2.

Tabelites 1–3 esitatakse instituudi eelarve ja töötajate arvu muutumist puudutavad peamised arvandmed (2).

Tabel 1

Instituudi peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (3)

232

283

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

(ametikohtade loetelus esitatud)

50

(62)

59

(63)

Tabel 2

Peamiste arvandmete muutumine alates aastast 2011

Image

Tabel 3

Instituudi 2016. aasta peamised arvandmed teadmis- ja innovaatikakogukondade kaupa

Image

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab instituudi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi instituudi finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab instituudi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi instituudi finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja instituudi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Instituudi juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja instituudi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Instituudi juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata instituudi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata instituudi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab instituudi tasude ja muude tulude kogumise korda (kui instituut on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab instituudi tasude ja muude tulude kogumise korda (kui instituut on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning instituut on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning instituut on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas instituudi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas instituudi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

Muu asjaolu

Teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute hankemenetlused sisaldavad märkimisväärseid puudusi.

| 16. | Teadmis- ja innovaatikakogukondi (TIK) koordineerivad ja esindavad teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud, keda rahastab peaaegu täies mahus EIT. Kontrollikoda peab innovaatikakogukondade juriidiliste isikute korraldatavaid riigihankeid riskantseks valdkonnaks ja pööras neile oma auditis seetõttu erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

16.

Teadmis- ja innovaatikakogukondi (TIK) koordineerivad ja esindavad teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud, keda rahastab peaaegu täies mahus EIT. Kontrollikoda peab innovaatikakogukondade juriidiliste isikute korraldatavaid riigihankeid riskantseks valdkonnaks ja pööras neile oma auditis seetõttu erilist tähelepanu.

| 17. | 2015. aasta toetuslepingute kohaselt peavad teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud ja/või teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid tagama kõigi hangete parima kulutõhususe või (vajaduse korral) kõige madalama hinnaga pakkumuse valimise. 60 000 eurot ületavate lepingute puhul on toetuslepingus paika pandud, et teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud ja/või teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid peavad tegema hankel osalemiseks ettepaneku vähemalt kolmele ettevõtjale ning näitama hankemenetluse dokumenteerimisega selle läbipaistvust. Kontrollikoda auditeeris teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute korraldatud riigihangetest koostatud valimit, mille maht oli ligikaudu 7 miljonit eurot ja mida oli täies mahus rahastanud EIT. Audiga leiti olulisi puudusi, nagu otselepingute sõlmimine, hangete oluliste elementide puudumine, algsete lepingute kestuse ja/või summade märkimisväärne pikendamine/suurendamine, puuduvad piirangud lepingute kestusele ja/või summadele, või hinnakonkurentsi neutraliseerivad kvaliteedi/hinna koefitsiendid. 2016. aastal maksti nende hangete raames õigusnorme rikkudes 2,2 miljonit eurot. Ühe teadmis- ja innovaatikakogukonna juriidilise isiku puhul juhtis instituut ka ise tähelepanu puudustele ja koostas tegevuskava nimetatud juriidilise isiku kõigi hankemenetluste parandamiseks tulevikus. |
| --- | --- |

17.

2015. aasta toetuslepingute kohaselt peavad teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud ja/või teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid tagama kõigi hangete parima kulutõhususe või (vajaduse korral) kõige madalama hinnaga pakkumuse valimise. 60 000 eurot ületavate lepingute puhul on toetuslepingus paika pandud, et teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud ja/või teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid peavad tegema hankel osalemiseks ettepaneku vähemalt kolmele ettevõtjale ning näitama hankemenetluse dokumenteerimisega selle läbipaistvust. Kontrollikoda auditeeris teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute korraldatud riigihangetest koostatud valimit, mille maht oli ligikaudu 7 miljonit eurot ja mida oli täies mahus rahastanud EIT. Audiga leiti olulisi puudusi, nagu otselepingute sõlmimine, hangete oluliste elementide puudumine, algsete lepingute kestuse ja/või summade märkimisväärne pikendamine/suurendamine, puuduvad piirangud lepingute kestusele ja/või summadele, või hinnakonkurentsi neutraliseerivad kvaliteedi/hinna koefitsiendid. 2016. aastal maksti nende hangete raames õigusnorme rikkudes 2,2 miljonit eurot. Ühe teadmis- ja innovaatikakogukonna juriidilise isiku puhul juhtis instituut ka ise tähelepanu puudustele ja koostas tegevuskava nimetatud juriidilise isiku kõigi hankemenetluste parandamiseks tulevikus.

| 18. | Praegu puudub õiguslik selgus selle kohta, kas innovaatikakogukondade juriidilised isikud esindavad hankijaid (8). Kui nad esindaksid hankijaid, tuleks kohaldada riigihangete direktiivis 2004/18/EÜ (9) sätestatud riigihangete eeskirju, mis on rangemad kui toetuslepingus fikseeritud tingimused. Instituut ja komisjon arutavad seda küsimust, et pakkuda innovaatikakogukondade juriidilistele isikutele tulevikus küllaldast õiguskindlust. |
| --- | --- |

18.

Praegu puudub õiguslik selgus selle kohta, kas innovaatikakogukondade juriidilised isikud esindavad hankijaid (8). Kui nad esindaksid hankijaid, tuleks kohaldada riigihangete direktiivis 2004/18/EÜ (9) sätestatud riigihangete eeskirju, mis on rangemad kui toetuslepingus fikseeritud tingimused. Instituut ja komisjon arutavad seda küsimust, et pakkuda innovaatikakogukondade juriidilistele isikutele tulevikus küllaldast õiguskindlust.

Võime kasvanud töökoormusega hakkama saada

| 19. | Hoolimata eelarve märkimisväärsest suurenemisest 309 miljonilt eurolt (2008–2013) 2,4 miljardi euroni (2014–2020) ja asjaolust, et teadmis- ja innovaatikakogukondade arv kasvas 2016. aasta lõpus kolmelt kuueni, ei ole EITs ette nähtud ametikohtade arvu olulist suurenemist (vt tabel 2). Kontrollikoda osutas oma eriaruandes nr 4/2016 (10) riskile, et EIT ei suuda kasvanud töökoormusega tulevikus hakkama saada. Instituudi direktori kohusetäitja viitas samale riskile ka EIT 2015. aasta tegevusaruandes. |
| --- | --- |

19.

Hoolimata eelarve märkimisväärsest suurenemisest 309 miljonilt eurolt (2008–2013) 2,4 miljardi euroni (2014–2020) ja asjaolust, et teadmis- ja innovaatikakogukondade arv kasvas 2016. aasta lõpus kolmelt kuueni, ei ole EITs ette nähtud ametikohtade arvu olulist suurenemist (vt tabel 2). Kontrollikoda osutas oma eriaruandes nr 4/2016 (10) riskile, et EIT ei suuda kasvanud töökoormusega tulevikus hakkama saada. Instituudi direktori kohusetäitja viitas samale riskile ka EIT 2015. aasta tegevusaruandes.

| 20. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

20.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 21. | Kontrollikoda leidis puudusi innovaatikakogukondade juriidiliste isikute teostatud hankemenetluste järelkontrollides. Vähemalt ühe innovaatikakogukonna juriidilise isiku puhul ei olnud järelkontrollideks valitud hankemenetlused kogu andmekogumi suhtes esinduslikud. Lisaks esitas kontrollikoda erineva arvamuse kahe hankemenetluse seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Neil juhtudel oli instituut heaks kiitnud otselepingute sõlmimise või lepingute liigse pikendamise. |
| --- | --- |

21.

Kontrollikoda leidis puudusi innovaatikakogukondade juriidiliste isikute teostatud hankemenetluste järelkontrollides. Vähemalt ühe innovaatikakogukonna juriidilise isiku puhul ei olnud järelkontrollideks valitud hankemenetlused kogu andmekogumi suhtes esinduslikud. Lisaks esitas kontrollikoda erineva arvamuse kahe hankemenetluse seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Neil juhtudel oli instituut heaks kiitnud otselepingute sõlmimise või lepingute liigse pikendamise.

| 22. | Komisjoni siseauditi talitus jõudis 2016. aasta detsembris valminud auditiaruandes „Toetuste haldamine: üleminek programmile „Horisont 2020““ järeldusele, et instituut on oma protsessid edukalt programmiga „Horisont 2020“ kohandanud (eelkõige puudutab see osalemiseeskirju) ning et algusetapi jaoks mõeldud instituudi kontrollimehhanismid on uute teadmis- ja innovaatikakogukondade toetamisel üldiselt tulemuslikud. Komisjoni siseauditi talitus jõudis samuti järeldusele, et EIT peab võtma kiiremas korras meetmeid, et tagada programmi „Horisont 2020“ õigusraamistiku range rakendamine ning uusi teadmis- ja innovaatikakogukondi nende töö algetapis veelgi paremini toetada. Instituut ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise tegevuskava. |
| --- | --- |

22.

Komisjoni siseauditi talitus jõudis 2016. aasta detsembris valminud auditiaruandes „Toetuste haldamine: üleminek programmile „Horisont 2020““ järeldusele, et instituut on oma protsessid edukalt programmiga „Horisont 2020“ kohandanud (eelkõige puudutab see osalemiseeskirju) ning et algusetapi jaoks mõeldud instituudi kontrollimehhanismid on uute teadmis- ja innovaatikakogukondade toetamisel üldiselt tulemuslikud. Komisjoni siseauditi talitus jõudis samuti järeldusele, et EIT peab võtma kiiremas korras meetmeid, et tagada programmi „Horisont 2020“ õigusraamistiku range rakendamine ning uusi teadmis- ja innovaatikakogukondi nende töö algetapis veelgi paremini toetada. Instituut ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise tegevuskava.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 23. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises, moodustades 0,4 miljonit eurot ehk 40 % (2015. aastal 0,4 miljonit eurot ehk 44 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt IT-lepingutest, mille kehtivus lõpeb alles järgneval aastal, ning koosolekute kuludest, mille kohta ei olnud veel arveid saadud. |
| --- | --- |

23.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises, moodustades 0,4 miljonit eurot ehk 40 % (2015. aastal 0,4 miljonit eurot ehk 44 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt IT-lepingutest, mille kehtivus lõpeb alles järgneval aastal, ning koosolekute kuludest, mille kohta ei olnud veel arveid saadud.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 24. | 2015. aasta perioodi toetused otsustati alles 2015. aasta aprillis ning toetuslepingud sõlmiti sama aasta juunis ja juulis. 2016. aasta perioodi toetused otsustati ja toetuslepingud sõlmiti 2016. aasta aprillis. Hoolimata olukorra paranemisest 2016. aastal tekitab toetusotsuste tegemise ja -lepingute sõlmimise pidev hilinemine partnerites ebakindlust ning õõnestab nende valmisolekut juba aasta alguses oma ressursse investeerida ja tegevust alustada. |
| --- | --- |

24.

2015. aasta perioodi toetused otsustati alles 2015. aasta aprillis ning toetuslepingud sõlmiti sama aasta juunis ja juulis. 2016. aasta perioodi toetused otsustati ja toetuslepingud sõlmiti 2016. aasta aprillis. Hoolimata olukorra paranemisest 2016. aastal tekitab toetusotsuste tegemise ja -lepingute sõlmimise pidev hilinemine partnerites ebakindlust ning õõnestab nende valmisolekut juba aasta alguses oma ressursse investeerida ja tegevust alustada.

| 25. | Uute teadmis- ja innovaatikakogukondade viimaste konkursside, mille strateegilised valdkonnad pandi paika EIT ajavahemiku 2014–2020 strateegilises innovatsioonikavas, konkurents on osutunud piiratuks. 2014. aasta kahe uue teadmis- ja innovaatikakogukonna konkursile (tervishoid ja toorained) esitati vaid seitse ettepanekut. 2016. aastal korraldatud kahe täiendava teadmis- ja innovaatikakogukonna konkursile (toit ja lisandväärtust andev tootmine) esitati kolm ettepanekut; seejuures jäi lisandväärtust andva tootmise kogukonna konkursile esitatud ainuke projektiettepanek ebapiisava kvaliteedi tõttu valimata. |
| --- | --- |

25.

Uute teadmis- ja innovaatikakogukondade viimaste konkursside, mille strateegilised valdkonnad pandi paika EIT ajavahemiku 2014–2020 strateegilises innovatsioonikavas, konkurents on osutunud piiratuks. 2014. aasta kahe uue teadmis- ja innovaatikakogukonna konkursile (tervishoid ja toorained) esitati vaid seitse ettepanekut. 2016. aastal korraldatud kahe täiendava teadmis- ja innovaatikakogukonna konkursile (toit ja lisandväärtust andev tootmine) esitati kolm ettepanekut; seejuures jäi lisandväärtust andva tootmise kogukonna konkursile esitatud ainuke projektiettepanek ebapiisava kvaliteedi tõttu valimata.

MUUD KOMMENTAARID

| 26. | Alates instituudi loomisest aastal 2008 kuni juulini 2014 vahetus EIT direktor neljal korral. Alates augustist 2014 on direktori ametikoht ning alates veebruarist 2013 veel üks juhikoht täidetud ajutiste kohusetäitjatega. Lisaks asjaolule, et vastavalt personalieeskirjadele ei tohi ajutine kohusetäitja olla ametis kauem kui üks aasta, tekitavad pikaks ajaks ametisse jäävad kohusetäitjad ebakindlust ka sidusrühmades ja strateegilises kogukonnas. |
| --- | --- |

26.

Alates instituudi loomisest aastal 2008 kuni juulini 2014 vahetus EIT direktor neljal korral. Alates augustist 2014 on direktori ametikoht ning alates veebruarist 2013 veel üks juhikoht täidetud ajutiste kohusetäitjatega. Lisaks asjaolule, et vastavalt personalieeskirjadele ei tohi ajutine kohusetäitja olla ametis kauem kui üks aasta, tekitavad pikaks ajaks ametisse jäävad kohusetäitjad ebakindlust ka sidusrühmades ja strateegilises kogukonnas.

| 27. | 2,4 miljardi euro suuruse eelarvega perioodiks 2014–2020 on instituut ka programmi „Horisont 2020“ tähtis osaline. Komisjon lõi programmi „Horisont 2020“ ühise tugikeskuse, et tagada järjepidevus programmi erinevate aspektidega (nt õigusteenused, IT-vahendid, toetuste haldamine, uurimistulemuste levitamine ja kasutamine jne) tegelevate organisatsioonide vaheline sidusus. Kuna instituut on aga niivõrd erinev teistest organisatsioonidest (nt komisjoni rakendusametitest ning avaliku ja erasektori partnerlustest), ei ole tal tugikeskusele otsest juurdepääsu ja ta peab seda instituudi eest vastutavalt komisjoni peadirektoraadilt juhtumipõhiselt taotlema. Kirjeldatud piirang mõjutab EIT tegevuse tõhusust. |
| --- | --- |

27.

2,4 miljardi euro suuruse eelarvega perioodiks 2014–2020 on instituut ka programmi „Horisont 2020“ tähtis osaline. Komisjon lõi programmi „Horisont 2020“ ühise tugikeskuse, et tagada järjepidevus programmi erinevate aspektidega (nt õigusteenused, IT-vahendid, toetuste haldamine, uurimistulemuste levitamine ja kasutamine jne) tegelevate organisatsioonide vaheline sidusus. Kuna instituut on aga niivõrd erinev teistest organisatsioonidest (nt komisjoni rakendusametitest ning avaliku ja erasektori partnerlustest), ei ole tal tugikeskusele otsest juurdepääsu ja ta peab seda instituudi eest vastutavalt komisjoni peadirektoraadilt juhtumipõhiselt taotlema. Kirjeldatud piirang mõjutab EIT tegevuse tõhusust.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 28. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

28.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

1

(2)  Instituudi pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eit.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: instituudi edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114) artikli 1 lõige 9.

8

(9)  Direktiivi 2004/18/EÜ, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1336/2013, artiklid 7 ja 9.

9

(10)  Eriaruanne nr 4/2016: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut peab oodatud mõju saavutamiseks muutma oma toetuse andmise mehhanisme ja oma ülesehitust.

10

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Toetuslepingutes ei seatud kulukategooriatele (personalikulud, allhanked, õigusteenused jne) eraldi ülempiire. | Pooleli (1) |
| 2014 | Instituut hindas oma 2014. aasta eelarvelised vajadused 13,1 miljoni euro (5,6  %) võrra tegelikust suuremaks (2013. aastal 3,4  miljonit eurot ehk 2,5  %) ja olemasolevast 233,1 miljonist eurost kaeti kulukohustustega vaid 220 miljonit. Eelarve täitmise madal määr on peamiselt tingitud teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse toetusteks mõeldud assigneeringute mittekasutamisest (11,4  miljonit eurot). Toetuslepingute sõlmimise aluseks olnud teadmis- ja innovaatikakogukondade äriplaanide toetamiseks ei olnud vaja instituudi 2014. aasta assigneeringuid kasutada. Vastavalt instituudi finantsmäärusele lisatakse kasutamata assigneeringud instituudi aastate 2015–2017 eelarvetesse. | Pooleli (2) |
| 2014 | Kuigi teadmis- ja innovaatikakogukonnad peavad välja töötama strateegiad, mis tagavad nende rahalise jätkusuutlikkuse, sõltuvad nad endiselt (st kava viiendal tegevusaastal) täies mahus instituudi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite eraldatavast rahastamisest. | Pooleli (3) |
| 2014 | Alates instituudi loomisest aastal 2009 on organisatsiooni probleemiks olnud suur tööjõu voolavus ning juhtkonna tasandi ebastabiilsus. Kaks osakonnajuhataja ametikohta on püsinud alates 2013. aastast täitmata. Ühte neist täidab alates 2013. aastast kohusetäitja, mis on vastuolus personalieeskirjades sätestatud tingimusega (maksimaalselt üks aasta). Teist täidab tegevjuht, kes on samas ka direktori kohusetäitja, ning täidab seega samaaegselt kolme rolli. | Pooleli |
| 2014 | Olukord on võrreldes 2013. aastaga küll paranenud, ent 2014. aasta lõpus oli 20 % EIT ametikohtade loetelu ametikohtadest endiselt täitmata (2013. aasta lõpus kolmandik ametikohtadest). | Lõpetatud |
| 2015 | 2015. aastal teatas instituut teadmis- ja innovaatikakogukondadele, et instituudi esimese viie aasta (2010–2014) finantsosalus ei ületanud 25 % teadmis- ja innovaatikakogukondade kogukuludest. Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste kehv määratlus ei võimaldanud aga selgelt hinnata, kas täiendavate tegevustega seotud kulusid peaks EIT eraldatava maksimaalse rahastamise arvutamisel arvesse võtma või mitte. | Lõpetatud |
| 2015 | Kontrollikoda järeldas oma eriaruandes nr 4/2016, et rahastamistingimus, mille kohaselt ei tohi instituudi antud rahastamise osakaal olla suurem kui 25 %, ei anna peaaegu mingit lisaväärtust ning selle piirangu kõrvaldamine kergendaks suuresti teadmis- ja innovaatikakogukondade partneritel lasuvat tegevus- ja finantsalase aruandluse koormat (4). | Pooleli |
| 2015 | Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid, kes taotlevad enam kui 325 000 euro hüvitamist, peavad esitama finantsaruande õigsust kinnitava kontrollitõendi, mis peaks aitama instituudil teha kuludeklaratsioonide eelkontrolle. Tõendite kvaliteet on aga väga kõikuv, mis piirab neist saadavat kindlust ning sunnib instituuti tegema täiendavaid kontrolle. | Pooleli |
| 2015 | EIT asutamismäärus sätestab, et „instituut mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust“. Vaatamata nimetatud sättele, milles viidatakse selgelt EIT eelarvele, moodustas Horisont 2020 rahastamispaketist saadav toetus 99 % instituudi 2015. aasta eelarvest. | Alustamata (5) |
| 2015 | Kuigi instituut võib kasutamata assigneeringud (assigneeringud, mis jäid aasta jooksul kulukohustustega sidumata või mis aasta lõpus kulukohustusest vabastati) järgmise kolme aasta eelarvesse lisada, ei ajakohastanud instituut oma protsesse õigeaegselt, et lisada 2014. aasta eelarvest kasutamata jäänud 26,6  miljonit eurot aastate 2015–2017 eelarvetesse. Assigneeringute tõttu on teadmis- ja innovaatikakogukondade poolne vahendite kasutusmäär oodatust madalam. | Pooleli (6) |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises, moodustades 0,4  miljonit eurot ehk 44 % (2014. aastal 0,5  miljonit eurot ehk 36 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt IT-lepingutest, mille kehtivus lõpeb alles järgneval aastal, ning koosolekutest, mille kohta ei olnud veel arvet saadud. | E/K |
| 2015 | Euroopa Komisjoni algse plaani kohaselt pidi EIT saavutama majandusliku sõltumatuse 2010. aastal. Instituut saavutas aga 2011. aasta juuniks vaid osalise majandusliku sõltumatuse tingimusel, et hariduse ja kultuuri peadirektoraat teeb endiselt eelkontrolli toetustega seotud tehingute ja üle 60 000 eurost suuremate hangete üle. | Pooleli |
| 2015 | 2014. aasta toetuslepingud kolme teadmis- ja innovaatikakogukonnaga kirjutati alla pärast toetustest rahastatud tegevuste alustamist 1. jaanuaril 2014. Lepingutele kirjutati algselt alla veebruaris 2014, kuid lepingumuudatused, mis hõlmasid täiendavat rahastamist summas 38 miljonit eurot, allkirjastati alles 2014. aasta märtsi lõpus. | E/K |
| 2015 | Instituut rahastab EIT Digital Masteri programmi, milles osaleb 16 Euroopa ülikooli. Ülikoolide kulud hüvitatakse, eraldades maksimaalselt 8 000 euro suuruse toetuse üliõpilase kohta (vastavalt Erasmus Munduse programmi eeskirjadele) ning kattes tegelikud kulud (mis sisaldab ka kindlaksmääratud summat kaudsete kulude katmiseks). Selle mudeli alusel maksti 2015. aastal ülikoolidele keskmiselt 15 000 eurot üliõpilase kohta (kaasa arvatud kindlasummaline makse). Mudelit ei ole aga kunagi ametlikult määratletud ning see ei võimalda teha vahet kindlasummalise toetusega hüvitatavate tegevuste ja tegelike kulude alusel hüvitatavate tegevuste vahel. Instituut peaks hakkama kasutama selget ametlikult määratletud mudelit, mille puhul deklareeritakse kulud ühte meetodit kasutades (näiteks põhjendatud kindlasummaline hüvitis). | Pooleli (7) |
| 2015 | Oma järelevalvenõukogu otsuse alusel maksis üks teadmis- ja innovaatikakogukond enda 55 töötajale lisatasudena brutosummas 646 000 eurot (individuaalsed lisatasud summas kuni 100 000  eurot), mille instituut täies mahus hüvitas. Selliste lisatasude maksmine ainult avaliku sektori vahenditest on ebatavaline ning seda tuleks võtta arvesse EIT palkadeks eraldatava toetuse ülempiiri määramisel, mida kohaldatakse alates 2016. aasta toetuslepingust. | E/K |
| 2015 | Üks teadmis- ja innovaatikakogukonna partner ei pidanud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinni, ostes suhtekorraldusteenuseid, mille päeva maksumus oli 800–3 250  eurot inimese kohta. Instituut hüvitas need kulud täies mahus (8). | Alustamata |
| 2015 | Instituut kasutas 2015. ja 2016. aastal toimuvate innovatsiooniteemaliste konverentside korraldamiseks komisjoni raamlepingut. Raamlepingu alusel telliti allhanke korras teenuseid, mille hinnad ei olnud raamlepingus ära toodud. Nende teenuste hinnad ulatuvad 800 euro suurusest päevatasust nooremkonsultandile kuni 2 250 euro suuruse päevatasuni vanemkonsultandile (mis on ligi neli korda suurem raamlepingus määratletud tippjuhi tasust). Selliste hindadega ostetud teenuste maksumuseks on enam kui 100 000 eurot konverentsi kohta. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata)

2012

Toetuslepingutes ei seatud kulukategooriatele (personalikulud, allhanked, õigusteenused jne) eraldi ülempiire.

Pooleli (1)

2014

Instituut hindas oma 2014. aasta eelarvelised vajadused 13,1 miljoni euro (5,6  %) võrra tegelikust suuremaks (2013. aastal 3,4  miljonit eurot ehk 2,5  %) ja olemasolevast 233,1 miljonist eurost kaeti kulukohustustega vaid 220 miljonit. Eelarve täitmise madal määr on peamiselt tingitud teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse toetusteks mõeldud assigneeringute mittekasutamisest (11,4  miljonit eurot). Toetuslepingute sõlmimise aluseks olnud teadmis- ja innovaatikakogukondade äriplaanide toetamiseks ei olnud vaja instituudi 2014. aasta assigneeringuid kasutada. Vastavalt instituudi finantsmäärusele lisatakse kasutamata assigneeringud instituudi aastate 2015–2017 eelarvetesse.

Pooleli (2)

2014

Kuigi teadmis- ja innovaatikakogukonnad peavad välja töötama strateegiad, mis tagavad nende rahalise jätkusuutlikkuse, sõltuvad nad endiselt (st kava viiendal tegevusaastal) täies mahus instituudi ja teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite eraldatavast rahastamisest.

Pooleli (3)

2014

Alates instituudi loomisest aastal 2009 on organisatsiooni probleemiks olnud suur tööjõu voolavus ning juhtkonna tasandi ebastabiilsus. Kaks osakonnajuhataja ametikohta on püsinud alates 2013. aastast täitmata. Ühte neist täidab alates 2013. aastast kohusetäitja, mis on vastuolus personalieeskirjades sätestatud tingimusega (maksimaalselt üks aasta). Teist täidab tegevjuht, kes on samas ka direktori kohusetäitja, ning täidab seega samaaegselt kolme rolli.

Pooleli

2014

Olukord on võrreldes 2013. aastaga küll paranenud, ent 2014. aasta lõpus oli 20 % EIT ametikohtade loetelu ametikohtadest endiselt täitmata (2013. aasta lõpus kolmandik ametikohtadest).

Lõpetatud

2015

2015. aastal teatas instituut teadmis- ja innovaatikakogukondadele, et instituudi esimese viie aasta (2010–2014) finantsosalus ei ületanud 25 % teadmis- ja innovaatikakogukondade kogukuludest. Teadmis- ja innovaatikakogukondade täiendavate tegevuste kehv määratlus ei võimaldanud aga selgelt hinnata, kas täiendavate tegevustega seotud kulusid peaks EIT eraldatava maksimaalse rahastamise arvutamisel arvesse võtma või mitte.

Lõpetatud

2015

Kontrollikoda järeldas oma eriaruandes nr 4/2016, et rahastamistingimus, mille kohaselt ei tohi instituudi antud rahastamise osakaal olla suurem kui 25 %, ei anna peaaegu mingit lisaväärtust ning selle piirangu kõrvaldamine kergendaks suuresti teadmis- ja innovaatikakogukondade partneritel lasuvat tegevus- ja finantsalase aruandluse koormat (4).

Pooleli

2015

Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid, kes taotlevad enam kui 325 000 euro hüvitamist, peavad esitama finantsaruande õigsust kinnitava kontrollitõendi, mis peaks aitama instituudil teha kuludeklaratsioonide eelkontrolle. Tõendite kvaliteet on aga väga kõikuv, mis piirab neist saadavat kindlust ning sunnib instituuti tegema täiendavaid kontrolle.

Pooleli

2015

EIT asutamismäärus sätestab, et „instituut mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust“. Vaatamata nimetatud sättele, milles viidatakse selgelt EIT eelarvele, moodustas Horisont 2020 rahastamispaketist saadav toetus 99 % instituudi 2015. aasta eelarvest.

Alustamata (5)

2015

Kuigi instituut võib kasutamata assigneeringud (assigneeringud, mis jäid aasta jooksul kulukohustustega sidumata või mis aasta lõpus kulukohustusest vabastati) järgmise kolme aasta eelarvesse lisada, ei ajakohastanud instituut oma protsesse õigeaegselt, et lisada 2014. aasta eelarvest kasutamata jäänud 26,6  miljonit eurot aastate 2015–2017 eelarvetesse. Assigneeringute tõttu on teadmis- ja innovaatikakogukondade poolne vahendite kasutusmäär oodatust madalam.

Pooleli (6)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises, moodustades 0,4  miljonit eurot ehk 44 % (2014. aastal 0,5  miljonit eurot ehk 36 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt IT-lepingutest, mille kehtivus lõpeb alles järgneval aastal, ning koosolekutest, mille kohta ei olnud veel arvet saadud.

E/K

2015

Euroopa Komisjoni algse plaani kohaselt pidi EIT saavutama majandusliku sõltumatuse 2010. aastal. Instituut saavutas aga 2011. aasta juuniks vaid osalise majandusliku sõltumatuse tingimusel, et hariduse ja kultuuri peadirektoraat teeb endiselt eelkontrolli toetustega seotud tehingute ja üle 60 000 eurost suuremate hangete üle.

Pooleli

2015

2014. aasta toetuslepingud kolme teadmis- ja innovaatikakogukonnaga kirjutati alla pärast toetustest rahastatud tegevuste alustamist 1. jaanuaril 2014. Lepingutele kirjutati algselt alla veebruaris 2014, kuid lepingumuudatused, mis hõlmasid täiendavat rahastamist summas 38 miljonit eurot, allkirjastati alles 2014. aasta märtsi lõpus.

E/K

2015

Instituut rahastab EIT Digital Masteri programmi, milles osaleb 16 Euroopa ülikooli. Ülikoolide kulud hüvitatakse, eraldades maksimaalselt 8 000 euro suuruse toetuse üliõpilase kohta (vastavalt Erasmus Munduse programmi eeskirjadele) ning kattes tegelikud kulud (mis sisaldab ka kindlaksmääratud summat kaudsete kulude katmiseks). Selle mudeli alusel maksti 2015. aastal ülikoolidele keskmiselt 15 000 eurot üliõpilase kohta (kaasa arvatud kindlasummaline makse). Mudelit ei ole aga kunagi ametlikult määratletud ning see ei võimalda teha vahet kindlasummalise toetusega hüvitatavate tegevuste ja tegelike kulude alusel hüvitatavate tegevuste vahel. Instituut peaks hakkama kasutama selget ametlikult määratletud mudelit, mille puhul deklareeritakse kulud ühte meetodit kasutades (näiteks põhjendatud kindlasummaline hüvitis).

Pooleli (7)

2015

Oma järelevalvenõukogu otsuse alusel maksis üks teadmis- ja innovaatikakogukond enda 55 töötajale lisatasudena brutosummas 646 000 eurot (individuaalsed lisatasud summas kuni 100 000  eurot), mille instituut täies mahus hüvitas. Selliste lisatasude maksmine ainult avaliku sektori vahenditest on ebatavaline ning seda tuleks võtta arvesse EIT palkadeks eraldatava toetuse ülempiiri määramisel, mida kohaldatakse alates 2016. aasta toetuslepingust.

E/K

2015

Üks teadmis- ja innovaatikakogukonna partner ei pidanud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinni, ostes suhtekorraldusteenuseid, mille päeva maksumus oli 800–3 250  eurot inimese kohta. Instituut hüvitas need kulud täies mahus (8).

Alustamata

2015

Instituut kasutas 2015. ja 2016. aastal toimuvate innovatsiooniteemaliste konverentside korraldamiseks komisjoni raamlepingut. Raamlepingu alusel telliti allhanke korras teenuseid, mille hinnad ei olnud raamlepingus ära toodud. Nende teenuste hinnad ulatuvad 800 euro suurusest päevatasust nooremkonsultandile kuni 2 250 euro suuruse päevatasuni vanemkonsultandile (mis on ligi neli korda suurem raamlepingus määratletud tippjuhi tasust). Selliste hindadega ostetud teenuste maksumuseks on enam kui 100 000 eurot konverentsi kohta.

Pooleli

---

(1)  Instituut teavitas kontrollikoda, et 2016. toetuslepingutele on seatud maksimummäärad.

(2)  Instituut hindas oma 2016. aasta eelarvevajadused 13,1 miljoni euro (5,0 %) võrra tegelikust suuremaks (2015. aastal 25 miljonit eurot ehk 9,4 %) ja olemasolevast 263 miljonist eurost kaeti kulukohustustega vaid 249,9 miljonit. Kasutamata assigneeringuid saab kasutada instituudi aastate 2015–2017 eelarvetes.

(3)  Instituut rahastas keskmiselt 90 % teadmis- ja innovaatikakogukondade 2015. aasta toetuslepingute alusel deklareeritud rahastamiskõlblikest kuludest. Teadmis- ja innovaatikakogukondade poolt muudest allikatest saadud vahendite osakaal saavutas 2,5 % instituudilt taotletud rahastamisest.

(4)  Eriaruanne nr 4/2016: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut peab oodatud mõju saavutamiseks muutma oma toetuse andmise mehhanisme ja oma ülesehitust.

(5)  Instituut tõlgendab EIT määrust endiselt teisti (vt 2015. aasta vastus).

(6)  Instituut ei saanud 2015. aasta toetuslepingu kasutamata vahendeid summas 14 miljonit eurot kulukohustustest vabastada. Nimetatud assigneeringuid ei olnud võimalik instituudi aastate 2016–2018 eelarvetesse lisada.

(7)  Ülalkirjeldatud mudeli alusel maksti 2016. aastal ülikoolidele keskmiselt 17 000 eurot üliõpilase kohta (tegelikud ja kindlasummalised maksed kokku). Ametlikult määratleti mudel 2016. aasta lõpus ja seda hakatakse rakendama alates 2017. aastast.

(8)  2016. aastal (2015. aasta toetustega seotud tehingud) hüvitas EIT nimetatud lepingu raames 410 000 eurot.

---

INSTITUUDI VASTUS

| 17. | EIT on nõus, et kahe teadmis- ja innovaatikakogukonna juriidilise isiku hankeprotsessides esines auditeeritud aastal (2015. aasta toetused) puudusi. EIT tunnistas seda probleemi ning teostas 2016. aastal ühe juriidilise isiku hankemenetluste proovijälgimise ja andis sihipäraseid soovitusi, et teha selles valdkonnas edusamme. Asjaomane juriidiline isik viis soovitused 2016. aastal ellu, vaatas läbi oma hankepõhimõtted ja -menetlused ning koolitas oma hangete eest vastutavaid töötajaid, mis tagab alates 2017. aastast suurema kindluse. 2017. aastal on jälgitud samamoodi kõiki teisi teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilisi isikuid ning olukorra parandamiseks on kehtestatud tegevuskava. EIT leiab, et kõnealused maksed olid seaduslikud ja korrektsed, kuna teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud täitsid oma seadusest tulenevat kohustust tagada parim kulutõhusus ning austasid kõnealuste kulude puhul usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

17.

EIT on nõus, et kahe teadmis- ja innovaatikakogukonna juriidilise isiku hankeprotsessides esines auditeeritud aastal (2015. aasta toetused) puudusi. EIT tunnistas seda probleemi ning teostas 2016. aastal ühe juriidilise isiku hankemenetluste proovijälgimise ja andis sihipäraseid soovitusi, et teha selles valdkonnas edusamme. Asjaomane juriidiline isik viis soovitused 2016. aastal ellu, vaatas läbi oma hankepõhimõtted ja -menetlused ning koolitas oma hangete eest vastutavaid töötajaid, mis tagab alates 2017. aastast suurema kindluse. 2017. aastal on jälgitud samamoodi kõiki teisi teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilisi isikuid ning olukorra parandamiseks on kehtestatud tegevuskava. EIT leiab, et kõnealused maksed olid seaduslikud ja korrektsed, kuna teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud täitsid oma seadusest tulenevat kohustust tagada parim kulutõhusus ning austasid kõnealuste kulude puhul usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.

| 18. | EIT on olnud seisukohal, et teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud ei kuulu ELi riigihankedirektiivide kohaldamisalasse. Samas on EIT saanud hiljuti selles küsimuses vastuolulisi õiguslikke arvamusi, mis on kaasa toonud õigusliku ebakindluse. Sellegipoolest on oluline märkida, et olenemata teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute seisundist on sõlmitavate lepingute puhul parima kulutõhususe tagamine kõnealuste juriidiliste isikute seadusest tulenev kohustus, mis on sätestatud programmi „Horisont 2020“ näidistoetuslepingul põhinevates EITi teadmis- ja innovaatikakogukonna toetuslepingutes. Peale selle kehtestab EIT, konsulteerides komisjoni talitustega, teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilistele isikutele nõuded, millega tagatakse ELi riigihankedirektiivide üldpõhimõtete järgimine. |
| --- | --- |

18.

EIT on olnud seisukohal, et teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilised isikud ei kuulu ELi riigihankedirektiivide kohaldamisalasse. Samas on EIT saanud hiljuti selles küsimuses vastuolulisi õiguslikke arvamusi, mis on kaasa toonud õigusliku ebakindluse. Sellegipoolest on oluline märkida, et olenemata teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute seisundist on sõlmitavate lepingute puhul parima kulutõhususe tagamine kõnealuste juriidiliste isikute seadusest tulenev kohustus, mis on sätestatud programmi „Horisont 2020“ näidistoetuslepingul põhinevates EITi teadmis- ja innovaatikakogukonna toetuslepingutes. Peale selle kehtestab EIT, konsulteerides komisjoni talitustega, teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidilistele isikutele nõuded, millega tagatakse ELi riigihankedirektiivide üldpõhimõtete järgimine.

| 19. | EIT on nõus, et tema suutlikkus on piiratud, kui võrrelda EITi jaoks ettenähtud töökohtade arvu EITile usaldatud ülesannete ja eraldatud eelarvega. EIT on juba palunud Euroopa Komisjonil näha ametikohtade loetelus ette rohkem ressursse. Samal ajal on märkimisväärne EITi tegevuse tõhusus. Nagu on märgitud tabelis 3, moodustasid halduskulud EITi 2016. aasta kogueelarvest üksnes 1,9 %, mida on oluliselt vähem kui kogu programmi „Horisont 2020“ puhul teatatud keskmine 4,6 %. |
| --- | --- |

19.

EIT on nõus, et tema suutlikkus on piiratud, kui võrrelda EITi jaoks ettenähtud töökohtade arvu EITile usaldatud ülesannete ja eraldatud eelarvega. EIT on juba palunud Euroopa Komisjonil näha ametikohtade loetelus ette rohkem ressursse. Samal ajal on märkimisväärne EITi tegevuse tõhusus. Nagu on märgitud tabelis 3, moodustasid halduskulud EITi 2016. aasta kogueelarvest üksnes 1,9 %, mida on oluliselt vähem kui kogu programmi „Horisont 2020“ puhul teatatud keskmine 4,6 %.

| 21. | Seoses järelauditi käigus kontrollitavate hankemenetluste valimisega on oluline märkida, et programmi „Horisont 2020“ raames ei nõuta esindava alamvalimi kontrollimist. Programmi „Horisont 2020“ auditiprogrammi kohaselt peavad audiitorid juhul, kui kogumis on üle 15 ühiku, valima kuni 15 ühikut järgmiselt: „Valige kontrollimiseks välja kõik ühikud, mille väärtus moodustab deklareeritud alltöövõtukuludest vähemalt 10 %. Lisage juhuslikkuse alusel ühikuid, kuni on kaetud 50 % alltöövõtukuludest või kuni väljavalitud ühikute arv jõuab viieteistkümneni.“ Kõnealuse kahe lepingu puhul tugines EIT asjaomaste kulude heakskiitmisel oma hinnangule, et toetusesaajad olid täitnud oma seadusest tuleneva kohustuse tagada parim kulutõhusus ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimine. |
| --- | --- |

21.

Seoses järelauditi käigus kontrollitavate hankemenetluste valimisega on oluline märkida, et programmi „Horisont 2020“ raames ei nõuta esindava alamvalimi kontrollimist. Programmi „Horisont 2020“ auditiprogrammi kohaselt peavad audiitorid juhul, kui kogumis on üle 15 ühiku, valima kuni 15 ühikut järgmiselt: „Valige kontrollimiseks välja kõik ühikud, mille väärtus moodustab deklareeritud alltöövõtukuludest vähemalt 10 %. Lisage juhuslikkuse alusel ühikuid, kuni on kaetud 50 % alltöövõtukuludest või kuni väljavalitud ühikute arv jõuab viieteistkümneni.“ Kõnealuse kahe lepingu puhul tugines EIT asjaomaste kulude heakskiitmisel oma hinnangule, et toetusesaajad olid täitnud oma seadusest tuleneva kohustuse tagada parim kulutõhusus ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimine.

| 22. | Siseauditi talitus andis oma auditi „Üleminek programmile „Horisont 2020““ tulemusel välja kolm soovitust, millest ükski ei olnud kriitilise tähtsusega. Lühidalt soovitati EITil 1) töötada välja ja võtta kasutusele ulatuslik teadmushalduse süsteem; 2) tugevdada kontrolli teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerite portfellis käivitusetapis aset leidvate muudatuste üle ning 3) suurendada käivitusetapis saavutatavate vahe-eesmärkide selgust. Ükski kindlaks tehtud riskidest ei sea ohtu programmi „Horisont 2020“ õigusraamistiku ranget kohaldamist ning EIT on juba astunud samme siseauditi talituse soovituste rakendamiseks. |
| --- | --- |

22.

Siseauditi talitus andis oma auditi „Üleminek programmile „Horisont 2020““ tulemusel välja kolm soovitust, millest ükski ei olnud kriitilise tähtsusega. Lühidalt soovitati EITil 1) töötada välja ja võtta kasutusele ulatuslik teadmushalduse süsteem; 2) tugevdada kontrolli teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerite portfellis käivitusetapis aset leidvate muudatuste üle ning 3) suurendada käivitusetapis saavutatavate vahe-eesmärkide selgust. Ükski kindlaks tehtud riskidest ei sea ohtu programmi „Horisont 2020“ õigusraamistiku ranget kohaldamist ning EIT on juba astunud samme siseauditi talituse soovituste rakendamiseks.

| 23. | Kontrollikoja aruandes märgitud kogusumma koosneb assigneeringute planeeritud ülekandmistest, mis olid vajalikud teenuste tõttu, mida osutati ka järgneval aastal, ning 2016. aasta detsembris peetud koosolekute tõttu, mille kohta saadi arved alles 2017. aasta jaanuaris. Assigneeringute planeeritud ülekandmine ei viita EITi eelarve haldamise puudustele, vaid on standardne eelarve haldamise viis. |
| --- | --- |

23.

Kontrollikoja aruandes märgitud kogusumma koosneb assigneeringute planeeritud ülekandmistest, mis olid vajalikud teenuste tõttu, mida osutati ka järgneval aastal, ning 2016. aasta detsembris peetud koosolekute tõttu, mille kohta saadi arved alles 2017. aasta jaanuaris. Assigneeringute planeeritud ülekandmine ei viita EITi eelarve haldamise puudustele, vaid on standardne eelarve haldamise viis.

| 24. | EIT on nõus, et eritoetuslepingud sõlmiti 2015. aastal võrdlemisi hilja, mille põhjuseks oli asjaolu, et teadmis- ja innovaatikakogukondadega olid pooleli läbirääkimised programmi „Horisont 2020“ näidislepingutel põhinevate uute partnerluse raamlepingute üle. Euroopa Komisjoni, EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelised läbirääkimised kestsid esialgu arvatust kauem, sest oli vaja kokku leppida teadmis- ja innovaatikakogukondade vajadustele vastavates erisätetes. Vahepeal on EIT – võttes arvesse kontrollikoja eriaruandes nr 4/2016 esitatud soovitust – vaadanud läbi teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaani koostamise ja hindamise ajakava, et tagada toetuslepingute õigeaegne allkirjastamine. Läbivaadatud ajakava järgiti 2016. aastal edukalt, mis on kaasa toonud 2017. aasta eritoetuslepingute õigeaegse allkirjastamise. Alla kirjutati neljale eritoetuslepingule ja 2017. aasta veebruaris tegi EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadele eelmaksed. Nelja kuni viie kuu pikkune ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni jääb allapoole kogu programmi „Horisont 2020“ keskmist. |
| --- | --- |

24.

EIT on nõus, et eritoetuslepingud sõlmiti 2015. aastal võrdlemisi hilja, mille põhjuseks oli asjaolu, et teadmis- ja innovaatikakogukondadega olid pooleli läbirääkimised programmi „Horisont 2020“ näidislepingutel põhinevate uute partnerluse raamlepingute üle. Euroopa Komisjoni, EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelised läbirääkimised kestsid esialgu arvatust kauem, sest oli vaja kokku leppida teadmis- ja innovaatikakogukondade vajadustele vastavates erisätetes. Vahepeal on EIT – võttes arvesse kontrollikoja eriaruandes nr 4/2016 esitatud soovitust – vaadanud läbi teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaani koostamise ja hindamise ajakava, et tagada toetuslepingute õigeaegne allkirjastamine. Läbivaadatud ajakava järgiti 2016. aastal edukalt, mis on kaasa toonud 2017. aasta eritoetuslepingute õigeaegse allkirjastamise. Alla kirjutati neljale eritoetuslepingule ja 2017. aasta veebruaris tegi EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadele eelmaksed. Nelja kuni viie kuu pikkune ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni jääb allapoole kogu programmi „Horisont 2020“ keskmist.

| 25. | On oluline märkida, et projektikonkursside eesmärk on seada sisse tipptasemel partnerlus, mitte meelitada ligi teatud arv ettepanekuid. Tipptasemel partnerlus õnnestus sisse seada kõikide teadmis- ja innovaatikakogukondade projektikonkursside raames, välja arvatud tootmise kogukonna konkursi puhul. Sellegipoolest, isegi lisaväärtust andva tootmise konkursi puhul, mille raames saadi vaid üks ettepanek, näitas teadmis- ja innovaatikakogukonnas osalemise vastu huvi üles üle 150 organisatsiooni. EIT juba analüüsis põhjalikult 2016. aasta projektikonkursi tulemust, kasutades välisekspertide abi ja kaasates oma juhatuse. Lähtudes analüüsi tulemustest, on EIT otsustanud võtta mitu leevendusmeedet, mis vähendavad tulevikus riski, et mõnel teemal korraldatava projektikonkursi raames saadakse vaid üks ettepanek. |
| --- | --- |

25.

On oluline märkida, et projektikonkursside eesmärk on seada sisse tipptasemel partnerlus, mitte meelitada ligi teatud arv ettepanekuid. Tipptasemel partnerlus õnnestus sisse seada kõikide teadmis- ja innovaatikakogukondade projektikonkursside raames, välja arvatud tootmise kogukonna konkursi puhul. Sellegipoolest, isegi lisaväärtust andva tootmise konkursi puhul, mille raames saadi vaid üks ettepanek, näitas teadmis- ja innovaatikakogukonnas osalemise vastu huvi üles üle 150 organisatsiooni. EIT juba analüüsis põhjalikult 2016. aasta projektikonkursi tulemust, kasutades välisekspertide abi ja kaasates oma juhatuse. Lähtudes analüüsi tulemustest, on EIT otsustanud võtta mitu leevendusmeedet, mis vähendavad tulevikus riski, et mõnel teemal korraldatava projektikonkursi raames saadakse vaid üks ettepanek.

| 26. | EIT ei saa kommenteerida EITi direktori värbamise korda, kuivõrd seda haldab Euroopa Komisjon. Ajutise lahenduse kasutamine on vajalik selleks, et tagada tegevuse jätkumine kuni uue direktori leidmise ja ametisse nimetamiseni. Mis puudutab kõnealust teist juhikohta, siis EIT avaldas 2. detsembril 2015 osalemiskutse, et koostada varunimekiri poliitika ja teabevahetuse osakonna juhataja ametikoha täitmiseks. Valikumenetluse tulemusel pakkus EIT kõnealust ametikohta varunimekirjas esimesel kohal olnud kandidaadile, kuid see kandidaat lükkas pakkumise tagasi. See on põhjus, miks kõnealune ametikoht jäi 2016. aasta lõpus täitmata. EIT viib selle juhikoha täitmisega seotud värbamismenetluse lõpule 2017. aastal, lõpetades tegevuse järjepidevuse tagamiseks vajalikuks osutunud ajutise lahenduse kasutamise. |
| --- | --- |

26.

EIT ei saa kommenteerida EITi direktori värbamise korda, kuivõrd seda haldab Euroopa Komisjon. Ajutise lahenduse kasutamine on vajalik selleks, et tagada tegevuse jätkumine kuni uue direktori leidmise ja ametisse nimetamiseni. Mis puudutab kõnealust teist juhikohta, siis EIT avaldas 2. detsembril 2015 osalemiskutse, et koostada varunimekiri poliitika ja teabevahetuse osakonna juhataja ametikoha täitmiseks. Valikumenetluse tulemusel pakkus EIT kõnealust ametikohta varunimekirjas esimesel kohal olnud kandidaadile, kuid see kandidaat lükkas pakkumise tagasi. See on põhjus, miks kõnealune ametikoht jäi 2016. aasta lõpus täitmata. EIT viib selle juhikoha täitmisega seotud värbamismenetluse lõpule 2017. aastal, lõpetades tegevuse järjepidevuse tagamiseks vajalikuks osutunud ajutise lahenduse kasutamise.

| 27. | EIT tõepoolest ei osale praegu otseselt ja täielikult programmi „Horisont 2020“ ühises tugikeskuses. EITil on siiski asjakohane juurdepääs mõnele ühise tugikeskuse teenusele oma partneri hariduse ja kultuuri peadirektoraadi kaudu. EIT jätkab töötamist koos komisjoniga selle tagamise nimel, et ta saaks teenuseid ja nõu, mida ta ühiselt tugikeskuselt vajab. |
| --- | --- |

27.

EIT tõepoolest ei osale praegu otseselt ja täielikult programmi „Horisont 2020“ ühises tugikeskuses. EITil on siiski asjakohane juurdepääs mõnele ühise tugikeskuse teenusele oma partneri hariduse ja kultuuri peadirektoraadi kaudu. EIT jätkab töötamist koos komisjoniga selle tagamise nimel, et ta saaks teenuseid ja nõu, mida ta ühiselt tugikeskuselt vajab.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/142

---

ARUANNE

Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/22)

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet“ või „EMA“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib kogu liitu hõlmava võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- ja veterinaarravimite hindamine ja järelevalve. |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet“ või „EMA“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib kogu liitu hõlmava võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- ja veterinaarravimite hindamine ja järelevalve.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 304 | 305 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 775 | 768 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

304

305

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

775

768

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (6) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (6) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele.

Asjaolu rõhutamine

| 16. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Londonis paikneva ameti raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad koostati nimetatud aruande allkirjastamise kuupäeval (28. veebruar 2017) kättesaadavate piiratud andmete alusel. |
| --- | --- |

16.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Londonis paikneva ameti raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad koostati nimetatud aruande allkirjastamise kuupäeval (28. veebruar 2017) kättesaadavate piiratud andmete alusel.

| 17. | Asutuse tulevast asukohta puudutavate otsuste tegemise ootuses kajastas amet oma finantsaruandes perioodi 2017–2039 hinnangulise üürikulu (448 miljonit eurot) tingimusliku kohustusena, sest üürileping ei sisalda lahkumisklauslit. Tingimuslikke kulukohustusi, mis on seotud ameti üleviimise muude kuludega (nagu töötajate ja nende perede ümberkolimine, meetmed, et vähendada võimalikku ametisisese ja Ühendkuningriigi-põhise välise oskusteabe kaotust ja sellest tulenevat ohtu talitluspidevusele), ei ole veel kindlaks tehtud. Lisaks rahastati ameti 2016. aasta eelarvet 95 % ulatuses teenustasudest, mida maksavad ravimitööstusettevõtjad, ning 5 % ulatuses ELi vahenditest. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus ameti eelarvet vähendada. |
| --- | --- |

17.

Asutuse tulevast asukohta puudutavate otsuste tegemise ootuses kajastas amet oma finantsaruandes perioodi 2017–2039 hinnangulise üürikulu (448 miljonit eurot) tingimusliku kohustusena, sest üürileping ei sisalda lahkumisklauslit. Tingimuslikke kulukohustusi, mis on seotud ameti üleviimise muude kuludega (nagu töötajate ja nende perede ümberkolimine, meetmed, et vähendada võimalikku ametisisese ja Ühendkuningriigi-põhise välise oskusteabe kaotust ja sellest tulenevat ohtu talitluspidevusele), ei ole veel kindlaks tehtud. Lisaks rahastati ameti 2016. aasta eelarvet 95 % ulatuses teenustasudest, mida maksavad ravimitööstusettevõtjad, ning 5 % ulatuses ELi vahenditest. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus ameti eelarvet vähendada.

| 18. | Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

18.

Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

| 19. | Alates uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtust 2011. aastal ei ole aruandlus kulukohustuste töövoo ja kasutamise üle olnud piisavalt läbipaistev. Vaatamata sellele, et ametit teavitati probleemist korduvalt, ei ole ikka veel võetud parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

19.

Alates uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtust 2011. aastal ei ole aruandlus kulukohustuste töövoo ja kasutamise üle olnud piisavalt läbipaistev. Vaatamata sellele, et ametit teavitati probleemist korduvalt, ei ole ikka veel võetud parandusmeetmeid.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 20. | Amet sõlmis ekspertide majutamiseks 25 Londoni hotellis äriühingutele mõeldud hindadega lepingud ilma konkurentsipõhist hankemenetlust kasutamata. Kuue hotelli puhul ületasid 2016. aastal tehtud maksed finantsmääruse piirmäära. Sellisel juhul oleks tulnud kasutada avatud või piiratud konkurentsipõhist hankemenetlust. Kuus äriühingutele mõeldud hindadega lepingut ja nendega seotud 2016. aasta maksed (kokku 2,1 miljonit eurot) on seega eeskirjadevastased. |
| --- | --- |

20.

Amet sõlmis ekspertide majutamiseks 25 Londoni hotellis äriühingutele mõeldud hindadega lepingud ilma konkurentsipõhist hankemenetlust kasutamata. Kuue hotelli puhul ületasid 2016. aastal tehtud maksed finantsmääruse piirmäära. Sellisel juhul oleks tulnud kasutada avatud või piiratud konkurentsipõhist hankemenetlust. Kuus äriühingutele mõeldud hindadega lepingut ja nendega seotud 2016. aasta maksed (kokku 2,1 miljonit eurot) on seega eeskirjadevastased.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 21. | 2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (amet kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga alla raamlepingu tarkvara ja litsentside soetamiseks ning sellealaseks IT-hoolduseks ja nõustamiseks. Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana asutuse ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendamisteenuse eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 % võrra. Aastal 2016 moodustasid maksed raamlepingu sõlminud töövõtjale 8,9 miljonit eurot. Amet ei kontrollinud süstemaatiliselt hindu ja suurendatud hindu ega võrrelnud neid tarnijate pakkumustega ja töövõtjale esitatud arvetega. |
| --- | --- |

21.

2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (amet kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga alla raamlepingu tarkvara ja litsentside soetamiseks ning sellealaseks IT-hoolduseks ja nõustamiseks. Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana asutuse ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendamisteenuse eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 % võrra. Aastal 2016 moodustasid maksed raamlepingu sõlminud töövõtjale 8,9 miljonit eurot. Amet ei kontrollinud süstemaatiliselt hindu ja suurendatud hindu ega võrrelnud neid tarnijate pakkumustega ja töövõtjale esitatud arvetega.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

Personalijuhtimine

| 22. | Alates 2014. aastast on ametis toimunud kaks suurt ümberkorraldust, muu hulgas toimus kõrgema ja keskastme juhtide ametikohtade sisemine ümberjagamine. IT ja halduse valdkondade põhitöötajate ümberpaigutamine ei olnud edukas ning seadis märkimisväärsesse ohtu ameti ja selle tegevuse stabiilsuse. Lisaks puudub süsteem oskuste kättesaadavuse analüüsiks, lünkade tuvastamiseks ning vajalike töötajate värbamiseks ja määramiseks. |
| --- | --- |

22.

Alates 2014. aastast on ametis toimunud kaks suurt ümberkorraldust, muu hulgas toimus kõrgema ja keskastme juhtide ametikohtade sisemine ümberjagamine. IT ja halduse valdkondade põhitöötajate ümberpaigutamine ei olnud edukas ning seadis märkimisväärsesse ohtu ameti ja selle tegevuse stabiilsuse. Lisaks puudub süsteem oskuste kättesaadavuse analüüsiks, lünkade tuvastamiseks ning vajalike töötajate värbamiseks ja määramiseks.

Nõustamine

| 23. | Lisaks kõiki ameteid hõlmavale audititööle analüüsis kontrollikoda ametipoolset nõustamisteenuste kasutamist seoses kahe suurprojektiga. |
| --- | --- |

23.

Lisaks kõiki ameteid hõlmavale audititööle analüüsis kontrollikoda ametipoolset nõustamisteenuste kasutamist seoses kahe suurprojektiga.

| 24. | Euroopa Parlament ja nõukogu andsid ametile ülesande rakendada ravimiohutuse järelevalve määrust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1027/2012 (7)) ja kliiniliste uuringute määrust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 536/2014 (8)), mis nõuab kogu liitu hõlmava keeruka võrgustiku rajamist. See nõuab laiaulatuslikku tehnilist IT-arendust ja -osalust, mitmete sidusrühmade ning eelkõige liikmesriikidepoolset panustamist. |
| --- | --- |

24.

Euroopa Parlament ja nõukogu andsid ametile ülesande rakendada ravimiohutuse järelevalve määrust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1027/2012 (7)) ja kliiniliste uuringute määrust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 536/2014 (8)), mis nõuab kogu liitu hõlmava keeruka võrgustiku rajamist. See nõuab laiaulatuslikku tehnilist IT-arendust ja -osalust, mitmete sidusrühmade ning eelkõige liikmesriikidepoolset panustamist.

| 25. | Need ülesanded määrati ametile siis, kui oodati, et amet vähendaks oma töötajate arvu vastavalt 2. detsembril 2013 sõlmitud institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini kohta. Ameti ametikohtade loetelus kohtade arvu aga ei suurendatud, mis oleks võimaldanud ametil suurendada vajalikku oskusteavet IT-arenduse ja ettevõtluse vallas. |
| --- | --- |

25.

Need ülesanded määrati ametile siis, kui oodati, et amet vähendaks oma töötajate arvu vastavalt 2. detsembril 2013 sõlmitud institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini kohta. Ameti ametikohtade loetelus kohtade arvu aga ei suurendatud, mis oleks võimaldanud ametil suurendada vajalikku oskusteavet IT-arenduse ja ettevõtluse vallas.

Väliskonsultantide ulatuslik kasutamine

| 26. | Arvestades asjaoluga, et ameti IT-osakonnas oli vaid 13 töötajat, kasutas amet ettevõtluse analüüsi, infotehnoloogia, projektijuhtimise ja kvaliteedi tagamise valdkondades konsultatsioonifirmade abi. 2016. aasta teises kvartalis oli ametil 131 kohapeal töötavat konsultanti ning lisaks 60 väljaspool ametit töötavat konsultanti. |
| --- | --- |

26.

Arvestades asjaoluga, et ameti IT-osakonnas oli vaid 13 töötajat, kasutas amet ettevõtluse analüüsi, infotehnoloogia, projektijuhtimise ja kvaliteedi tagamise valdkondades konsultatsioonifirmade abi. 2016. aasta teises kvartalis oli ametil 131 kohapeal töötavat konsultanti ning lisaks 60 väljaspool ametit töötavat konsultanti.

| 27. | Seega sõltub amet projektide algusest peale märkimisväärselt välisekspertidest, samas aga puudub ametil poliitika konsultantide kasutamise reguleerimiseks. Näiteks ei ole määratud profiilid, millele ameti töötajad peaksid vastama (projektijuhtimine, ettevõtte analüüs, ettevõtte arhitektid, lahenduste arhitektid, andmearhitektid jne). Selliste profiilide puhul on aeg-ajalt kasutatud väliskonsultante. |
| --- | --- |

27.

Seega sõltub amet projektide algusest peale märkimisväärselt välisekspertidest, samas aga puudub ametil poliitika konsultantide kasutamise reguleerimiseks. Näiteks ei ole määratud profiilid, millele ameti töötajad peaksid vastama (projektijuhtimine, ettevõtte analüüs, ettevõtte arhitektid, lahenduste arhitektid, andmearhitektid jne). Selliste profiilide puhul on aeg-ajalt kasutatud väliskonsultante.

Ebapiisav kontroll projekti arendamise ja rakendamise üle

| 28. | Ametile usaldati 2012. ja 2014. aastal uued ülesanded, kuid ametil puudus asjakohane metoodika sellise ulatusega projektide haldamiseks. 2014. aastal võeti kasutusele uus metoodika, mida tuli septembris 2016. märgatavalt parandada. |
| --- | --- |

28.

Ametile usaldati 2012. ja 2014. aastal uued ülesanded, kuid ametil puudus asjakohane metoodika sellise ulatusega projektide haldamiseks. 2014. aastal võeti kasutusele uus metoodika, mida tuli septembris 2016. märgatavalt parandada.

| 29. | Mitmel puhul muudeti kavandatud tegevusi ja lähenemisviisi enne, kui selleks ametliku muudatustaotluse järel luba anti. Selline teguviis takistab juhatuse suutlikkust teha järelevalvet projektide arendamise ja rakendamise üle ning võib nõrgendada projektide sidusust. |
| --- | --- |

29.

Mitmel puhul muudeti kavandatud tegevusi ja lähenemisviisi enne, kui selleks ametliku muudatustaotluse järel luba anti. Selline teguviis takistab juhatuse suutlikkust teha järelevalvet projektide arendamise ja rakendamise üle ning võib nõrgendada projektide sidusust.

| 30. | Kuni 2016. aasta keskpaigani palgati kõik väliskonsultandid aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel, kuigi projekti väljundid olid selgelt määratletud. Lisaks toimus suur osa konsulteerimisega seotud tegevusest teistes liikmesriikides, sest kõik Londoni-põhised välisressursid olid ära kasutatud. See piiras ameti suutlikkust teha järelevalvet projektide õigeaegse rakendamise üle. Projekti väljundite vastuvõtmisel tuvastatud kvaliteediprobleemid vajasid lahendamist ning sellega seotud lisakulud jäid ameti kanda. |
| --- | --- |

30.

Kuni 2016. aasta keskpaigani palgati kõik väliskonsultandid aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel, kuigi projekti väljundid olid selgelt määratletud. Lisaks toimus suur osa konsulteerimisega seotud tegevusest teistes liikmesriikides, sest kõik Londoni-põhised välisressursid olid ära kasutatud. See piiras ameti suutlikkust teha järelevalvet projektide õigeaegse rakendamise üle. Projekti väljundite vastuvõtmisel tuvastatud kvaliteediprobleemid vajasid lahendamist ning sellega seotud lisakulud jäid ameti kanda.

Viivitused ja suurenevad kulud

| 31. | Süsteemide arendamisel on ametil esinenud viivitusi ning kulude suurenemist. Sage projekti ulatuse, eelarve ja tähtaegade muutmine oli peamiselt põhjustatud muutuvatest süsteeminõuetest, mis omakorda olid tingitud liikmesriikide muutunud vajadustest (9). Esialgu puudub kindlus lõplike kulude ja käivituspäeva suhtes. Tabelis on esitatud näited kahe suurprojekti kohta: |
| --- | --- |

31.

Süsteemide arendamisel on ametil esinenud viivitusi ning kulude suurenemist. Sage projekti ulatuse, eelarve ja tähtaegade muutmine oli peamiselt põhjustatud muutuvatest süsteeminõuetest, mis omakorda olid tingitud liikmesriikide muutunud vajadustest (9). Esialgu puudub kindlus lõplike kulude ja käivituspäeva suhtes. Tabelis on esitatud näited kahe suurprojekti kohta:

| | Esialgne käivituskuupäev | Praegune kavandatud käivituskuupäev | Esialgne eelarve | Eelarve seisuga 31. oktoober 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Andmebaas Eudravigilance, ravimite kõrvaltoimed | 3. kvartal, 2015 | 4. kvartal, 2017 | 3,7  miljonit eurot | 14,3  miljonit eurot |
| Kliinilised uuringud ja ELi andmebaas | 1. kvartal, 2017 | 3. kvartal, 2018 | 6,1  miljonit eurot | 24,3  miljonit eurot |

Esialgne käivituskuupäev

Praegune kavandatud käivituskuupäev

Esialgne eelarve

Eelarve seisuga 31. oktoober 2016

Andmebaas Eudravigilance, ravimite kõrvaltoimed

3. kvartal, 2015

4. kvartal, 2017

3,7  miljonit eurot

14,3  miljonit eurot

Kliinilised uuringud ja ELi andmebaas

1. kvartal, 2017

3. kvartal, 2018

6,1  miljonit eurot

24,3  miljonit eurot

MUUD KOMMENTAARID

| 32. | Ameti asutamismääruses nõutakse ameti ja selle tegevuse välishindamist komisjoni poolt iga kümne aasta tagant. Viimane hindamisaruanne avaldati 2010. aastal. Nii pikk ajavahemik ei taga seda, et sidusrühmad saavad õigel ajal tagasisidet tulemuslikkuse kohta. |
| --- | --- |

32.

Ameti asutamismääruses nõutakse ameti ja selle tegevuse välishindamist komisjoni poolt iga kümne aasta tagant. Viimane hindamisaruanne avaldati 2010. aastal. Nii pikk ajavahemik ei taga seda, et sidusrühmad saavad õigel ajal tagasisidet tulemuslikkuse kohta.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 33. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud
  lisas
  . |
| --- | --- |

33.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud
  lisas
  .

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 214, 24.8.1993, lk 1, ja ELT L 136, 30.4.2004, lk 1. Vastavalt viimati mainitud määrusele muudeti ameti algne nimi, Euroopa Ravimihindamisamet, Euroopa Ravimiametiks.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.ema.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

(7)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 38.

7

(8)  ELT L 158, 27.5.2014, lk 1.

8

(9)  Telemaatilised juhtorganid, kus liikmesriigid on esindatud, et koostada ja kinnitada tulevaste IT-süsteemide nõuded.

9

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Ameti lõivude määruses sätestatakse taotlejatelt lõivude kogumise ja ameti poolt riiklikele pädevatele asutustele vastavate maksete tegemise tähtajad (1). Neid tähtaegu ei järgitud enamiku kontrollikoja poolt auditeeritud tehingute puhul. | Pooleli (lõivude kogumine)
  Lõpetatud (maksed riiklikele pädevatele asutustele) |
| 2014 | 2014. aastal viis amet läbi haldusmenetluse oma info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) juhi vastu. Halduskontrollis leiti olulisi puudusi, mis kujutavad endast ametile olulisi tegevus- ja finantsalaseid riske. Probleemi lahendamiseks koostati ja viidi ellu tegevuskava. Amet ei ole aga veel võetud meetmete tõhusust hinnanud. | Pooleli |
| 2014 | Ameti ülesannete hulka kuulub asjakohase ravimiohutusteabe levitamine liikmesriikidele ja üldsusele. Teavet kogutakse liikmesriikide ametiasutustelt ja kontrollitakse vastavalt asjaomaste ravimitootjate esitatud andmetele. Amet on siiski suurel määral sõltuv liikmesriikide ametiasutuste tehtavatest kontrollidest. Nimetatud kontrollidega määratakse kindlaks üldsusele levitatava teabe täielikkus ja täpsus. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2014

Ameti lõivude määruses sätestatakse taotlejatelt lõivude kogumise ja ameti poolt riiklikele pädevatele asutustele vastavate maksete tegemise tähtajad (1). Neid tähtaegu ei järgitud enamiku kontrollikoja poolt auditeeritud tehingute puhul.

Pooleli (lõivude kogumine)

Lõpetatud (maksed riiklikele pädevatele asutustele)

2014

2014. aastal viis amet läbi haldusmenetluse oma info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) juhi vastu. Halduskontrollis leiti olulisi puudusi, mis kujutavad endast ametile olulisi tegevus- ja finantsalaseid riske. Probleemi lahendamiseks koostati ja viidi ellu tegevuskava. Amet ei ole aga veel võetud meetmete tõhusust hinnanud.

Pooleli

2014

Ameti ülesannete hulka kuulub asjakohase ravimiohutusteabe levitamine liikmesriikidele ja üldsusele. Teavet kogutakse liikmesriikide ametiasutustelt ja kontrollitakse vastavalt asjaomaste ravimitootjate esitatud andmetele. Amet on siiski suurel määral sõltuv liikmesriikide ametiasutuste tehtavatest kontrollidest. Nimetatud kontrollidega määratakse kindlaks üldsusele levitatava teabe täielikkus ja täpsus.

Pooleli

---

(1)  Ameti lõivude määruse artikli 10 lõige 1 ja artikli 11 lõige 1.

---

AMETI VASTUS

| 19. | Amet võtab kontrollikoja kommentaarid teadmiseks. Amet moodustas rahvahääletuse järel spetsiaalse rakkerühma, kes hindab hääletuse mõju ja valmistab ette ameti kolimist. Rakkerühm ja selle alarühmad keskenduvad mõju ja kolimise eri aspektidele: teaduslikud menetlused ja teaduskomiteede töö, hanked, mõju IT-süsteemidele, mõju personalile ja rahalistele vahenditele, personali kolimise toetus, kolimine, talitluspidevuse tagamise kord. Eelarve usaldusväärne prognoosimine on keeruline ebamääraste tegurite tõttu, nagu uus asukoht ja seonduvad tegevuskulud, uue asukohariigi pakutavad tingimused, ameti tulemuslikuks tööks vajalike taristuinvesteeringute maht, töötajate lahkumine kolimise tõttu. On oluline mõista, et finantsmõju saab nõuetekohaselt hinnata alles siis, kui asukohaleping on sõlmitud. |
| --- | --- |

19.

Amet võtab kontrollikoja kommentaarid teadmiseks. Amet moodustas rahvahääletuse järel spetsiaalse rakkerühma, kes hindab hääletuse mõju ja valmistab ette ameti kolimist. Rakkerühm ja selle alarühmad keskenduvad mõju ja kolimise eri aspektidele: teaduslikud menetlused ja teaduskomiteede töö, hanked, mõju IT-süsteemidele, mõju personalile ja rahalistele vahenditele, personali kolimise toetus, kolimine, talitluspidevuse tagamise kord. Eelarve usaldusväärne prognoosimine on keeruline ebamääraste tegurite tõttu, nagu uus asukoht ja seonduvad tegevuskulud, uue asukohariigi pakutavad tingimused, ameti tulemuslikuks tööks vajalike taristuinvesteeringute maht, töötajate lahkumine kolimise tõttu. On oluline mõista, et finantsmõju saab nõuetekohaselt hinnata alles siis, kui asukohaleping on sõlmitud.

| 21. | IT-raamatupidamissüsteemi kindel ja usaldusväärne tööprotsess tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning amet kontrollib eelarve täitmist usaldusväärse eelarve järelevalve protsessi kaudu. Kontrollikoja vajadustele vastava täielikult läbipaistva aruandlussüsteemi loomine on süsteemi keerukuse ja igal aastal töödeldavate tehingute suure arvu tõttu paraku kulukas ja keeruline. Amet jätkab jõupingutusi 2017. aastal, kuid sama meeskond on hõivatud ka Brexiti ettevalmistustega. |
| --- | --- |

21.

IT-raamatupidamissüsteemi kindel ja usaldusväärne tööprotsess tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning amet kontrollib eelarve täitmist usaldusväärse eelarve järelevalve protsessi kaudu. Kontrollikoja vajadustele vastava täielikult läbipaistva aruandlussüsteemi loomine on süsteemi keerukuse ja igal aastal töödeldavate tehingute suure arvu tõttu paraku kulukas ja keeruline. Amet jätkab jõupingutusi 2017. aastal, kuid sama meeskond on hõivatud ka Brexiti ettevalmistustega.

| 22. | Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks ning töötab aastatel 2017-2018 välja ja rakendab hotellibroneeringute lahenduse, nagu audiitoritega arutati. Amet soovib rõhutada, et kontrollikoja kommenteeritud menetlus loodi selleks, et vähendada ameti esindajate haldus- ja finantskoormust, lihtsustada kohtumiste korraldamist ning tagada nende tõhus toimimine. Esindajatele hüvitiste maksmise eeskirjades on ette nähtud hotellikulude ülempiirid, mille on kinnitanud haldusnõukogu ja mis on kooskõlas Euroopa Komisjoni nõuetega. Vastavasisuline hange on praegu ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

22.

Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks ning töötab aastatel 2017-2018 välja ja rakendab hotellibroneeringute lahenduse, nagu audiitoritega arutati. Amet soovib rõhutada, et kontrollikoja kommenteeritud menetlus loodi selleks, et vähendada ameti esindajate haldus- ja finantskoormust, lihtsustada kohtumiste korraldamist ning tagada nende tõhus toimimine. Esindajatele hüvitiste maksmise eeskirjades on ette nähtud hotellikulude ülempiirid, mille on kinnitanud haldusnõukogu ja mis on kooskõlas Euroopa Komisjoni nõuetega. Vastavasisuline hange on praegu ettevalmistamisel.

| 23. | Kooskõlas kontrollikoja seisukohaga süstemaatilise kontrolli sisseseadmise kohta kehtestab amet alates 1. jaanuarist 2018 kõigi 135 000 eurot ületavate tehingute süstemaatilise kontrolli. |
| --- | --- |

23.

Kooskõlas kontrollikoja seisukohaga süstemaatilise kontrolli sisseseadmise kohta kehtestab amet alates 1. jaanuarist 2018 kõigi 135 000 eurot ületavate tehingute süstemaatilise kontrolli.

| 24. | 2014. aastal pidi amet erakorraliste asjaolude tõttu oma IT-sektori ümber korraldama. Pärast seda suurenes sektori tulemuslikkus märkimisväärselt. Haldusektoris tehti organisatsioonilised muudatused pärast kõrgema astme töötajate pensionile jäämist ja töölt lahkumist, et ühtlustada aruandlusahelat, ameti eri osakondade ja talituste spetsialiseerumist ja suurendada nende tõhusust ning viia organisatsioon vastavusse finantsmääruse programmitöö nõuetega. Amet leiab, et ameti töö ei ole organisatsiooniliste muudatuste tõttu kannatanud.
  Personalistrateegias (2017–2020) on sätestatud eesmärk võtta kasutusele oskuste hindamise struktureeritum ja süsteemsem lähenemisviis, sealhulgas erivahend, mis parandab lünkade analüüsi raames oskuste ja pädevuste kaardistamise tõhusust ning toetab värbamistegevust. Praegu toimub selle esimese etapi rakendamine. |
| --- | --- |

24.

2014. aastal pidi amet erakorraliste asjaolude tõttu oma IT-sektori ümber korraldama. Pärast seda suurenes sektori tulemuslikkus märkimisväärselt. Haldusektoris tehti organisatsioonilised muudatused pärast kõrgema astme töötajate pensionile jäämist ja töölt lahkumist, et ühtlustada aruandlusahelat, ameti eri osakondade ja talituste spetsialiseerumist ja suurendada nende tõhusust ning viia organisatsioon vastavusse finantsmääruse programmitöö nõuetega. Amet leiab, et ameti töö ei ole organisatsiooniliste muudatuste tõttu kannatanud.

Personalistrateegias (2017–2020) on sätestatud eesmärk võtta kasutusele oskuste hindamise struktureeritum ja süsteemsem lähenemisviis, sealhulgas erivahend, mis parandab lünkade analüüsi raames oskuste ja pädevuste kaardistamise tõhusust ning toetab värbamistegevust. Praegu toimub selle esimese etapi rakendamine.

| 25. | Amet võtab kommentaari teadmiseks. |
| --- | --- |

25.

Amet võtab kommentaari teadmiseks.

| 26. | Amet võtab kommentaari teadmiseks. |
| --- | --- |

26.

Amet võtab kommentaari teadmiseks.

| 27. | Amet võtab kommentaari teadmiseks. |
| --- | --- |

27.

Amet võtab kommentaari teadmiseks.

| 28. | Amet võtab kommentaari teadmiseks. |
| --- | --- |

28.

Amet võtab kommentaari teadmiseks.

| 29. | Amet soovib veel kord rõhutada, et kuigi EMA-l ei ole konsultantide kasutamise dokumenteeritud tegevuspõhimõtteid, on IT-sektoris alates 2016. aastast tava palgata tundlikele ametikohtadele (nt projektijuht) töötajaid või kasutada nendel ametikohtadel konsultante tingimusel, et nende tööd kontrollivad hoolikalt sama valdkonna kõrgema astme töötajad. EMA dokumenteerib need tegevuspõhimõtted. |
| --- | --- |

29.

Amet soovib veel kord rõhutada, et kuigi EMA-l ei ole konsultantide kasutamise dokumenteeritud tegevuspõhimõtteid, on IT-sektoris alates 2016. aastast tava palgata tundlikele ametikohtadele (nt projektijuht) töötajaid või kasutada nendel ametikohtadel konsultante tingimusel, et nende tööd kontrollivad hoolikalt sama valdkonna kõrgema astme töötajad. EMA dokumenteerib need tegevuspõhimõtted.

| 30. | Projektijuhtimise meetodid olid kindlaks määratud kõigi projektide algusetapis, ent ametile anti märkimisväärsed uued ülesanded, ilma et vahendeid oleks suurendatud; suuremad vahendid oleksid võimaldanud luua vajalikku oskusteavet ja võimekust IT- ja ameti arendamise valdkonnas. Nende projektide käivitamisest alates on amet vaadanud põhjalikult läbi nii IT-juhtimise kui ka projektijuhtimise meetodid ja need ümber korraldanud. Amet kasutab oma töös juba rohkem kui kolm aastat etapimeetodit ning täiustab seda pidevalt. |
| --- | --- |

30.

Projektijuhtimise meetodid olid kindlaks määratud kõigi projektide algusetapis, ent ametile anti märkimisväärsed uued ülesanded, ilma et vahendeid oleks suurendatud; suuremad vahendid oleksid võimaldanud luua vajalikku oskusteavet ja võimekust IT- ja ameti arendamise valdkonnas. Nende projektide käivitamisest alates on amet vaadanud põhjalikult läbi nii IT-juhtimise kui ka projektijuhtimise meetodid ja need ümber korraldanud. Amet kasutab oma töös juba rohkem kui kolm aastat etapimeetodit ning täiustab seda pidevalt.

| 31. | Kavandatud tegevustes tehti pidevalt muudatusi pärast üksikasjalikke sisearutelusid ja kooskõlastamist selliste juhtorganitega nagu ELi portaali ja andmebaasi projekti nõukogu ja kliiniliste uuringute programmi nõukogu. Lisaks toimus tavapärane programmide ja projektide aruandlus, mis võimaldas teha järelevalvet lähenemisviisi kavandatud muudatuste üle. Mitmel juhul andis juhatus põhimõttelise nõusoleku, enne kui konkreetsed nõukogud said kokkulepitud küsimustes tööle hakata. |
| --- | --- |

31.

Kavandatud tegevustes tehti pidevalt muudatusi pärast üksikasjalikke sisearutelusid ja kooskõlastamist selliste juhtorganitega nagu ELi portaali ja andmebaasi projekti nõukogu ja kliiniliste uuringute programmi nõukogu. Lisaks toimus tavapärane programmide ja projektide aruandlus, mis võimaldas teha järelevalvet lähenemisviisi kavandatud muudatuste üle. Mitmel juhul andis juhatus põhimõttelise nõusoleku, enne kui konkreetsed nõukogud said kokkulepitud küsimustes tööle hakata.

| 32. | Enne 2016. aasta keskpaika oli EMA seotud olemasolevate IT-raamlepingutega, mis ei võimaldanud kindlaksmääratud hindadega lepingute laialdast kasutamist. Amet võttis hoolika kaalumise järel vastu otsuse palgata välised töövõtjad ja kasutada maksimaalselt ära olemasolevate töövõtjate välismeeskondi (vastandina uute töövõtjate värbamisele kohapeal). Kohapeal tegid järelevalvet ameti töötajad (projektijuhid, tehnilised juhid). Mittekohapealseks kontrolliks teises liikmesriigis seati sisse kaugseire, kasutades jagatud tööruume ja pidades kaugkoosolekuid ning saates töötajaid vajaduse korral lähetusele. Edasised sammud: 2016. aasta keskpaigast alates võimaldab uus raamleping kasutada varasemast oluliselt rohkem kindlaksmääratud hindadega lepinguid. 2016. aasta keskpaigast alates viiakse kõik suured IT-projektid ellu kindlaksmääratud hindadega lepingute alusel. |
| --- | --- |

32.

Enne 2016. aasta keskpaika oli EMA seotud olemasolevate IT-raamlepingutega, mis ei võimaldanud kindlaksmääratud hindadega lepingute laialdast kasutamist. Amet võttis hoolika kaalumise järel vastu otsuse palgata välised töövõtjad ja kasutada maksimaalselt ära olemasolevate töövõtjate välismeeskondi (vastandina uute töövõtjate värbamisele kohapeal). Kohapeal tegid järelevalvet ameti töötajad (projektijuhid, tehnilised juhid). Mittekohapealseks kontrolliks teises liikmesriigis seati sisse kaugseire, kasutades jagatud tööruume ja pidades kaugkoosolekuid ning saates töötajaid vajaduse korral lähetusele. Edasised sammud: 2016. aasta keskpaigast alates võimaldab uus raamleping kasutada varasemast oluliselt rohkem kindlaksmääratud hindadega lepinguid. 2016. aasta keskpaigast alates viiakse kõik suured IT-projektid ellu kindlaksmääratud hindadega lepingute alusel.

| 33. | Nagu kontrollikoda tunnistas, olid projektide ulatuse, eelarve ja tähtaegade muudatused tingitud peamiselt süsteeminõuete täiustamisest, mis võtsid arvesse liikmesriikide kujunevaid vajadusi. Need suured keerukad süsteemid on vajalikud ravimi müügilubade hoidjate, kliiniliste uuringute sponsorite ja liikmesriikide tegevusega seotud nõuete ja õiguslike kohustuste täitmiseks, mitte üksnes (kui üldse) ameti enda tegevuseks. |
| --- | --- |

33.

Nagu kontrollikoda tunnistas, olid projektide ulatuse, eelarve ja tähtaegade muudatused tingitud peamiselt süsteeminõuete täiustamisest, mis võtsid arvesse liikmesriikide kujunevaid vajadusi. Need suured keerukad süsteemid on vajalikud ravimi müügilubade hoidjate, kliiniliste uuringute sponsorite ja liikmesriikide tegevusega seotud nõuete ja õiguslike kohustuste täitmiseks, mitte üksnes (kui üldse) ameti enda tegevuseks.

| 34. | Komisjon valmistab praegu ette järgmist hindamist ajavahemikus 2017-2018. Tuleb ka märkida, et ameti eripära arvesse võttes on kehtestatud aruandlus- ja auditeerimisnõuded ameti rakendatavate konkreetsete õigusaktide (nt pediaatrias kasutatavaid ravimeid, ravimiohutuse järelevalvet ja uudseid ravimeid käsitlevad määrused) järgimise kohta. Need täiendavad eespool osutatud hindamistegevust. |
| --- | --- |

34.

Komisjon valmistab praegu ette järgmist hindamist ajavahemikus 2017-2018. Tuleb ka märkida, et ameti eripära arvesse võttes on kehtestatud aruandlus- ja auditeerimisnõuded ameti rakendatavate konkreetsete õigusaktide (nt pediaatrias kasutatavaid ravimeid, ravimiohutuse järelevalvet ja uudseid ravimeid käsitlevad määrused) järgimise kohta. Need täiendavad eespool osutatud hindamistegevust.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/150

---

ARUANNE

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

(2017/C 417/23)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Keskuse peamine ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui ka muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Keskuse peamine ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui ka muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks.

| 2. | Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Keskuse peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (3) | 18,5 | 15,4 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 100 | 101 |

2.

Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (2).

Tabel

Keskuse peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (3)

18,5

15,4

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

100

101

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja keskuse finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Keskuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja keskuse finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Keskuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata keskuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata keskuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab keskuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui keskus on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab keskuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui keskus on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning keskus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning keskus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 17. | Kahe raamlepingu puhul, mille maksimaalsed mahud olid 135 000 eurot ja 650 000 eurot, tegutses üks keskuse töötaja hindamiskomisjoni määramisel volitatud eelarvevahendite käsutajana, tehes lepingute sõlmimise otsuseid ja kirjutades alla lepinguid. Eelarvevahendite käsutajale antud volitused piirdusid aga 130 000 euroga ega viidanud sõnaselgelt raamlepingutele. 2016. aastal tehti nende raames makseid kokku summas 35 310 eurot. |
| --- | --- |

17.

Kahe raamlepingu puhul, mille maksimaalsed mahud olid 135 000 eurot ja 650 000 eurot, tegutses üks keskuse töötaja hindamiskomisjoni määramisel volitatud eelarvevahendite käsutajana, tehes lepingute sõlmimise otsuseid ja kirjutades alla lepinguid. Eelarvevahendite käsutajale antud volitused piirdusid aga 130 000 euroga ega viidanud sõnaselgelt raamlepingutele. 2016. aastal tehti nende raames makseid kokku summas 35 310 eurot.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 18. | 2016. aasta jaanuaris avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus, et keskusepoolset IT-projektide haldamist tuleb oluliselt parandada. Siseauditi talitus leidis, et keskuse peamiseid tegevusi toetavate IT-süsteemide osas puudub üldine pikaajaline strateegiline visioon, et IT-projektide juhtimise metoodika oli vaid osaliselt vajadustele kohandatud ning süsteeminõuete haldamise protsess on puudulik. Keskus ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

18.

2016. aasta jaanuaris avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus, et keskusepoolset IT-projektide haldamist tuleb oluliselt parandada. Siseauditi talitus leidis, et keskuse peamiseid tegevusi toetavate IT-süsteemide osas puudub üldine pikaajaline strateegiline visioon, et IT-projektide juhtimise metoodika oli vaid osaliselt vajadustele kohandatud ning süsteeminõuete haldamise protsess on puudulik. Keskus ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 19. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

19.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 17. oktoobri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Kõnealune määrus ja selle muudatused tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

1

(2)  Keskuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav keskuse veebisaidil www.emcdda.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: keskuse edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2012. aastal allkirjastas keskus edasiste lepingute sõlmimiseks raamlepingu summas 250 000  eurot, mis oli hanketeates märgitud. Keskus ei pidanud sellest piirmäärast siiski kinni. 2015. aasta lõpuks oli selle lepingu raames tehtud maksete summa kokku 382 181  eurot, st piirmäär oli ületatud 50 % võrra. Piirmäära ületavad maksed näitavad, et keskuse kasutatavat raamlepingute järelevalvemenetlust tuleks parandada. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2015

2012. aastal allkirjastas keskus edasiste lepingute sõlmimiseks raamlepingu summas 250 000  eurot, mis oli hanketeates märgitud. Keskus ei pidanud sellest piirmäärast siiski kinni. 2015. aasta lõpuks oli selle lepingu raames tehtud maksete summa kokku 382 181  eurot, st piirmäär oli ületatud 50 % võrra. Piirmäära ületavad maksed näitavad, et keskuse kasutatavat raamlepingute järelevalvemenetlust tuleks parandada.

Pooleli

---

SEIREKESKUSE VASTUS

| 20. | Kooskõlas asjakohaste eeskirjadega näitasid mõlema raamlepingu maksimumväärtused üksnes nende täitmise ajal tõenäoliselt sõlmitavate üksiklepingute summaarset kogusummat.
  EMCDDA parandab seepärast otsust eelarvevahendite käsutaja volituste delegeerimise kohta nii, et see sätestab delegeerimisega hõlmatud tegevust üksikasjalikumalt. |
| --- | --- |

20.

Kooskõlas asjakohaste eeskirjadega näitasid mõlema raamlepingu maksimumväärtused üksnes nende täitmise ajal tõenäoliselt sõlmitavate üksiklepingute summaarset kogusummat.

EMCDDA parandab seepärast otsust eelarvevahendite käsutaja volituste delegeerimise kohta nii, et see sätestab delegeerimisega hõlmatud tegevust üksikasjalikumalt.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/156 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/156

---

ARUANNE

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/24)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine. |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (3) | 64,8 | 71,1 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 246 | 246 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (3)

64,8

71,1

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

246

246

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 17. | 2014. aastal sõlmis amet kuueks aastaks 3,5 miljoni euro suuruse raamlepingu IT-alaste toodete ja teenuste hankimiseks. Amet alahindas oma vajadusi ja lepingute tõenäolist mahtu, mistõttu kasutati 2016. aasta lõpuks ära 80 % raamlepingu mahust. Seetõttu tuleb neli aastat oodatust varem alustada uut hankemenetlust, millega kaasnevad täiendavad halduskulud. |
| --- | --- |

17.

2014. aastal sõlmis amet kuueks aastaks 3,5 miljoni euro suuruse raamlepingu IT-alaste toodete ja teenuste hankimiseks. Amet alahindas oma vajadusi ja lepingute tõenäolist mahtu, mistõttu kasutati 2016. aasta lõpuks ära 80 % raamlepingu mahust. Seetõttu tuleb neli aastat oodatust varem alustada uut hankemenetlust, millega kaasnevad täiendavad halduskulud.

| 18. | 2016. aastal sõlmis amet seitse raamlepingut naftareostuse kõrvaldamise süsteemide hankimiseks. Iga raamleping moodustas ühe osa hankemenetlusest ja hõlmas ühte konkreetset seadmete liiki. Hankemenetluse alustamisel eeldati, et kõigi seitsme raamlepingu kogumaht on 7 miljonit eurot. Seejuures oli aga alahinnatud ameti vajadusi ja tegelikult sõlmiti seitse raamlepingut, millest igaühe maht oli 7 miljonit eurot, ning lepingute kogumaht kokku 49 miljonit eurot. |
| --- | --- |

18.

2016. aastal sõlmis amet seitse raamlepingut naftareostuse kõrvaldamise süsteemide hankimiseks. Iga raamleping moodustas ühe osa hankemenetlusest ja hõlmas ühte konkreetset seadmete liiki. Hankemenetluse alustamisel eeldati, et kõigi seitsme raamlepingu kogumaht on 7 miljonit eurot. Seejuures oli aga alahinnatud ameti vajadusi ja tegelikult sõlmiti seitse raamlepingut, millest igaühe maht oli 7 miljonit eurot, ning lepingute kogumaht kokku 49 miljonit eurot.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 17. oktoobri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.emsa.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

EMSA VASTUS

| 18. | Selle lepingu kuluvajaduste määratlemine oli eriti keeruline, sest Copernicuse teenuste delegeerimislepingu läbirääkimised hanke ajal alles kestsid, ning mis veel olulisem, ei olnud selge, kas ja mil määral vastavad selle lepingu IT-kulud tingimustele, sest ei olnud teada, kuidas sobitada Copernicuse teenuste erinõuded EMSAs toimiva hübriidse ja kombineeritud IT-keskkonnaga. Lepingu sõlmimise ajal ei suudetud ette näha, et Copernicuse teenustele kulub oluline osa eespool nimetatud raamlepingu vahenditest. |
| --- | --- |

18.

Selle lepingu kuluvajaduste määratlemine oli eriti keeruline, sest Copernicuse teenuste delegeerimislepingu läbirääkimised hanke ajal alles kestsid, ning mis veel olulisem, ei olnud selge, kas ja mil määral vastavad selle lepingu IT-kulud tingimustele, sest ei olnud teada, kuidas sobitada Copernicuse teenuste erinõuded EMSAs toimiva hübriidse ja kombineeritud IT-keskkonnaga. Lepingu sõlmimise ajal ei suudetud ette näha, et Copernicuse teenustele kulub oluline osa eespool nimetatud raamlepingu vahenditest.

| 19. | Algselt plaaniti välja kuulutada kuueosaline hankemenetlus hinnangulise kogueelarvega 7 miljonit eurot (käibemaksuta). Kuid kuluvajaduste esialgsete hinnangute ja hanke tegeliku väljakuulutamise vahelisel perioodil eeldatavad kulud suurenesid ning selle tulemusel kuulutati välja hange, mille osade arv ja osa eelarve ülempiir algsest erinesid.
  Kogu hankedokumentatsioon (hanke kirjeldus, lepingukavand, lepinguteade, aruanne eelarvevahendite käsutajale, lepingu sõlmimise otsus ja lepingu sõlmimise teade) võeti vastu ja avaldati ühtse paketina, määrates osa maksumuseks 7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

19.

Algselt plaaniti välja kuulutada kuueosaline hankemenetlus hinnangulise kogueelarvega 7 miljonit eurot (käibemaksuta). Kuid kuluvajaduste esialgsete hinnangute ja hanke tegeliku väljakuulutamise vahelisel perioodil eeldatavad kulud suurenesid ning selle tulemusel kuulutati välja hange, mille osade arv ja osa eelarve ülempiir algsest erinesid.

Kogu hankedokumentatsioon (hanke kirjeldus, lepingukavand, lepinguteade, aruanne eelarvevahendite käsutajale, lepingu sõlmimise otsus ja lepingu sõlmimise teade) võeti vastu ja avaldati ühtse paketina, määrates osa maksumuseks 7 miljonit eurot.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/160 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/160

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/25)

SISSEJUHATUS

| 1. | Ateenas ja Irákleios asuv Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet“) (1) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004 (2), mis pärast mitut muudatust asendati määrusega (EL) nr 526/2013 (3). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu. |
| --- | --- |

1.

Ateenas ja Irákleios asuv Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet“) (1) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004 (2), mis pärast mitut muudatust asendati määrusega (EL) nr 526/2013 (3). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (4).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 10 | 11 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (5) | 69 | 69 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (4).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

10

11

Töötajate arv seisuga 31. detsember (5)

69

69

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (8) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (8) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr on kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,3 miljonit eurot ehk 25 % (2015. aastal 0,15 miljonit eurot ehk 22 %) kulukohustustega seotud assigneeringutest. Ülekandmiste kõrge määr tuleneb peamiselt I jaotisest (personalikulud) ja III jaotisest (tegevuskulud) tehtud ümberpaigutustest ning on peamiselt seotud IT-investeeringutega ja ametiauto soetamisega aasta lõpus. |
| --- | --- |

17.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr on kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,3 miljonit eurot ehk 25 % (2015. aastal 0,15 miljonit eurot ehk 22 %) kulukohustustega seotud assigneeringutest. Ülekandmiste kõrge määr tuleneb peamiselt I jaotisest (personalikulud) ja III jaotisest (tegevuskulud) tehtud ümberpaigutustest ning on peamiselt seotud IT-investeeringutega ja ametiauto soetamisega aasta lõpus.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 18. | Nagu nõutud ameti finantsmääruses, koostati aastate 2014 ja 2015 kohta ameti tegevuse tulemuslikkuse välishindamine. Lõpparuanded avaldati vastavalt oktoobris 2015 ja mais 2016. 2014. aasta kohta koostatud hindamisaruandes järeldati, et tööprogrammi 2014 kohane põhitegevus on selgelt seotud ameti mandaadiga ning ameti mõjusus hinnati heaks. Aruandes leiti siiski, et ameti tegevust saaks parandada seoses ameti paiknemisega Ateenas ja Irákleios, mis muudab tööprotsessi keerukaks ning põhjustab teabevahetuse ja koostöö puudulikkust. 2015. aasta hindamisaruandes järeldati, et ameti tegevus ja väljundid võrgu- ja infoturbe vajadustele ELis ja liikmesriikides ning et amet vastab sidusrühmade ootustele. Aruandes rõhutati aga, et ameti ja selle sidusrühmade vahelist teabevahetust tuleb parandada, sest sidusrühmade arvates on ameti mandaat ja ulatus liiga piiratud. Amet viib vastusena ellu oma haldusnõukoguga kokkulepitud tegevuskava. |
| --- | --- |

18.

Nagu nõutud ameti finantsmääruses, koostati aastate 2014 ja 2015 kohta ameti tegevuse tulemuslikkuse välishindamine. Lõpparuanded avaldati vastavalt oktoobris 2015 ja mais 2016. 2014. aasta kohta koostatud hindamisaruandes järeldati, et tööprogrammi 2014 kohane põhitegevus on selgelt seotud ameti mandaadiga ning ameti mõjusus hinnati heaks. Aruandes leiti siiski, et ameti tegevust saaks parandada seoses ameti paiknemisega Ateenas ja Irákleios, mis muudab tööprotsessi keerukaks ning põhjustab teabevahetuse ja koostöö puudulikkust. 2015. aasta hindamisaruandes järeldati, et ameti tegevus ja väljundid võrgu- ja infoturbe vajadustele ELis ja liikmesriikides ning et amet vastab sidusrühmade ootustele. Aruandes rõhutati aga, et ameti ja selle sidusrühmade vahelist teabevahetust tuleb parandada, sest sidusrühmade arvates on ameti mandaat ja ulatus liiga piiratud. Amet viib vastusena ellu oma haldusnõukoguga kokkulepitud tegevuskava.

| 19. | 2016. aastal viis amet veel kaheksa töötajat üle Ateenasse, vähendades Irákleios asuvate töötajate arvu 14ni. Nagu märgitud kontrollikoja 2013 aasta aruandes, oleks kulusid tõenäoliselt võimalik veelgi kärpida, kui kõik töötajad oleksid koondatud ühte asukohta. |
| --- | --- |

19.

2016. aastal viis amet veel kaheksa töötajat üle Ateenasse, vähendades Irákleios asuvate töötajate arvu 14ni. Nagu märgitud kontrollikoja 2013 aasta aruandes, oleks kulusid tõenäoliselt võimalik veelgi kärpida, kui kõik töötajad oleksid koondatud ühte asukohta.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Ameti tegevtöötajad koliti Ateenasse 2013. aasta märtsis.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 41.

3

(4)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.enisa.europa.eu.

4

(5)  Allikas: ameti edastatud andmed.

5

Allikas

Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr on kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,15  miljonit eurot ehk 22 % (2014. aastal 0,6  miljonit eurot ehk 49 %). Ülekandmised olid põhiliselt seotud investeeringutega IT-taristusse, mis telliti plaanipäraselt aasta lõpus. | E/K |
| 2015 | 2016. aastal kavatseb amet osa haldustöötajatest Irákleiost Ateenasse üle viia, ehkki selle alusmääruse kohaselt peaks ameti personal, kes tegeleb haldusega, asuma Irákleios. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr on kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,15  miljonit eurot ehk 22 % (2014. aastal 0,6  miljonit eurot ehk 49 %). Ülekandmised olid põhiliselt seotud investeeringutega IT-taristusse, mis telliti plaanipäraselt aasta lõpus.

E/K

2015

2016. aastal kavatseb amet osa haldustöötajatest Irákleiost Ateenasse üle viia, ehkki selle alusmääruse kohaselt peaks ameti personal, kes tegeleb haldusega, asuma Irákleios.

Pooleli

---

AMETI VASTUS

| 17. | ENISA on kaardistanud sidusrühmad ja määratlenud prioriteedid. Samal ajal juurutab ENISA sidusrühmadega suhtlemise haldamise tarkvara, mis aitab ühtlustada sidusrühmade vajadused ja ootused, et seeläbi edendada tõhusat suhtlusstrateegiat.
  Ülekandmine on seega õigustatud ja seotud sidusrühmadega suhtlemise haldamise tarkvaraga, mille väljatöötamine viidi lõpule detsembris 2016, mil soetati ka ametiauto. |
| --- | --- |

17.

ENISA on kaardistanud sidusrühmad ja määratlenud prioriteedid. Samal ajal juurutab ENISA sidusrühmadega suhtlemise haldamise tarkvara, mis aitab ühtlustada sidusrühmade vajadused ja ootused, et seeläbi edendada tõhusat suhtlusstrateegiat.

Ülekandmine on seega õigustatud ja seotud sidusrühmadega suhtlemise haldamise tarkvaraga, mille väljatöötamine viidi lõpule detsembris 2016, mil soetati ka ametiauto.

| 18. | Et suurendada tõhusust, on amet parandanud oma videokonverentside varustust ja kasutab tarkvara Paperless, mis võimaldab ametil täita igapäevaülesandeid efektiivsemalt (see on Paperless elektroonilise töövoo täielik tarkvara). Mõlemad meetmed parandasid ametisisest teabevahetust.
  Mis puudutab ENISAt ja välissuhteid, siis arutas amet asukohariigi ametiasutustega võimalusi tuua kogu personal oma Ateena kontorisse.
  Ameti haldusnõukogu ja juhatus arutlevad lisaks ameti tuleviku ja parima viisi üle, kuidas suhelda sidusrühmadega ja jõuda paremini avalikkuseni olemasolevaid inim- ja finantsressursse kasutades. Kommunikatsiooniüksusest moodustati uus, sidusrühmadega suhtlemise ja haldusasjade osakond eesmärgiga suurendada ametisisest ja -välist tõhusust. Pidevalt hinnatakse strateegia- ja tegevuskavasid, et pakkuda Euroopa Liidule parimal viisil küberjulgeoleku teavet ja vajalikku teadlikkust. Nagu on selgitatud ka punktis 17, investeeris ENISA sidusrühmadega suhtlemise haldamise tarkvarasse. |
| --- | --- |

18.

Et suurendada tõhusust, on amet parandanud oma videokonverentside varustust ja kasutab tarkvara Paperless, mis võimaldab ametil täita igapäevaülesandeid efektiivsemalt (see on Paperless elektroonilise töövoo täielik tarkvara). Mõlemad meetmed parandasid ametisisest teabevahetust.

Mis puudutab ENISAt ja välissuhteid, siis arutas amet asukohariigi ametiasutustega võimalusi tuua kogu personal oma Ateena kontorisse.

Ameti haldusnõukogu ja juhatus arutlevad lisaks ameti tuleviku ja parima viisi üle, kuidas suhelda sidusrühmadega ja jõuda paremini avalikkuseni olemasolevaid inim- ja finantsressursse kasutades. Kommunikatsiooniüksusest moodustati uus, sidusrühmadega suhtlemise ja haldusasjade osakond eesmärgiga suurendada ametisisest ja -välist tõhusust. Pidevalt hinnatakse strateegia- ja tegevuskavasid, et pakkuda Euroopa Liidule parimal viisil küberjulgeoleku teavet ja vajalikku teadlikkust. Nagu on selgitatud ka punktis 17, investeeris ENISA sidusrühmadega suhtlemise haldamise tarkvarasse.

| 19. | Irákleio kontori piirangute tõttu taotles 2016. aastal seitse ja 2017. aastal kaks töötajat üleviimist Ateena kontorisse. 2017. aastal on Irákleio kontoris kava kohaselt kokku kaheksa töötajat. |
| --- | --- |

19.

Irákleio kontori piirangute tõttu taotles 2016. aastal seitse ja 2017. aastal kaks töötajat üleviimist Ateena kontorisse. 2017. aastal on Irákleio kontoris kava kohaselt kokku kaheksa töötajat.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/166

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Raudteeameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/26)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/796 (1). Ameti ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele. |
| --- | --- |

1.

Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/796 (1). Ameti ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 26,3 | 27,5 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 157 | 155 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

26,3

27,5

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

157

155

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

16.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3 ja ELT L 138, 26.5.2016, lk 1. Vastavalt viimatimainitud määrusele muudeti ameti algne nimi, Euroopa Raudteeagentuur, Euroopa Liidu Raudteeametiks.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.era.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Agentuuri asutamismääruse (1) kohaselt koosneb agentuuri personal:






  — | ajutistest töötajatest, kelle agentuur võtab tööle kuni viieks aastaks raudteevaldkonna spetsialistide seast nende raudteeohutuse ja raudteede koostalitlusvõime vallas omandatud kvalifikatsiooni ning kogemuste põhjal; |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Agentuuri asutamismääruse (1) kohaselt koosneb agentuuri personal:

—

ajutistest töötajatest, kelle agentuur võtab tööle kuni viieks aastaks raudteevaldkonna spetsialistide seast nende raudteeohutuse ja raudteede koostalitlusvõime vallas omandatud kvalifikatsiooni ning kogemuste põhjal;

| — | komisjoni või liikmesriikide poolt kuni viieks aastaks määratud või lähetatud ametnikest; |
| --- | --- |

—

komisjoni või liikmesriikide poolt kuni viieks aastaks määratud või lähetatud ametnikest;

| — | muudest teenistujatest, kes võetakse tööle rakendusülesannete või sekretäri tööülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

—

muudest teenistujatest, kes võetakse tööle rakendusülesannete või sekretäri tööülesannete täitmiseks.

Lõpetatud (2)

2013. aasta lõpus töötas agentuuris 136 ajutist töötajat. Asutamismääruses on ühtlasi sätestatud, et agentuuri esimese kümne tegevusaasta jooksul võib nende suhtes osutatud viieaastast ajavahemikku pikendada kuni kolme aasta võrra, kui see on vajalik agentuuri teenuste järjepidevuse tagamiseks. Kuni 2013. aasta keskpaigani oli see agentuuris tavapraktika. Lisaks võttis agentuur ajavahemikus septembrist 2013 kuni märtsini 2014 uuesti tööle neli ajutist töötajat (kaheksaks aastaks), kelle tööleping agentuuriga oli lõppenud 2013. aastal pärast selle maksimaalset kestust ehk kaheksat aastat.

2013. aastal võttis agentuur haldusnõukogu ja komisjoni heakskiidul vastu uue otsuse, mille kohaselt võib ajutise töötajaga sõlmida tähtajatu töölepingu. Ettepanek agentuuri asutamismääruse muutmiseks sisaldab sarnaseid sätteid. kuid pole teada, kas ja millal parlament ning nõukogu selle vastu võtavad.

2013

Agentuur asub Lille’is ja Valenciennes’is. Nagu kontrollikoda eelarveaastat 2006 käsitlevas iga-aastases eriaruandes märkis, saaks kulusid tõenäoliselt vähendada, kui kogu tegevus koondada ühte kohta. See võiks lihtsustada ka laiaulatusliku peakorterilepingu sõlmimist asukohariigiga, mis täpsustaks agentuuri ja selle personali töötingimusi.

Pooleli

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 164, 30.4.2004, lk 1) artikli 24 lõige 3.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/796, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1), on ameti personalipoliitikat puudutavat kontrollikoja tähelepanekut arvesse võetud.

---

AMETI VASTUS

Agentuur võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/171

---

ARUANNE

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

(2017/C 417/27)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) asutati komisjoni otsusega 2008/37/EÜ (1). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed“ haldamiseks seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames. Nõukogu otsusega 2013/743/EL (2) anti rakendusametile ülesanne olla teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ rakendusstruktuur, mis vastutab programmi haldamise ja rakendamise eest ning viib ellu programmi I osa („Tipptasemel teadus“) tegevusi, mis on seotud erieesmärgiga „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu“. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) asutati komisjoni otsusega 2008/37/EÜ (1). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed“ haldamiseks seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames. Nõukogu otsusega 2013/743/EL (2) anti rakendusametile ülesanne olla teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ rakendusstruktuur, mis vastutab programmi haldamise ja rakendamise eest ning viib ellu programmi I osa („Tipptasemel teadus“) tegevusi, mis on seotud erieesmärgiga „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu“.

| 2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (3).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 39,6 | 42,6 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 417 | 461 |

2.

Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (3).

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

39,6

42,6

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

417

461

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja rakendusameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Rakendusameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja rakendusameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Rakendusameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata rakendusameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata rakendusameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab rakendusameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui rakendusamet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab rakendusameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui rakendusamet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning rakendusamet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning rakendusamet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 16. | Rakendusameti riigihangete ja värbamiskomisjonide koostatud avamis- ja hindamiskomisjonide aruanded ei anna tegelikult kasutatud menetlustest terviklikku ja täpset ülevaadet. Puudulikud aruanded seavad ohtu kõnealuste menetluste läbipaistvuse. |
| --- | --- |

16.

Rakendusameti riigihangete ja värbamiskomisjonide koostatud avamis- ja hindamiskomisjonide aruanded ei anna tegelikult kasutatud menetlustest terviklikku ja täpset ülevaadet. Puudulikud aruanded seavad ohtu kõnealuste menetluste läbipaistvuse.

| 17. | 2016. aasta novembris avaldatud auditiaruandes jõudis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et rakendusamet on võtnud mitmeid strateegilisi ja tegevusalaseid meetmeid töötajate värbamise, hoidmise ja jaotuse protsessi tõhustamiseks. Siseauditi talitus leidis, et rakendusamet on antud kontekstis loonud ja rakendanud adekvaatse inimressursside haldamise menetluse, et värvata pädevaid ja pühendunud töötajaid oma eesmärkide saavutamise tagamiseks. Kuigi kriitilise tähtsusega või väga olulisi probleeme ei leitud, koostasid rakendusamet ja siseauditi talitus tegevuskava selle protsessi tõhustamiseks teatud valdkondades. |
| --- | --- |

17.

2016. aasta novembris avaldatud auditiaruandes jõudis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et rakendusamet on võtnud mitmeid strateegilisi ja tegevusalaseid meetmeid töötajate värbamise, hoidmise ja jaotuse protsessi tõhustamiseks. Siseauditi talitus leidis, et rakendusamet on antud kontekstis loonud ja rakendanud adekvaatse inimressursside haldamise menetluse, et värvata pädevaid ja pühendunud töötajaid oma eesmärkide saavutamise tagamiseks. Kuigi kriitilise tähtsusega või väga olulisi probleeme ei leitud, koostasid rakendusamet ja siseauditi talitus tegevuskava selle protsessi tõhustamiseks teatud valdkondades.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 18. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 1,3 miljonit eurot ehk 40 % (2015. aastal 1,5 miljonit eurot ehk 43 %), mis tulenes eelkõige järgneval aastal jätkunud välisaudititest ja teabevahetusest. Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

18.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 1,3 miljonit eurot ehk 40 % (2015. aastal 1,5 miljonit eurot ehk 43 %), mis tulenes eelkõige järgneval aastal jätkunud välisaudititest ja teabevahetusest. Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 19. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

19.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 9, 12.1.2008, lk 15.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 965.

2

(3)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.erc.europa.eu.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: rakendusameti edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 1 457 920  eurot ehk 43,14  % (2014. aastal 1 126 275  eurot ehk 38,50  %). See tuleneb peamiselt IT-lepingute mitmeaastasest iseloomust (504 473  eurot) ja toetuskavade järelaudititest (687 522,50  euro), mis algatati 2015. aastal, kuid ei olnud aasta lõpu seisuga lõpule viidud. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 1 457 920  eurot ehk 43,14  % (2014. aastal 1 126 275  eurot ehk 38,50  %). See tuleneb peamiselt IT-lepingute mitmeaastasest iseloomust (504 473  eurot) ja toetuskavade järelaudititest (687 522,50  euro), mis algatati 2015. aastal, kuid ei olnud aasta lõpu seisuga lõpule viidud.

E/K

---

AMETI VASTUS

| 16. | Kuigi rakendusamet kaalub tulevikus riigihangete avamisteadetes ja värbamisaruannetes selgema sõnastuse kasutamist, peab ERCEA kontrollikoha järeldust nende menetluste läbipaistvuse kohta siiski ebaproportsionaalseks, arvestades esiletõstetud faktide olulisust ja nende esinemise sagedust. |
| --- | --- |

16.

Kuigi rakendusamet kaalub tulevikus riigihangete avamisteadetes ja värbamisaruannetes selgema sõnastuse kasutamist, peab ERCEA kontrollikoha järeldust nende menetluste läbipaistvuse kohta siiski ebaproportsionaalseks, arvestades esiletõstetud faktide olulisust ja nende esinemise sagedust.

| 17. | ERCEA ja siseauditi talituse koostatud inimressursside haldamise tegevuskava on praegu rakendamisel. |
| --- | --- |

17.

ERCEA ja siseauditi talituse koostatud inimressursside haldamise tegevuskava on praegu rakendamisel.

| 18. | ERCEA võtab kontrollikoja märkust arvesse, aga leiab, et parandusmeetmeid ei ole vaja võtta, sest kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr III jaotises on nende aluseks olevate majandustehingute olemust ja ajakava arvesse võttes õigustatud. Rakendusamet märgib ka, et kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr vähenes 2016. aastal 2015. aastaga võrreldes – 43,1 %-lt 40,1 %-le. |
| --- | --- |

18.

ERCEA võtab kontrollikoja märkust arvesse, aga leiab, et parandusmeetmeid ei ole vaja võtta, sest kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr III jaotises on nende aluseks olevate majandustehingute olemust ja ajakava arvesse võttes õigustatud. Rakendusamet märgib ka, et kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr vähenes 2016. aastal 2015. aastaga võrreldes – 43,1 %-lt 40,1 %-le.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/176 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/176

---

ARUANNE

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

(2017/C 417/28)

SISSEJUHATUS

| 1. | Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (1). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks. |
| --- | --- |

1.

Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (1). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks.

| 2. | Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Asutuse peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (3) | 36,8 | 39,4 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 202 | 204 |

2.

Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (2).

Tabel

Asutuse peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (3)

36,8

39,4

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

202

204

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja asutuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Asutuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja asutuse finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Asutuse juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata asutuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata asutuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab asutuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui asutus on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab asutuse tasude ja muude tulude kogumise korda (kui asutus on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning asutus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning asutus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

Muu asjaolu

| 16. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Asutuse eelarvet rahastab 26 % ulatuses Euroopa Liit, 47 % pärineb otse liikmesriikide osamaksetest ning 27 % kontrollitavate üksuste (reitinguagentuurid ja kauplemisteabehoidlad) makstud tasudest. Ühendkuningriigi lahkumine EList võib asutuse tegevust mõjutada, kuna kõige olulisemad kontrollitavad üksused paiknevad praegu Ühendkuningriigis. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus asutuse eelarvet vähendada. |
| --- | --- |

16.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Asutuse eelarvet rahastab 26 % ulatuses Euroopa Liit, 47 % pärineb otse liikmesriikide osamaksetest ning 27 % kontrollitavate üksuste (reitinguagentuurid ja kauplemisteabehoidlad) makstud tasudest. Ühendkuningriigi lahkumine EList võib asutuse tegevust mõjutada, kuna kõige olulisemad kontrollitavad üksused paiknevad praegu Ühendkuningriigis. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus asutuse eelarvet vähendada.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 17. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

17.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

1

(2)  Asutuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.esma.europa.eu.

2

(3)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: asutuse edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Leiti puudusi seoses sellega, et kuuel juhul võeti juriidilised kohustused enne eelarvelisi kulukohustusi (summas 483 845  eurot). | Lõpetatud |
| 2012 | Tegevuse teisel aastal astus asutus kõiki sisekontrollistandardeid käsitlevate põhinõuete vastuvõtmise ja rakendamisega olulise sammu. Standardeid ei ole siiski veel täielikult rakendatud. | Lõpetatud |
| 2012 | Hankemenetluste õigeaegsust ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada. | Lõpetatud |
| 2014 | 2014. aasta lõplikus tulemiaruandes tuluna kajastatud tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet (reitinguagentuurid ja kauplemisteabehoidlad), summas 6 623 000  eurot, põhinesid hinnangutel, mitte tegelikel järelevalvetegevusega seotud kuludel. Tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet, peaksid olema võimalikult sarnased selles valdkonnas kantud tegelike kuludega. Selle saavutamiseks on asutus praegu koostamas tegevuspõhist kulude mudelit. | Lõpetatud |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 2,2  miljonit eurot ehk 26 % (2014. aastal 1,4  miljonit eurot ehk 19 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT-projektidega, millega seotud teenused osutatakse ja arved esitatakse 2016. aastal. | E/K |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 2,3  miljonit eurot ehk 33 % (2014. aastal 4,1  miljonit eurot ehk 45 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT-projektidega, millega seotud teenused osutatakse ja arved esitatakse 2016. aastal (1,7  miljonit eurot), ning lähetuskuludega, mis hüvitatakse 2016. aastal (0,1  miljonit eurot). | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2011

Leiti puudusi seoses sellega, et kuuel juhul võeti juriidilised kohustused enne eelarvelisi kulukohustusi (summas 483 845  eurot).

Lõpetatud

2012

Tegevuse teisel aastal astus asutus kõiki sisekontrollistandardeid käsitlevate põhinõuete vastuvõtmise ja rakendamisega olulise sammu. Standardeid ei ole siiski veel täielikult rakendatud.

Lõpetatud

2012

Hankemenetluste õigeaegsust ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada.

Lõpetatud

2014

2014. aasta lõplikus tulemiaruandes tuluna kajastatud tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet (reitinguagentuurid ja kauplemisteabehoidlad), summas 6 623 000  eurot, põhinesid hinnangutel, mitte tegelikel järelevalvetegevusega seotud kuludel. Tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet, peaksid olema võimalikult sarnased selles valdkonnas kantud tegelike kuludega. Selle saavutamiseks on asutus praegu koostamas tegevuspõhist kulude mudelit.

Lõpetatud

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 2,2  miljonit eurot ehk 26 % (2014. aastal 1,4  miljonit eurot ehk 19 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT-projektidega, millega seotud teenused osutatakse ja arved esitatakse 2016. aastal.

E/K

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 2,3  miljonit eurot ehk 33 % (2014. aastal 4,1  miljonit eurot ehk 45 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt IT-projektidega, millega seotud teenused osutatakse ja arved esitatakse 2016. aastal (1,7  miljonit eurot), ning lähetuskuludega, mis hüvitatakse 2016. aastal (0,1  miljonit eurot).

E/K

---

ASUTUSE VASTUS

ESMA võtab kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/181

---

ARUANNE

Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

(2017/C 417/29)

SISSEJUHATUS

| 1. | Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1) (uuesti sõnastatud (EÜ) nr 1339/2008). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate kutseõppeprogrammide rakendamisel. |
| --- | --- |

1.

Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1) (uuesti sõnastatud (EÜ) nr 1339/2008). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate kutseõppeprogrammide rakendamisel.

| 2. | Tabelis esitatakse fondi peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Fondi peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 21 | 21 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 129 | 130 |

2.

Tabelis esitatakse fondi peamised arvandmed (2).

Tabel

Fondi peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

21

21

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

129

130

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab fondi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi fondi finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab fondi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi fondi finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja fondi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Fondi juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja fondi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Fondi juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata fondi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata fondi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab fondi tasude ja muude tulude kogumise korda (kui fond on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab fondi tasude ja muude tulude kogumise korda (kui fond on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning fond on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning fond on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas fondi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas fondi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 17. | 2016. aastal viidi komisjoni nimel läbi fondi välishindamine. See oli esimene etapp tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas tegutseva nelja ameti valdkonnaülesest hindamisest (7). Hindamise tulemusel leiti, et fondi põhjaliku ümberkorraldamisega alates 2011 aastast ei kaasnenud olulist negatiivset mõju ning asutusesiseste ja -väliste sidusrühmade arvates on see olnud enamjaolt positiivne, eriti strateegia ja mõjususe seisukohast. Fondi juhtimist hinnati mõjusaks ja tõhusaks. Hindamises tuuakse samuti välja asjaolu, et fond oli alates 2011. aastast jätkanud oma järelevalve suutlikkuse suurendamist, kuid fondi tegevuse ja saavutuste esitamine võiks veelgi selgem olla. Olukorda aitaks parandada ühtse sekkumisloogika näitajate ühtlustamine ja lihtsustamine ning organisatsioonis ühtse terminoloogia kasutamine. Fond koostas hindajate soovituste elluviimiseks kava. |
| --- | --- |

17.

2016. aastal viidi komisjoni nimel läbi fondi välishindamine. See oli esimene etapp tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas tegutseva nelja ameti valdkonnaülesest hindamisest (7). Hindamise tulemusel leiti, et fondi põhjaliku ümberkorraldamisega alates 2011 aastast ei kaasnenud olulist negatiivset mõju ning asutusesiseste ja -väliste sidusrühmade arvates on see olnud enamjaolt positiivne, eriti strateegia ja mõjususe seisukohast. Fondi juhtimist hinnati mõjusaks ja tõhusaks. Hindamises tuuakse samuti välja asjaolu, et fond oli alates 2011. aastast jätkanud oma järelevalve suutlikkuse suurendamist, kuid fondi tegevuse ja saavutuste esitamine võiks veelgi selgem olla. Olukorda aitaks parandada ühtse sekkumisloogika näitajate ühtlustamine ja lihtsustamine ning organisatsioonis ühtse terminoloogia kasutamine. Fond koostas hindajate soovituste elluviimiseks kava.

MUUD KOMMENTAARID

| 18. | Kontrollikoda juhtis juba fondi 2011. aasta aastaaruande kohta koostatud aruandes tähelepanu asjaolule, et fondi ruumide olukord ei ole rahuldav ja tekitab tegevuse katkemise ohu. Olukord püsib muutumatuna, kuna hoonete kompleksi hallanud ja osa sellest hõivanud konsortsium likvideeriti 2011. aastal ja osa kompleksist jäi tühjaks. Asukohariik peaks kiiremas korras sellele probleemile lahenduse otsima. Asukohalepingu kohaselt on nõuetekohased ruumid tagatud kuni aastani 2027. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda juhtis juba fondi 2011. aasta aastaaruande kohta koostatud aruandes tähelepanu asjaolule, et fondi ruumide olukord ei ole rahuldav ja tekitab tegevuse katkemise ohu. Olukord püsib muutumatuna, kuna hoonete kompleksi hallanud ja osa sellest hõivanud konsortsium likvideeriti 2011. aastal ja osa kompleksist jäi tühjaks. Asukohariik peaks kiiremas korras sellele probleemile lahenduse otsima. Asukohalepingu kohaselt on nõuetekohased ruumid tagatud kuni aastani 2027.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 19. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

19.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1.

1

(2)  Fondi pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav fondi veebisaidil www.etf.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: fondi edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

(7)  Teised hindamisega hõlmatud ametid on Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Dublin), Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (Bilbao) ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Thessaloniki).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2013. aasta lõpu seisuga hoidis fond 7,5  miljonit eurot ühes madala krediidireitinguga pangas (F3, BBB) asuvatel arvetel (1). | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

2013. aasta lõpu seisuga hoidis fond 7,5  miljonit eurot ühes madala krediidireitinguga pangas (F3, BBB) asuvatel arvetel (1).

Lõpetatud

---

(1)  Summat vähendati 1,8 miljoni euroni.

---

EUROOPA KOOLITUSFONDI VASTUSED

Amet võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/187 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/187

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/30)

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (edaspidi „amet“), mis kandis kuni 23. märtsini 2016 nime Siseturu Ühtlustamise Amet, loodi määrusega (EÜ) nr 207/2009 (1), mida viimati muudeti määrusega (EL) 2015/2424 (2). Alicantes asuva ameti peamine ülesanne on kogu ELis kehtivate ELi kaubamärkide ja ühenduse registreeritud disainilahenduste registreerimine. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (edaspidi „amet“), mis kandis kuni 23. märtsini 2016 nime Siseturu Ühtlustamise Amet, loodi määrusega (EÜ) nr 207/2009 (1), mida viimati muudeti määrusega (EL) 2015/2424 (2). Alicantes asuva ameti peamine ülesanne on kogu ELis kehtivate ELi kaubamärkide ja ühenduse registreeritud disainilahenduste registreerimine.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (4) | 384,2 | 421,3 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember | 848 | 910 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (4)

384,2

421,3

Töötajate arv seisuga 31. detsember

848

910

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul hindab kontrollikoda ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul hindab kontrollikoda ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

Muu asjaolu

| 15. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Kogu ameti eelarve pärineb ELis tegutsevatelt ettevõtjatelt kogutud tasudest. Kogutud tasude summa on igal aastal erinev ning sõltub kaubamärkide ja disainilahenduste registreerimise ja uuendamise mahust. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus ameti tulusid vähendada. |
| --- | --- |

15.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Kogu ameti eelarve pärineb ELis tegutsevatelt ettevõtjatelt kogutud tasudest. Kogutud tasude summa on igal aastal erinev ning sõltub kaubamärkide ja disainilahenduste registreerimise ja uuendamise mahust. Ühendkuningriigi otsus EList välja astuda võib tulevikus ameti tulusid vähendada.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Ameti eelarve täitmise madal määr (89 %) viitab ameti 2016. aasta eelarvekulude ebatäpsele prognoosimisele. Ameti eelarve täpsuse (vajaduse korral ka eelarvemuudatuse abil) olulisus on suurenenud peale seda, kui äsja muudeti ameti asutamis- ja finantsmäärust, milles sätestatakse eelarvestatud summasid puudtavad mehhanismid, nagu eelarveülejääkide reservfondi (7) suunamine ning sellega seotud kulude katmise mehhanism (8). |
| --- | --- |

17.

Ameti eelarve täitmise madal määr (89 %) viitab ameti 2016. aasta eelarvekulude ebatäpsele prognoosimisele. Ameti eelarve täpsuse (vajaduse korral ka eelarvemuudatuse abil) olulisus on suurenenud peale seda, kui äsja muudeti ameti asutamis- ja finantsmäärust, milles sätestatakse eelarvestatud summasid puudtavad mehhanismid, nagu eelarveülejääkide reservfondi (7) suunamine ning sellega seotud kulude katmise mehhanism (8).

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 18. | 2014. aastal käivitas amet hanke neli aastat kehtiva raamlepingu sõlmimiseks. Lepingu eesmärk oli hankida väga erinevaid konsultatsiooniteenuseid (audititeenused, projektijuhtimine, üldkonsultatsioonid ja uuringud) ja selle hinnanguline summa oli 30 miljonit eurot. Hankemenetluse ja sellel põhineva raamlepingu kasutamise juhtimisel leiti aga kohati puudusi. Elluviidavad eesmärgid ja tegevused ei olnud raamlepingu mahu hindamiseks piisavalt üksikasjalikud. Sellest tulenevalt oli raamlepingu maht kahe ja poole aastaga täielikult ära kasutatud. Hoolimata asjaolust, et hangiti väga erinevaid teenuseid ja eri teenusteks kasutatavad summad olid väga erinevad, loobuti hanke osadeks jagamisest. Hanke osadeks jagamine oleks julgustanud selles osalema ka väiksemaid ettevõtjaid, kes oleksid saanud teha pakkumusi väiksema maksumusega teenuste osutamiseks. Raamlepingute alusel ühelt pakkujalt fikseeritud hinnaga pakkumuste küsimise tõttu neutraliseeriti hinnakonkurents ja suurendati sõltuvust ühest töövõtjast. Amet peaks kaaluma lepingute sõlmimist mitme tarnijaga ja võimaluse korral hanked jälle konkurentsile avama. |
| --- | --- |

18.

2014. aastal käivitas amet hanke neli aastat kehtiva raamlepingu sõlmimiseks. Lepingu eesmärk oli hankida väga erinevaid konsultatsiooniteenuseid (audititeenused, projektijuhtimine, üldkonsultatsioonid ja uuringud) ja selle hinnanguline summa oli 30 miljonit eurot. Hankemenetluse ja sellel põhineva raamlepingu kasutamise juhtimisel leiti aga kohati puudusi. Elluviidavad eesmärgid ja tegevused ei olnud raamlepingu mahu hindamiseks piisavalt üksikasjalikud. Sellest tulenevalt oli raamlepingu maht kahe ja poole aastaga täielikult ära kasutatud. Hoolimata asjaolust, et hangiti väga erinevaid teenuseid ja eri teenusteks kasutatavad summad olid väga erinevad, loobuti hanke osadeks jagamisest. Hanke osadeks jagamine oleks julgustanud selles osalema ka väiksemaid ettevõtjaid, kes oleksid saanud teha pakkumusi väiksema maksumusega teenuste osutamiseks. Raamlepingute alusel ühelt pakkujalt fikseeritud hinnaga pakkumuste küsimise tõttu neutraliseeriti hinnakonkurents ja suurendati sõltuvust ühest töövõtjast. Amet peaks kaaluma lepingute sõlmimist mitme tarnijaga ja võimaluse korral hanked jälle konkurentsile avama.

MUUD KOMMENTAARID

| 19. | Ameti mandaadiga kaubamärkide ja disainilahenduste registreerimiseks Euroopa ühtsel turul kaasneb tõlketöö suur maht. Ameti asutamismääruses sätestatakse, et ameti tööks vajalikud tõlked tuleb tellida Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusest; seetõttu on amet tõlkekeskuse peamine klient. Amet kasutab üha enam organisatsioonisiseseid lahendusi, nagu keele- ja tõlkemälusid ning nendega seotud tarkvara. Nimetatud vahendite eesmärk on vähendada ameti kulusid ja suurendada tõhusust. Euroopa Liidu vaatevinklist võib aga praeguse olukorraga kaasneda töö dubleerimine ja sellega seotud kulud. |
| --- | --- |

19.

Ameti mandaadiga kaubamärkide ja disainilahenduste registreerimiseks Euroopa ühtsel turul kaasneb tõlketöö suur maht. Ameti asutamismääruses sätestatakse, et ameti tööks vajalikud tõlked tuleb tellida Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusest; seetõttu on amet tõlkekeskuse peamine klient. Amet kasutab üha enam organisatsioonisiseseid lahendusi, nagu keele- ja tõlkemälusid ning nendega seotud tarkvara. Nimetatud vahendite eesmärk on vähendada ameti kulusid ja suurendada tõhusust. Euroopa Liidu vaatevinklist võib aga praeguse olukorraga kaasneda töö dubleerimine ja sellega seotud kulud.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 78, 24.3.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 341, 24.12.2015, lk 21.

2

(3)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil https://euipo.europa.eu.

3

(4)  Eelarve sisaldab ettenägematute sündmuste reservi.

4

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Ameti finantsmääruse artikli 89 lõige 1 sätestab reservfondi loomise, mille suurus on piisav ameti tegevuse jätkamiseks ühe aasta vältel, st vastab ameti eelarve I, II ja III jaotise assigneeringute hinnangulisele mahule.

7

(8)  Ameti asutamismääruse artikli 139 lõiked 4 ja 6 sätestavad, et igal aastal katab amet kulud, mida kannavad liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid, Beneluxi intellektuaalomandi büroo ja muud liikmesriigi määratud asjaomased asutused tulenevalt konkreetsetest ülesannetest, mida nad täidavad ELi kaubamärgisüsteemi funktsionaalsete osadena seoses eri teenuste ja menetlustega; kusjuures nimetatud kohustus kehtib ametile üksnes sellises ulatuses, et oleks välistatud eelarvepuudujäägi tekkimine vastaval aastal.

8

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Ametil on olemas talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan, milles pannakse paika ligi 25 ülesannet, mida peavad täitma valves olevad töötajad. Kuigi ameti eelarvekomitee kiidab igal aastal heaks eelarveassigneeringud hüvitisteks valveaja eest, ületab 2013. aastal makstud summa (402 458  eurot) märgatavalt hüvitiste summa, mida maksavad teised ametid, kes peavad tagama pideva teenuse. | Lõpetatud |
| 2014 | 2013. aasta aruandes ameti raamatupidamise aastaaruande kohta seadis kontrollikoda kahtluse alla summa, mis kulutati hüvitisteks valveaja eest (0,4  miljonit eurot). Nimetatud maksed olid 2014. aastal veel suuremad (0,44  miljonit eurot). Novembris 2014 vaatas amet läbi oma poliitika ja vähendas valveaja eest hüvitist saajate arvu 25-lt 17-ni. Selle finantsmõju on näha alates 2015. aastast (1). Üheksa töötajat (seitse neist olid juhtivtöötajad) said igaüks enam kui 11 000  eurot hüvitist valveaja eest. | Lõpetatud |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute 2016. aastasse üle kandmise määr oli kõrge III jaotises – 12,9  miljonit eurot ehk 36 % (2014. aastal 14,1  miljonit eurot ehk 38 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt riiklike ametitega sõlmitud koostöölepingutega, mille puhul väljamaksetaotlused esitatakse alles pärast aasta lõppu. | E/K |
| 2015 | Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse kaudu teenuste hankimine piirab konkurentsi, kuna läbirääkimistel osaleb vaid üks pakkuja ning seetõttu tuleks seda menetlust kasutada vaid erakorralistel asjaoludel. Pärast nimetatud liiki hankemenetluste kasutamist pikendas amet 2015. aastal kuut raamlepingut, mille pikendatud teenuste maksumus on 1,9  miljonit eurot (2014. aastal 12 raamlepingut, mille pikendatud teenuste maksumus on 12,6  miljonit eurot) (2). Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluste kasutamist ei saa lepingute arvu, maksumuse ja sageduse tõttu pidada erakorraliseks ning see ei olnud ka kehtestatud nõuetega kooskõlas (3). | Lõpetatud |
| 2015 | Amet hüvitab lähetatud riiklike ekspertide tööandjatele ekspertidele makstava brutopalga kas osaliselt või täies mahus. See ei ole kooskõlas komisjoni tavaga, mille kohaselt jätkavad lähetatud riiklikele ekspertidele palga maksmist nende tööandjad. 2015. aastal oli kõnealuste hüvitiste summa 1,9  miljonit eurot. | Lõpetatud |
| 2015 | Seisuga 31. detsember 2015 oli üheksa ameti töötajat teenistuse huvides lähetatud tööle ameti apellatsiooninõukogusse. ELi personalieeskirjades ei ole aga selliseid lähetusi ette nähtud (4). | Lõpetatud (5) |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Ametil on olemas talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan, milles pannakse paika ligi 25 ülesannet, mida peavad täitma valves olevad töötajad. Kuigi ameti eelarvekomitee kiidab igal aastal heaks eelarveassigneeringud hüvitisteks valveaja eest, ületab 2013. aastal makstud summa (402 458  eurot) märgatavalt hüvitiste summa, mida maksavad teised ametid, kes peavad tagama pideva teenuse.

Lõpetatud

2014

2013. aasta aruandes ameti raamatupidamise aastaaruande kohta seadis kontrollikoda kahtluse alla summa, mis kulutati hüvitisteks valveaja eest (0,4  miljonit eurot). Nimetatud maksed olid 2014. aastal veel suuremad (0,44  miljonit eurot). Novembris 2014 vaatas amet läbi oma poliitika ja vähendas valveaja eest hüvitist saajate arvu 25-lt 17-ni. Selle finantsmõju on näha alates 2015. aastast (1). Üheksa töötajat (seitse neist olid juhtivtöötajad) said igaüks enam kui 11 000  eurot hüvitist valveaja eest.

Lõpetatud

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute 2016. aastasse üle kandmise määr oli kõrge III jaotises – 12,9  miljonit eurot ehk 36 % (2014. aastal 14,1  miljonit eurot ehk 38 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt riiklike ametitega sõlmitud koostöölepingutega, mille puhul väljamaksetaotlused esitatakse alles pärast aasta lõppu.

E/K

2015

Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse kaudu teenuste hankimine piirab konkurentsi, kuna läbirääkimistel osaleb vaid üks pakkuja ning seetõttu tuleks seda menetlust kasutada vaid erakorralistel asjaoludel. Pärast nimetatud liiki hankemenetluste kasutamist pikendas amet 2015. aastal kuut raamlepingut, mille pikendatud teenuste maksumus on 1,9  miljonit eurot (2014. aastal 12 raamlepingut, mille pikendatud teenuste maksumus on 12,6  miljonit eurot) (2). Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluste kasutamist ei saa lepingute arvu, maksumuse ja sageduse tõttu pidada erakorraliseks ning see ei olnud ka kehtestatud nõuetega kooskõlas (3).

Lõpetatud

2015

Amet hüvitab lähetatud riiklike ekspertide tööandjatele ekspertidele makstava brutopalga kas osaliselt või täies mahus. See ei ole kooskõlas komisjoni tavaga, mille kohaselt jätkavad lähetatud riiklikele ekspertidele palga maksmist nende tööandjad. 2015. aastal oli kõnealuste hüvitiste summa 1,9  miljonit eurot.

Lõpetatud

2015

Seisuga 31. detsember 2015 oli üheksa ameti töötajat teenistuse huvides lähetatud tööle ameti apellatsiooninõukogusse. ELi personalieeskirjades ei ole aga selliseid lähetusi ette nähtud (4).

Lõpetatud (5)

---

(1)  2015. aastal maksis amet valveaja eest hüvitist summas 285 242 eurot ning selle saamise õigus oli 13 töötajal.

(2)  Pikendatud raamlepingute aluseks oli komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (ELT L 362, 31.12.12, lk 1) artikli 134 lõike 1 punkt f.

(3)  Nagu sätestatud delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 134 lõikes 3.

(4)  Määruse nr 31 (EMÜ), 11 (Euratom) (milles sätestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused) (EÜT 45, 14.6.1962, lk 1385/62), artikli 37 punkt a.

(5)  2016. aastal võttis amet täiendavaid meetmeid, et tagada haldusnõukogu sõltumatus ametist.

---

AMETI VASTUS

| 17. | EUIPO nõustub, et ameti eelarve täpsus on suurenenud pärast hiljutisi muudatusi ameti asutamis- ja finantsmääruses, milles sätestatakse sellised mehhanismid nagu eelarveülejäägi suunamine reservfondi, ELi koostööalase tegevuse künnisväärtus ning seonduvate kulude katmise mehhanism, sest need puudutavad eelarvestatud summasid. Seetõttu kavatseb amet koostada tulevikus täpsemad eelarved, tehes seda vajaduse korral muudetud eelarvete abil, mis esitatakse ameti juhtorganitele sobival hetkel, et säiliks eelarve prognoosiv iseloom. |
| --- | --- |

17.

EUIPO nõustub, et ameti eelarve täpsus on suurenenud pärast hiljutisi muudatusi ameti asutamis- ja finantsmääruses, milles sätestatakse sellised mehhanismid nagu eelarveülejäägi suunamine reservfondi, ELi koostööalase tegevuse künnisväärtus ning seonduvate kulude katmise mehhanism, sest need puudutavad eelarvestatud summasid. Seetõttu kavatseb amet koostada tulevikus täpsemad eelarved, tehes seda vajaduse korral muudetud eelarvete abil, mis esitatakse ameti juhtorganitele sobival hetkel, et säiliks eelarve prognoosiv iseloom.

| 18. | Amet võtab kontrollikoja märkusi arvesse.
  Raamlepingu hinnangulist mahtu oli hangete ajal keeruline arvutada seetõttu, et lepingu kaht viimast aastat hõlmavate eesmärkide ja tegevuse täpsustamine oli otseselt seotud 2020. aasta strateegilise kavaga (1) (SP2020), mille üksikasjad ei olnud selleks ajaks veel teada või ei olnud veel välja töötatud. Samas tuleb märkida, et see parandati järgmises raamlepingus, kus hinnangulised mahud vastavad asjaomaste tegevuste üksikasjalikule loetelule.
  Tulevikus kaalub amet samalaadsete hangete osadeks jaotamist.
  Arvestades kontrollikoja tähelepanekuid seoses neutraliseeritud hinnakonkurentsi ja ühest pakkujast sõltuvuse suurenemisega, mis tulenes sellelt pakkujalt fikseeritud hinnaga pakkumuse küsimisest, siis tuleb märkida, et ainult 50 % kõnealuse raamlepingu alusel sõlmitud erilepingutest on fikseeritud hinnaga. Seetõttu on amet moodustanud ametiülese lepinguhalduse töörühma ning koostanud müügihaldusraamistiku, mis võimaldab hinnata fikseeritud hinnaga pakkumuste korrektsust ning kasutada vajaduse korral teist lepingumehhanismi, näiteks „Quoted Times & Means“ või viimase võimalusena „Times & Means“. Samas tähendab konkurentsimehhanismi taasavamine täiendavaid halduskulusid ning on võrreldes teiste lahendustega aeganõudvam.
  Pealegi kasutab amet järgnevate raamlepingute jaoks segatüüpi mitmepoolset raamlepingut, mis on osaliselt paremusjärjestusest lähtuv, osaliselt samalaadsete teenuste korral taasavatav. |
| --- | --- |

18.

Amet võtab kontrollikoja märkusi arvesse.

Raamlepingu hinnangulist mahtu oli hangete ajal keeruline arvutada seetõttu, et lepingu kaht viimast aastat hõlmavate eesmärkide ja tegevuse täpsustamine oli otseselt seotud 2020. aasta strateegilise kavaga (1) (SP2020), mille üksikasjad ei olnud selleks ajaks veel teada või ei olnud veel välja töötatud. Samas tuleb märkida, et see parandati järgmises raamlepingus, kus hinnangulised mahud vastavad asjaomaste tegevuste üksikasjalikule loetelule.

Tulevikus kaalub amet samalaadsete hangete osadeks jaotamist.

Arvestades kontrollikoja tähelepanekuid seoses neutraliseeritud hinnakonkurentsi ja ühest pakkujast sõltuvuse suurenemisega, mis tulenes sellelt pakkujalt fikseeritud hinnaga pakkumuse küsimisest, siis tuleb märkida, et ainult 50 % kõnealuse raamlepingu alusel sõlmitud erilepingutest on fikseeritud hinnaga. Seetõttu on amet moodustanud ametiülese lepinguhalduse töörühma ning koostanud müügihaldusraamistiku, mis võimaldab hinnata fikseeritud hinnaga pakkumuste korrektsust ning kasutada vajaduse korral teist lepingumehhanismi, näiteks „Quoted Times & Means“ või viimase võimalusena „Times & Means“. Samas tähendab konkurentsimehhanismi taasavamine täiendavaid halduskulusid ning on võrreldes teiste lahendustega aeganõudvam.

Pealegi kasutab amet järgnevate raamlepingute jaoks segatüüpi mitmepoolset raamlepingut, mis on osaliselt paremusjärjestusest lähtuv, osaliselt samalaadsete teenuste korral taasavatav.

| 19. | Kuigi nii Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse kui ka EUIPO põhiaktides on sätestatud vaid see, et ameti tööks vajalikud tõlked tuleb tellida Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuselt, on EUIPO kasutanud tõlkekeskuse teenuseid mitte ainult kõigi vajalike tõlgete jaoks, vaid ka seoses mitme täiendava ülesandega, sh keeletoimetamine ja terminoloogiatöö. Kuid nagu iga teine Euroopa amet või organ, lähtub amet usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest ning leiab, et varem tellitud ja tasutud tõlgete eest uuesti tasumine ei vasta sellele põhimõttele.
  Nagu osutas kontrollikoda, on EUIPO tõlkekeskuse peamine klient (ametile osutatavad teenused moodustasid 2016. aastal enam kui poole tõlkekeskuse tulust), ehkki amet kasutab oma töös intellektuaalomandi alaseid tõlkemälusid, (2) mis on koostatud viimase 20 aasta jooksul tehtud intellektuaalomandi alaste tõlgete salvestiste põhjal. 2016. aastal saadi 96 % intellektuaalomandi alaste tõlgete jaoks vajalikest terminitest asjaomastest salvestistest. 4 % vajalikest intellektuaalomandi alastest tõlgetest, mis vajasid tõlkimist tõlkekeskuses, läksid ametile maksma 15,5 miljonit eurot.
  Vastavalt oma missioonile on EUIPO alati soovinud pakkuda intellektuaalomandi kasutajatele parimat kvaliteeti võimalikult madala hinnaga, et toetada ELi tegevust. Seetõttu on amet vähendanud kaubamärkidega seotud lõive enam kui 50 %, millest saavad selget kasu meie kliendid, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Eespool osutatud praktikaga seotud säästudel oli selles märkimisväärses hinnaalanduses oma osa.
  Arvestades kontrollikoja väljendatud muret seoses jõupingutuste ja kulude võimaliku dubleerimisega Euroopa Liidu tasandil, leiab amet, et EUIPO olemasolevate salvestiste säilitamine ja korduvkasutamine ei vaja suuri jõupingutusi ega kulutusi. Amet kaalub jätkuvalt võimalusi kulutustele vastava väärtuse tagamiseks kehtiva õigusraamistiku piires.
  Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus on peamine partner ameti missiooni täitmisel ning automaattõlke edusammudest lähtudes leiab amet, et väga oluline on võtta koos meetmeid, arvestades ühiseid strateegilisi huve lähitulevikus, et töötada välja kaasaegne ja jätkusuutlik ärimudel, mis toob kõigile pooltele õiglast kasu. |
| --- | --- |

19.

Kuigi nii Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse kui ka EUIPO põhiaktides on sätestatud vaid see, et ameti tööks vajalikud tõlked tuleb tellida Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuselt, on EUIPO kasutanud tõlkekeskuse teenuseid mitte ainult kõigi vajalike tõlgete jaoks, vaid ka seoses mitme täiendava ülesandega, sh keeletoimetamine ja terminoloogiatöö. Kuid nagu iga teine Euroopa amet või organ, lähtub amet usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest ning leiab, et varem tellitud ja tasutud tõlgete eest uuesti tasumine ei vasta sellele põhimõttele.

Nagu osutas kontrollikoda, on EUIPO tõlkekeskuse peamine klient (ametile osutatavad teenused moodustasid 2016. aastal enam kui poole tõlkekeskuse tulust), ehkki amet kasutab oma töös intellektuaalomandi alaseid tõlkemälusid, (2) mis on koostatud viimase 20 aasta jooksul tehtud intellektuaalomandi alaste tõlgete salvestiste põhjal. 2016. aastal saadi 96 % intellektuaalomandi alaste tõlgete jaoks vajalikest terminitest asjaomastest salvestistest. 4 % vajalikest intellektuaalomandi alastest tõlgetest, mis vajasid tõlkimist tõlkekeskuses, läksid ametile maksma 15,5 miljonit eurot.

Vastavalt oma missioonile on EUIPO alati soovinud pakkuda intellektuaalomandi kasutajatele parimat kvaliteeti võimalikult madala hinnaga, et toetada ELi tegevust. Seetõttu on amet vähendanud kaubamärkidega seotud lõive enam kui 50 %, millest saavad selget kasu meie kliendid, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Eespool osutatud praktikaga seotud säästudel oli selles märkimisväärses hinnaalanduses oma osa.

Arvestades kontrollikoja väljendatud muret seoses jõupingutuste ja kulude võimaliku dubleerimisega Euroopa Liidu tasandil, leiab amet, et EUIPO olemasolevate salvestiste säilitamine ja korduvkasutamine ei vaja suuri jõupingutusi ega kulutusi. Amet kaalub jätkuvalt võimalusi kulutustele vastava väärtuse tagamiseks kehtiva õigusraamistiku piires.

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus on peamine partner ameti missiooni täitmisel ning automaattõlke edusammudest lähtudes leiab amet, et väga oluline on võtta koos meetmeid, arvestades ühiseid strateegilisi huve lähitulevikus, et töötada välja kaasaegne ja jätkusuutlik ärimudel, mis toob kõigile pooltele õiglast kasu.

---

(1)  SP2020 viitab mitmeaastasele töökavale, mis hõlmab tegevusi ja projekte aastateks 2016–2020.

(2)  Tõlkemälud tähendavad olemasolevate tõlgete korduvkasutamist ning neile viidatakse kui eeltõlgetele.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/194 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/194

---

ARUANNE

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/31)

SISSEJUHATUS

| 1. | Tallinnas, Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus Asuv Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (edaspidi „amet“) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1077/2011 (1). Ameti põhiülesanne on teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteemi (Eurodac) operatiivjuhtimine. |
| --- | --- |

1.

Tallinnas, Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus Asuv Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (edaspidi „amet“) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1077/2011 (1). Ameti põhiülesanne on teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteemi (Eurodac) operatiivjuhtimine.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (3) | 71,7 | 82,3 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 134 | 144 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (3)

71,7

82,3

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

134

144

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 17. | 2016. aastal tellis amet ja võttis vastu 2,8 miljoni euro eest tarneid, mille jaoks puudusid nii eelarve kui õiguslikud kohustused (lepingud). Tarnete nõuetega kooskõlla viimiseks koostati eelarve ja võeti õiguslikud kohustused tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

17.

2016. aastal tellis amet ja võttis vastu 2,8 miljoni euro eest tarneid, mille jaoks puudusid nii eelarve kui õiguslikud kohustused (lepingud). Tarnete nõuetega kooskõlla viimiseks koostati eelarve ja võeti õiguslikud kohustused tagasiulatuvalt.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 18. | 2016. aasta juulis avaldatud auditiaruandes jõudis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et protsesside üldine ülesehitus ja elluviimine tagavad, et amet juhib SIS II, VIS ja Eurodaci IT-süsteeme viisil, mis võimaldab neid süsteeme kasutavatel riiklikel ametiasutustel andmeid omavahel vahetada pidevalt ja katkestusteta. Kuigi siseauditi talitus ei tõstnud esile ühtegi väga olulist probleemi, leitakse siiski, et protsesside tõhusust on võimalik suurendada konfiguratsiooni ja muudatuste haldamises, uuenduste ja testimise haldamises, probleemidega tegelemisel ning teenuste ja vahejuhtumite haldamises. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

18.

2016. aasta juulis avaldatud auditiaruandes jõudis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et protsesside üldine ülesehitus ja elluviimine tagavad, et amet juhib SIS II, VIS ja Eurodaci IT-süsteeme viisil, mis võimaldab neid süsteeme kasutavatel riiklikel ametiasutustel andmeid omavahel vahetada pidevalt ja katkestusteta. Kuigi siseauditi talitus ei tõstnud esile ühtegi väga olulist probleemi, leitakse siiski, et protsesside tõhusust on võimalik suurendada konfiguratsiooni ja muudatuste haldamises, uuenduste ja testimise haldamises, probleemidega tegelemisel ning teenuste ja vahejuhtumite haldamises. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 19. | II jaotisest (halduskulud) järgmisse aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma on suur – 5 miljonit eurot ehk 63 % kõigist assigneeringutest (2015. aastal 9 miljonit eurot ehk 50 %). Ülekandmised on peamiselt seotud hoonete hooldamise ja 2017. aastal pakutavate konsultatsiooniteenustega. Järgmise aasta tegevuskulude katmiseks tehtavate ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

19.

II jaotisest (halduskulud) järgmisse aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma on suur – 5 miljonit eurot ehk 63 % kõigist assigneeringutest (2015. aastal 9 miljonit eurot ehk 50 %). Ülekandmised on peamiselt seotud hoonete hooldamise ja 2017. aastal pakutavate konsultatsiooniteenustega. Järgmise aasta tegevuskulude katmiseks tehtavate ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 20. | 2015. aasta juunis sõlmis amet 21,5 miljoni euro suuruse ehituslepingu oma hoone ehitamiseks Strasbourgis. Peamiseks makseviisiks lepiti kokku etapilised maksed. Eelarve kasutamise suurendamiseks muutis amet 2015. aasta juulis lepingut nii, et eelistatud makseviisiks oleksid ettemaksed. 2016. aasta novembriks oli amet lepingusumma täies mahus välja maksnud, kuigi ehitustöödest oli tehtud vaid pool. |
| --- | --- |

20.

2015. aasta juunis sõlmis amet 21,5 miljoni euro suuruse ehituslepingu oma hoone ehitamiseks Strasbourgis. Peamiseks makseviisiks lepiti kokku etapilised maksed. Eelarve kasutamise suurendamiseks muutis amet 2015. aasta juulis lepingut nii, et eelistatud makseviisiks oleksid ettemaksed. 2016. aasta novembriks oli amet lepingusumma täies mahus välja maksnud, kuigi ehitustöödest oli tehtud vaid pool.

| 21. | Ühel 2016. aastal peetud ameti koosolekul juhtis ameti haldusnõukogus olev komisjoni esindaja tähelepanu hoolduskulude suurenemise probleemile. Kuigi nimetatud probleemil on mitmeid põhjuseid, nagu süsteemide pidev arendamine ja funktsioonide lisandumine, leidis kontrollikoda hankeid, mille puhul amet ei olnud otsinud kõige soodsamat lahendust. Näiteks ostis amet raamlepingu põhjal 4,6 miljoni euro eest uue tarkvara litsentsi kontrollimata, kas raamlepingu töövõtja, kes oli ameti ja potentsiaalsete tarkvarapakkujate vaheline vahendaja, oli valinud parima hinnapakkumise. |
| --- | --- |

21.

Ühel 2016. aastal peetud ameti koosolekul juhtis ameti haldusnõukogus olev komisjoni esindaja tähelepanu hoolduskulude suurenemise probleemile. Kuigi nimetatud probleemil on mitmeid põhjuseid, nagu süsteemide pidev arendamine ja funktsioonide lisandumine, leidis kontrollikoda hankeid, mille puhul amet ei olnud otsinud kõige soodsamat lahendust. Näiteks ostis amet raamlepingu põhjal 4,6 miljoni euro eest uue tarkvara litsentsi kontrollimata, kas raamlepingu töövõtja, kes oli ameti ja potentsiaalsete tarkvarapakkujate vaheline vahendaja, oli valinud parima hinnapakkumise.

| 22. | 2016. aasta mais allkirjastas amet viisainfosüsteemi (VIS) ja biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi (BMS) edaspidiseks arendamiseks ja hooldamiseks ühe konsortsiumiga 194 miljoni euro suuruse raamlepingu, mille maksimaalne pikkus on kuus aastat. Leping sõlmiti riigihankemenetluse alusel. Hankel osalemise üheks peamisteks tingimuseks oli BMSi tehnoloogiale kaubandusliku juurdepääsu omamine. Kuna BMSi tehnoloogia välja töötanud ettevõte ei olnud aga lepinguliselt kohustatud ühelegi huvitatud pakkujale kaubanduslikku juurdepääsu võimaldama, oli see potentsiaalne oht menetluse konkurentsile. |
| --- | --- |

22.

2016. aasta mais allkirjastas amet viisainfosüsteemi (VIS) ja biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi (BMS) edaspidiseks arendamiseks ja hooldamiseks ühe konsortsiumiga 194 miljoni euro suuruse raamlepingu, mille maksimaalne pikkus on kuus aastat. Leping sõlmiti riigihankemenetluse alusel. Hankel osalemise üheks peamisteks tingimuseks oli BMSi tehnoloogiale kaubandusliku juurdepääsu omamine. Kuna BMSi tehnoloogia välja töötanud ettevõte ei olnud aga lepinguliselt kohustatud ühelegi huvitatud pakkujale kaubanduslikku juurdepääsu võimaldama, oli see potentsiaalne oht menetluse konkurentsile.

| 23. | Ameti välishindamine tehti komisjoni nimel ajavahemikus märtsist kuni detsembrini 2015 ja selle tulemused esitati lõplikus hindamisaruandes 2016. aasta märtsis. Hindamises järeldati, et amet aitab kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisele ja täidab oma ülesandeid tulemuslikult. Operatiivjuhtimise edaspidiseks täiustamiseks andsid hindajad 64 soovitust, millest seitset peetakse kriitilise tähtsusega soovituseks ja 11 väga oluliseks. Amet on soovituste rakendamiseks koostanud kava, mida praegu ellu viiakse. |
| --- | --- |

23.

Ameti välishindamine tehti komisjoni nimel ajavahemikus märtsist kuni detsembrini 2015 ja selle tulemused esitati lõplikus hindamisaruandes 2016. aasta märtsis. Hindamises järeldati, et amet aitab kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisele ja täidab oma ülesandeid tulemuslikult. Operatiivjuhtimise edaspidiseks täiustamiseks andsid hindajad 64 soovitust, millest seitset peetakse kriitilise tähtsusega soovituseks ja 11 väga oluliseks. Amet on soovituste rakendamiseks koostanud kava, mida praegu ellu viiakse.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 24. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

24.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 286, 1.11.2011, lk 1.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eulisa.europa.eu.

2

(3)  Allikas: ameti edastatud andmed.

3

Allikas

(4)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

4

Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Ameti asutamismääruse kohaselt peavad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigid maksma osamaksu ameti eelarvesse. Schengeni lepinguga ühinenud riigid kasutasid 2013. aastal ameti hallatavaid süsteeme, ehkki komisjoniga peetavad läbirääkimised alles käisid. | Pooleli |
| 2014 | Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust puudutava asjaolu rõhutamine
  Ilma punktis 8 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi süsteemide väärtuse kajastamisele ameti raamatupidamises. Nimetatud süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises ja nende väärtust ajakohastati aasta lõpus (ca6,6  miljonit eurot ülekande tegemise kuupäeval ja 2,1  miljonit eurot 31. detsembril 2014). Need summad hõlmavad peamiselt riistvara ja kasutusvalmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid (vt ameti raamatupidamise aastaaruande lisa 6.3.1). | Lõpetatud |
| 2015 | Amet sõlmis töövõtjaga 2 miljoni euro suuruse raamlepingu hanketeenuste osutamiseks (hanketeenused), mis olid seotud kolmanda poole korraldatud koolitus- ja õppeteenuste osutamisega (koolitusteenused). Töövõtja määrab vastavalt taotlustele kindlaks sobivad koolitusteenused ja esitab koolitusteenuste kohta hinnapakkumise, millele lisandub tasu töövõtja hanketeenuse eest (edukustasu). Raamlepingus aga ei täpsustata, et hanketeenused peavad olema kooskõlas ameti finantseeskirjade hankeid käsitlevate sätetega. Seega praeguse protsessi puhul, mil hinnapakkumine edastatakse ametile heakskiitmiseks, ei tagata, et teenuste hinnad vastavad kõikidele finantseeskirjade nõuetele. | Alustamata |
| 2015 | Osalemiskutse avaldamine ja kandidaatide eelvalik läbirääkimistega hankemenetluses (mille hinnanguline maksumus on 20 miljonit eurot) osalemiseks toimus eelarvevahendite käsutaja volituseta. | E/K |
| 2015 | Eelarve II jaotisest (halduskulud) üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma oli 9 miljonit eurot ehk 50 % kõigist assigneeringutest (2014. aastal 15 miljonit eurot ehk 87 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt suuremahulisest lepingust Strasbourgi hoone laiendamiseks (4,6  miljonit eurot) ning mitmeaastaste lepingute raames osutatud teenustest. | E/K |
| 2015 | Schengeni lepinguga ühinenud riikidega (Šveits, Liechtenstein, Island ja Norra) ei ole ikka veel kokku lepitud eeskirju, milles määratletaks nende osalemine ameti töös, sh ka nende hääleõigus ja osamakse ameti eelarvesse. Eeskirjade puudumisel osalevad Schengeni lepinguga ühinenud riigid ameti eelarve III jaotise (tegevuskulud) rahastamises vastavalt ELiga alla kirjutatud assotsieerimislepingu sättele. Riigid ei osale siiski veel ameti eelarve I ja II jaotise (palgad ja muud halduskulud) tegevuste rahastamises. | Pooleli |
| 2015 | Hankemenetluste audit näitas, et amet oli sõlminud lepinguid või pidanud läbirääkimisi üheainsa töövõtjaga, ilma tellitavaid teenuseid täpselt kindlaks määramata. See piirab konkurentsi ja suurendab sõltuvust konkreetsest töövõtjast. Amet peaks sõlmima lepingud mitme tarnijaga või vajalikud teenused võimaluse korral täpsemini kindlaks määrama. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Ameti asutamismääruse kohaselt peavad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigid maksma osamaksu ameti eelarvesse. Schengeni lepinguga ühinenud riigid kasutasid 2013. aastal ameti hallatavaid süsteeme, ehkki komisjoniga peetavad läbirääkimised alles käisid.

Pooleli

2014

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust puudutava asjaolu rõhutamine

Ilma punktis 8 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi süsteemide väärtuse kajastamisele ameti raamatupidamises. Nimetatud süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises ja nende väärtust ajakohastati aasta lõpus (ca6,6  miljonit eurot ülekande tegemise kuupäeval ja 2,1  miljonit eurot 31. detsembril 2014). Need summad hõlmavad peamiselt riistvara ja kasutusvalmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid (vt ameti raamatupidamise aastaaruande lisa 6.3.1).

Lõpetatud

2015

Amet sõlmis töövõtjaga 2 miljoni euro suuruse raamlepingu hanketeenuste osutamiseks (hanketeenused), mis olid seotud kolmanda poole korraldatud koolitus- ja õppeteenuste osutamisega (koolitusteenused). Töövõtja määrab vastavalt taotlustele kindlaks sobivad koolitusteenused ja esitab koolitusteenuste kohta hinnapakkumise, millele lisandub tasu töövõtja hanketeenuse eest (edukustasu). Raamlepingus aga ei täpsustata, et hanketeenused peavad olema kooskõlas ameti finantseeskirjade hankeid käsitlevate sätetega. Seega praeguse protsessi puhul, mil hinnapakkumine edastatakse ametile heakskiitmiseks, ei tagata, et teenuste hinnad vastavad kõikidele finantseeskirjade nõuetele.

Alustamata

2015

Osalemiskutse avaldamine ja kandidaatide eelvalik läbirääkimistega hankemenetluses (mille hinnanguline maksumus on 20 miljonit eurot) osalemiseks toimus eelarvevahendite käsutaja volituseta.

E/K

2015

Eelarve II jaotisest (halduskulud) üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma oli 9 miljonit eurot ehk 50 % kõigist assigneeringutest (2014. aastal 15 miljonit eurot ehk 87 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt suuremahulisest lepingust Strasbourgi hoone laiendamiseks (4,6  miljonit eurot) ning mitmeaastaste lepingute raames osutatud teenustest.

E/K

2015

Schengeni lepinguga ühinenud riikidega (Šveits, Liechtenstein, Island ja Norra) ei ole ikka veel kokku lepitud eeskirju, milles määratletaks nende osalemine ameti töös, sh ka nende hääleõigus ja osamakse ameti eelarvesse. Eeskirjade puudumisel osalevad Schengeni lepinguga ühinenud riigid ameti eelarve III jaotise (tegevuskulud) rahastamises vastavalt ELiga alla kirjutatud assotsieerimislepingu sättele. Riigid ei osale siiski veel ameti eelarve I ja II jaotise (palgad ja muud halduskulud) tegevuste rahastamises.

Pooleli

2015

Hankemenetluste audit näitas, et amet oli sõlminud lepinguid või pidanud läbirääkimisi üheainsa töövõtjaga, ilma tellitavaid teenuseid täpselt kindlaks määramata. See piirab konkurentsi ja suurendab sõltuvust konkreetsest töövõtjast. Amet peaks sõlmima lepingud mitme tarnijaga või vajalikud teenused võimaluse korral täpsemini kindlaks määrama.

Alustamata

---

AMETI VASTUS

| 17. | Menetlused valiti kiirete operatiivvajaduste täitmiseks ja reageerides kiiresti kasvavale andmesäilitusmahule, mida vajavad liikmesriigid. |
| --- | --- |

17.

Menetlused valiti kiirete operatiivvajaduste täitmiseks ja reageerides kiiresti kasvavale andmesäilitusmahule, mida vajavad liikmesriigid.

| 18. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks. eu-LISA ja komisjoni siseauditi talitus on kokku leppinud ja rakendamas tegevuskava, kuidas lahendada täheldatud probleemi. |
| --- | --- |

18.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks. eu-LISA ja komisjoni siseauditi talitus on kokku leppinud ja rakendamas tegevuskava, kuidas lahendada täheldatud probleemi.

| 20. | I ja II jaotise ülekandmisi vaadatakse pidevalt läbi ja kavandatakse nii, et neid aja jooksul vähendada vähima võimalikuni ja kasutada ainult põhjusega.
  Üks tulemusnäitaja on, et 2016. aastasse üle kantud liigendamata assigneeringutest summas 19 551 594,31 eurot tühistati ainult 474 015,04 eurot (2,42 %). |
| --- | --- |

20.

I ja II jaotise ülekandmisi vaadatakse pidevalt läbi ja kavandatakse nii, et neid aja jooksul vähendada vähima võimalikuni ja kasutada ainult põhjusega.

Üks tulemusnäitaja on, et 2016. aastasse üle kantud liigendamata assigneeringutest summas 19 551 594,31 eurot tühistati ainult 474 015,04 eurot (2,42 %).

| 21. | Ettenähtud makseviis lähtus eelarvepiirangutest, mis reguleerivad liigendamata assigneeringute kasutamist n+1 aasta jooksul, et täielikult ära kasutada C1- ja C2-assigneeringuid.
  Ettemaksed olid seotud vastava finantstagatisega, mis vabastati tööde edenedes. See vähendas ameti riski. Peale finantstagatiste andis töövõtja ka 5 % täitmistagatise, mis on vahetult seotud lepingukohustuste täitmisega. |
| --- | --- |

21.

Ettenähtud makseviis lähtus eelarvepiirangutest, mis reguleerivad liigendamata assigneeringute kasutamist n+1 aasta jooksul, et täielikult ära kasutada C1- ja C2-assigneeringuid.

Ettemaksed olid seotud vastava finantstagatisega, mis vabastati tööde edenedes. See vähendas ameti riski. Peale finantstagatiste andis töövõtja ka 5 % täitmistagatise, mis on vahetult seotud lepingukohustuste täitmisega.

| 22. | Viisainfosüsteemi (VIS) komponentide hoolduse laiendamisega seoses hinnati, et kavandatud muudatusi ei saa põhilepingust tehniliselt ega majanduslikult eraldada. Selles suhtes tuleb märkida, et Elise otsimootori intellektuaalomandiõiguste omanik on WCC. Seega oleks kes tahes müüja tegelikult WCC allhankija ega saaks pakkuda parimat hinda. Lisaks arvestas SC 14 peale WCC Elise litsentside kestvuse ka nende järelhooldust, mida ei saa anda kolmandast isikust müüjale, ilma et kahjustataks töökorras hoidmise lepingu alusel viisainfosüsteemi hooldava töövõtja üldvastutust.
  Samuti tuleb märkida, et WCC Elise püsilitsentside omandamine tekitas ametile olulisi pikaajalisi sääste, hinnanguliselt 402 243,22 eurot nelja aasta jooksul.
  Tuleb ka märkida, et raamlepingu eritingimuste artiklis I.19.1 on enamsoodustuskliendi klausel, mis veelgi kaitseb ameti finantshuvi töövõtjalt riist- või tarkvara hankimisel. |
| --- | --- |

22.

Viisainfosüsteemi (VIS) komponentide hoolduse laiendamisega seoses hinnati, et kavandatud muudatusi ei saa põhilepingust tehniliselt ega majanduslikult eraldada. Selles suhtes tuleb märkida, et Elise otsimootori intellektuaalomandiõiguste omanik on WCC. Seega oleks kes tahes müüja tegelikult WCC allhankija ega saaks pakkuda parimat hinda. Lisaks arvestas SC 14 peale WCC Elise litsentside kestvuse ka nende järelhooldust, mida ei saa anda kolmandast isikust müüjale, ilma et kahjustataks töökorras hoidmise lepingu alusel viisainfosüsteemi hooldava töövõtja üldvastutust.

Samuti tuleb märkida, et WCC Elise püsilitsentside omandamine tekitas ametile olulisi pikaajalisi sääste, hinnanguliselt 402 243,22 eurot nelja aasta jooksul.

Tuleb ka märkida, et raamlepingu eritingimuste artiklis I.19.1 on enamsoodustuskliendi klausel, mis veelgi kaitseb ameti finantshuvi töövõtjalt riist- või tarkvara hankimisel.

| 23. | Amet võtab kontrollikoja tuvastatud potentsiaalse riski teadmiseks, kuid märgib, et risk ei teostunud, sest ükski majandustegevuses osaleja ei esitanud vastuväiteid tehnoloogiale juurdepääsu suhtes. Seega on ametil piisav kindlus, et kokkulepet järgiti. |
| --- | --- |

23.

Amet võtab kontrollikoja tuvastatud potentsiaalse riski teadmiseks, kuid märgib, et risk ei teostunud, sest ükski majandustegevuses osaleja ei esitanud vastuväiteid tehnoloogiale juurdepääsu suhtes. Seega on ametil piisav kindlus, et kokkulepet järgiti.

| 24. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja kinnitab, et kokku lepitud tegevuskava on rakendamisel. |
| --- | --- |

24.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja kinnitab, et kokku lepitud tegevuskava on rakendamisel.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/201 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/201

---

ARUANNE

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2017/C 417/32)

SISSEJUHATUS

| 1. | Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „agentuur“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

1.

Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „agentuur“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta.

| 2. | Tabelis esitatakse agentuuri peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Agentuuri peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 16,9 | 16,7 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 65 | 65 |

2.

Tabelis esitatakse agentuuri peamised arvandmed (2).

Tabel

Agentuuri peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

16,9

16,7

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

65

65

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja agentuuri finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Agentuuri juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja agentuuri finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Agentuuri juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata agentuuri vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata agentuuri vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab agentuuri tasude ja muude tulude kogumise korda (kui agentuur on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab agentuuri tasude ja muude tulude kogumise korda (kui agentuur on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning agentuur on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning agentuur on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 417 279 eurot ehk 30 % (2015. aastal 364 740 eurot ehk 26 %). Need ülekandmised puudutasid peamiselt IT-teenuseid, mida ei olnud 2015. aasta lõpuks veel täies mahus osutatud või ei olnud nende eest veel arveid laekunud. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr III jaotises oli 3 370 616 eurot ehk 43 % (2015. aastal 3 383 052 eurot ehk 41 %). Ülekandmised puudutasid peamiselt teadusuuringute projekte ja uuringuid, mille kestus on enam kui üks aasta. Agentuur peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. |
| --- | --- |

17.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 417 279 eurot ehk 30 % (2015. aastal 364 740 eurot ehk 26 %). Need ülekandmised puudutasid peamiselt IT-teenuseid, mida ei olnud 2015. aasta lõpuks veel täies mahus osutatud või ei olnud nende eest veel arveid laekunud. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr III jaotises oli 3 370 616 eurot ehk 43 % (2015. aastal 3 383 052 eurot ehk 41 %). Ülekandmised puudutasid peamiselt teadusuuringute projekte ja uuringuid, mille kestus on enam kui üks aasta. Agentuur peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 18. | 2014. aastal kirjutas agentuur alla raamlepingu IT-alase nõustamisteenuse osutamiseks perioodil 2014–2017 summas 1,1 miljonit eurot. Vaatamata sellele, et antud raamlepingu rakendamiseks 2016. aastal sõlmitud lepingutes olid projekti väljundid selgelt määratletud, palgati konsultandid aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel, mille puhul ei ole hind kindlaks määratud ega seotud väljunditega, vaid põhineb tööpäevade arvul. Lisaks osutati 2016. aastal ligi 50 % IT-alase nõustamise teenustest mujal kui agentuuri ruumes, mis piiras agentuuri võimalust teha järelevalvet lepingute tõhusa rakendamise üle. 2016. aastal tehti selle raamlepingu alusel makseid ligi 0,4 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

18.

2014. aastal kirjutas agentuur alla raamlepingu IT-alase nõustamisteenuse osutamiseks perioodil 2014–2017 summas 1,1 miljonit eurot. Vaatamata sellele, et antud raamlepingu rakendamiseks 2016. aastal sõlmitud lepingutes olid projekti väljundid selgelt määratletud, palgati konsultandid aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel, mille puhul ei ole hind kindlaks määratud ega seotud väljunditega, vaid põhineb tööpäevade arvul. Lisaks osutati 2016. aastal ligi 50 % IT-alase nõustamise teenustest mujal kui agentuuri ruumes, mis piiras agentuuri võimalust teha järelevalvet lepingute tõhusa rakendamise üle. 2016. aastal tehti selle raamlepingu alusel makseid ligi 0,4 miljoni euro ulatuses.

MUUD KOMMENTAARID

| 19. | Agentuuri asutamismääruses ei nõuta selgesõnaliselt agentuuri tegevuse välishindamist. Komisjoni koostatud uue asutamismääruse ettepanek sisaldab kohustust hinnata agentuuri tegevust iga viie aasta tagant. |
| --- | --- |

19.

Agentuuri asutamismääruses ei nõuta selgesõnaliselt agentuuri tegevuse välishindamist. Komisjoni koostatud uue asutamismääruse ettepanek sisaldab kohustust hinnata agentuuri tegevust iga viie aasta tagant.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust muudeti viimati määrusega (EÜ) nr 1112/2005 (ELT L 184, 15.7.2005, lk 5).

1

(2)  Agentuuri pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.osha.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: agentuuri edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 364 740  eurot ehk 26 % (2014. aastal 443 412  eurot ehk 34 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt agentuurile kahe kalendriaasta jooksul osutatud teenustest ning IT teenustest, mis ei olnud veel täies mahus osutatud või mille eest ei olnud 2015. aasta lõpuks veel arvet esitatud. | E/K |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 3 383 052  eurot ehk 41 % (2014. aastal 4 277 160  eurot ehk 42 %). Ülekandmised on põhiliselt seotud suuremahuliste teadusuuringute projektidega, mille kestus on enam kui üks aasta, ning juhatuse koosolekuga, mis pidi toimuma 2015. aasta viimases kvartalis, kuid peeti jaanuaris 2016. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 364 740  eurot ehk 26 % (2014. aastal 443 412  eurot ehk 34 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt agentuurile kahe kalendriaasta jooksul osutatud teenustest ning IT teenustest, mis ei olnud veel täies mahus osutatud või mille eest ei olnud 2015. aasta lõpuks veel arvet esitatud.

E/K

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 3 383 052  eurot ehk 41 % (2014. aastal 4 277 160  eurot ehk 42 %). Ülekandmised on põhiliselt seotud suuremahuliste teadusuuringute projektidega, mille kestus on enam kui üks aasta, ning juhatuse koosolekuga, mis pidi toimuma 2015. aasta viimases kvartalis, kuid peeti jaanuaris 2016.

E/K

---

AGENTUURI VASTUS

| 18. | Mis puudutab kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määra 41 % III jaotises, siis kinnitab EU-OSHA, et ülekandmised olid seotud peamiselt teadusprojektide ja -uuringutega, mille kestus on pikem kui üks aasta, ning tulenesid agentuuri otsusest minna järk-järgult üle mahukamatele, kuid vähem arvukatele teadusuuringutele. Teatud määral tulenesid ülekandmised ka viivitustest lepingute sõlmimisel, kusjuures üks menetlus taasalgatati ja hindamisperioode pikendati; ettevalmistava teadustegevuse valdkonnas on sellised juhtumid tavalised. Agentuur uurib ettepanekut võtta kasutusele liigendatud eelarveassigneeringud, kui see aitab parandada eelarvehaldust. |
| --- | --- |

18.

Mis puudutab kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määra 41 % III jaotises, siis kinnitab EU-OSHA, et ülekandmised olid seotud peamiselt teadusprojektide ja -uuringutega, mille kestus on pikem kui üks aasta, ning tulenesid agentuuri otsusest minna järk-järgult üle mahukamatele, kuid vähem arvukatele teadusuuringutele. Teatud määral tulenesid ülekandmised ka viivitustest lepingute sõlmimisel, kusjuures üks menetlus taasalgatati ja hindamisperioode pikendati; ettevalmistava teadustegevuse valdkonnas on sellised juhtumid tavalised. Agentuur uurib ettepanekut võtta kasutusele liigendatud eelarveassigneeringud, kui see aitab parandada eelarvehaldust.

| 19. | Agentuur võttis auditi käigus tehtud märkusi arvesse. Ta rakendab juba audiitorite nõuandeid oma uutes IT- ja konsultatsioonivaldkonnas raamlepingutes, kasutades vajaduse korral „Quoted Time and Means“-tüüpi erilepinguid. |
| --- | --- |

19.

Agentuur võttis auditi käigus tehtud märkusi arvesse. Ta rakendab juba audiitorite nõuandeid oma uutes IT- ja konsultatsioonivaldkonnas raamlepingutes, kasutades vajaduse korral „Quoted Time and Means“-tüüpi erilepinguid.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/207 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/207

---

ARUANNE

Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2017/C 417/33)

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur“) asutati 1958. aastal (1). Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom (2) asendas agentuuri eelmise põhikirja. Agentuuri peamine ülesanne on tagada ELi kasutajatele ühise tarnepoliitika alusel pidevad tuumamaterjalide (eelkõige tuumkütuste) tarned, mis põhinevad võrdsel juurdepääsul tarneallikatele. |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur“) asutati 1958. aastal (1). Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom (2) asendas agentuuri eelmise põhikirja. Agentuuri peamine ülesanne on tagada ELi kasutajatele ühise tarnepoliitika alusel pidevad tuumamaterjalide (eelkõige tuumkütuste) tarned, mis põhinevad võrdsel juurdepääsul tarneallikatele.

| 2. | Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud agentuuril põhitegevuse jaoks oma eelarvet. Agentuuri kõik tegevuskulud kandis komisjon. Alates 2012. aastast on komisjon eraldanud agentuurile oma eelarvevahendid, mis katavad siiski vaid väikese osa agentuuri tegevuskuludest. |
| --- | --- |

2.

Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud agentuuril põhitegevuse jaoks oma eelarvet. Agentuuri kõik tegevuskulud kandis komisjon. Alates 2012. aastast on komisjon eraldanud agentuurile oma eelarvevahendid, mis katavad siiski vaid väikese osa agentuuri tegevuskuludest.

| 3. | Tabelis esitatakse agentuuri peamised arvandmed (3).

  Tabel


  Agentuuri peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 0,1 | 0,1 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 17 | 17 |

3.

Tabelis esitatakse agentuuri peamised arvandmed (3).

Tabel

Agentuuri peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

0,1

0,1

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

17

17

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 4. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  5. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

5.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 9. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja agentuuri finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Agentuuri juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

9.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja agentuuri finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Agentuuri juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 10. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata agentuuri vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

10.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata agentuuri vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 11. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

11.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 12. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 13. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

13.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 14. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab agentuuri tasude ja muude tulude kogumise korda (kui agentuur on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

14.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab agentuuri tasude ja muude tulude kogumise korda (kui agentuur on sellist tulu saanud).

| 15. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning agentuur on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

15.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning agentuur on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

16.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT 27, 6.12.1958, lk 534/58.

1

(2)  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

2

(3)  Agentuuri pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil http://ec.europa.eu/euratom/index.html.

3

(4)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

4

Allikas: agentuuri edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr on kõrge II jaotises, moodustades 41 482  eurot ehk 50,5  % (2014. aastal 8 970  eurot ehk 14,9  %). Ülekandmised tulenevad põhiliselt 2015. aasta detsembris tellitud IT-riistvara (serverid ja sülearvutid) ostmisest ning IT nõustamisteenustest, mis jäävad järgmisse kalendriaastasse. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr on kõrge II jaotises, moodustades 41 482  eurot ehk 50,5  % (2014. aastal 8 970  eurot ehk 14,9  %). Ülekandmised tulenevad põhiliselt 2015. aasta detsembris tellitud IT-riistvara (serverid ja sülearvutid) ostmisest ning IT nõustamisteenustest, mis jäävad järgmisse kalendriaastasse.

E/K

---

AMETI VASTUSED

Agentuur võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/212

---

ARUANNE

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

(2017/C 417/34)

SISSEJUHATUS

| 1. | Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. |
| --- | --- |

1.

Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu.

| 2. | Tabelis esitatakse fondi peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Fondi peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 21,2 | 20,8 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 111 | 104 |

2.

Tabelis esitatakse fondi peamised arvandmed (2).

Tabel

Fondi peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

21,2

20,8

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

111

104

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab fondi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi fondi finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab fondi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi fondi finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja fondi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Fondi juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja fondi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Fondi juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata fondi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata fondi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab fondi tasude ja muude tulude kogumise korda (kui fond on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab fondi tasude ja muude tulude kogumise korda (kui fond on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning fond on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning fond on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas fondi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas fondi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 17. | Fondi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta avaldatud aruandes käsitles kontrollikoda aastatel 2005–2014 töötajatele tehtud vähemmakseid, mis tulenesid uutele ELi personalieeskirjade üleminekust aastal 2005. Vähemmaksete põhjused on küll erinevad (2014. aastal ei peetud kinni tagatud palkade miinimummääradest, 2015. aastal kasutati vale korrutustegurit), ent kontrollikoda leidis taas nii vähemmakseid (43 350 eurot) kui mõningaid and enammakseid (168 930 eurot), mis mõjutasid 30 endist ja praegust töötajat. Fond kompenseeris küll vähemmaksed, ent vastavalt kehtivate personalieeskirjade artiklile 85 ei hakata enammakseid tagasi nõudma. Fond peaks veelkord analüüsima kõiki 2005. aasta personalieeskirjadele üleminekul tehtud võimalikke vigu ning viima läbi oma palgaarvestuse funktsiooni täiemahulise hindamise. |
| --- | --- |

17.

Fondi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta avaldatud aruandes käsitles kontrollikoda aastatel 2005–2014 töötajatele tehtud vähemmakseid, mis tulenesid uutele ELi personalieeskirjade üleminekust aastal 2005. Vähemmaksete põhjused on küll erinevad (2014. aastal ei peetud kinni tagatud palkade miinimummääradest, 2015. aastal kasutati vale korrutustegurit), ent kontrollikoda leidis taas nii vähemmakseid (43 350 eurot) kui mõningaid and enammakseid (168 930 eurot), mis mõjutasid 30 endist ja praegust töötajat. Fond kompenseeris küll vähemmaksed, ent vastavalt kehtivate personalieeskirjade artiklile 85 ei hakata enammakseid tagasi nõudma. Fond peaks veelkord analüüsima kõiki 2005. aasta personalieeskirjadele üleminekul tehtud võimalikke vigu ning viima läbi oma palgaarvestuse funktsiooni täiemahulise hindamise.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 18. | 2016. aasta detsembris avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus vajadust parandada fondi projektijuhtimist, eelkõige juhtimiskorda, järelevalvet ja aruandlust. Fond ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

18.

2016. aasta detsembris avaldatud auditiaruandes rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus vajadust parandada fondi projektijuhtimist, eelkõige juhtimiskorda, järelevalvet ja aruandlust. Fond ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 19. | III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr tõusis ja moodustas 2,8 miljonit eurot ehk 43 % (2015. aastal 2,1 miljonit eurot ehk 31 %), mis tulenes eelkõige järgneval aastal jätkunud projektidest (uuringud ja katseprogrammid). Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Fond võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. |
| --- | --- |

19.

III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr tõusis ja moodustas 2,8 miljonit eurot ehk 43 % (2015. aastal 2,1 miljonit eurot ehk 31 %), mis tulenes eelkõige järgneval aastal jätkunud projektidest (uuringud ja katseprogrammid). Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Fond võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel.

MUU KOMMENTAAR

| 20. | Fondi asutamismääruses ei nõuta selgesõnaliselt fondi tegevuse välishindamist. Komisjoni koostatud uue asutamismääruse projekt sisaldab kohustust hinnata iga viie aasta tagant fondi tegevust. |
| --- | --- |

20.

Fondi asutamismääruses ei nõuta selgesõnaliselt fondi tegevuse välishindamist. Komisjoni koostatud uue asutamismääruse projekt sisaldab kohustust hinnata iga viie aasta tagant fondi tegevust.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 21. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

21.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

1

(2)  Fondi pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav fondi veebisaidil www.eurofound.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: fondi edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute 2016. aastasse üle kandmise määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 2 135 164  eurot ehk 31,2  % (2014. aastal 3 814 156  eurot ehk 53,7  %), mis olid peamiselt seotud kavakohaselt elluviidavate mitmeaastaste projektidega. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute 2016. aastasse üle kandmise määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 2 135 164  eurot ehk 31,2  % (2014. aastal 3 814 156  eurot ehk 53,7  %), mis olid peamiselt seotud kavakohaselt elluviidavate mitmeaastaste projektidega.

E/K

---

FONDI VASTUS

| 17. | 2017. aasta aprillis toimus palgaarvestuse funktsiooni põhjalik siseaudit. Praegu ootab Eurofound selle lõplikku aruannet ja kõigile soovitustele pööratakse suurt tähelepanu. |
| --- | --- |

17.

2017. aasta aprillis toimus palgaarvestuse funktsiooni põhjalik siseaudit. Praegu ootab Eurofound selle lõplikku aruannet ja kõigile soovitustele pööratakse suurt tähelepanu.

| 18. | Eurofound võtab teadmiseks kontrollikoja viite siseauditi talituse viimasele aruandele. Vastavalt eelmiste aastate praktikale rakendab Eurofound tihedas koostöös ja ühenduses siseauditi talitusega kokkulepitud tegevusplaani. |
| --- | --- |

18.

Eurofound võtab teadmiseks kontrollikoja viite siseauditi talituse viimasele aruandele. Vastavalt eelmiste aastate praktikale rakendab Eurofound tihedas koostöös ja ühenduses siseauditi talitusega kokkulepitud tegevusplaani.

| 19. | Nagu varasematel aastatel ja kokkuleppel kontrollikojaga eristab Eurofound kavandatud ja kavandamata ülekandmisi. 2016. aastal plaanis Eurofound üle kanda 3,0 miljonit eurot (millest teatati ka kontrollikojale), ent tegelik ülekandmiste summa oli vaid 2,8 miljonit eurot. Kavandatust väiksem summa saavutati projekti õigeaegse üleandmisega, viivitamatute maksetega töövõtjatele koos eelarve III jaotise vähendamisega, mis oli vajalik I jaotise puudujäägi tasakaalustamiseks. Ühelt poolt kaalub Eurofound kavandatud ja kavandamata ülekandmiste eristamist, mis tavaliselt kajastab toimingute mitmeaastasust paremini, teisalt uurib ta ka liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

19.

Nagu varasematel aastatel ja kokkuleppel kontrollikojaga eristab Eurofound kavandatud ja kavandamata ülekandmisi. 2016. aastal plaanis Eurofound üle kanda 3,0 miljonit eurot (millest teatati ka kontrollikojale), ent tegelik ülekandmiste summa oli vaid 2,8 miljonit eurot. Kavandatust väiksem summa saavutati projekti õigeaegse üleandmisega, viivitamatute maksetega töövõtjatele koos eelarve III jaotise vähendamisega, mis oli vajalik I jaotise puudujäägi tasakaalustamiseks. Ühelt poolt kaalub Eurofound kavandatud ja kavandamata ülekandmiste eristamist, mis tavaliselt kajastab toimingute mitmeaastasust paremini, teisalt uurib ta ka liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu.

| 20. | Kuigi Eurofoundi asutamismääruses ei nõuta fondi tegevuse välishindamist, on alates 2001. aastast läbinud kõik 4-aastased tööprogrammid välishindamise. Praegu toimub 2013–2016. aasta tööprogrammi hindamine. |
| --- | --- |

20.

Kuigi Eurofoundi asutamismääruses ei nõuta fondi tegevuse välishindamist, on alates 2001. aastast läbinud kõik 4-aastased tööprogrammid välishindamise. Praegu toimub 2013–2016. aasta tööprogrammi hindamine.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/218 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/218

---

ARUANNE

Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksuse eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastusega

(2017/C 417/35)

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksus (edaspidi „Eurojust“) asutati nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK (1), et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada piiriülese uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksus (edaspidi „Eurojust“) asutati nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK (1), et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada piiriülese uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel.

| 2. | Tabelis esitatakse Eurojusti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Eurojusti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 33,8 | 43,5 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 246 | 245 |

2.

Tabelis esitatakse Eurojusti peamised arvandmed (2).

Tabel

Eurojusti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

33,8

43,5

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

246

245

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning Eurojusti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning Eurojusti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi Eurojusti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi Eurojusti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja Eurojusti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Eurojusti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja Eurojusti finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Eurojusti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata Eurojusti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata Eurojusti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab Eurojusti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui Eurojust on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab Eurojusti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui Eurojust on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning Eurojust on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning Eurojust on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas Eurojusti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas Eurojusti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (toetustegevuse kulud) – 6 446 530 eurot ehk 40 % (2015. aastal 1,6 miljonit eurot ehk 22 %). Need on seotud peamiselt järgmise aasta ehitustööde ja tellimustega, mis tehti Eurojusti uutesse ruumidesse kolimise ettevalmistamiseks aastal 2017 (4 867 482 eurot). |
| --- | --- |

17.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (toetustegevuse kulud) – 6 446 530 eurot ehk 40 % (2015. aastal 1,6 miljonit eurot ehk 22 %). Need on seotud peamiselt järgmise aasta ehitustööde ja tellimustega, mis tehti Eurojusti uutesse ruumidesse kolimise ettevalmistamiseks aastal 2017 (4 867 482 eurot).

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 18. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

18.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

1

(2)  Eurojusti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eurojust.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: Eurojusti edastatud andmed.

Allikas:

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Eelarveaasta 2010 aruandes märkis kontrollikoda, et Eurojusti direktori ja kolleegiumi kohustuste ja ülesannete määratlust tasuks muuta, et vältida praegu asutamismäärusest tulenevat kohustuste kattumist. 2011. aastal parandusmeetmeid ei võetud (1). | Pooleli |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,6  miljonit eurot ehk 21 % (2014. aastal 1,5  miljonit eurot ehk 20 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt turva- ja majutusteenuste (0,3  miljonit eurot) ja IKT-projektide, riistvara- ja hooldusprojektidega (0,6  miljonit eurot) ning samuti uute pindadega seotud konsultatsiooni- ja projektikuludega (0,3  miljonit eurot), kusjuures 0,5  miljonit eurot seoti kulukohustustega aasta lõpus, enamjaolt 2016. aastal osutatavate teenuste tarbeks. | Ei kohaldata. |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Eelarveaasta 2010 aruandes märkis kontrollikoda, et Eurojusti direktori ja kolleegiumi kohustuste ja ülesannete määratlust tasuks muuta, et vältida praegu asutamismäärusest tulenevat kohustuste kattumist. 2011. aastal parandusmeetmeid ei võetud (1).

Pooleli

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,6  miljonit eurot ehk 21 % (2014. aastal 1,5  miljonit eurot ehk 20 %). Ülekandmised on seotud põhiliselt turva- ja majutusteenuste (0,3  miljonit eurot) ja IKT-projektide, riistvara- ja hooldusprojektidega (0,6  miljonit eurot) ning samuti uute pindadega seotud konsultatsiooni- ja projektikuludega (0,3  miljonit eurot), kusjuures 0,5  miljonit eurot seoti kulukohustustega aasta lõpus, enamjaolt 2016. aastal osutatavate teenuste tarbeks.

Ei kohaldata.

---

(1)  Seadusandja praegu menetleb Eurojusti uut määrust.

---

EUROJUSTI VASTUS

| 18. | Eurojust nõustub asjaoluga, et ülekanded 2017. aastasse II jaotise jaoks on suhteliselt kõrged, kuid viitab siiski kohtu antud selgitusele. Eurojust jääb valvsaks, et vältida igasuguseid põhjendamatuid ülekandeid, mis pole uutesse ruumidesse kolimise, kehtivate turvanõuete ja tegevuspulude otsene tagajärg. |
| --- | --- |

18.

Eurojust nõustub asjaoluga, et ülekanded 2017. aastasse II jaotise jaoks on suhteliselt kõrged, kuid viitab siiski kohtu antud selgitusele. Eurojust jääb valvsaks, et vältida igasuguseid põhjendamatuid ülekandeid, mis pole uutesse ruumidesse kolimise, kehtivate turvanõuete ja tegevuspulude otsene tagajärg.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/223 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/223

---

ARUANNE

Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/36)

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Euroopa Politseiamet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu otsusega 2009/371/JSK (1). Ameti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Euroopa Politseiamet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu otsusega 2009/371/JSK (1). Ameti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 95 | 104 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 666 | 737 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

95

104

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

666

737

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas büroo raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas büroo raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (6) sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 17. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli sarnaselt eelmiste aastatega kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,5 miljonit eurot ehk 39 % (2015. aastal 4,2 miljonit eurot ehk 41 %). Need on peamiselt seotud ameti peakorteri 2016. aasta kuludega, mille kohta asukohariik esitab arved 2017. aastal (2 miljonit eurot). |
| --- | --- |

17.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli sarnaselt eelmiste aastatega kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,5 miljonit eurot ehk 39 % (2015. aastal 4,2 miljonit eurot ehk 41 %). Need on peamiselt seotud ameti peakorteri 2016. aasta kuludega, mille kohta asukohariik esitab arved 2017. aastal (2 miljonit eurot).

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 18. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

18.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil https://www.europol.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Erandeid ja kõrvalekaldeid leiti 2011. aastal 7 % maksete puhul. | Lõpetatud |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr on kõrge II jaotises (halduskulud) – 4,2  miljonit eurot ehk 41 % (2014. aastal 1,9  miljonit eurot ehk 27 %). Need puudutavad peamiselt ehitustegevusega seotud töid (nt ameti peakorteri põhitegevuseks mõeldud ruumides tehtavaid funktsionaalseid ja tehnilisi parandustöid) summas 1,5  miljonit eurot ning ennetavaid/paranduslikke hooldustöid ja täiendavaid töid summas 0,8  miljonit eurot. Nimetatud tööd olid veel lõpetamata või ei olnud 2015. aasta lõpu seisuga nende eest veel arveid laekunud. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata)

2011

Erandeid ja kõrvalekaldeid leiti 2011. aastal 7 % maksete puhul.

Lõpetatud

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr on kõrge II jaotises (halduskulud) – 4,2  miljonit eurot ehk 41 % (2014. aastal 1,9  miljonit eurot ehk 27 %). Need puudutavad peamiselt ehitustegevusega seotud töid (nt ameti peakorteri põhitegevuseks mõeldud ruumides tehtavaid funktsionaalseid ja tehnilisi parandustöid) summas 1,5  miljonit eurot ning ennetavaid/paranduslikke hooldustöid ja täiendavaid töid summas 0,8  miljonit eurot. Nimetatud tööd olid veel lõpetamata või ei olnud 2015. aasta lõpu seisuga nende eest veel arveid laekunud.

E/K

---

AMETI VASTUS

| 18. | Europol võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ning jätkab eelarve tõhusa ja nõuetele vastava täitmise tagamist, eelkõige seoses halduskulude ülekandmisega. Kuivõrd tööd Europoli peakorteris toimuvad vastuvõtva liikmesriigi kui asutusevälise isiku juhtimisel, jaotuvad hoonekulud mitmele eelarveaastale eeldatavasti ka tulevikus. Selle põhjuseks on vältimatu halduskorraldus, et seonduvad arved laekuvad Europolile pärast seda, kui vastuvõttev liikmesriik on need riiklikul tasemel kokku leppinud asjaomaste töövõtjatega. |
| --- | --- |

18.

Europol võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ning jätkab eelarve tõhusa ja nõuetele vastava täitmise tagamist, eelkõige seoses halduskulude ülekandmisega. Kuivõrd tööd Europoli peakorteris toimuvad vastuvõtva liikmesriigi kui asutusevälise isiku juhtimisel, jaotuvad hoonekulud mitmele eelarveaastale eeldatavasti ka tulevikus. Selle põhjuseks on vältimatu halduskorraldus, et seonduvad arved laekuvad Europolile pärast seda, kui vastuvõttev liikmesriik on need riiklikul tasemel kokku leppinud asjaomaste töövõtjatega.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/228 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/228

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/37)

Sissejuhatus

| 1. | Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel. |
| --- | --- |

1.

Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 21,6 | 21,6 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 107 | 105 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

21,6

21,6

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

107

105

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (6) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse (6) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele.

| 16. | Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 17. | Eelarvevahendite käsutajate (volitatud eelarvevahendite käsutajate) antud ametlikud volitused (edasivolitused) ei olnud alati kooskõlas töövoosüsteemis ABAC antud õigustega. |
| --- | --- |

17.

Eelarvevahendite käsutajate (volitatud eelarvevahendite käsutajate) antud ametlikud volitused (edasivolitused) ei olnud alati kooskõlas töövoosüsteemis ABAC antud õigustega.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 18. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 5,2 miljonit eurot ehk 68 % (2015. aastal 5,7 miljonit eurot ehk 70 %). Ülekandmised tulenevad peamiselt ameti tegevuse iseloomust, mis hõlmab mitu kuud ja sageli ühest aastast teise vältavate uuringute rahastamist. Amet peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. |
| --- | --- |

18.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 5,2 miljonit eurot ehk 68 % (2015. aastal 5,7 miljonit eurot ehk 70 %). Ülekandmised tulenevad peamiselt ameti tegevuse iseloomust, mis hõlmab mitu kuud ja sageli ühest aastast teise vältavate uuringute rahastamist. Amet peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ja vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 19. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

19.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

1

(2)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.fra.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge III jaotises – 5 723 282  eurot ehk 70 % (2014. aastal 5 848 956 eurot ehk 75 %). See tuleneb peamiselt ameti tegevuse iseloomust, mis hõlmab selliste uuringute hankeid, mis vältavad mitu kuud, sageli ühest aastast teise. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge III jaotises – 5 723 282  eurot ehk 70 % (2014. aastal 5 848 956 eurot ehk 75 %). See tuleneb peamiselt ameti tegevuse iseloomust, mis hõlmab selliste uuringute hankeid, mis vältavad mitu kuud, sageli ühest aastast teise.

E/K

---

AMETI VASTUS

| 17. | Aastatel 2015 ja 2016 uuendati ametisiseste korralduslike muudatuste tõttu eelarvevahendite käsutaja edasivolitusi. Transkriptsioonivea tõttu arvestati töövoosüsteemis ABAC kõiki volitusi – nii endisi kui ka praeguseid – kehtivatena. Viga parandati ja võeti meetmed, et tagada üksnes praegu kehtivate volituste kajastamine töövoosüsteemis ABAC. |
| --- | --- |

17.

Aastatel 2015 ja 2016 uuendati ametisiseste korralduslike muudatuste tõttu eelarvevahendite käsutaja edasivolitusi. Transkriptsioonivea tõttu arvestati töövoosüsteemis ABAC kõiki volitusi – nii endisi kui ka praeguseid – kehtivatena. Viga parandati ja võeti meetmed, et tagada üksnes praegu kehtivate volituste kajastamine töövoosüsteemis ABAC.

| 18. | Nagu kontrollikoda on eelnevatel aastatel maininud, kajastavad ameti ülekandmised III jaotises peamiselt ameti tegevusprojektide mitmeaastast iseloomu, mille raames makseid tehakse vastavalt hoolikalt kavandatud ja kontrollitud ajakavale. Et ameti lõplik eelarve täitmise määr on olnud viimastel aastatel enam kui 99 % ja peatüki 8 tühistatud assigneeringute määr on alati olnud väga väike (st viimasel kolmel aastal keskmiselt 2,4 %), näitab see ameti arvates, et ülekandmised on täielikult õigustatud.
  Amet on juba hinnanud võimalust kasutada liigendatud assigneeringuid ja järeldanud, et kuna tegevusprojektid ei ole pikemad kui kaks aastat, on liigendamisel väga väike lisandväärtus. Eelarve täitmise perioodi pikendamine võib edasi lükata projektide täitmist ja märkimisväärselt suurendada likviidsusriski. |
| --- | --- |

18.

Nagu kontrollikoda on eelnevatel aastatel maininud, kajastavad ameti ülekandmised III jaotises peamiselt ameti tegevusprojektide mitmeaastast iseloomu, mille raames makseid tehakse vastavalt hoolikalt kavandatud ja kontrollitud ajakavale. Et ameti lõplik eelarve täitmise määr on olnud viimastel aastatel enam kui 99 % ja peatüki 8 tühistatud assigneeringute määr on alati olnud väga väike (st viimasel kolmel aastal keskmiselt 2,4 %), näitab see ameti arvates, et ülekandmised on täielikult õigustatud.

Amet on juba hinnanud võimalust kasutada liigendatud assigneeringuid ja järeldanud, et kuna tegevusprojektid ei ole pikemad kui kaks aastat, on liigendamisel väga väike lisandväärtus. Eelarve täitmise perioodi pikendamine võib edasi lükata projektide täitmist ja märkimisväärselt suurendada likviidsusriski.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/233 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/233

---

ARUANNE

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/38)

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“ või „Frontex“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 2016/1624 (1) (uus asutamismäärus), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 (2). Amet loodi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri baasil, säilitades selle lühinime „Frontex“ ja asukoha Varssavis. Uue asutamismäärusega laiendatakse ameti volitusi ja antakse talle ülesanne tagada Euroopa välispiiride integreeritud haldamine, et välispiiride ületamist tõhusalt hallata. See hõlmab rändeprobleemide ja võimalike tulevaste ohtude käsitlemist neil piiridel, aidates seeläbi võidelda piiriülese mõõtmega raskete kuritegude vastu ning tagada liidus kõrgel tasemel sisejulgeolek, järgida seejuures täielikult põhiõigusi ja kaitstes isikute vaba liikumist liidus. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“ või „Frontex“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 2016/1624 (1) (uus asutamismäärus), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 (2). Amet loodi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri baasil, säilitades selle lühinime „Frontex“ ja asukoha Varssavis. Uue asutamismäärusega laiendatakse ameti volitusi ja antakse talle ülesanne tagada Euroopa välispiiride integreeritud haldamine, et välispiiride ületamist tõhusalt hallata. See hõlmab rändeprobleemide ja võimalike tulevaste ohtude käsitlemist neil piiridel, aidates seeläbi võidelda piiriülese mõõtmega raskete kuritegude vastu ning tagada liidus kõrgel tasemel sisejulgeolek, järgida seejuures täielikult põhiõigusi ja kaitstes isikute vaba liikumist liidus.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

  Tabel


  Agentuuri peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 143,3 | 251 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (4) | 309 | 365 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

Tabel

Agentuuri peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

143,3

251

Töötajate arv seisuga 31. detsember (4)

309

365

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (7) sätestatud nõuetele.

| 16. | Vastusena rändekriisile, millega EL silmitsi seisab, laiendati Frontexi volitusi oluliselt ja selle 2016. aasta eelarve oli 75 % suurem kui eelmisel aastal. 2016. aastal suurenes töötajate arv ainult 18 % ning süsteemide ja menetluste uue olukorraga kohandamise protsess oli endiselt pooleli. Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla ja neid tuleb käsitleda ameti ees seisnud probleemide kontekstis. |
| --- | --- |

16.

Vastusena rändekriisile, millega EL silmitsi seisab, laiendati Frontexi volitusi oluliselt ja selle 2016. aasta eelarve oli 75 % suurem kui eelmisel aastal. 2016. aastal suurenes töötajate arv ainult 18 % ning süsteemide ja menetluste uue olukorraga kohandamise protsess oli endiselt pooleli. Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla ja neid tuleb käsitleda ameti ees seisnud probleemide kontekstis.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 17. | Ameti eelmine asutamismäärus, mis kehtis kuni 5. oktoobrini 2016, nägi ette osalevate riikidega ühiselt läbiviidavate tagasisaatmisoperatsioonide rahastamise. Riiklike tagasisaatmisoperatsioonide rahastamise võimalus nähti ette alles uue asutamismäärusega. 2016. aasta jaanuarist oktoobrini rahastas amet aga riiklikke tagasisaatmisoperatsioone summas 3,6 miljonit eurot. Tegemist on eeskirjade vastaselt tehtud maksetega. |
| --- | --- |

17.

Ameti eelmine asutamismäärus, mis kehtis kuni 5. oktoobrini 2016, nägi ette osalevate riikidega ühiselt läbiviidavate tagasisaatmisoperatsioonide rahastamise. Riiklike tagasisaatmisoperatsioonide rahastamise võimalus nähti ette alles uue asutamismäärusega. 2016. aasta jaanuarist oktoobrini rahastas amet aga riiklikke tagasisaatmisoperatsioone summas 3,6 miljonit eurot. Tegemist on eeskirjade vastaselt tehtud maksetega.

| 18. | Personalieeskirjade kohaselt võetakse välise valikumenetluse korral ajutisi töötajaid tööle üksnes palgaastmetele SC 1–SC 2, AST 1–AST 4 või AD 5–AD 8 (8). 2016. aastal võttis amet tööle 14 töötajat kõrgematele AST palgaastmetele. See on toimunud eeskirjade vastaselt. |
| --- | --- |

18.

Personalieeskirjade kohaselt võetakse välise valikumenetluse korral ajutisi töötajaid tööle üksnes palgaastmetele SC 1–SC 2, AST 1–AST 4 või AD 5–AD 8 (8). 2016. aastal võttis amet tööle 14 töötajat kõrgematele AST palgaastmetele. See on toimunud eeskirjade vastaselt.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 19. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises (halduskulud), moodustades 6,4 miljonit eurot ehk 43 % (2015. aastal 3,2 miljonit eurot ehk 38 %), ning III jaotises (tegevuskulud), moodustades 67,3 miljonit eurot ehk 37 % (2015. aastal 40,2 miljonit eurot ehk 35 %). See on peamiselt põhjustatud lepingute ja operatsioonide jätkumisest pärast aasta lõppu. Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini vältimatuid viivitusi juriidiliste kohustuste, lepingute täitmise ja tehingute ning nendega seotud maksete vahel. |
| --- | --- |

19.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises (halduskulud), moodustades 6,4 miljonit eurot ehk 43 % (2015. aastal 3,2 miljonit eurot ehk 38 %), ning III jaotises (tegevuskulud), moodustades 67,3 miljonit eurot ehk 37 % (2015. aastal 40,2 miljonit eurot ehk 35 %). See on peamiselt põhjustatud lepingute ja operatsioonide jätkumisest pärast aasta lõppu. Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini vältimatuid viivitusi juriidiliste kohustuste, lepingute täitmise ja tehingute ning nendega seotud maksete vahel.

| 20. | 2015. aastast üle kantud vahendite tühistamise määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud), moodustades 6,4 miljonit eurot ehk 16 %, mis tulenes osalevatele riikidele 2016. aastal tagasi makstavate 2015. aasta kulude ülehindamisest. Ametiga koostööd tegevad riigid peavad esitama täpsemad kuluprognoosid ja õigeaegse kuluaruandluse. |
| --- | --- |

20.

2015. aastast üle kantud vahendite tühistamise määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud), moodustades 6,4 miljonit eurot ehk 16 %, mis tulenes osalevatele riikidele 2016. aastal tagasi makstavate 2015. aasta kulude ülehindamisest. Ametiga koostööd tegevad riigid peavad esitama täpsemad kuluprognoosid ja õigeaegse kuluaruandluse.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 21. | Ameti laiendatud volituste raames omistatakse suurt tähtsust tagasisaatmisoperatsioonidele ja selleks eraldati 2016. aasta eelarves 63 miljonit eurot. Sellest 23 miljonit eurot ehk 37,5 % maksti aga ELi eelarvesse tagasi, kuna tagasisaatmisoperatsioone toimus vähem kui kavandatud. Olukorda süvendas tšarterlennuki ja Frontexi tagasisaatmisoperatsioonidega seotud teenuste raamlepingu (maksumusega 50 miljonit eurot) hankemenetluse märkimisväärne hilinemine. See mõjutab jätkuvalt ameti korraldatavate tagasisaatmisoperatsioonide arvu. Hankemenetlus oli plaanis käivitada 2016. aasta märtsis, kuid aasta lõpus ei olnud seda veel alustatud. |
| --- | --- |

21.

Ameti laiendatud volituste raames omistatakse suurt tähtsust tagasisaatmisoperatsioonidele ja selleks eraldati 2016. aasta eelarves 63 miljonit eurot. Sellest 23 miljonit eurot ehk 37,5 % maksti aga ELi eelarvesse tagasi, kuna tagasisaatmisoperatsioone toimus vähem kui kavandatud. Olukorda süvendas tšarterlennuki ja Frontexi tagasisaatmisoperatsioonidega seotud teenuste raamlepingu (maksumusega 50 miljonit eurot) hankemenetluse märkimisväärne hilinemine. See mõjutab jätkuvalt ameti korraldatavate tagasisaatmisoperatsioonide arvu. Hankemenetlus oli plaanis käivitada 2016. aasta märtsis, kuid aasta lõpus ei olnud seda veel alustatud.

| 22. | 22. detsembril 2015 sõlmisid komisjon ja amet, kes on kaastoetusesaaja ja kolme teise kaastoetusesaaja (EASO, IOM ja UNCHR) (9) koordinaator, 5,5 miljoni euro väärtuses toetuslepingu kaitse aspekti arvestava rändehalduse alase piirkondliku toetuse andmiseks Lääne-Balkani riikidele ja Türgile kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2016. Koostöölepingute sõlmimine kolme partneriga (juriidilised kohustused) summas 3,4 miljonit eurot toimus aga alles 2016. aasta augustist kuni novembrini. Kahe lepingu puhul allkirjastati eelarvelised kulukohustused, mis oleksid pidanud vahendid vabastama enne juriidiliste kohustuste võtmist, alles 2016. aasta oktoobris ja detsembris. Lisaks oli eelarveliste kulukohustuste summa 1,2 miljonit eurot, mis katab üksnes eelmaksed. Selline menetlus on vastuolus finantsmääruse eelarve haldamise eeskirjadega ja lepingute hiline sõlmimine tekitas segadust partneritevahelises operatiivkoostöös. |
| --- | --- |

22.

22. detsembril 2015 sõlmisid komisjon ja amet, kes on kaastoetusesaaja ja kolme teise kaastoetusesaaja (EASO, IOM ja UNCHR) (9) koordinaator, 5,5 miljoni euro väärtuses toetuslepingu kaitse aspekti arvestava rändehalduse alase piirkondliku toetuse andmiseks Lääne-Balkani riikidele ja Türgile kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2016. Koostöölepingute sõlmimine kolme partneriga (juriidilised kohustused) summas 3,4 miljonit eurot toimus aga alles 2016. aasta augustist kuni novembrini. Kahe lepingu puhul allkirjastati eelarvelised kulukohustused, mis oleksid pidanud vahendid vabastama enne juriidiliste kohustuste võtmist, alles 2016. aasta oktoobris ja detsembris. Lisaks oli eelarveliste kulukohustuste summa 1,2 miljonit eurot, mis katab üksnes eelmaksed. Selline menetlus on vastuolus finantsmääruse eelarve haldamise eeskirjadega ja lepingute hiline sõlmimine tekitas segadust partneritevahelises operatiivkoostöös.

MUUD KOMMENTAARID

| 23. | Ameti 2016. aasta ametikohtade loetelus on ette nähtud 275 ametniku ja ajutise teenistuja ametikohta (10). 2016. aasta lõpuks oli neist täidetud vaid 197 ehk 71 %. See tulenes peamiselt asjaolust, et 50 uut ametikohta määrati kindlaks alles 2016. aasta oktoobris ja värbamine on veel pooleli. Ametil on tavaliselt raskusi vajaliku profiiliga töötajate leidmisega, mis osaliselt tuleneb palga paranduskoefitsiendist (66,7 %). |
| --- | --- |

23.

Ameti 2016. aasta ametikohtade loetelus on ette nähtud 275 ametniku ja ajutise teenistuja ametikohta (10). 2016. aasta lõpuks oli neist täidetud vaid 197 ehk 71 %. See tulenes peamiselt asjaolust, et 50 uut ametikohta määrati kindlaks alles 2016. aasta oktoobris ja värbamine on veel pooleli. Ametil on tavaliselt raskusi vajaliku profiiliga töötajate leidmisega, mis osaliselt tuleneb palga paranduskoefitsiendist (66,7 %).

| 24. | Pärast ameti volituste laiendamist suureneb selle töötajate arv 365 töötajalt 2016. aastal 1 000 töötajale 2020. aastal ehk enam kui kaks korda (11). Selline töötajate arvu suurendamine ei tugine vajaduste põhjalikule hindamisele. |
| --- | --- |

24.

Pärast ameti volituste laiendamist suureneb selle töötajate arv 365 töötajalt 2016. aastal 1 000 töötajale 2020. aastal ehk enam kui kaks korda (11). Selline töötajate arvu suurendamine ei tugine vajaduste põhjalikule hindamisele.

| 25. | Kavandatav töötajate arvu suurendamine nõuab täiendavaid kontoriruume. Amet analüüsib koos komisjoni ja asukohariigiga võimalusi uute vajaduste täitmiseks. |
| --- | --- |

25.

Kavandatav töötajate arvu suurendamine nõuab täiendavaid kontoriruume. Amet analüüsib koos komisjoni ja asukohariigiga võimalusi uute vajaduste täitmiseks.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.

1

(2)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

2

(3)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.frontex.europa.eu.

3

(4)  Ameti töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte. 2016. aasta lõplikus ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtade arv oli suurem: 275 ametniku ja ajutise teenistuja ametikohta ning 192 lepingulise töötaja ja lähetatud riikliku eksperdi ametikohta.

4

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

(8)  Personalieeskirjade artikli 53 lõige 2.

8

(9)  Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (Malta), Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (Belgrad) ja ÜRO pagulaste ülemvolinik (Genf).

9

(10)  Lisaks nähti ette 192 lepingulise töötaja ning lähetuses viibiva riikliku eksperdi kohta.

10

(11)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ (COM/2015/0671 final – 2015/0310 (COD)).

11

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Kontrollitud värbamismenetlustes esines olulisi puudusi, mis mõjutasid menetluste läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjon ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid. | Lõpetatud |
| 2013 | Tarnijate aasta lõpus esitatud raamatupidamise aastaaruandeid oli keeruline vastavusse viia. Tarnijate bilansi üle tuleb teha regulaarsemat järelevalvet ning erinevusi õigeaegselt analüüsida. | Pooleli |
| 2013 | Agentuur alustas tegevust 2005. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut agentuuri ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks agentuuri ja selle personali töötingimuste läbipaistvust. | Pooleli |
| 2014 | Frontexiga koostööd tegevate riikide poolt rahastamislepingute alusel hüvitamiseks esitatud väljamaksetaotluste eel- ja järelkontrolle on märkimisväärselt parandatud. Koostööd tegevate riikide poolt kulude põhjendamiseks lisatud tõendavad dokumendid ei ole aga alati piisavad. Frontex ei ole nõudnud ka kontrollitõendite esitamist, kuigi ELi finantsmääruse rakenduseeskirjades soovitatakse seda teatud piirmäärasid ületavate toetuste puhul teha (1). Kontrollitõendid lisaksid kindlust toetusmaksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. | Eel- ja järelkontrolli suhtes pooleli
  Kontrollitõendite suhtes lõpetatud |
| 2014 | Seoses toetuslepingute arvu pideva suurenemise ja nendega seotud kulude Frontexi poolse kontrollimise ja hüvitamise töömahukusega tuleb leida vastus küsimusele, kas agentuur ei saaks kasutada tõhusamaid ja soodsamaid rahastamismehhanisme. | Alustamata (2) |
| 2014 | Schengeni lepinguga ühinenud riikide (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits) rahalise panuse arvutamine vajab täpsustamist, et see vastaks asjaomase õigusakti sätetele (3). Näiteks peaks arvutus põhinema komisjoni lõplikul toetusel, mitte aasta eelarves kavandatud summal. | Pooleli |
| 2015 | Agentuuri 2015. aasta oktoobris Islandil tehtud järelauditi käigus avastati eeskirjadevastaseid makseid kogusummas 1,4  miljonit eurot, mis olid seotud ajavahemikul 2011–2015 mitmes ühisoperatsioonis osalenud laeva amortisatsiooniga. Islandi rannikuvalve deklareeris laeva amortisatsioonikulud, kuigi laev oli ületanud agentuuri suunistes määratletud kasuliku eluea. Kuigi agentuuril on õigus nõuda tagasi viimase viie aasta jooksul tehtud eeskirjadevastased maksed, teatas ta, et nõuab tagasi vaid alates 2015. aasta jaanuarist tehtud maksed (kokku 0,6  miljonit eurot). | Pooleli |
| 2015 | Sisejulgeolekufond loodi perioodiks 2014–2020. See sisaldab eraldi rahastamisvahendeid piiri- ja viisaküsimuste (ISF Borders and Visa) ning politseikoostöö (ISF Police) jaoks, mille raames eraldatakse tegevustele vastavalt 2,8 ja 1 miljon eurot. Komisjon hüvitab piiri- ja viisaküsimuste rahastamisvahendi raames liikmesriikidele transpordivahendite (sõidukid või laevad) ostu ning jooksvad kulud, nagu kütus ja hooldus. Agentuur hüvitab nimetatud kulud ka ühisoperatsioonides osalejatele. Seega on olemas topeltrahastamise risk, mida ei ole käsitletud (4). | Pooleli |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises (halduskulud), moodustades 3,2  miljonit eurot ehk 38 % (2014. aastal 4,5  miljonit eurot ehk 36 %), ning III jaotises (tegevuskulud), moodustades 40,2  miljonit eurot ehk 35 % (2014. aastal 28,4  miljonit eurot ehk 44 %). II jaotises oli ülekandmiste suur osakaal põhjustatud IT-lepingutest, mille kehtivus lõpeb järgneval aastal, III jaotises aga agentuuri tegevuse mitmeaastasest iseloomust. | E/K |
| 2015 | Piirioperatsioonides osalevad riigid deklareerivad tekkinud kulud jooksvate kulude deklaratsioonis, mis hõlmab püsikulusid (amortisatsioon ja hooldus), muutuvkulusid (peamiselt kütus) ja lähetuskulusid (peamiselt lähetustasud ja muud meeskonnakulud). Deklareeritud kulud põhinevad tegelikult kantud kuludel ning järgivad riiklikke standardeid, mis põhjustab erinevaid lähenemisviise osalevates riikides ja loob kõigi asjaosaliste jaoks väga kohmaka süsteemi. Kontrollikoja eriaruandes nr 12/2016 soovitati, et ametid peaksid kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi alati, kui see on asjakohane, et vältida ebatõhusust (5). | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2012

Kontrollitud värbamismenetlustes esines olulisi puudusi, mis mõjutasid menetluste läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjon ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid.

Lõpetatud

2013

Tarnijate aasta lõpus esitatud raamatupidamise aastaaruandeid oli keeruline vastavusse viia. Tarnijate bilansi üle tuleb teha regulaarsemat järelevalvet ning erinevusi õigeaegselt analüüsida.

Pooleli

2013

Agentuur alustas tegevust 2005. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut agentuuri ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks agentuuri ja selle personali töötingimuste läbipaistvust.

Pooleli

2014

Frontexiga koostööd tegevate riikide poolt rahastamislepingute alusel hüvitamiseks esitatud väljamaksetaotluste eel- ja järelkontrolle on märkimisväärselt parandatud. Koostööd tegevate riikide poolt kulude põhjendamiseks lisatud tõendavad dokumendid ei ole aga alati piisavad. Frontex ei ole nõudnud ka kontrollitõendite esitamist, kuigi ELi finantsmääruse rakenduseeskirjades soovitatakse seda teatud piirmäärasid ületavate toetuste puhul teha (1). Kontrollitõendid lisaksid kindlust toetusmaksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Eel- ja järelkontrolli suhtes pooleli

Kontrollitõendite suhtes lõpetatud

2014

Seoses toetuslepingute arvu pideva suurenemise ja nendega seotud kulude Frontexi poolse kontrollimise ja hüvitamise töömahukusega tuleb leida vastus küsimusele, kas agentuur ei saaks kasutada tõhusamaid ja soodsamaid rahastamismehhanisme.

Alustamata (2)

2014

Schengeni lepinguga ühinenud riikide (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits) rahalise panuse arvutamine vajab täpsustamist, et see vastaks asjaomase õigusakti sätetele (3). Näiteks peaks arvutus põhinema komisjoni lõplikul toetusel, mitte aasta eelarves kavandatud summal.

Pooleli

2015

Agentuuri 2015. aasta oktoobris Islandil tehtud järelauditi käigus avastati eeskirjadevastaseid makseid kogusummas 1,4  miljonit eurot, mis olid seotud ajavahemikul 2011–2015 mitmes ühisoperatsioonis osalenud laeva amortisatsiooniga. Islandi rannikuvalve deklareeris laeva amortisatsioonikulud, kuigi laev oli ületanud agentuuri suunistes määratletud kasuliku eluea. Kuigi agentuuril on õigus nõuda tagasi viimase viie aasta jooksul tehtud eeskirjadevastased maksed, teatas ta, et nõuab tagasi vaid alates 2015. aasta jaanuarist tehtud maksed (kokku 0,6  miljonit eurot).

Pooleli

2015

Sisejulgeolekufond loodi perioodiks 2014–2020. See sisaldab eraldi rahastamisvahendeid piiri- ja viisaküsimuste (ISF Borders and Visa) ning politseikoostöö (ISF Police) jaoks, mille raames eraldatakse tegevustele vastavalt 2,8 ja 1 miljon eurot. Komisjon hüvitab piiri- ja viisaküsimuste rahastamisvahendi raames liikmesriikidele transpordivahendite (sõidukid või laevad) ostu ning jooksvad kulud, nagu kütus ja hooldus. Agentuur hüvitab nimetatud kulud ka ühisoperatsioonides osalejatele. Seega on olemas topeltrahastamise risk, mida ei ole käsitletud (4).

Pooleli

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises (halduskulud), moodustades 3,2  miljonit eurot ehk 38 % (2014. aastal 4,5  miljonit eurot ehk 36 %), ning III jaotises (tegevuskulud), moodustades 40,2  miljonit eurot ehk 35 % (2014. aastal 28,4  miljonit eurot ehk 44 %). II jaotises oli ülekandmiste suur osakaal põhjustatud IT-lepingutest, mille kehtivus lõpeb järgneval aastal, III jaotises aga agentuuri tegevuse mitmeaastasest iseloomust.

E/K

2015

Piirioperatsioonides osalevad riigid deklareerivad tekkinud kulud jooksvate kulude deklaratsioonis, mis hõlmab püsikulusid (amortisatsioon ja hooldus), muutuvkulusid (peamiselt kütus) ja lähetuskulusid (peamiselt lähetustasud ja muud meeskonnakulud). Deklareeritud kulud põhinevad tegelikult kantud kuludel ning järgivad riiklikke standardeid, mis põhjustab erinevaid lähenemisviise osalevates riikides ja loob kõigi asjaosaliste jaoks väga kohmaka süsteemi. Kontrollikoja eriaruandes nr 12/2016 soovitati, et ametid peaksid kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi alati, kui see on asjakohane, et vältida ebatõhusust (5).

Pooleli

---

(1)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012 (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

(2)  Määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 3 lõike 4 kohaselt piirdub Frontexi osa ühisoperatsioonide kaasrahastamises toetuste andmisega.

(3)  Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlev kokkulepe (ELT L 243, 16.9.2010, lk 4); Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlev kokkulepe (ELT L 188, 20.7.2007, lk 19).

(4)  Kontrollikoda on sellele riskile osutanud ka oma eriaruande nr 15/2014: „Välispiirifond on edendanud finantssolidaarsust, kuid fondi tulemuste mõõtmist tuleb parandada ning ELi lisandväärtust suurendada“ punktis 39 ja 4. soovituses.

(5)  1. soovitus kontrollikoja eriaruandes nr 12/2016: „Ametid ei kasuta toetusi alati asjakohaselt ega tõendatavalt mõjusalt“.

---

AMETI VASTUS

| 18. | Arvestades ebaproportsionaalset rändesurvet ELi liikmesriikidele ning pärast 2015. aasta oktoobri ELi tagasisaatmisalase tegevuskava vastuvõtmist ning Euroopa Nõukogu 15. juuni 2015. aasta ja 16/17. märtsi 2016. aasta järeldusi võttis ameti tegevdirektor 2016. aastal vastu otsuse 2016/36, mille alusel võimaldati ühiste tagasisaatmisoperatsioonide (kaas)rahastamise tingimusi laiaulatuslikumalt tõlgendada, nii et Frontexi eelarvest oleks võimalik (kaas)rahastada ka ainult ühe ebaproportsionaalse rändesurvega silmitsi seisva liikmesriigi korraldatavat riiklikku tagasisaatmisoperatsiooni. Lisaks muutis eelarveasutus 2016. aasta eelarvet eelkõige selleks, et rakendada eespool nimetatud tagasisaatmisalast tegevuskava. |
| --- | --- |

18.

Arvestades ebaproportsionaalset rändesurvet ELi liikmesriikidele ning pärast 2015. aasta oktoobri ELi tagasisaatmisalase tegevuskava vastuvõtmist ning Euroopa Nõukogu 15. juuni 2015. aasta ja 16/17. märtsi 2016. aasta järeldusi võttis ameti tegevdirektor 2016. aastal vastu otsuse 2016/36, mille alusel võimaldati ühiste tagasisaatmisoperatsioonide (kaas)rahastamise tingimusi laiaulatuslikumalt tõlgendada, nii et Frontexi eelarvest oleks võimalik (kaas)rahastada ka ainult ühe ebaproportsionaalse rändesurvega silmitsi seisva liikmesriigi korraldatavat riiklikku tagasisaatmisoperatsiooni. Lisaks muutis eelarveasutus 2016. aasta eelarvet eelkõige selleks, et rakendada eespool nimetatud tagasisaatmisalast tegevuskava.

| 19. | 2016. aasta tööprogrammi ja eelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu vastuvõtmisel toetas haldusnõukogu Frontexi otsust võtta tööle uusi ajutisi teenistujaid, kelle palgaaste on kõrgem kui AST4.
  Viie AST4 palgaastme ametikoha ülendamine viieks AST5 palgaastme ametikohaks oli tingitud asutuse tegevusvajadusest käitada ööpäevaringne valveametnike teenus. Arvestades rändevoogude ja ELi välispiiride julgeolekuprobleemidega seotud kohustuste taset, peab Frontex suutma värvata kvalifitseeritud ja asjaomase varasema töökogemusega kandidaate, kellel ei pea aga olema ülikooliharidus, nagu see on nõutav AD palgaastme ametikohtadel. Lisaks avaldab töötasu paranduskoefitsient 66,7 % olulist mõju ning iga kõrgem palgaaste aitab tõenäoliselt rohkem tööle võtta sobivaid kandidaate. |
| --- | --- |

19.

2016. aasta tööprogrammi ja eelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu vastuvõtmisel toetas haldusnõukogu Frontexi otsust võtta tööle uusi ajutisi teenistujaid, kelle palgaaste on kõrgem kui AST4.

Viie AST4 palgaastme ametikoha ülendamine viieks AST5 palgaastme ametikohaks oli tingitud asutuse tegevusvajadusest käitada ööpäevaringne valveametnike teenus. Arvestades rändevoogude ja ELi välispiiride julgeolekuprobleemidega seotud kohustuste taset, peab Frontex suutma värvata kvalifitseeritud ja asjaomase varasema töökogemusega kandidaate, kellel ei pea aga olema ülikooliharidus, nagu see on nõutav AD palgaastme ametikohtadel. Lisaks avaldab töötasu paranduskoefitsient 66,7 % olulist mõju ning iga kõrgem palgaaste aitab tõenäoliselt rohkem tööle võtta sobivaid kandidaate.

| 20. | Liigendatud assigneeringute kasutamine tähendab eelarve haldamise märkimisväärset muutust. Arvestades muudatusi ja probleeme, millega amet silmitsi seisab, hinnatakse hoolikalt eeliseid ja puudusi seoses usaldusväärse sisekontrolliraamistikuga. |
| --- | --- |

20.

Liigendatud assigneeringute kasutamine tähendab eelarve haldamise märkimisväärset muutust. Arvestades muudatusi ja probleeme, millega amet silmitsi seisab, hinnatakse hoolikalt eeliseid ja puudusi seoses usaldusväärse sisekontrolliraamistikuga.

| 21. | Amet nõustub, et koostööd tegev liikmesriik/Schengeni lepinguga ühinenud riik peab esitama täpsemaid kuluhinnanguid ja kuluaruandlus peab toimuma õigeaegselt. Amet soovib anda endast parima, et edendada liikmesriigiga/Schengeni lepinguga ühinenud riigiga koostööd kuluhinnangute koostamise tasandil. Samas vaatab amet 2017. aastal läbi kogu oma rahastamissüsteemi, et sisse viia lihtsustusi, asendades toetused teenuslepingutega ning võttes kasutusele kindlasummalised väljamaksed. |
| --- | --- |

21.

Amet nõustub, et koostööd tegev liikmesriik/Schengeni lepinguga ühinenud riik peab esitama täpsemaid kuluhinnanguid ja kuluaruandlus peab toimuma õigeaegselt. Amet soovib anda endast parima, et edendada liikmesriigiga/Schengeni lepinguga ühinenud riigiga koostööd kuluhinnangute koostamise tasandil. Samas vaatab amet 2017. aastal läbi kogu oma rahastamissüsteemi, et sisse viia lihtsustusi, asendades toetused teenuslepingutega ning võttes kasutusele kindlasummalised väljamaksed.

| 22. | Amet suurendas hüppeliselt ühiste tagasisaatmislendude arvu: 2016. aastal toimus 232 lendu võrreldes 66-ga 2015. aastal ja 39ga 2014. aastal. Seega saadeti 2016. aastal kolmandatesse riikidesse tagasi 10 700 inimest ning lisaks veel tuhat inimest, kelle amet transportis pärast 2016. aasta ELi ja Türgi avaldust Kreeka saartelt tagasi Türgisse. Vaatamata kõnealusele ameti osutatud tagasisaatmisteenuste pretsedenditule lainele kasutati 2016. aasta eelarvest asjaomasele tegevusele eraldatud 63 miljonist eurost ainult 40 miljonit eurot. Allesjäänud 23 miljonit eurot ei olnud võimalik kasutada peamiselt seetõttu, et tagasisaatmisoperatsioonideks ette nähtud lennukite tellimise ja seotud teenuste raamlepingus esines viivitusi, mis tekkisid seoses projekti mitteprioriseerimisega logistilise toetuse (laevad ja bussid) tagamiseks tehtavate jõupingutuste kasuks ELi ja Türgi avalduse rakendamisel. Mitteprioriseerimist mõjutas negatiivselt töötajate puudumine, mida kinnitasid ka suurenenud tegevuskulud, mis vajasid katmist. Alusnõue hõlmab raamlepingu kohast keerukat hankemenetlust ning mitmemiljonilist eelarvet. Vahepeal on avaldatud hankemenetlus 4aastase raamlepingu kehtestamiseks, kuid madalama hinnangulise eelarvega (20 miljonit eurot). |
| --- | --- |

22.

Amet suurendas hüppeliselt ühiste tagasisaatmislendude arvu: 2016. aastal toimus 232 lendu võrreldes 66-ga 2015. aastal ja 39ga 2014. aastal. Seega saadeti 2016. aastal kolmandatesse riikidesse tagasi 10 700 inimest ning lisaks veel tuhat inimest, kelle amet transportis pärast 2016. aasta ELi ja Türgi avaldust Kreeka saartelt tagasi Türgisse. Vaatamata kõnealusele ameti osutatud tagasisaatmisteenuste pretsedenditule lainele kasutati 2016. aasta eelarvest asjaomasele tegevusele eraldatud 63 miljonist eurost ainult 40 miljonit eurot. Allesjäänud 23 miljonit eurot ei olnud võimalik kasutada peamiselt seetõttu, et tagasisaatmisoperatsioonideks ette nähtud lennukite tellimise ja seotud teenuste raamlepingus esines viivitusi, mis tekkisid seoses projekti mitteprioriseerimisega logistilise toetuse (laevad ja bussid) tagamiseks tehtavate jõupingutuste kasuks ELi ja Türgi avalduse rakendamisel. Mitteprioriseerimist mõjutas negatiivselt töötajate puudumine, mida kinnitasid ka suurenenud tegevuskulud, mis vajasid katmist. Alusnõue hõlmab raamlepingu kohast keerukat hankemenetlust ning mitmemiljonilist eelarvet. Vahepeal on avaldatud hankemenetlus 4aastase raamlepingu kehtestamiseks, kuid madalama hinnangulise eelarvega (20 miljonit eurot).

| 23. | Frontex oli koos Euroopa Komisjoniga tegelenud kõnealuse piirkondliku programmi toetuslepingu koostamisega alates 2014. aastast. Vahetult enne lõpliku toetuslepingu esitamist ja allkirjastamist 2015. aasta augustis ilmnesid raskendavad asjaolud, k.a rändeolukorra järsk muutus Lääne-Balkanil, mille tagajärjel taotles komisjon projekti ümberkirjutamist viisil, mis kajastaks adekvaatselt rändeolukorda. Selle tulemusena muudeti täielikult ja kiireloomuliselt projekti kontseptsiooni ning toetusleping allkirjastati alles lepingu sõlmimise tähtajal 2015. aasta detsembri lõpus.
  Asjaomaste viimase hetke muudatuste tõttu said kõik neli projektipartnerit (Frontex, EASO, IOM ja UNHCR) koostöölepingute sätteid arutama hakata alles 2016. aasta jaanuaris. Kuna koostöölepingud sisaldavad reguleerivaid sätteid vahendite jaotumise kohta igale partnerile, tuli enne koostöölepingute sõlmimist kõigi poolte vahel välja töötada ja kokku leppida üksikasjalik projektieelarve. Samuti tuleb märkida, et lepingu allkirjastamine EASOga oli kiire ja sujuv, kuid teised partnerid väljendasid kahtlust ameti tegevdirektori eeskirjade suhtes, mille alusel tuli USA dollari asemel kasutada eurot või nähti ette arvukamate eelarveandmete avalikustamine, et tagada läbipaistvus.
  Arvestades eespool esitatud selgitust ning asjaolu, et toetuslepingu rakendamine algas 2016. aasta jaanuaris, pidid lepingu rakendamise partnerid alustama tegevuskulude kandmist juba enne Frontexiga koostöölepingu sõlmimist. Et seda õigustada ja tõendada asjaolu, et kõik kolm projektipartnerit võtsid juriidilised kohustused enne eelarvekohustuste võtmist, dokumenteeris Frontex selle nõuetekohaselt erandina.
  Kooskõlas rakenduseeskirjade artikli 7 lõikega 2 tehakse sihtotstarbelisele tulule vastavad assigneeringud automaatselt kättesaadavaks nii kulukohustuste assigneeringute kui ka maksete assigneeringutena, kui tulu on institutsioonile laekunud. |
| --- | --- |

23.

Frontex oli koos Euroopa Komisjoniga tegelenud kõnealuse piirkondliku programmi toetuslepingu koostamisega alates 2014. aastast. Vahetult enne lõpliku toetuslepingu esitamist ja allkirjastamist 2015. aasta augustis ilmnesid raskendavad asjaolud, k.a rändeolukorra järsk muutus Lääne-Balkanil, mille tagajärjel taotles komisjon projekti ümberkirjutamist viisil, mis kajastaks adekvaatselt rändeolukorda. Selle tulemusena muudeti täielikult ja kiireloomuliselt projekti kontseptsiooni ning toetusleping allkirjastati alles lepingu sõlmimise tähtajal 2015. aasta detsembri lõpus.

Asjaomaste viimase hetke muudatuste tõttu said kõik neli projektipartnerit (Frontex, EASO, IOM ja UNHCR) koostöölepingute sätteid arutama hakata alles 2016. aasta jaanuaris. Kuna koostöölepingud sisaldavad reguleerivaid sätteid vahendite jaotumise kohta igale partnerile, tuli enne koostöölepingute sõlmimist kõigi poolte vahel välja töötada ja kokku leppida üksikasjalik projektieelarve. Samuti tuleb märkida, et lepingu allkirjastamine EASOga oli kiire ja sujuv, kuid teised partnerid väljendasid kahtlust ameti tegevdirektori eeskirjade suhtes, mille alusel tuli USA dollari asemel kasutada eurot või nähti ette arvukamate eelarveandmete avalikustamine, et tagada läbipaistvus.

Arvestades eespool esitatud selgitust ning asjaolu, et toetuslepingu rakendamine algas 2016. aasta jaanuaris, pidid lepingu rakendamise partnerid alustama tegevuskulude kandmist juba enne Frontexiga koostöölepingu sõlmimist. Et seda õigustada ja tõendada asjaolu, et kõik kolm projektipartnerit võtsid juriidilised kohustused enne eelarvekohustuste võtmist, dokumenteeris Frontex selle nõuetekohaselt erandina.

Kooskõlas rakenduseeskirjade artikli 7 lõikega 2 tehakse sihtotstarbelisele tulule vastavad assigneeringud automaatselt kättesaadavaks nii kulukohustuste assigneeringute kui ka maksete assigneeringutena, kui tulu on institutsioonile laekunud.

| 24. | Amet hindab kontrollikoja omaksvõttu, et väga madal paranduskoefitsient avaldab töötajate värbamisele negatiivset mõju. Amet suhtleb Euroopa Komisjoni asjaomaste teenistustega, et leida parandusmeetmeid ning loodab, et personalieeskirjade tõlgendamisega saab mõningal määral lahendada praegust kahjustavat olukorda. |
| --- | --- |

24.

Amet hindab kontrollikoja omaksvõttu, et väga madal paranduskoefitsient avaldab töötajate värbamisele negatiivset mõju. Amet suhtleb Euroopa Komisjoni asjaomaste teenistustega, et leida parandusmeetmeid ning loodab, et personalieeskirjade tõlgendamisega saab mõningal määral lahendada praegust kahjustavat olukorda.

| 25. | Amet võtab arvesse kontrollikoja tehtud märkust; samas soovib amet selgitada, et töötajate arvud esitati finantsselgitustes, mis olid lisatud komisjoni ettepanekule määruse kohta, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet. |
| --- | --- |

25.

Amet võtab arvesse kontrollikoja tehtud märkust; samas soovib amet selgitada, et töötajate arvud esitati finantsselgitustes, mis olid lisatud komisjoni ettepanekule määruse kohta, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet.

| 26. | Amet oli juba 2017. aasta alguses pöördunud eelarveasutuse poole ning saanud loa olemasoleva tegevuskoha laiendamiseks, et mahutada täiendav arv töötajaid. Lisaks soovib Poola valitsus pärast peakorteri lepingu jõustumist loovutada ametile kinnistu uue hoone ehitamiseks, mis jääb ameti omandisse. |
| --- | --- |

26.

Amet oli juba 2017. aasta alguses pöördunud eelarveasutuse poole ning saanud loa olemasoleva tegevuskoha laiendamiseks, et mahutada täiendav arv töötajaid. Lisaks soovib Poola valitsus pärast peakorteri lepingu jõustumist loovutada ametile kinnistu uue hoone ehitamiseks, mis jääb ameti omandisse.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/241 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/241

---

ARUANNE

Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2017/C 417/39)

SISSEJUHATUS

| 1. | 1. septembril 2012. aastal Brüsselist Prahasse üle viidud (1) Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur“ või „GSA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010, (2) millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (3) Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 (4). Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1321/2004 asutatud Euroopa GNSSi Agentuur võttis ametlikult kõik eelnevalt GALILEO ühisettevõttele antud ülesanded üle 1. jaanuaril 2007 ning jätkab nende täitmist Euroopa GNSSi Agentuurina vastavalt muudetud määrusele (EL) nr 912/2010. Lisaks andis komisjon agentuurile delegeerimislepinguga ülesandeks Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamise. |
| --- | --- |

1.

1. septembril 2012. aastal Brüsselist Prahasse üle viidud (1) Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur“ või „GSA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010, (2) millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (3) Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 (4). Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1321/2004 asutatud Euroopa GNSSi Agentuur võttis ametlikult kõik eelnevalt GALILEO ühisettevõttele antud ülesanded üle 1. jaanuaril 2007 ning jätkab nende täitmist Euroopa GNSSi Agentuurina vastavalt muudetud määrusele (EL) nr 912/2010. Lisaks andis komisjon agentuurile delegeerimislepinguga ülesandeks Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamise.

| 2. | Tabelis esitatakse agentuuri peamised arvandmed (5).

  Tabel


  Agentuuri Peamised Arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (6) | 363,8 | 626,4 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (7) | 139 | 160 |

2.

Tabelis esitatakse agentuuri peamised arvandmed (5).

Tabel

Agentuuri Peamised Arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (6)

363,8

626,4

Töötajate arv seisuga 31. detsember (7)

139

160

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja agentuuri finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Agentuuri juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja agentuuri finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Agentuuri juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata agentuuri vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata agentuuri vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab agentuuri tasude ja muude tulude kogumise korda (kui agentuur on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab agentuuri tasude ja muude tulude kogumise korda (kui agentuur on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning agentuur on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning agentuur on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (10) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (10) sätestatud nõuetele.

Muu asjaolu

| 16. | Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Agentuur käitab nii Galileo turvaseirekeskust kui Galileo maapealseid jaamu, mis asuvad Ühendkuningriigi territooriumil. Ühendkuningriigi staatus neis raamistikes tuleb veel kindlaks määrata. |
| --- | --- |

16.

Ilma esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. Agentuur käitab nii Galileo turvaseirekeskust kui Galileo maapealseid jaamu, mis asuvad Ühendkuningriigi territooriumil. Ühendkuningriigi staatus neis raamistikes tuleb veel kindlaks määrata.

| 17. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 18. | Euroopa Komisjoni siseauditi talituse 2016. aasta novembrist pärineva auditiaruande kohaselt ei tehtud 2016. aastal kogu agentuuri hõlmavat riskihindamist ning agentuuri märkimisväärseid riske ei käsitleta selle kavandamisdokumentides ega tegevusaruannetes. Lisaks märkis siseauditi talitus, et tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi eri elementide kirjeldamiseks kasutatav terminoloogia ei ole järjepidev, mis takistab tulemuslikkuse jälgimist. Agentuur ja siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kavas. |
| --- | --- |

18.

Euroopa Komisjoni siseauditi talituse 2016. aasta novembrist pärineva auditiaruande kohaselt ei tehtud 2016. aastal kogu agentuuri hõlmavat riskihindamist ning agentuuri märkimisväärseid riske ei käsitleta selle kavandamisdokumentides ega tegevusaruannetes. Lisaks märkis siseauditi talitus, et tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi eri elementide kirjeldamiseks kasutatav terminoloogia ei ole järjepidev, mis takistab tulemuslikkuse jälgimist. Agentuur ja siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kavas.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 19. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises (halduskulud), moodustades 2,8 miljonit eurot ehk 46 % (2015. aastal 2,5 miljonit eurot ehk 42 %). Ülekandmised tulenevad peamiselt 2016. aastal osutatud teenustest, mille eest ei olnud veel arveid esitatud. |
| --- | --- |

19.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr suurenes II jaotises (halduskulud), moodustades 2,8 miljonit eurot ehk 46 % (2015. aastal 2,5 miljonit eurot ehk 42 %). Ülekandmised tulenevad peamiselt 2016. aastal osutatud teenustest, mille eest ei olnud veel arveid esitatud.

MUUD KOMMENTAARID

| 20. | 15. detsembril 2016 sõlmis agentuur raamlepingu Galileo satelliitsüsteemi kasutamiseks perioodil 2017–2027, maksumusega 1,5 miljardit eurot. Leping sõlmiti riigihankemenetluse alusel. Üks hankemenetluses osalenud pakkuja on algatanud agentuuri vastu Euroopa Kohtus kohtumenetluse, vaidlustades hankemenetluse tulemused. Euroopa Kohus teeb otsuse raamlepingu hankemenetluse ning kõigi sellega seotud lepingute ja tulevaste maksete seaduslikkuse ja korrektsuse üle. Esimesed maksed tehakse kavakohaselt 2017. aastal. |
| --- | --- |

20.

15. detsembril 2016 sõlmis agentuur raamlepingu Galileo satelliitsüsteemi kasutamiseks perioodil 2017–2027, maksumusega 1,5 miljardit eurot. Leping sõlmiti riigihankemenetluse alusel. Üks hankemenetluses osalenud pakkuja on algatanud agentuuri vastu Euroopa Kohtus kohtumenetluse, vaidlustades hankemenetluse tulemused. Euroopa Kohus teeb otsuse raamlepingu hankemenetluse ning kõigi sellega seotud lepingute ja tulevaste maksete seaduslikkuse ja korrektsuse üle. Esimesed maksed tehakse kavakohaselt 2017. aastal.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 21. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

21.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus nr 2010/803/EL (ELT L 342, 28.12.2010, lk 15).

1

(2)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

4

(5)  Agentuuri pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.gsa.europa.eu/.

5

(6)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

6

(7)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

7

Allikas: agentuuri edastatud andmed.

Allikas

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

8

(9)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

10

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Materiaalne põhivara ei ole kindlustatud (arvestuslik netoväärtus 1 miljon eurot). | Pooleli |
| 2015 | Raamatupidamissüsteemid valideeriti viimati aastal 2012. Agentuuri üleviimisega seoses kavandatud menetluste ja teabe kulgemisega seotud olulistest muudatustest tulenevalt lubatud valideerimist ei ole toimunud. Uus raamatupidaja kavandab järgmise valideerimise teha aastal 2020. | Pooleli |
| 2015 | Agentuur on kasutusele võtnud talitluspidevuse kavad oma turvalisust nõudvate asukohtade jaoks Prantsusmaal, Ühendkuningriigis ja Madalmaades. Samas puudub aga talitluspidevuse kava Prahas asuva peakorteri ja agentuuri kui terviku jaoks. | Pooleli |
| 2015 | Agentuuri eelarve täitmise aruanne on vähem üksikasjalikum kui enamikul teistel ametitel, mis näitab, et ametite eelarvearuandluse suunised peaksid selgemad olema. | Lõpetatud |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr oli kõrge II jaotises (halduskulud), moodustades 2,5  miljonit eurot ehk 42 % (2014. aastal 3,4  miljonit eurot ehk 54 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt 2015. aastal osutatud teenustest, mille eest ei olnud aasta lõpuks veel arveid esitatud, ning 2015. aasta lõpu poole sõlmitud mitmest suuremahulisest IT-lepingust ja riskihindamise lepingust. Need projektid, mis olid algselt planeeritud 2016. aastasse, käivitati 2015. aastal, et ära kasutada teistel eelarveridadel saavutatud kokkuhoiu tõttu vabanenud vahendid. | E/K |
| 2015 | Agentuuri 2015. aasta tööprogramm võeti vastu alles 2015. aasta märtsis ning ajavahemiku 2014–2020 mitmeaastane tööprogramm on endiselt vastu võtmata. Peamiste kavandamisdokumentide hiline vastuvõtmine seab ohtu agentuuri eesmärkide täitmise. | Pooleli (1) |
| 2015 | 2015. aastal iseloomustas agentuuri suur tööjõu voolavus – lahkus 14 ja tööle võeti 26 töötajat (2). | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata /ei kohaldata)

2014

Materiaalne põhivara ei ole kindlustatud (arvestuslik netoväärtus 1 miljon eurot).

Pooleli

2015

Raamatupidamissüsteemid valideeriti viimati aastal 2012. Agentuuri üleviimisega seoses kavandatud menetluste ja teabe kulgemisega seotud olulistest muudatustest tulenevalt lubatud valideerimist ei ole toimunud. Uus raamatupidaja kavandab järgmise valideerimise teha aastal 2020.

Pooleli

2015

Agentuur on kasutusele võtnud talitluspidevuse kavad oma turvalisust nõudvate asukohtade jaoks Prantsusmaal, Ühendkuningriigis ja Madalmaades. Samas puudub aga talitluspidevuse kava Prahas asuva peakorteri ja agentuuri kui terviku jaoks.

Pooleli

2015

Agentuuri eelarve täitmise aruanne on vähem üksikasjalikum kui enamikul teistel ametitel, mis näitab, et ametite eelarvearuandluse suunised peaksid selgemad olema.

Lõpetatud

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr oli kõrge II jaotises (halduskulud), moodustades 2,5  miljonit eurot ehk 42 % (2014. aastal 3,4  miljonit eurot ehk 54 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt 2015. aastal osutatud teenustest, mille eest ei olnud aasta lõpuks veel arveid esitatud, ning 2015. aasta lõpu poole sõlmitud mitmest suuremahulisest IT-lepingust ja riskihindamise lepingust. Need projektid, mis olid algselt planeeritud 2016. aastasse, käivitati 2015. aastal, et ära kasutada teistel eelarveridadel saavutatud kokkuhoiu tõttu vabanenud vahendid.

E/K

2015

Agentuuri 2015. aasta tööprogramm võeti vastu alles 2015. aasta märtsis ning ajavahemiku 2014–2020 mitmeaastane tööprogramm on endiselt vastu võtmata. Peamiste kavandamisdokumentide hiline vastuvõtmine seab ohtu agentuuri eesmärkide täitmise.

Pooleli (1)

2015

2015. aastal iseloomustas agentuuri suur tööjõu voolavus – lahkus 14 ja tööle võeti 26 töötajat (2).

Pooleli

---

(1)  Otsus Euroopa GNSSi Agentuuri perioodi 2017–2020 programmdokumendi vastuvõtmise kohta tehti 28. märtsil 2017.

(2)  2016. aastal lahkus agentuurist kaheksa töötajat ja tööle võeti 24.

---

AGENTUURI VASTUS

| 19. | Agentuur on rakendanud siseauditi talituse tähelepanekud riskihindamise kohta. Eelkõige valmis agentuuril 2016. aasta IV kvartalis agentuuri riskijuhtimise poliitika ja menetlus. Selle kohaselt toimuvad kord kvartalis agentuuri riskijuhtimisnõukogu koosolekud, kus vaadatakse läbi ja uuendatakse agentuuri riskiloetelu. Selle protsessi esimese tulemusena lisatakse kokku lepitud riskid esialgse aastate 2018–2020 ühtse programmidokumendi VIII lisasse, nagu otsustas haldusnõukogu 2017. aasta jaanuaris. Tulemuslikkuse paremaks haldamiseks rakendab agentuur siseauditi talituse tähelepanekud eelkõige sellega, et 2017. aasta I kvartaliks töötatakse välja tulemuslikkuse mõõdik ja aruandlusmenetlus ning lisatakse see ühtsesse programmidokumenti. |
| --- | --- |

19.

Agentuur on rakendanud siseauditi talituse tähelepanekud riskihindamise kohta. Eelkõige valmis agentuuril 2016. aasta IV kvartalis agentuuri riskijuhtimise poliitika ja menetlus. Selle kohaselt toimuvad kord kvartalis agentuuri riskijuhtimisnõukogu koosolekud, kus vaadatakse läbi ja uuendatakse agentuuri riskiloetelu. Selle protsessi esimese tulemusena lisatakse kokku lepitud riskid esialgse aastate 2018–2020 ühtse programmidokumendi VIII lisasse, nagu otsustas haldusnõukogu 2017. aasta jaanuaris. Tulemuslikkuse paremaks haldamiseks rakendab agentuur siseauditi talituse tähelepanekud eelkõige sellega, et 2017. aasta I kvartaliks töötatakse välja tulemuslikkuse mõõdik ja aruandlusmenetlus ning lisatakse see ühtsesse programmidokumenti.

| 20. | Tuleb märkida, et ülekandmistest tühistati väga vähe (2016. aasta kõigist eelarveridadest 0,7 %) ja GSA arvates kajastab see näitaja eelarvehaldust palju paremini kui ülekandmiste osakaal ise, mis on vältimatu agentuuri operatiivse olemuse ja suuri summasid hõlmavate halduslepingute arveldustähtaja tõttu. Sel põhjusel on kavandatud ülekandmiste arv suur võrreldes kavandamata ülekandmistega. |
| --- | --- |

20.

Tuleb märkida, et ülekandmistest tühistati väga vähe (2016. aasta kõigist eelarveridadest 0,7 %) ja GSA arvates kajastab see näitaja eelarvehaldust palju paremini kui ülekandmiste osakaal ise, mis on vältimatu agentuuri operatiivse olemuse ja suuri summasid hõlmavate halduslepingute arveldustähtaja tõttu. Sel põhjusel on kavandatud ülekandmiste arv suur võrreldes kavandamata ülekandmistega.

| 21. | Agentuur tervitab kontrollikoja otsust mitte sekkuda praegu, mil toimub kohtumenetlus, nagu on viidatud Euroopa Kohtu väljaandes. GSA-le teatati hagist 13. juulil 2017 (kohtuasi T-99/17, EUTELSAT versus GSA). |
| --- | --- |

21.

Agentuur tervitab kontrollikoja otsust mitte sekkuda praegu, mil toimub kohtumenetlus, nagu on viidatud Euroopa Kohtu väljaandes. GSA-le teatati hagist 13. juulil 2017 (kohtuasi T-99/17, EUTELSAT versus GSA).

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/247 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/247

---

ARUANNE

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

(2017/C 417/40)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) asutati komisjoni otsusega 2013/801/EL (1) ning see asendab Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusametit ja on selle õigusjärglane. Rakendusamet asutati ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2024, et juhtida ELi tegevust seoses Euroopa ühendamise rahastuga, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“, üleeuroopalise transpordivõrguga ning Marco Polo programmiga. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) asutati komisjoni otsusega 2013/801/EL (1) ning see asendab Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusametit ja on selle õigusjärglane. Rakendusamet asutati ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2024, et juhtida ELi tegevust seoses Euroopa ühendamise rahastuga, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“, üleeuroopalise transpordivõrguga ning Marco Polo programmiga.

| 2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | 18,4 | 21,7 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 186 | 225 |

2.

Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (2).

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

18,4

21,7

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

186

225

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja rakendusameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Rakendusameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja rakendusameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Rakendusameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata rakendusameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata rakendusameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab rakendusameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui rakendusamet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab rakendusameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui rakendusamet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning rakendusamet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning rakendusamet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 16. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr oli kõrge III jaotises, moodustades 0,5 miljonit eurot ehk 48 % (2015. aastal 0,5 miljonit eurot ehk 51 %). Peamiseks põhjuseks oli IT- ja auditilepingud, millega tellitud teenuste osutamine viiakse lõpule järgneva aasta sees. |
| --- | --- |

16.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr oli kõrge III jaotises, moodustades 0,5 miljonit eurot ehk 48 % (2015. aastal 0,5 miljonit eurot ehk 51 %). Peamiseks põhjuseks oli IT- ja auditilepingud, millega tellitud teenuste osutamine viiakse lõpule järgneva aasta sees.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 17. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

17.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 12. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 352, 24.12.2013, lk 65.

1

(2)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.ec.europa.eu/inea.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: rakendusameti edastatud andmed.

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 0,5  miljonit eurot ehk 51 % (2014. aastal 0,4  miljonit eurot ehk 56 %). Peamiseks põhjuseks oli IT- ja audititeenuste lepingute sõlmimine, mille teenused osutatakse pärast aasta lõppu. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 0,5  miljonit eurot ehk 51 % (2014. aastal 0,4  miljonit eurot ehk 56 %). Peamiseks põhjuseks oli IT- ja audititeenuste lepingute sõlmimine, mille teenused osutatakse pärast aasta lõppu.

E/K

---

AMETI VASTUS

| 16. | INEA peab III jaotise ülekandmiste määra kulude laadi arvestades põhjendatuks. Nagu kontrollikoda märgib, on kulud seotud 2016. aasta IT- ja auditilepingutega, mis ulatuvad 2017. aastasse. Nende lepingute täitmist ei saa alati alustada ja lõpetada samal aastal. IT-lepingute kohta tuleb märkida, et 35 % ülekantud summast on teenuste eest, mida osutati 2016. aasta viimases kvartalis, ent mille arved laekusid 2017. aasta algul. Auditilepingutele kohaldatav protsent on väga sarnane, kusjuures tuleb märkida, et sedalaadi lepingute korral tehakse auditiettevõttele lõplik makse alles auditiaruande vastuvõtmise järel, kui on lõppenud auditeeritava ärakuulamismenetlus, mille kestus on väljaspool INEA kontrolli. |
| --- | --- |

16.

INEA peab III jaotise ülekandmiste määra kulude laadi arvestades põhjendatuks. Nagu kontrollikoda märgib, on kulud seotud 2016. aasta IT- ja auditilepingutega, mis ulatuvad 2017. aastasse. Nende lepingute täitmist ei saa alati alustada ja lõpetada samal aastal. IT-lepingute kohta tuleb märkida, et 35 % ülekantud summast on teenuste eest, mida osutati 2016. aasta viimases kvartalis, ent mille arved laekusid 2017. aasta algul. Auditilepingutele kohaldatav protsent on väga sarnane, kusjuures tuleb märkida, et sedalaadi lepingute korral tehakse auditiettevõttele lõplik makse alles auditiaruande vastuvõtmise järel, kui on lõppenud auditeeritava ärakuulamismenetlus, mille kestus on väljaspool INEA kontrolli.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/252 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/252

---

ARUANNE

Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2017/C 417/41)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „amet“) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (1). Amet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks. 15. juunil 2009 andis Euroopa Komisjon ametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia. 13. detsembril 2013 pikendas komisjon rakendusotsusega 2013/778/EL (2) ameti tegevusaega aastani 2024 ja delegeeris ametile osa uue teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi („Horisont 2020“) elluviimise ülesannetest. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „amet“) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (1). Amet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks. 15. juunil 2009 andis Euroopa Komisjon ametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia. 13. detsembril 2013 pikendas komisjon rakendusotsusega 2013/778/EL (2) ameti tegevusaega aastani 2024 ja delegeeris ametile osa uue teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi („Horisont 2020“) elluviimise ülesannetest.

| 2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (4) | 54,6 | 62,9 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (5) | 618 | 628 |

2.

Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (3).

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes) (4)

54,6

62,9

Töötajate arv seisuga 31. detsember (5)

618

628

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  4. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

4.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 5. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 6. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 8. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ameti finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ameti juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 9. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

9.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ameti vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 10. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

10.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 11. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 12. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 13. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

13.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ameti tasude ja muude tulude kogumise korda (kui amet on sellist tulu saanud).

| 14. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

14.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning amet on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 15. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 16. | 2016. aasta detsembris valminud auditiaruandes jõudis komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et ameti personalijuhtimise protsess oli üldiselt asjakohane. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid ühe esitatud leiu kohta kokku parandusmeetmete võtmise. |
| --- | --- |

16.

2016. aasta detsembris valminud auditiaruandes jõudis komisjoni siseauditi talitus järeldusele, et ameti personalijuhtimise protsess oli üldiselt asjakohane. Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid ühe esitatud leiu kohta kokku parandusmeetmete võtmise.

| 17. | Ühes teises mais 2016. valminud auditiaruandes jõudis komisjoni siseauditi talituse järeldusele, et amet ja komisjon olid loonud programmi „HORISONT 2020“ toetuste haldamiseks tõhusa sisekontrollisüsteemi. Amet, komisjoni siseauditi talitus ja komisjon leppisid ühe väga oluliseks hinnatud leiu kohta kokku parandusmeetmete võtmise. |
| --- | --- |

17.

Ühes teises mais 2016. valminud auditiaruandes jõudis komisjoni siseauditi talituse järeldusele, et amet ja komisjon olid loonud programmi „HORISONT 2020“ toetuste haldamiseks tõhusa sisekontrollisüsteemi. Amet, komisjoni siseauditi talitus ja komisjon leppisid ühe väga oluliseks hinnatud leiu kohta kokku parandusmeetmete võtmise.

KOMMENTAARID USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 18. | Mais 2016 valmis lõplik versioon komisjoni tellitud välishindamisest, milles uuriti ameti tulemuslikkust ajavahemikus 2012–2015. Selles jõuti järeldusele, et uuritud ajavahemikus tegutses amet oma ülesannete täitmisel tulemuslikult, tõhusalt ja säästlikult, ning instituudi mandaat on komisjoni ja ameti toetusesaajate jaoks väga äärmiselt asjakohane, ning et põhitegevuse delegeerimine komisjonilt instituudile on olnud edukas. Samas leidsid hindajad, et ameti tegevuse tulemuslikkust ja tõhusust saab veelgi suurendada, ning kutsusid ametit ja komisjoni parandama oma organisatsioonisisest dialoogi ja koostööd, välist kommunikatsiooni ning konkreetseid küsimusi IT ja personalijuhtimise alal. Amet ja komisjoni leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

18.

Mais 2016 valmis lõplik versioon komisjoni tellitud välishindamisest, milles uuriti ameti tulemuslikkust ajavahemikus 2012–2015. Selles jõuti järeldusele, et uuritud ajavahemikus tegutses amet oma ülesannete täitmisel tulemuslikult, tõhusalt ja säästlikult, ning instituudi mandaat on komisjoni ja ameti toetusesaajate jaoks väga äärmiselt asjakohane, ning et põhitegevuse delegeerimine komisjonilt instituudile on olnud edukas. Samas leidsid hindajad, et ameti tegevuse tulemuslikkust ja tõhusust saab veelgi suurendada, ning kutsusid ametit ja komisjoni parandama oma organisatsioonisisest dialoogi ja koostööd, välist kommunikatsiooni ning konkreetseid küsimusi IT ja personalijuhtimise alal. Amet ja komisjoni leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 11, 15.1.2008, lk 9.

1

(2)  ELT L 346, 20.12.2013, lk 54.

2

(3)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.ec.europa.eu/rea.

3

(4)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

4

(5)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

5

Allikas: ameti edastatud andmed.

Allikas

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

7

---

AMETI VASTUS

Amet võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 6.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/256 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/256

---

ARUANNE

Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kriisilahendusnõukogu vastusega

(2017/C 417/42)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Ühtne Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“) asutati määrusega (EL) nr 806/2014 ühtse kriisilahendusmehhanismi kohta („ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus“) (1). Kriisilahendusnõukogu missioon on tagada raskustes olevate pankade ja teatud liiki investeerimisühingute (edaspidi „krediidiasutused“) nõuetekohane kriisilahendus nii, et selle mõju pangandusliidus osalevate liikmesriikide reaalmajandusele ning riigi rahandusele oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Ühtne Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“) asutati määrusega (EL) nr 806/2014 ühtse kriisilahendusmehhanismi kohta („ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus“) (1). Kriisilahendusnõukogu missioon on tagada raskustes olevate pankade ja teatud liiki investeerimisühingute (edaspidi „krediidiasutused“) nõuetekohane kriisilahendus nii, et selle mõju pangandusliidus osalevate liikmesriikide reaalmajandusele ning riigi rahandusele oleks võimalikult väike.

| 2. | Kriisilahendusnõukogu ülesanne on hallata ühtse kriisilahendusmehhanismi määrusega ühtse kriisilahendusmehhanismi toetamiseks loodud ühtset kriisilahendusfondi (edaspidi „fond“). Fond luuakse järkjärgult ajavahemikus 2016–2023 ning 31. detsembriks 2023 peab selle maht saavutama 1 % Euroopa pangandusliidu kõigi tagatud hoiuste summast. |
| --- | --- |

2.

Kriisilahendusnõukogu ülesanne on hallata ühtse kriisilahendusmehhanismi määrusega ühtse kriisilahendusmehhanismi toetamiseks loodud ühtset kriisilahendusfondi (edaspidi „fond“). Fond luuakse järkjärgult ajavahemikus 2016–2023 ning 31. detsembriks 2023 peab selle maht saavutama 1 % Euroopa pangandusliidu kõigi tagatud hoiuste summast.

| 3. | Kriisilahendusnõukogul on iseseisev eelarve, mis ei ole ELi eelarve osa. Eelarve rahastamiseks kogutakse osamakseid pangandusliidus osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutustelt. 2015. aasta eelarve koosnes vaid I osast (halduseelarve). 2016. aasta eelarve koosnes I osast summas 65 miljonit eurot ja II osast (krediidiasutuste osamaksed fondi) summas 11,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

3.

Kriisilahendusnõukogul on iseseisev eelarve, mis ei ole ELi eelarve osa. Eelarve rahastamiseks kogutakse osamakseid pangandusliidus osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutustelt. 2015. aasta eelarve koosnes vaid I osast (halduseelarve). 2016. aasta eelarve koosnes I osast summas 65 miljonit eurot ja II osast (krediidiasutuste osamaksed fondi) summas 11,8 miljardit eurot.

| 4. | Tabelis esitatakse kriisilahendusnõukogu peamised arvandmed (2).

  Tabel


  Kriisilahendusnõukogu peamised arvandmed | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) | | |
| I osa (kriisilahendusnõukogu halduseelarve) | 22 | 65 |
| II osa (fondi eelarve) | 0 | 11 800 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (3) | 108 | 180 |

4.

Tabelis esitatakse kriisilahendusnõukogu peamised arvandmed (2).

Tabel

Kriisilahendusnõukogu peamised arvandmed

2015

2016

Eelarve (miljonites eurodes)

I osa (kriisilahendusnõukogu halduseelarve)

22

65

II osa (fondi eelarve)

0

11 800

Töötajate arv seisuga 31. detsember (3)

108

180

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 5. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning kriisilahendusnõukogu järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning kriisilahendusnõukogu järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| ARVAMUS









  6. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

6.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul annab kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi kriisilahendusnõukogu finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul annab kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi kriisilahendusnõukogu finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 10. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja kriisilahendusnõukogu finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Kriisilahendusnõukogu juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

10.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja kriisilahendusnõukogu finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Kriisilahendusnõukogu juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 11. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata kriisilahendusnõukogu vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

11.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata kriisilahendusnõukogu vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 12. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

12.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 13. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 14. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

14.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 15. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda fondi osamaksete ja muude tulude arvutamist ja kogumist (kui kriisilahendusnõukogu on sellist tulu saanud) (6). Fondi osamaksete kontrollimine põhines krediidiasutuste poolt riiklike kriisilahendusasutuste kaudu esitatud teabel ega hõlmanud selle usaldusväärsuse hindamist. Kontrollikoda ei auditeerinud ka fondile tehtud osamakseid, mida on vaidlustatud liikmesriikide haldus- või kohtumenetluses (krediidiasutuste ja riiklike kriisilahendusasutuste vahelised vaidlused) või mille peale on esitatud hagi Euroopa Liidu Üldkohtule (krediidiasutuste ja kriisilahendusnõukogu vahelised vaidlused), kuna see võiks käimasolevates vaidlustes poolte olukorda mõjutada. Üksikasjalik teave haldus on esitatud kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruande punkti 7 alapunktis i. |
| --- | --- |

15.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda fondi osamaksete ja muude tulude arvutamist ja kogumist (kui kriisilahendusnõukogu on sellist tulu saanud) (6). Fondi osamaksete kontrollimine põhines krediidiasutuste poolt riiklike kriisilahendusasutuste kaudu esitatud teabel ega hõlmanud selle usaldusväärsuse hindamist. Kontrollikoda ei auditeerinud ka fondile tehtud osamakseid, mida on vaidlustatud liikmesriikide haldus- või kohtumenetluses (krediidiasutuste ja riiklike kriisilahendusasutuste vahelised vaidlused) või mille peale on esitatud hagi Euroopa Liidu Üldkohtule (krediidiasutuste ja kriisilahendusnõukogu vahelised vaidlused), kuna see võiks käimasolevates vaidlustes poolte olukorda mõjutada. Üksikasjalik teave haldus on esitatud kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruande punkti 7 alapunktis i.

| 16. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning kriisilahendusnõukogu on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

16.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning kriisilahendusnõukogu on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 17. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt kriisilahendusnõukogu finantsmääruse artikli 102 lõikes 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

17.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt kriisilahendusnõukogu finantsmääruse artikli 102 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

Asjaolu rõhutamine

| 18. | Ilma punktides 6–17 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et fondi osamaksete suuruse arvutavad krediidiasutuste poolt kriisilahendusnõukogule esitatud teabe põhjal riiklikud kriisilahendusasutused. Ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus ei sätesta aga teabe usaldusväärsuse tagamiseks vajalikku põhjalikku ja järjekindlat kontrolliraamistikku. Lisaks märgib kontrollikoda, et osamaksete arvutamiseks õigusraamistikus sätestatud metoodika on väga keeruline ja seab seetõttu ohtu nende täpsuse. Kriisilahendusnõukogu ei saa ka avaldada üksikasju krediidiasutuste osamaksete riskipõhise arvutamise kohta, kuna arvutused on üksteisega seotud ja sisaldavad krediidiasutuste kohta konfidentsiaalset infot. See mõjutab negatiivselt arvutuste läbipaistvust. |
| --- | --- |

18.

Ilma punktides 6–17 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et fondi osamaksete suuruse arvutavad krediidiasutuste poolt kriisilahendusnõukogule esitatud teabe põhjal riiklikud kriisilahendusasutused. Ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus ei sätesta aga teabe usaldusväärsuse tagamiseks vajalikku põhjalikku ja järjekindlat kontrolliraamistikku. Lisaks märgib kontrollikoda, et osamaksete arvutamiseks õigusraamistikus sätestatud metoodika on väga keeruline ja seab seetõttu ohtu nende täpsuse. Kriisilahendusnõukogu ei saa ka avaldada üksikasju krediidiasutuste osamaksete riskipõhise arvutamise kohta, kuna arvutused on üksteisega seotud ja sisaldavad krediidiasutuste kohta konfidentsiaalset infot. See mõjutab negatiivselt arvutuste läbipaistvust.

| 19. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

19.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

| 20. | Kriisilahendusnõukogu peaarvepidaja ei ole raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

20.

Kriisilahendusnõukogu peaarvepidaja ei ole raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud.

| 21. | Ühtse kriisilahendusmehhanismi määruse artikli 92 lõikes 4 pannakse kontrollikojale kohustus esitada aruanne, mis kajastab eelkõige tingimuslikke kohustusi (kas kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale), mis tekivad kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt kriisilahendusmehhanismi määruse kohaste ülesannete täitmisel. Kontrollikoda avaldab selle kohta eraldi aruande. |
| --- | --- |

21.

Ühtse kriisilahendusmehhanismi määruse artikli 92 lõikes 4 pannakse kontrollikojale kohustus esitada aruanne, mis kajastab eelkõige tingimuslikke kohustusi (kas kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale), mis tekivad kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt kriisilahendusmehhanismi määruse kohaste ülesannete täitmisel. Kontrollikoda avaldab selle kohta eraldi aruande.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

I osa (kriisilahendusnõukogu halduseelarve)

| 22. | Kasutatavate assigneeringute kasutusmäär oli üksnes 62 % (2015. aastal 67 %) ehk 35 miljonit eurot (2015. aastal 15 miljonit eurot). See tuleneb peamiselt kriisilahendusnõukogu tegevuse olemusest ja kehtivast õiguslikust eelarveraamistikust. Eelarve on mõeldud nii kriisilahendusnõukogu igapäevase tegevuse kui kriisilahendusjuhtumite haldamise rahastamiseks, ent 2016. aastal ühtegi juhtumit ei olnud. Kasutamata assigneeringute võrra vähendatakse krediidiasutuste tulevasi osamakseid. |
| --- | --- |

22.

Kasutatavate assigneeringute kasutusmäär oli üksnes 62 % (2015. aastal 67 %) ehk 35 miljonit eurot (2015. aastal 15 miljonit eurot). See tuleneb peamiselt kriisilahendusnõukogu tegevuse olemusest ja kehtivast õiguslikust eelarveraamistikust. Eelarve on mõeldud nii kriisilahendusnõukogu igapäevase tegevuse kui kriisilahendusjuhtumite haldamise rahastamiseks, ent 2016. aastal ühtegi juhtumit ei olnud. Kasutamata assigneeringute võrra vähendatakse krediidiasutuste tulevasi osamakseid.

| 23. | Eelarve II jaotisest (halduskulud) üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma oli 3,1 miljonit eurot ehk 35 % kõigist assigneeringutest (2015. aastal 3,3 miljonit eurot ehk 70 %). Need tulenevad peamiselt 2016. aastal allkirjastatud IT lepingutest (1,9 miljonit eurot) ja 2016. aastal osutatud turvateenustest, mille kohta arved olid veel laekumata ja maksmata (0,6 miljonit eurot). |
| --- | --- |

23.

Eelarve II jaotisest (halduskulud) üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma oli 3,1 miljonit eurot ehk 35 % kõigist assigneeringutest (2015. aastal 3,3 miljonit eurot ehk 70 %). Need tulenevad peamiselt 2016. aastal allkirjastatud IT lepingutest (1,9 miljonit eurot) ja 2016. aastal osutatud turvateenustest, mille kohta arved olid veel laekumata ja maksmata (0,6 miljonit eurot).

| 24. | Eelarve III jaotisest (tegevuskulud) üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma oli 5,3 miljonit eurot ehk 66 % kõigist assigneeringutest (2015. aastal 1,6 miljonit eurot ehk 40 %). Need puudutavad peamiselt Euroopa keskpanga osutatud teenuseid (1,9 miljonit eurot), õigusteenuseid (1,5 miljonit eurot) ja IT-lepinguid (1,3 miljonit eurot) mille eest tasutakse 2017. aastal. Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

24.

Eelarve III jaotisest (tegevuskulud) üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma oli 5,3 miljonit eurot ehk 66 % kõigist assigneeringutest (2015. aastal 1,6 miljonit eurot ehk 40 %). Need puudutavad peamiselt Euroopa keskpanga osutatud teenuseid (1,9 miljonit eurot), õigusteenuseid (1,5 miljonit eurot) ja IT-lepinguid (1,3 miljonit eurot) mille eest tasutakse 2017. aastal. Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 25. | Ajavahemikus juuli kuni oktoober 2016 võttis kriisilahendusnõukogu 2 miljoni euro eest kulukohustusi õigusteenuste ostmiseks, kuigi puudus vastav finantsotsus ning see ei põhinenud ei aasta tegevuskaval ega eelarvel. |
| --- | --- |

25.

Ajavahemikus juuli kuni oktoober 2016 võttis kriisilahendusnõukogu 2 miljoni euro eest kulukohustusi õigusteenuste ostmiseks, kuigi puudus vastav finantsotsus ning see ei põhinenud ei aasta tegevuskaval ega eelarvel.

II osa (fondi eelarve)

| 26. | Euroopa Keskpank rakendas kriisilahendusnõukogu hoiustele 2016. aastal negatiivset intressimäära, mistõttu maksis kriisilahendusnõukogu liikmesriikide keskpankadele 24 miljonit eurot negatiivset intressi. See vähendas tulevaste kriisilahendusjuhtumite lahendamiseks kasutatavate akumuleeritud osamaksete mahtu. |
| --- | --- |

26.

Euroopa Keskpank rakendas kriisilahendusnõukogu hoiustele 2016. aastal negatiivset intressimäära, mistõttu maksis kriisilahendusnõukogu liikmesriikide keskpankadele 24 miljonit eurot negatiivset intressi. See vähendas tulevaste kriisilahendusjuhtumite lahendamiseks kasutatavate akumuleeritud osamaksete mahtu.

MUUD KOMMENTAARID

| 27. | Kriisilahendusnõukogu peab kiirendama oma värbamismenetlusi, seadma kandidaatidele selged lävendid ning paremini määratlema valikukomisjoni liikmete rollid ja ülesanded. |
| --- | --- |

27.

Kriisilahendusnõukogu peab kiirendama oma värbamismenetlusi, seadma kandidaatidele selged lävendid ning paremini määratlema valikukomisjoni liikmete rollid ja ülesanded.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

1

(2)  Kriisilahendusnõukogu pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil srb.europa.eu.

2

(3)  Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte.

3

Allikas: kriisilahendusnõukogu edastatud andmed

Allikas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, finantspositsiooni aruannet, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

5

(6)  Kriisilahendusnõukogule 2016. aastal üle kantud fondi 2015. aasta osamaksete suuruse arvutasid riiklikud kriisilahendusasutused ning seetõttu kontrollikoda neid ei auditeerinud.

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaarid | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/ alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Kriisilahendusnõukogu alustas tegevust 2015. aastal ja lõi järk-järgult enda sisekontrolli keskkonna. Mitmed olulised protseduurid ja kontrollimehhanismid on aga veel kas koostamata, vastu võtmata või rakendamata (sh riskijuhtimise ja kontrollistrateegia, sisekontrollistandardid, sisekontrollisüsteemi usaldusväärse toimimise perioodiline hindamine ning pettustevastane strateegia). | Pooleli |
| 2015 | Kriisilahendusnõukogu eelarvet rahastatakse krediidiasutuste osamaksetest ja selle suurus oli 2015. aastal 22 miljonit eurot. Kulukohustustega seoti 67 % eelarvest ja sellest kasutati ära 45 %. Eelarve täitmise madala määra tõttu lõpetati aasta märkimisväärse eelarveülejäägiga summas 7,7  miljonit eurot. | E/K |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,6  miljonit eurot ehk 70,4  %. Ülekandmised puudutasid peamiselt 2015. aastal kriisilahendusnõukogu uute ruumide jaoks sõlmitud uusi lepinguid (nt IT-taristu, turvataristu ja kontoritehnika), kusjuures teenused ja kaubad ei olnud 2015. aasta lõpuks veel täies mahus osutatud/tarnitud või ei olnud nende eest veel arveid laekunud. | E/K |
| 2015 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 0,6  miljonit eurot ehk 40,3  %. Need ülekandmised puudutasid peamiselt konsultatsiooniteenuseid (osamaksete kogumise projekt), mida ei olnud 2015. aasta lõpuks veel täies mahus osutatud või ei olnud nende eest veel arveid laekunud. | E/K |
| 2015 | 2015. aastal sõlmis kriisilahendusnõukogu oma Brüsselis asuva uue peakorteri jaoks lepingu, mille minimaalne kehtivusaeg on 15 aastat ja kogumaht vähemalt 42,4  miljonit eurot. Hankemenetlus oli halvasti dokumenteeritud ja hanketeates määratletud asukoht piiras valiku Brüsseli ühe kõige kallima piirkonnaga ning välistas võimalikud soodsamad asukohad. | E/K |

Aasta

Kontrollikoja kommentaarid

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/ alustamata/ei kohaldata)

2015

Kriisilahendusnõukogu alustas tegevust 2015. aastal ja lõi järk-järgult enda sisekontrolli keskkonna. Mitmed olulised protseduurid ja kontrollimehhanismid on aga veel kas koostamata, vastu võtmata või rakendamata (sh riskijuhtimise ja kontrollistrateegia, sisekontrollistandardid, sisekontrollisüsteemi usaldusväärse toimimise perioodiline hindamine ning pettustevastane strateegia).

Pooleli

2015

Kriisilahendusnõukogu eelarvet rahastatakse krediidiasutuste osamaksetest ja selle suurus oli 2015. aastal 22 miljonit eurot. Kulukohustustega seoti 67 % eelarvest ja sellest kasutati ära 45 %. Eelarve täitmise madala määra tõttu lõpetati aasta märkimisväärse eelarveülejäägiga summas 7,7  miljonit eurot.

E/K

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,6  miljonit eurot ehk 70,4  %. Ülekandmised puudutasid peamiselt 2015. aastal kriisilahendusnõukogu uute ruumide jaoks sõlmitud uusi lepinguid (nt IT-taristu, turvataristu ja kontoritehnika), kusjuures teenused ja kaubad ei olnud 2015. aasta lõpuks veel täies mahus osutatud/tarnitud või ei olnud nende eest veel arveid laekunud.

E/K

2015

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 0,6  miljonit eurot ehk 40,3  %. Need ülekandmised puudutasid peamiselt konsultatsiooniteenuseid (osamaksete kogumise projekt), mida ei olnud 2015. aasta lõpuks veel täies mahus osutatud või ei olnud nende eest veel arveid laekunud.

E/K

2015

2015. aastal sõlmis kriisilahendusnõukogu oma Brüsselis asuva uue peakorteri jaoks lepingu, mille minimaalne kehtivusaeg on 15 aastat ja kogumaht vähemalt 42,4  miljonit eurot. Hankemenetlus oli halvasti dokumenteeritud ja hanketeates määratletud asukoht piiras valiku Brüsseli ühe kõige kallima piirkonnaga ning välistas võimalikud soodsamad asukohad.

E/K

---

AMETI VASTUS

| 18. | Kriisilahendusnõukogu märgib, et direktiivis 2014/59/EL ja ühtse kriisilahenduskorra määruses on sätestatud liikmesriikide kohustus luua asjakohane regulatiivne, raamatupidamis- ja aruandlusraamistik, et tagada muu hulgas maksete täpsus. Lisaks tuleneb valdav enamik arvutamiseks nõutavast teabest kohaldatavatest järelevalvelistest aruandlusnõuetest. Samuti on kriisilahendusnõukogu kehtestanud oma volituste piires mitu kaitsemeedet, et kontrollida krediidiasutuste esitatud andmete täpsust. Kuigi konfidentsiaalsuse küsimused mõjutavad arvutuse läbipaistvust, on arvutamismetoodika täiesti avalik ning kriisilahendusnõukogu esitas riiklikele kriisilahendusasutustele kõik üksikasjad, mida võib kooskõlas määrusega jagada. |
| --- | --- |

18.

Kriisilahendusnõukogu märgib, et direktiivis 2014/59/EL ja ühtse kriisilahenduskorra määruses on sätestatud liikmesriikide kohustus luua asjakohane regulatiivne, raamatupidamis- ja aruandlusraamistik, et tagada muu hulgas maksete täpsus. Lisaks tuleneb valdav enamik arvutamiseks nõutavast teabest kohaldatavatest järelevalvelistest aruandlusnõuetest. Samuti on kriisilahendusnõukogu kehtestanud oma volituste piires mitu kaitsemeedet, et kontrollida krediidiasutuste esitatud andmete täpsust. Kuigi konfidentsiaalsuse küsimused mõjutavad arvutuse läbipaistvust, on arvutamismetoodika täiesti avalik ning kriisilahendusnõukogu esitas riiklikele kriisilahendusasutustele kõik üksikasjad, mida võib kooskõlas määrusega jagada.

| 20. | Kriisilahendusnõukogu on märkusega nõus. Samas kui kriisilahendusnõukogu kasutab Euroopa Komisjoni raamatupidamissüsteemi, kavandati kriisilahendusnõukogu eripärad esmakordselt kinnitada 2017. aasta lõpus. Ent kuna kriisilahendusnõukogu käivitab uue süsteemi 2017. aasta neljandast kvartalist kuni 2018. aasta esimese kvartalini tehtud halduskulude osamaksete arvutamiseks ja nende kohta arvete esitamiseks, teostab ta tõhususe tagamiseks 2018. aasta esimeses pooles üheainsa kontrolli, mis hõlmab kõiki raamatupidamissüsteeme. |
| --- | --- |

20.

Kriisilahendusnõukogu on märkusega nõus. Samas kui kriisilahendusnõukogu kasutab Euroopa Komisjoni raamatupidamissüsteemi, kavandati kriisilahendusnõukogu eripärad esmakordselt kinnitada 2017. aasta lõpus. Ent kuna kriisilahendusnõukogu käivitab uue süsteemi 2017. aasta neljandast kvartalist kuni 2018. aasta esimese kvartalini tehtud halduskulude osamaksete arvutamiseks ja nende kohta arvete esitamiseks, teostab ta tõhususe tagamiseks 2018. aasta esimeses pooles üheainsa kontrolli, mis hõlmab kõiki raamatupidamissüsteeme.

| 22. | Kriisilahendusnõukogu nõustub, et kriisiohjemissiooniga kaasnevad probleemid ning võtab meetmeid eelarve täitmise aruannete läbipaistvuse suurendamiseks. 2017. aastal reformis kriisilahendusnõukogu oma eelarvestruktuuri, et selgelt eristada kavandatavaid ning ettenägematuid kulusid. See aitab paremini peegeldada, kuidas toimub eelarve täitmine nn tavapärase tegevuse korral ning kuidas toimub täitmine kriisiajaks kavandatud eelarve (erakorralise eelarve) korral. Uut struktuuri on juba kasutatud 2018. aasta eelarveprojekti puhul. |
| --- | --- |

22.

Kriisilahendusnõukogu nõustub, et kriisiohjemissiooniga kaasnevad probleemid ning võtab meetmeid eelarve täitmise aruannete läbipaistvuse suurendamiseks. 2017. aastal reformis kriisilahendusnõukogu oma eelarvestruktuuri, et selgelt eristada kavandatavaid ning ettenägematuid kulusid. See aitab paremini peegeldada, kuidas toimub eelarve täitmine nn tavapärase tegevuse korral ning kuidas toimub täitmine kriisiajaks kavandatud eelarve (erakorralise eelarve) korral. Uut struktuuri on juba kasutatud 2018. aasta eelarveprojekti puhul.

| 23. | Kriisilahendusnõukogu on märkusega nõus. Samas kui osa II jaotise kohastest maksetest sõltub mitme komisjoni talituse (infrastruktuuri- ja logistikaamet, sh julgeolekuteenistus, personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat jne) arveldustest, käivitati mitu IKT-projektide hankemenetlust alles aasta lõpupoole. Kriisilahendusnõukogu algusetapi tõttu ei olnud võimalik IKT-projekte eelarvetsükliga täielikult vastavusse viia. |
| --- | --- |

23.

Kriisilahendusnõukogu on märkusega nõus. Samas kui osa II jaotise kohastest maksetest sõltub mitme komisjoni talituse (infrastruktuuri- ja logistikaamet, sh julgeolekuteenistus, personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat jne) arveldustest, käivitati mitu IKT-projektide hankemenetlust alles aasta lõpupoole. Kriisilahendusnõukogu algusetapi tõttu ei olnud võimalik IKT-projekte eelarvetsükliga täielikult vastavusse viia.

| 24. | Euroopa Keskpank (EKP) saab oma range nn kulude tagasisaamise põhimõtte tõttu kriisilahendusnõukogule arveid esitada alles pärast iga aasta 31. detsembrit. See asjaolu muudab EKP osutatavate teenustega seotud assigneeringute ülekandmise vältimatuks.
  Õigusteenuste eest ülekantud summa vastab erakorralistele ja ettenägematutele kuludele, mis on seotud kriisilahenduse ja kohtuasjadega. Seda liiki kulude ülekandmine on eeldatav, ning seda tuleb lugeda otseselt seotuks osutatud teenuste eripära ja kriisilahendusnõukogu kriisiohjamise rolliga.
  Kriisilahendusnõukogu nõustub IT-lepingute kohase märkusega vastavalt 24. märkuse all esitatud vastusele. |
| --- | --- |

24.

Euroopa Keskpank (EKP) saab oma range nn kulude tagasisaamise põhimõtte tõttu kriisilahendusnõukogule arveid esitada alles pärast iga aasta 31. detsembrit. See asjaolu muudab EKP osutatavate teenustega seotud assigneeringute ülekandmise vältimatuks.

Õigusteenuste eest ülekantud summa vastab erakorralistele ja ettenägematutele kuludele, mis on seotud kriisilahenduse ja kohtuasjadega. Seda liiki kulude ülekandmine on eeldatav, ning seda tuleb lugeda otseselt seotuks osutatud teenuste eripära ja kriisilahendusnõukogu kriisiohjamise rolliga.

Kriisilahendusnõukogu nõustub IT-lepingute kohase märkusega vastavalt 24. märkuse all esitatud vastusele.

| 25. | Kriisilahendusnõukogu märgib, et kõik tegevuskulud kaeti finantsotsusega (iga-aastase tööprogrammi I lisa) kooskõlas kriisilahendusnõukogu finantsmäärusega. Samas tunnistab kriisilahendusnõukogu, et finantsotsuse raames kaetud tegevus ei vastanud hanke kaudu pakutud teenuste ulatusele. Kõnealused hankemenetlusega teenused hõlmasid fondiga seotud õiguskaitset, samas kui rahastamisotsusega eraldati eelarve kriisilahenduseks valmisoleku konsultatsioonidele. |
| --- | --- |

25.

Kriisilahendusnõukogu märgib, et kõik tegevuskulud kaeti finantsotsusega (iga-aastase tööprogrammi I lisa) kooskõlas kriisilahendusnõukogu finantsmäärusega. Samas tunnistab kriisilahendusnõukogu, et finantsotsuse raames kaetud tegevus ei vastanud hanke kaudu pakutud teenuste ulatusele. Kõnealused hankemenetlusega teenused hõlmasid fondiga seotud õiguskaitset, samas kui rahastamisotsusega eraldati eelarve kriisilahenduseks valmisoleku konsultatsioonidele.

| 26. | Kriisilahendusnõukogu võtab märkuse teadmiseks. Vaatamata eurosüsteemile esitatud taotlusele mitte kehtestada kriisilahendusnõukogule negatiivseid määrasid, kohaldati fondi keskpanga kontodele negatiivseid määrasid. Kriisilahendusnõukogu on korrapärasel hinnanud tähtajaliste hoiuste vormis sularahakontode alternatiive, kuid rahaliselt atraktiivseid alternatiive ei leitud. 2016. aasta septembris võttis kriisilahendusnõukogu vastu investeerimisstrateegia, mida rakendatakse järk-järgult. Kuid praegusi turutingimusi arvestades ei ole võimalik luua niisugust portfelli, mis tagab positiivse eeldatava tasuvuse vastuvõetaval riskitasemel ning täidab likviidsusvajadused. |
| --- | --- |

26.

Kriisilahendusnõukogu võtab märkuse teadmiseks. Vaatamata eurosüsteemile esitatud taotlusele mitte kehtestada kriisilahendusnõukogule negatiivseid määrasid, kohaldati fondi keskpanga kontodele negatiivseid määrasid. Kriisilahendusnõukogu on korrapärasel hinnanud tähtajaliste hoiuste vormis sularahakontode alternatiive, kuid rahaliselt atraktiivseid alternatiive ei leitud. 2016. aasta septembris võttis kriisilahendusnõukogu vastu investeerimisstrateegia, mida rakendatakse järk-järgult. Kuid praegusi turutingimusi arvestades ei ole võimalik luua niisugust portfelli, mis tagab positiivse eeldatava tasuvuse vastuvõetaval riskitasemel ning täidab likviidsusvajadused.

| 27. | Kriisilahendusnõukogu on märkusega nõus ning on juba võtnud meetmeid, et kõrvaldada puudujäägid 2017. aasta jooksul. Kriisilahendusnõukogu on koostanud ja rakendanud värbamisjuhendi, milles määratakse kindlaks valimiskomisjoni liikmete rollid ja vastutused ning mis sisaldab miinimumkünniste suuniseid. |
| --- | --- |

27.

Kriisilahendusnõukogu on märkusega nõus ning on juba võtnud meetmeid, et kõrvaldada puudujäägid 2017. aasta jooksul. Kriisilahendusnõukogu on koostanud ja rakendanud värbamisjuhendi, milles määratakse kindlaks valimiskomisjoni liikmete rollid ja vastutused ning mis sisaldab miinimumkünniste suuniseid.

---