# Službeni list C 405/29.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 405 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.29. studenoga 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 405

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.29. studenoga 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | 33. zasjedanje održano je u Saint Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017. godine. |
| 2017/C 405/01 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice održane u ponedjeljak 19. lipnja 2017. | 1 |
| 2017/C 405/02 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice održane u utorak 20. lipnja 2017. | 5 |
| 2017/C 405/03 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane — Zapisnik sa sjednice održane u srijedu 21. lipnja 2017. | 10 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

33. zasjedanje održano je u Saint Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017. godine.

2017/C 405/01

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice održane u ponedjeljak 19. lipnja 2017.

1

2017/C 405/02

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice održane u utorak 20. lipnja 2017.

5

2017/C 405/03

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane — Zapisnik sa sjednice održane u srijedu 21. lipnja 2017.

10

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Navedeni se postupak temelji na pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

KRATICE ZA NAZIVE ODBORA

| AFET | Odbor za vanjske poslove |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za međunarodnu trgovinu |
| BUDG | Odbor za proračune |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku |
| EMPL | Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja |
| ENVI | Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane |
| ITRE | Odbor za industriju, istraživanje i energetiku |
| IMCO | Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača |
| TRAN | Odbor za promet i turizam |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj |
| PECH | Odbor za ribarstvo |
| CULT | Odbor za kulturu i obrazovanje |
| JURI | Odbor za pravna pitanja |
| LIBE | Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove |
| AFCO | Odbor za ustavna pitanja |
| FEMM | Odbor za prava žena i jednakost spolova |
| PETI | Odbor za predstavke |
| DROI | Pododbor za ljudska prava |
| SEDE | Pododbor za sigurnost i obranu |

AFET

Odbor za vanjske poslove

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za međunarodnu trgovinu

BUDG

Odbor za proračune

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku

EMPL

Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja

ENVI

Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane

ITRE

Odbor za industriju, istraživanje i energetiku

IMCO

Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača

TRAN

Odbor za promet i turizam

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj

PECH

Odbor za ribarstvo

CULT

Odbor za kulturu i obrazovanje

JURI

Odbor za pravna pitanja

LIBE

Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove

AFCO

Odbor za ustavna pitanja

FEMM

Odbor za prava žena i jednakost spolova

PETI

Odbor za predstavke

DROI

Pododbor za ljudska prava

SEDE

Pododbor za sigurnost i obranu

KRATICE ZA NAZIVE KLUBOVA ZASTUPNIKA

| PPE | Klub zastupnika Europske pučke stranke (kršćanski demokrati) |
| --- | --- |
| S&D | Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu |
| ECR | Klub zastupnika Europskih konzervativaca i reformista |
| ALDE | Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu |
| GUE/NGL | Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice |
| Verts/ALE | Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza |
| EFDD | Klub zastupnika Europe slobode i direktne demokracije |
| NI | nezavisni zastupnici |

PPE

Klub zastupnika Europske pučke stranke (kršćanski demokrati)

S&D

Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu

ECR

Klub zastupnika Europskih konzervativaca i reformista

ALDE

Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu

GUE/NGL

Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice

Verts/ALE

Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza

EFDD

Klub zastupnika Europe slobode i direktne demokracije

NI

nezavisni zastupnici

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

33. zasjedanje održano je u Saint Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017. godine.

| 29.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 405/1

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE ODRŽANE U PONEDJELJAK 19. LIPNJA 2017.

(2017/C 405/01)

SADRŽAJ

| Svečana inauguracijska sjednica | 2 |
| --- | --- |

| Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine | 2 |
| --- | --- |

| Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Usvajanje dnevnog reda (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Usvajanje zapisnika s prethodnih dnevnih sjednica 32. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (SL C 170, 30.5.2017.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Priopćenja supredsjednikâ, uključujući odluke donesene na sjednici Predsjedništva 18. lipnja 2017. | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Nevena Mimice, povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Rasprava s Nevenom Mimicom, povjerenikom Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj – spontano javljanje za riječ | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Vrijeme za pitanja Komisiji | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Radnje koje je poduzela Komisija u vezi s rezolucijama usvojenim na 32. zasjedanju Zajedničke parlamentarne skupštine | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migracije: trenutačno stanje | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ZAPISNIK SA SJEDNICE ODRŽANE U PONEDJELJAK 19. LIPNJA 2017.

(Sjednica je započela u 11:00)

Svečana inauguracijska sjednica

Skupštini su se obratili:

Angelo Farrugia, predsjednik malteškog Zastupničkog doma, Mémounatou Ibrahima, vršiteljica dužnosti supredsjednika Zajedničke parlamentarne skupštine, Louis Michel, supredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine, i Marie-Louise Coleiro Preca, predsjednica Republike Malte.

(Sjednica je prekinuta u 12:20 i nastavljena u 15:18)

PREDSJEDATELJ: Louis MICHEL

supredsjednik

Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednik je pozdravio sve sudionike.

Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednik je priopćio da će popis članova Zajedničke parlamentarne skupštine koji su proslijedile vlasti država AKP-a i Europski parlament biti priložen zapisniku.

1.   Usvajanje dnevnog reda (AP102.196)

Govorili su: Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija), vršiteljica dužnosti supredsjednika Mémounatou Ibrahima, supredsjednik Louis Michel, Michael Gahler i Catherine Bearder.

Odluka: Glasovanje će se nastojati organizirati u srijedu 21. lipnja 2017. poslijepodne što je ranije moguće da bi se olakšao povratak članova. Tajništvo će pripremiti ažurirani nacrt dnevnog reda i programa rada sjednice koji se podnose Skupštini.

2.   Usvajanje zapisnika s prethodnih dnevnih sjednica 32. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (SL C 170, 30.5.2017.)

Zapisnici su usvojeni.

3.   Priopćenja supredsjednikâ, uključujući odluke donesene na sjednici Predsjedništva 18. lipnja 2017.

Supredsjednik je izvijestio o ishodima sjednice Predsjedništva održane 18. lipnja 2017.

Donesene su sljedeće odluke:

| (a) | stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća: | Odbor za politička pitanja







  — | odnosi između AKP-a i EU-a u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua: snažna parlamentarna dimenzija |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća:

Odbor za politička pitanja

—

odnosi između AKP-a i EU-a u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua: snažna parlamentarna dimenzija

| | Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu







  — | učinak nezakonite trgovine fitosanitarnim proizvodima, sjemenjem i drugim poljoprivrednim sirovinama na gospodarstvo zemalja AKP-a |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

—

učinak nezakonite trgovine fitosanitarnim proizvodima, sjemenjem i drugim poljoprivrednim sirovinama na gospodarstvo zemalja AKP-a

| | Odbor za socijalna pitanja i okoliš







  — | socijalne i ekološke posljedice urbanizacije, posebno u pogledu dobrog gospodarenja industrijskim i kućanskim otpadom u zemljama AKP-a. |
| --- | --- | --- |

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

—

socijalne i ekološke posljedice urbanizacije, posebno u pogledu dobrog gospodarenja industrijskim i kućanskim otpadom u zemljama AKP-a.

| (b) | potvrđeno je da će se 34. zasjedanje Zajedničke parlamentarne skupštine održati od 18. do 20. prosinca 2017. na Karibima. |
| --- | --- |

(b)

potvrđeno je da će se 34. zasjedanje Zajedničke parlamentarne skupštine održati od 18. do 20. prosinca 2017. na Karibima.

| (c) | 14. regionalna sjednica održat će se u Port Vili (Vanuatu) od 19. do 21. srpnja 2017. |
| --- | --- |

(c)

14. regionalna sjednica održat će se u Port Vili (Vanuatu) od 19. do 21. srpnja 2017.

| (d) | Zajednička parlamentarna skupština izdat će izjavu o klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

(d)

Zajednička parlamentarna skupština izdat će izjavu o klimatskim promjenama.

| (e) | nastojat će se promijeniti raspored sastanaka između sjednica, kako bi se sjednice Predsjedništva održale u srijedu poslijepodne, a sjednice odbora u četvrtak ujutro i poslijepodne. |
| --- | --- |

(e)

nastojat će se promijeniti raspored sastanaka između sjednica, kako bi se sjednice Predsjedništva održale u srijedu poslijepodne, a sjednice odbora u četvrtak ujutro i poslijepodne.

4.   Izjava Nevena Mimice, povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj

Neven Mimica, povjerenik Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj, u svojoj se izjavi usredotočio na novi Europski konsenzus o razvoju i predstojeći sastanak na vrhu Afrike i EU-a koji će se održati u Republici Côte d’Ivoire u studenome 2017. Kao i Program održivog razvoja do 2030., novi Europski konsenzus o razvoju strukturiran je oko pet prioriteta: ljudi, planet, blagostanje, mir i partnerstvo. Njime se ponovno naglašava da iskorjenjivanje siromaštva ostaje u srži razvojne politike EU-a i potvrđuje cilj izdvajanja 0,7 % BND-a za razvojnu pomoć do 2030. godine. U zajedničkoj komunikaciji o novom poticaju razvoja partnerstva između Afrike i EU-a izneseni su konkretni prijedlozi za plan za razdoblje 2018. – 2020.

5.   Rasprava s Nevenom Mimicom, povjerenikom Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj – spontano javljanje za riječ

Govorili su: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambija), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazi), Joseph Owona Kono (Kamerun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Gvineja), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambija), Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Clifford André (Sejšeli), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Adjedoue Weidou (Čad), Oumouri Mmadi Hassani (Komori) i Ben Abdallah Banda (Gana).

Tijekom razmjene mišljenja naglasak je bio stavljen na Europski plan za vanjska ulaganja i ulogu privatnog sektora u razvoju. Istaknuta je potreba za poboljšanjem poslovnog i investicijskog okruženja u ciljanim zemljama, kao i potreba za podrškom industrijalizaciji Afrike. Spomenuta je i uloga znanosti i tehnologije kao čimbenika rasta. Postavljena su brojna pitanja o sigurnosti/migracijama/razvoju. Ostala pitanja odnosila su se na postojeće sporazume o ribarstvu, ulogu žena u razvoju i specifične potrebe malih otoka. Raspravljalo se i o vezama između okvira suradnje nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua i predstojećeg sastanka na vrhu Afrike i EU-a.

Povjerenik Mimica odgovorio je na postavljena pitanja zastupnika prema postupku spontanog javljanja za riječ.

6.   Vrijeme za pitanja Komisiji

Komisiji je ukupno postavljeno 17 pitanja.

Komisija je prethodno pismeno odgovorila na pitanja. Povjerenik Mimica usmeno je odgovorio na dodatna pitanja koja se odnose na sljedeća prvotna pitanja:

| | usmeno pitanje br. 1 koje je postavio Oumouri Mmadi Hassani (Komori) o pogonu za preradu ribe u Komorima; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 1 koje je postavio Oumouri Mmadi Hassani (Komori) o pogonu za preradu ribe u Komorima;

| | usmeno pitanje br. 3 koje je postavio Norbert Neuser o provedbi sporazuma o gospodarskom partnerstvu; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 3 koje je postavio Norbert Neuser o provedbi sporazuma o gospodarskom partnerstvu;

| | usmeno pitanje br. 5 koje je postavila Cécile Kashetu Kyenge o financijskim sredstvima za migracijsku politiku; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 5 koje je postavila Cécile Kashetu Kyenge o financijskim sredstvima za migracijsku politiku;

| | usmeno pitanje br. 8 koje je postavila Maria Arena o provedbi obveza Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD); |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 8 koje je postavila Maria Arena o provedbi obveza Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD);

| | usmeno pitanje br. 12 koje je postavila Catherine Bearder o pokazateljima ICCWC-a; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 12 koje je postavila Catherine Bearder o pokazateljima ICCWC-a;

| | usmeno pitanje br. 15 koje je postavio Enrique Guerrero Salom o reproduktivnom zdravlju; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 15 koje je postavio Enrique Guerrero Salom o reproduktivnom zdravlju;

| | usmeno pitanje br. 16 koje je postavila Julie Ward o ulozi ulaganja privatnog sektora u borbi protiv gladi i pothranjenosti; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 16 koje je postavila Julie Ward o ulozi ulaganja privatnog sektora u borbi protiv gladi i pothranjenosti;

| | usmeno pitanje br. 17 koje je postavio Clifford André (Sejšeli) o pomorskoj sigurnosti na području Indijskog oceana. |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 17 koje je postavio Clifford André (Sejšeli) o pomorskoj sigurnosti na području Indijskog oceana.

Autori pitanja br. 6, 9, 10, 11 i 14 nisu imali dodatnih pitanja.

Autori pitanja br. 2, 4, 7 i 13 nisu bili prisutni.

7.   Radnje koje je poduzela Komisija u vezi s rezolucijama usvojenim na 32. zasjedanju Zajedničke parlamentarne skupštine

Povjerenik se osvrnuo na dokument iz popratne dokumentacije o radnjama koje su poduzele Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u vezi s rezolucijama koje je Zajednička parlamentarna skupština usvojila u Nairobiju (Kenija) u prosincu 2016.

Rasprava s Vincentom Cochetelom, posebnim izaslanikom za stanje u središnjem dijelu Sredozemlja pri Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR)

Vincent Cochetel, posebni izaslanik UNHCR-a za stanje u središnjem dijelu Sredozemlja, podsjetio je na razliku između izbjeglica i ekonomskih migranata. Trenutno je u svijetu 67 milijuna ljudi prisilno raseljeno. Na sredozemnoj ruti, situacija izbjeglica/migranata trenutačno zarobljenih u Libiji je katastrofalna, o čemu svjedoče izvješća o brojnim kršenjima ljudskih prava. Vincent Cochetel ustrajao je na potrebi da se zemljama podrijetla i tranzita osigura prilagođena pomoć kako bi se lakše mogle nositi sa svojim specifičnim situacijama. Potrebna je također suradnja na svim razinama kako bi se onemogućilo aktivnosti trgovaca ljudima, što trenutno nije slučaj.

Govorili su: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritreja), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambija), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Martina Werner, Uladi Mussa (Malavi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Prim Pujals Nolasco (Dominikanska Republika) i Domenico Rosa (Komisija).

Članovi su naglasili potrebu rješavanja temeljnih uzroka migracija, jer je siromaštvo i dalje jedan od čimbenika koji uzrokuje migracije. Neki su članovi podsjetili da migracije mogu biti pozitivne za sve, ako se njima dobro upravlja i ako se odvijaju u skladu s međunarodnim obvezama. Spomenuta je i fragmentirana narav Zajedničkog akcijskog plana iz Vallette i postavljena su pitanja o provedbi Kriznog uzajamnog fonda EU-a za Afriku. Izražena je zabrinutost u pogledu pregovora o nizu sporazuma o ponovnom prihvatu i pokušaja da se pitanje migracija stavi ispred razvojnih ciljeva.

Vincent Cochetel zaključio je raspravu.

Izlaganje Yvesa Somvillea, predsjednika Odbora za praćenje AKP-a, Europski gospodarski i socijalni odbor

Yves Somville, predsjednik Odbora za praćenje AKP-a, Europski gospodarski i socijalni odbor, održao je izlaganje o nedavnim i budućim aktivnostima Odbora za praćenje.

Govorio je: Halifa Sallah (Gambija).

Yves Somville odgovorio je na postavljena pitanja.

(Sjednica je završila u 18:35)

Mémounatou IBRAHIMA(v.d.)

Louis MICHEL

supredsjednici

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (točka 1.)

zamijenio ga je

Ciril STOKELJ(v.d.)

glavni sutajnici

---

| 29.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 405/5

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE ODRŽANE U UTORAK 20. LIPNJA 2017.

(2017/C 405/02)

Sadržaj

| 1. | Hitna tema br. 1: Sigurnosna situacija u regiji Sahela i Sahare | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Financiranje političkih stranaka u državama članicama AKP-a i EU-a | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Odbor za politička pitanja | 6 |
| --- | --- |

| Suizvjestitelji: Worlea Saywah Dunnah (Liberija) i Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Uloga sporta u obrazovanju i iskorjenjivanju siromaštva | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Odbor za socijalna pitanja i okoliš | 6 |
| --- | --- |

| Suizvjestitelji: Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija) i Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Rizik od pojave krajnje gladi i najteže humanitarne krize u povijesti | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Rasprava s Christosom Stylianidesom, povjerenikom Europske komisije za humanitarnu pomoć i upravljanje kriznim situacijama | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Usvajanje dnevnog reda | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Nekažnjavanje zločina protiv čovječnosti | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Usvajanje zapisnika sa sjednice održane u ponedjeljak 19. lipnja 2017. | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Poboljšanje učinkovitosti pomoći i razvoja u suradnji EU-a i AKP-a | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Hitna tema br. 2: Stanje u Burundiju | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Izvješće o Konferenciji mladih | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Izvješće o Forumu žena | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

ZAPISNIK SA SJEDNICE ODRŽANE U UTORAK 20. LIPNJA 2017.

(Sjednica je započela u 9:10)

PREDSJEDATELJICA: Mémounatou IBRAHIMA

vršiteljica dužnosti supredsjednika

1.   Hitna tema br. 1: Sigurnosna situacija u regiji Sahela i Sahare

Govorili su: Joaquin Tasso-Vilallonga (ESVD), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigerija), Halifa Sallah (Gambija), Adjedoue Weidou (Čad), Tadeusz Zwiefka i Cécile Kashetu Kyenge.

Većina je članova naglasila da je za rješavanje sigurnosne krize u regiji Sahela i području oko jezera Čad potrebno poduzeti kratkoročne i dugoročne mjere i usvojiti sveobuhvatni i koordinirani pristup, kombinirajući pojačane mjere protiv terorizma i stalnu diplomatsku i političku pozornost, istovremeno odgovarajući na hitne humanitarne potrebe. Rješavanje temeljnih uzroka zahtijeva poboljšanu dugoročnu suradnju utemeljenu na načelima razvojne učinkovitosti, s naglaskom na lokalnoj odgovornosti. Nekoliko je članova pozvalo Europsku uniju i međunarodnu zajednicu da pruže potporu okviru za suradnju zemalja skupine G5 Sahel koji su u prosincu 2014. uspostavile Burkina Faso, Čad, Mali, Mauritanija i Niger, istodobno priznajući pomoć koju Europa i međunarodna zajednica već pružaju. Nerazvijenost i klimatske promjene, kao i slabo upravljanje i kršenja ljudskih prava, potaknuli su sukobe koji sada dodatno ugrožavaju gospodarstvo, razvoj i stabilnost regije. Nekoliko je članova također istaknulo problem trgovine oružjem, drogom i ljudima te osudilo gubitak ljudskih života zbog sukoba i terorizma.

Odbor za politička pitanja

Suizvjestitelji: Worlea Saywah Dunnah (Liberija) i Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge i Worlea Saywah Dunnah (Liberija) predstavili su izvješće, naglasivši važnu ulogu političkih stranaka u posredovanju između građana i onih na vlasti te zagovarajući uspostavu dobrog i održivog financiranja.

Govorili su: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malavi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Sejšeli), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Surinam), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Čad) i Jacob Oulanyah (Uganda).

Većina se članova složila da su političke stranke bitna sastavnica demokratskog procesa i da članarine nisu dostatna sredstva za pokriće njihovih troškova djelovanja. U različitim zemljama AKP-a i EU-a primjenjuju se različiti pristupi kako bi se stvorili ravnopravni i pravedni konkurentski uvjeti za pristup vlasti. Čini se da je pitanje odobravanja javnih ili privatnih doprinosa manje važno od postavljanja jasnih i transparentnih pravila, jasnih kriterija, potpune transparentnosti i javnog objavljivanja računa te popisa donatora i njihovih kontakata s političkim strankama koje podržavaju. To bi trebalo ostvariti usporedno s učinkovitim i neovisnim sustavom nadzora i kažnjavanja.

Worlea Saywah Dunnah (Liberija) i Cécile Kashetu Kyenge zaključili su raspravu.

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Suizvjestitelji: Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija) i Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija) i Teresa Jimenez-Becerril Barrio predstavili su izvješće, istaknuvši činjenicu da sport pruža golem potencijal za razvoj, mir i međukulturalni dijalog. Naglasili su isto tako i važnost tjelesne aktivnosti u podučavanju vrijednosti kao što su timski duh, jednakost, disciplina, otpornost, uključenost, odgovornost, ustrajnost i poštovanje.

Govorili su: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreja), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Komisija) i Julie Ward.

Članovi su pozvali na uvođenje programa tjelesnog odgoja u škole i složili se da glavni sportski događaji, ako su pravilno organizirani i nadzirani, mogu pridonijeti promicanju zemlje domaćina na svjetskoj razini i otvaranju stabilnih i dobro plaćenih radnih mjesta. Naglašena je i važnost razmjene sportaša i trenera između država članica AKP-a i EU-a te potreba da se potakne sudjelovanja žena i djevojaka.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija) i Teresa Jimenez-Becerril Barrio zaključili su raspravu.

Rasprava s Christosom Stylianidesom, povjerenikom Europske komisije za humanitarnu pomoć i upravljanje kriznim situacijama

Christos Stylianides, povjerenik Europske komisije za humanitarnu pomoć i upravljanje kriznim situacijama, predstavio je pregled stanja u Jemenu, Somaliji, sjeveroistočnoj Nigeriji i Južnom Sudanu te spomenuo da postoji opasnost od izbijanja krize u drugim područjima. Naglasio je važnost Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a, međunarodne suradnje, dijaloga između zemalja i partnerstava između regionalnih institucija za rješavanje problema ove prirode. Unatoč njihovim specifičnostima, sve humanitarne krize imale su jedan zajednički čimbenik, odlučujuću ulogu čovjeka u pokretanju tih kriza koja je, nažalost, bila konstanta. Christos Stylianides također je naglasio važnost financijske potpore Europske unije, koja čini oko 27 % globalne humanitarne pomoći.

Govorili su: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller i Halifa Sallah (Gambija).

Neki su članovi govorili o kritičnim situacijama u svojim zemljama ili prijetnjama s kojima bi se njihove zemlje mogle suočiti. Naveli su sljedeće uzroke: klimatske promjene, loše upravljanje i vezu između humanitarnih kriza i sukoba. Pozvali su međunarodnu zajednicu, a posebno Europsku uniju, da udruže snage i poduzmu hitne i konkretne mjere u bliskoj suradnji sa svim relevantnim akterima i donatorima. Mnogi su članovi istaknuli da bi trebalo ojačati otpornost zemalja i stanovništva pogođenih krizom gladi.

Christos Stylianides odgovorio je na postavljena pitanja i zaključio raspravu.

(Sjednica je prekinuta u 13:18 i nastavljena u 15:12)

PREDSJEDATELJ: Louis Michel

supredsjednik

5.   Usvajanje dnevnog reda

Dnevni red usvojen je u obliku navedenom u ovom zapisniku.

Središnja rasprava sa Sidikijem Kabom, predsjednikom Skupštine država stranaka Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda

Sidiki Kaba, predsjednik Skupštine država stranaka Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda, naglasio je važnost sprečavanja nekažnjavanja kako bi se ojačala vladavina prava u korist svih građana i objasnio zašto su mnoge zemlje širom svijeta, uključujući i brojne afričke zemlje, poduprle osnivanje Međunarodnog kaznenog suda. Sud ima važnu ulogu u sprečavanju i odvraćanju, kao i kazneno pravo općenito.

Govorili su: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komori), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambija), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namibija), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Sejšeli), Jo Leinen, Phel Parkies (Južna Afrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabve) i Joaquin Tasso Vilallonga (ESVD).

Mnogi su članovi poduprli stajalište da je nekažnjavanje ne samo odraz nepoštovanja žrtava zločina protiv čovječnosti, nego služi i za perpetuiranje neodgovornog i nedemokratskog upravljanja te može ohrabriti neodgovorne čelnike na poticanje sukoba unutar zemalja i među njima. Izlaganje je također izazvalo snažne reakcije i optužbe protiv Međunarodnog kaznenog suda zbog njegove pristranosti i neuspjeha u rješavanju zloupotreba ljudskih prava za koja su odgovorne zapadne sile odnosno vlasti s ideologijom bjelačke nadmoći. Međutim, mnogi su se članovi složili da, iako je međunarodno pravosuđe daleko od savršenstva, predstavlja najbolju nadu za suzbijanje nekažnjavanja i rješavanje zločina kao što je genocid, kad nacionalna pravosudna tijela to ne čine. Članovi su također naglasili da je ratifikacija Rimskog statuta bila i ostala suverena odluka država.

Sidiki Kaba odgovorio je na postavljena pitanja i zaključio raspravu.

7.   Usvajanje zapisnika sa sjednice održane u ponedjeljak 19. lipnja 2017.

Zapisnik je usvojen.

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Suizvjestitelji: Sebastian C. Kopulande (Zambija) i Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambija) i Neoklis Sylikiotis predstavili su izvješće, naglasivši da bi razvojna pomoć trebala biti dodijeljena u obliku bespovratnih sredstava, a ne zajmova, te biti u skladu s ciljevima održivog razvoja i odgovarati potrebama zemalja primateljica.

Govorili su: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambija), Michel Kamano (Gvineja), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Sejšeli), Andre Misiekaba (Surinam), Adjedoue Weidou (Čad) i Domenico Rosa (Europska komisija).

Članovi su napomenuli da zemlje trebaju nastojati što prije postati neovisne o pomoći i da, iako pomoć može potaknuti razvoj, ostali čimbenici jednako su važni ili čak važniji, uključujući stabilne politike, odgovorno upravljanje i upravljanje resursima, kao i međunarodne vanjske čimbenike poput trgovinskih odnosa ili borbe protiv nezakonitih financijskih tokova.

Neki su članovi izrazili nezadovoljstvo zbog činjenice da mnoge države članice EU-a nisu poštovale svoju obvezu da izdvoje 0,7 % BND-a za razvojnu pomoć. Ostali su pak istaknuli da su EU i njegove države članice najveći donatori na svijetu. Razvojna bi pomoć trebala biti usmjerena prvenstveno na sektore koji pridonose rastu i konkurentnosti. Članovi su izrazili različita mišljenja o tome treba li razvojna pomoć biti uvjetovana suradnjom u području upravljanja migracijama i može li se razvojno financiranje koristiti za poboljšanje sigurnosti.

Sebastian C. Kopulande (Zambija) i Neoklis Sylikiotis zaključili su raspravu.

9.   Hitna tema br. 2: Stanje u Burundiju

Govorili su: Joaquin Tasso Vilallonga (ESVD), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritreja), Halifa Sallah (Gambija), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Phel Parkies (Južna Afrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamajka), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (ESVD) i Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Mnogi su se članovi složili da je situacija u Burundiju razlog za brigu, dok je predstavnik Burundija u detaljnom izlaganju objasnio da se situacija poboljšava. Nekoliko je članova izrazilo žaljenje zbog toga što nije postignut dogovor o kompromisnoj rezoluciji. Raspravljalo se također i o kontroverznim mišljenjima u pogledu zamrzavanja razvojne pomoći.

Predstavnici zemalja AKP-a i zastupnici EP-a pohvalili su napore susjednih zemalja koje su pružile pomoć i sklonište burundijskim izbjeglicama. Nekoliko njih osudilo je etničku podjelu, nepoštovanje temeljnih prava i zastrašivanje oporbenih skupina i medija. Neki su članovi zatražili slanje misije za utvrđivanje činjenica u Burundi, dok su drugi zaključili da je takva misija suvišna zahvaljujući opsežnim izvješćima međunarodnih organizacija koje su prisutne u Burundiju.

10.   Izvješće o Konferenciji mladih

Bora Kamwanya, iz Mreže mladih profesionalaca AKP-a, koji je dobio riječ iznimno uz suglasnost Skupštine, i Youssouf Goumaneh (Džibuti) podnijeli su izvješće i pohvalili inicijativu kao način za povećanje interesa i sudjelovanja mladih ljudi u suradnji AKP-a i EU-a. Između ostalog raspravljalo se o sljedećim temama: boljem pristupu mobilnosti mladih ljudi iz zemalja AKP-a u obliku pripravništva, edukaciji o klimatskim promjenama i mogućnostima za mlade poljoprivrednike u zemljama AKP-a.

Govorili su: Arne Lietz i Halifa Sallah (Gambija).

11.   Izvješće o Forumu žena

Maria Arena obavijestila je Skupštinu da je tema Foruma bila „Rodna problematika i migracije” i da su istaknute potrebe migrantica koje se često suočavaju s nasiljem, diskriminacijom i nedostatkom ekonomskih prilika.

Govorio je: Halifa Sallah (Gambija).

(Sjednica je završila u 19:21)

Mémounatou IBRAHIMA(v.d.)

Louis MICHEL

supredsjednici

Patrick I. GOMES

Za točke 7. do 11. zamijenio ga je

Léonard-Emile OGNIMBA(v. d.)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Za točke 1. do 4. zamijenio ga je

Ciril STOKELJ (v. d.)

glavni sutajnici

---

| 29.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 405/10

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA, S JEDNE STRANE, TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA, S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE ODRŽANE U SRIJEDU 21. LIPNJA 2017.

(2017/C 405/03)

SADRŽAJ

| 1. | Izvješće o 13. regionalnoj sjednici održanoj u Freetownu u Sijera Leoneu (zapadnoafrička regija) od 22. do 24. veljače 2017. – izvješće supredsjednikâ | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izjava Abrahama Tekestea, ministra financija i gospodarske suradnje Etiopije i trenutačnog predsjedatelja Vijeća AKP-a | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Izjava Carmela Abele, ministra vanjskih poslova i promicanja trgovine Malte, trenutačnog predsjedatelja Vijećem EU-a | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Vrijeme za pitanja Vijeću | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Rasprava s Vijećem – spontano javljanje za riječ | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kultura kao pokretač gospodarskog rasta | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kratka izvješća s radionica – spontano javljanje za riječ | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Usvajanje zapisnika sa sjednice održane u utorak 20. lipnja 2017. | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Glasovanje o nacrtu izjave | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Razno | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Usvajanje zapisnika sa sjednice održane u utorak 20. lipnja 2017. | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Datum i mjesto 34. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| PRILOG I. | ABECEDNI POPIS ČLANOVA ZAJEDNIČKE PARLAMENTARNE SKUPŠTINE | 16 |
| --- | --- | --- |

PRILOG I.

| PRILOG II. | POPIS NAZOČNIH NA SJEDNICI ODRŽANOJ OD 19. DO 21. LIPNJA 2017. U ST. JULIAN’SU (MALTA) | 20 |
| --- | --- | --- |

PRILOG II.

| PRILOG III. | USVOJENI TEKSTOVI | 23 |
| --- | --- | --- |

PRILOG III.

| Rezolucija o financiranju političkih stranaka u državama članicama AKP-a i EU-a | 23 |
| --- | --- |

| Rezolucija o poboljšanju učinkovitosti pomoći i razvoja u suradnji EU-a i AKP-a | 27 |
| --- | --- |

| Rezolucija o ulozi sporta u obrazovanju i iskorjenjivanju siromaštva | 32 |
| --- | --- |

| Rezolucija o sigurnosnoj situaciji u regiji Sahela i Sahare | 38 |
| --- | --- |

| Deklaracija o klimatskim promjenama | 43 |
| --- | --- |

ZAPISNIK SA SJEDNICE ODRŽANE U SRIJEDU 21. lipnja 2017.

(Sjednica je započela u 9:45)

PREDSJEDATELJICA: Mémounatou IBRAHIMA

vršiteljica dužnosti supredsjednika

1.   Izvješće o 13. regionalnoj sjednici održanoj u Freetownu u Sijera Leoneu (zapadnoafrička regija) od 22. do 24. veljače 2017. – izvješće supredsjednikâ

Vršiteljica dužnosti supredsjednika Cécile Kashetu Kyenge podnijela je usmeno izvješće o 13. regionalnoj sjednici i pritom navela glavna pitanja o kojima se raspravljalo.

Govorili su: Halifa Sallah (Gambija), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sijera Leone), Mario Saiegh (Gvineja Bisau) i Cécile Kashetu Kyenge

Rasprava je, između ostalog, bila usmjerena na napredak ostvaren u području dobrog upravljanja u zapadnoafričkoj regiji, trenutačnu sigurnosnu situaciju i potrebu za ulaganjima u gospodarstvo radi smanjenja prekomjernih migracija. Članovi su također raspravljali i o niskoj razini sudjelovanja žena na toj regionalnoj sjednici.

2.   Izjava Abrahama Tekestea, ministra financija i gospodarske suradnje Etiopije i trenutačnog predsjedatelja Vijeća AKP-a

Abraham Tekeste, ministar financija i gospodarske suradnje Etiopije i trenutačni predsjedatelj Vijeća AKP-a, ponovno je potvrdio predanost Etiopije postizanju ciljeva partnerstva AKP-a i EU-a. Zemlje AKP-a žele uspostaviti partnerstvo za razdoblje nakon 2020. na osnovi pravno obvezujućeg sporazuma kojim bi se potaknula gospodarska preobrazba zemalja AKP-a i koji bi se temeljio na industrijalizaciji, brizi za okoliš, inovacijama i modernizaciji. Također je naglasio da bi odgovarajući financijski okvir za razvojnu suradnju trebao biti dio budućeg sporazuma.

3.   Izjava Carmela Abele, ministra vanjskih poslova i promicanja trgovine Malte, trenutačnog predsjedatelja Vijećem EU-a

Carmelo Abela, ministar vanjskih poslova i promicanja trgovine Malte, upozorio je na postojeće izolacionističke i nacionalističke tendencije koje ugrožavaju multilateralnu suradnju. Pozvao je na promicanje globalnog poretka utemeljenog na vladavini prava, ljudskim pravima i demokraciji. Pohvalio je novi Europski konsenzus o razvoju koji u središte europske strategije za razvoj stavlja ciljeve održivog razvoja. Izvijestio je zastupnike o razvoju europske sigurnosne i obrambene strategije i pozdravio afričke napore za stvaranje regionalne sigurnosne politike. Carmelo Abela podsjetio je Skupštinu na važnost provedbe partnerskog okvira za migracije iz Vallette, osobito promicanjem načela solidarnosti. Na temelju Akcijskog plana iz Vallette, EU je osnovao Krizni uzajamni fond za Afriku, koji trenutačno financira provedbu 116 programa u ukupnoj vrijednosti od 1 889 milijuna eura.

Govorili su: Halifa Sallah (Gambija), Ana Rita Sithole (Mozambik), Worlea Saywah Dunnah (Liberija) i Ben Abdallah Banda (Gana)

4.   Vrijeme za pitanja Vijeću

Vijeću AKP-a postavljeno je 5 pitanja, a njih 8 postavljeno je Vijeću EU-a.

Abraham Tekeste odgovorio je u ime Vijeća AKP-a na sljedeća pitanja i dodatna pitanja:

| | Pitanje br. 4 koje je postavila Lídia Senra Rodríguez o rudarskoj koncesiji u Bismarckovom moru. |
| --- | --- |

Pitanje br. 4 koje je postavila Lídia Senra Rodríguez o rudarskoj koncesiji u Bismarckovom moru.

Na sljedeća pitanja je odgovoreno, ali nisu uslijedila dodatna pitanja:

| | Pitanje br. 2 koje je postavila Cécile Kashetu Kyenge o situaciji u kojoj se nalaze jemenske izbjeglice u Džibutiju. |
| --- | --- |

Pitanje br. 2 koje je postavila Cécile Kashetu Kyenge o situaciji u kojoj se nalaze jemenske izbjeglice u Džibutiju.

| | Pitanje br. 3 koje je postavila Marielle de Sarnez (zamijenila ju je Nathalie Griesbeck) o plavom gospodarstvu. |
| --- | --- |

Pitanje br. 3 koje je postavila Marielle de Sarnez (zamijenila ju je Nathalie Griesbeck) o plavom gospodarstvu.

| | Pitanje br. 5 koje je postavila Nathalie Griesbeck o suši i gladi u istočnoj Africi. |
| --- | --- |

Pitanje br. 5 koje je postavila Nathalie Griesbeck o suši i gladi u istočnoj Africi.

Autor pitanja br. 1 nije bio prisutan.

Carmelo Abela odgovorio je u ime Vijeća EU-a na sljedeća pitanja i dodatna pitanja:

| | Pitanje br. 9 koje je postavio Clifford André (Sejšeli) o pomorskom piratstvu. |
| --- | --- |

Pitanje br. 9 koje je postavio Clifford André (Sejšeli) o pomorskom piratstvu.

| | Pitanje br. 11 koje je postavila Catherine Bearder o Akcijskom planu EU-a za divlju floru i faunu. |
| --- | --- |

Pitanje br. 11 koje je postavila Catherine Bearder o Akcijskom planu EU-a za divlju floru i faunu.

| | Pitanje br. 12 koje je postavila Lídia Senra Rodríguez o rudarskoj koncesiji u Bismarckovom moru. |
| --- | --- |

Pitanje br. 12 koje je postavila Lídia Senra Rodríguez o rudarskoj koncesiji u Bismarckovom moru.

Na sljedeća pitanja je odgovoreno, ali nisu uslijedila dodatna pitanja:

| | Pitanje br. 6 koje je postavila Cécile Kashetu Kyenge o situaciji u kojoj se nalaze jemenske izbjeglice u Džibutiju. |
| --- | --- |

Pitanje br. 6 koje je postavila Cécile Kashetu Kyenge o situaciji u kojoj se nalaze jemenske izbjeglice u Džibutiju.

| | Pitanje br. 8 koje je postavila Nathalie Griesbeck o suši i gladi u istočnoj Africi. |
| --- | --- |

Pitanje br. 8 koje je postavila Nathalie Griesbeck o suši i gladi u istočnoj Africi.

| | Pitanje br. 10 koje je postavila Marielle de Sarnez (zamijenila ju je Nathalie Griesbeck) o plavom gospodarstvu. |
| --- | --- |

Pitanje br. 10 koje je postavila Marielle de Sarnez (zamijenila ju je Nathalie Griesbeck) o plavom gospodarstvu.

| | Pitanje br. 13 koje je postavio Tesfaye Daba (Etiopija) o paternalističkim tendencijama nekih zastupnika u Europskom parlamentu. |
| --- | --- |

Pitanje br. 13 koje je postavio Tesfaye Daba (Etiopija) o paternalističkim tendencijama nekih zastupnika u Europskom parlamentu.

Autor pitanja br. 7 nije bio prisutan.

5.   Rasprava s Vijećem – spontano javljanje za riječ

Govorili su: Mohamed Youssof Goumaneh (Džibuti), Halifa Sallah (Gambija), Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Adjedoue Weidou (Čad), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauritanija) i Jacob Oulanyah (Uganda).

Zastupnici su se usredotočili na teme kao što su migracije i razvojna suradnja, uključenost mladih i žena u proces donošenja odluka, uključujući i sudjelovanje žena na Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini, ali i specifičnija pitanja poput ribarstva u Republici Côte d’Ivoire i financiranja zemalja skupine G5 Sahel.

6.   Kultura kao pokretač gospodarskog rasta

Rasprava s Carmelom Abelom, ministrom vanjskih poslova i promicanja trgovine Malte

Carmelo Abela, malteški ministar vanjskih poslova i promicanja trgovine, napomenuo je da je danas, početkom 21. stoljeća, rast sve više ovisan o alternativnim čimbenicima, uključujući kulturu. Dao je vrlo pozitivan opis malteškog iskustva kulturnog razvoja, kulturne politike i doprinosa kulture ostatku državnog gospodarstva. Četiri sastavnice kulturnog sektora – baština, umjetnost, dizajn i interdisciplinarne aktivnosti – imale su veću bruto dodanu vrijednost od građevinskog sektora. Ministar je također pohvalio politiku pametne specijalizacije koja se primjenjuje na Malti za poticanje gospodarskog rasta.

Govorili su: Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Džibuti), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka i Louis-Joseph Manscour.

Članovi su jednoglasno potvrdili ulogu i značaj kulture u poticanju gospodarske aktivnosti, ali i kao čimbenika identiteta i socijalne kohezije. Istaknuli su sinergije između kulturnog te obrazovnog i zdravstvenog sektora, čime se jača uloga kulturnog sektora u poticanju gospodarstva u cjelini. Neki su članovi govorili o prijetnji koju predstavlja globalizirana kultura. Drugi su svjedočili o ekonomskoj i društvenoj učinkovitosti kulture na lokalnoj razini, posebno u gradovima. Naglasili su da je potrebna politička volja kako bi kultura postala politički prioritet i kako bi se tom sektoru dodijelila nužna sredstva.

Carmelo Abela zaključio je raspravu.

7.   Kratka izvješća s radionica – spontano javljanje za riječ

Cécile Kashetu Kyenge (koja je zamijenila Enriquea Guerrera Saloma) podnijela je sažeto izvješće o radionici na temu „Malta kao humanitarno središte”. Članovi su u okviru radionice posjetili sjedište Europskog potpornog ureda za azil, agencije EU-a zadužene za praćenje nesmetanog i učinkovitog rješavanja zahtjeva za azil u državama članicama EU-a i za pružanje pravne pomoći i savjetovanja migrantima. Poslušali su informativna izlaganja o situaciji u kojoj se nalaze migranti i nezakonitom prijevozu istih preko Sredozemnog mora. Također, obaviješteni su i o pregovorima za stvaranje punopravne Agencije Europske unije za azil.

Phel Parkies (Južna Afrika) podnio je usmeno izvješće o radionici na temu „Malta kao središte rasta i uspješnog ulaganja u znanje”. Članovi su posjetili Malta Life Science Park. Osnovan 2004. godine i sufinanciran od strane Europskog fonda za regionalni razvoj u iznosu od 30 milijuna eura za tekuće financijsko razdoblje, Malta Life Science Park nudi međunarodnu platformu za inovacije te istraživanje i razvoj u području prirodnih znanosti. Osobito je važan projekt Malta Digital Hub u području programske opreme za obradu slika i istraživanja u pogledu stanične terapije i genomike.

Govorio je: Halifa Sallah (Gambija).

8.   Usvajanje zapisnika sa sjednice održane u utorak 20. lipnja 2017.

Govorili su: Sebastian Kopulande (Zambija), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazi).

Članovi su zatražili izmjene zapisnika.

(Sjednica je prekinuta u 12:55 i nastavljena u 14:00)

PREDSJEDATELJ: Louis MICHEL

9.   Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora

Supredsjednik je podsjetio Skupštinu na postupak glasovanja.

| — | Financiranje političkih stranaka u državama članicama AKP-a i EU-a (AKP-EU/102.286/17/fin) |
| --- | --- |

—

Financiranje političkih stranaka u državama članicama AKP-a i EU-a (AKP-EU/102.286/17/fin)

Odbor za politička pitanja

Izvješće Worlee Saywaha Dunnaha (Liberija) i Cécile Kashetu Kyenge

Prihvaćeni amandmani: am. 1, 4, 6, 9, 13 i 17 (prvi dio)

Odbijeni amandmani: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (drugi dio) i 18

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje o amandmanima 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 i 18.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima za amandman 17 i odvojeno glasovanje o drugom dijelu tog amandmana.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima za uvodnu izjavu A i odvojeno glasovanje o drugom dijelu tog amandmana. Prvi dio je usvojen.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima za uvodnu izjavu B i odvojeno glasovanje o drugom dijelu tog amandmana.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima za uvodnu izjavu D i odvojeno glasovanje o drugom dijelu tog amandmana. Prvi dio je usvojen.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima za uvodnu izjavu K i odvojeno glasovanje o drugom i trećem dijelu tog amandmana. Prvi dio je usvojen.

Klubovi zastupnika EPP-a i S&D-a zatražili su glasovanje po dijelovima za uvodnu izjavu R i odvojeno glasovanje o drugom dijelu tog amandmana. Prvi dio je usvojen.

Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku s 56 glasova za i 1 suzdržanim.

| — | Poboljšanje učinkovitosti pomoći i razvoja u suradnji EU-a i AKP-a (AKP-EU/102.276/17/fin) |
| --- | --- |

—

Poboljšanje učinkovitosti pomoći i razvoja u suradnji EU-a i AKP-a (AKP-EU/102.276/17/fin)

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Izvješće su sastavili Sebastian C. Kopulande (Zambija) i Neoklis Sylikiotis

Prihvaćeni amandmani: 1 i 3

Odbijeni amandmani: 2 i 4

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje o stavku 4. Stavak 4. je odbijen.

Klub zastupnika GUE/NGL-a zatražio je odvojeno glasovanje o amandmanu 3.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje o stavku 16. Usvojeni su prvi i treći dio stavka 16. Drugi dio stavka 16. je odbijen.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje za uvodnu izjavu J. Uvodna izjava J je odbijena.

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje za uvodnu izjavu L. Uvodna izjava L je odbijena.

Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku s 50 glasova za i 5 protiv.

| — | Uloga sporta u obrazovanju i iskorjenjivanju siromaštva (AKP-EU/102.279/17/fin) |
| --- | --- |

—

Uloga sporta u obrazovanju i iskorjenjivanju siromaštva (AKP-EU/102.279/17/fin)

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Izvješće su sastavili Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija) i Teresa Jiménez-Becerril Barrio

Prihvaćeni amandmani: 2, 4 i 5

Odbijeni amandmani: 1, 6 i 7

Povučeni amandmani: 3

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

10.   Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija

| — | Rezolucija o sigurnosnoj situaciji u regiji Sahela i Sahare (AP/102.293/17/kompr.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija o sigurnosnoj situaciji u regiji Sahela i Sahare (AP/102.293/17/kompr.)

Prihvaćeni amandmani: 1, 2, 3, 4, 5, i usmeni amandman 1

Odbijeni amandmani: 6, 7, 8 i 9

Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje o amandmanima 6, 7 i 8.

Rezolucija je usvojena u izmijenjenom obliku sa 65 glasova za i 2 protiv.

| — | Stanje u Burundiju (AKP-EU/102.294/17) |
| --- | --- |

—

Stanje u Burundiju (AKP-EU/102.294/17)

Glasovalo se o kompromisnom prijedlogu rezolucije klubova zastupnika EPP-a, S&D-a, ECR-a, ALDE-a, Verts/ALE-a i EFDD-a.

Zatraženo je tajno glasovanje o kompromisnom prijedlogu rezolucije klubova zastupnika EPP-a, S&D-a, ECR-a, ALDE-a, Verts/ALE-a i EFDD-a. Također, zatraženo je i odvojeno glasovanje o konačnom glasovanju.

Supredsjednik je podsjetio Skupštinu na postupak glasovanja.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerun) i Ashneel Sudhakar (Fidži) odabrani su ždrijebom za brojenje tajnih glasova.

PREDSJEDATELJICA: Cécile Kashetu KYENGE

Rezolucija je odbijena.

Zatraženo je odvojeno glasovanje o konačnom glasovanju o rezoluciji Kluba zastupnika GUE/NGL-a. Rezolucija je odbijena.

Fitz Jackson (Jamajka) istaknuo je da povlačenje rezolucije koju su podnijeli Burundi i Južna Afrika treba promatrati kao odraz predanosti skupine država AKP-a i EU-a procesu pomirenja u Burundiju.

11.   Glasovanje o nacrtu izjave

Izjava o klimatskim promjenama usvojena je aklamacijom.

12.   Razno

Govorili su: Abdikadir Omar Aden (Kenija), vršiteljica dužnosti supredsjednika Cecile Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Južna Afrika) i Halifa Sallaha (Gambija).

Govornici su zahvalili Skupštini što je Keniji pružila priliku da bude domaćin 32. zasjedanja koje se održalo u prosincu 2016. u Nairobiju. Izrazili su žaljenje zbog incidenta između supredsjednika i predstavnika Burundija koji se dogodio na 33. zasjedanju, tijekom rasprave o hitnom prijedlogu za rezoluciju o stanju u Burundiju, i zatražili su od članova da vode rasprave u duhu uzajamnog poštovanja, uz potpuno poštovanje Poslovnika i u cilju postizanja javnog dobra. Također su zatražili od EU-a da pridonese pronalasku mirnog rješenja političke krize u Venezueli.

Price Cyprien (Haiti) priopćio je Skupštini da njegova zemlja želi biti domaćin 34. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine koje će se održati u prosincu 2017. Supredsjednici su od nadležnih vlasti Haitija zatražili da pripreme ponudu u pisanom obliku.

13.   Usvajanje zapisnika sa sjednice održane u utorak 20. lipnja 2017.

Zapisnik je usvojen u izmijenjenom obliku.

14.   Datum i mjesto 34. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine

34. zasjedanje Zajedničke parlamentarne skupštine održat će se na Karibima od 18. do 20. prosinca 2017.

Supredsjednica se zahvalila malteškim vlastima na uspješnoj organizaciji sjednice, a članovima i sutajnicima na njihovu doprinosu.

(Sjednica je završila u 15:30)

Mémounatou IBRAHIMA (v.d.)

Louis MICHEL

Od točke 10. zamijenila ga je

Cécile Kashetu KYENGE (v. d.)

supredsjednici

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

PRILOG I.

ABECEDNI POPIS ČLANOVA ZAJEDNIČKE PARLAMENTARNE SKUPŠTINE

| Predstavnici AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), v.d. supredsjednika | MICHEL, supredsjednik |
| ANGOLA
  ANTIGVA I BARBUDA
  BAHAMI
  BARBADOS (potpredsjednik)
  BELIZE
  BENIN
  BOCVANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KABO VERDE
  SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA
  ČAD (potpredsjednik)
  KOMORI
  KONGO (Demokratska Republika) (potpredsjednik)
  KONGO (Republika)
  COOKOVI OTOCI
  CÔTE D’IVOIRE
  DŽIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  EKVATORSKA GVINEJA (*1)

  ERITREJA (potpredsjednik)
  ETIOPIJA
  FIDŽI (potpredsjednik)
  GABON
  GAMBIJA
  GANA
  GRENADA
  GVINEJA
  GVINEJA BISAU
  GVAJANA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBERIJA
  MADAGASKAR
  MALAVI
  MALI
  MARŠALOVI OTOCI (Republika)
  MAURITANIJA
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJA (Savezna Država)
  MOZAMBIK (potpredsjednik)
  NAMIBIJA (potpredsjednik)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIJA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUANDA
  SVETI KRISTOFOR I NEVIS
  SVETA LUCIJA
  SVETI VINCENT I GRENADINI
  SAMOA (potpredsjednik)
  SVETI TOMA I PRINSIPE
  SENEGAL
  SEJŠELI
  SIJERA LEONE (potpredsjednik)
  SALOMONOVI OTOCI
  SOMALIJA (potpredsjednica)
  JUŽNA AFRIKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (potpredsjednik)
  SVAZI
  TANZANIJA
  TIMOR-LESTE
  TOGO (potpredsjednica)
  TONGA
  TRINIDAD I TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (potpredsjednik)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (potpredsjednik)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (potpredsjednik)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (potpredsjednica)
  LÓPEZ AGUILAR (potpredsjednik)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (potpredsjednik)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (potpredsjednik)
  MUSSOLINI
  NART (potpredsjednik)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (potpredsjednik)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (potpredsjednik)
  RIVASI (potpredsjednica)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (potpredsjednica)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

Predstavnici AKP-a

Zastupnici u EP-u

IBRAHIMA (TOGO), v.d. supredsjednika

MICHEL, supredsjednik

ANGOLA

ANTIGVA I BARBUDA

BAHAMI

BARBADOS (potpredsjednik)

BELIZE

BENIN

BOCVANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KABO VERDE

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

ČAD (potpredsjednik)

KOMORI

KONGO (Demokratska Republika) (potpredsjednik)

KONGO (Republika)

COOKOVI OTOCI

CÔTE D’IVOIRE

DŽIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

EKVATORSKA GVINEJA (*1)

ERITREJA (potpredsjednik)

ETIOPIJA

FIDŽI (potpredsjednik)

GABON

GAMBIJA

GANA

GRENADA

GVINEJA

GVINEJA BISAU

GVAJANA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBERIJA

MADAGASKAR

MALAVI

MALI

MARŠALOVI OTOCI (Republika)

MAURITANIJA

MAURICIJUS

MIKRONEZIJA (Savezna Država)

MOZAMBIK (potpredsjednik)

NAMIBIJA (potpredsjednik)

NAURU

NIGER

NIGERIJA

NIUE

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDA

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

SVETA LUCIJA

SVETI VINCENT I GRENADINI

SAMOA (potpredsjednik)

SVETI TOMA I PRINSIPE

SENEGAL

SEJŠELI

SIJERA LEONE (potpredsjednik)

SALOMONOVI OTOCI

SOMALIJA (potpredsjednica)

JUŽNA AFRIKA

SUDAN (*1)

SURINAM (potpredsjednik)

SVAZI

TANZANIJA

TIMOR-LESTE

TOGO (potpredsjednica)

TONGA

TRINIDAD I TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (potpredsjednik)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (potpredsjednik)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (potpredsjednik)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (potpredsjednica)

LÓPEZ AGUILAR (potpredsjednik)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (potpredsjednik)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (potpredsjednik)

MUSSOLINI

NART (potpredsjednik)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (potpredsjednik)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (potpredsjednik)

RIVASI (potpredsjednica)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (potpredsjednica)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČKA PITANJA

| Predstavnici AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| LOBOGNON (CÔTE D’IVOIRE), supredsjednik
  KABINDA NGOY (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO), potpredsjednik
  SUDHAKAR (FIDŽI), potpredsjednik | GOERENS, supredsjednik
  ZELLER, potpredsjednik
  GUERRERO SALOM, potpredsjednik |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOCVANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (KAMERUN)
  SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA
  GOUMANEH (DŽIBUTI)
  ETIOPIJA
  GVAJANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAJKA
  KIRIBATI
  LIBERIJA
  MALI
  MARŠALOVI OTOCI
  NAURU
  SVETI VINCENT I GRENADINI
  TOUM (SUDAN (*2))
  ACKSON (TANZANIJA)
  TIMOR-LESTE
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Predstavnici AKP-a

Zastupnici u EP-u

LOBOGNON (CÔTE D’IVOIRE), supredsjednik

KABINDA NGOY (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO), potpredsjednik

SUDHAKAR (FIDŽI), potpredsjednik

GOERENS, supredsjednik

ZELLER, potpredsjednik

GUERRERO SALOM, potpredsjednik

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOCVANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (KAMERUN)

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

GOUMANEH (DŽIBUTI)

ETIOPIJA

GVAJANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAJKA

KIRIBATI

LIBERIJA

MALI

MARŠALOVI OTOCI

NAURU

SVETI VINCENT I GRENADINI

TOUM (SUDAN (*2))

ACKSON (TANZANIJA)

TIMOR-LESTE

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABVE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCIJE I TRGOVINU

| Predstavnici AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| LABOSO (KENIJA, supredsjednica) | FERRARA, supredsjednica
  ESTARÀS FERRAGUT, potpredsjednica
  MANSCOUR, potpredsjednik |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  KABO VERDE
  OUMOURI (KOMORI)
  EKVATORSKA GVINEJA (*3)

  GABON
  KAMANO (GVINEJA)
  GVINEJA BISAU
  SEKATLE (LESOTO)
  JHUGROO (MAURICIJUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NIGERIJA
  NIUE
  KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)
  MENGA (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SVETA LUCIJA)
  RAINHO (SVETI TOMA I PRINSIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONOVI OTOCI
  FISH MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  SVETI KRISTOFOR I NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD I TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

Predstavnici AKP-a

Zastupnici u EP-u

LABOSO (KENIJA, supredsjednica)

FERRARA, supredsjednica

ESTARÀS FERRAGUT, potpredsjednica

MANSCOUR, potpredsjednik

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

KABO VERDE

OUMOURI (KOMORI)

EKVATORSKA GVINEJA (*3)

GABON

KAMANO (GVINEJA)

GVINEJA BISAU

SEKATLE (LESOTO)

JHUGROO (MAURICIJUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

NIGERIJA

NIUE

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

MENGA (DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SVETA LUCIJA)

RAINHO (SVETI TOMA I PRINSIPE)

SALL (SENEGAL)

SALOMONOVI OTOCI

FISH MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD I TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

ODBOR ZA SOCIJALNA PITANJA I OKOLIŠ

| Predstavnici AKP-a | Zastupnici u EP-u |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, umjesto supredsjednika) | RIVASI, supredsjednica
  AGEA, potpredsjednica
  MUSSOLINI, potpredsjednica |
| ANTIGVA I BARBUDA
  BAHAMAS (KUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ČAD
  JOANE (COOKOVI OTOCI)
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  NAIB (ERITREJA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAVI)
  ZAMEL (MAURITANIJA)
  MIKRONEZIJA (SAVEZNA DRŽAVA)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEJŠELI
  LEWALLY (SIJERA LEONE)
  SOMALIJA
  DLAMINI (SVAZI)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Predstavnici AKP-a

Zastupnici u EP-u

GIDLOW (SAMOA, umjesto supredsjednika)

RIVASI, supredsjednica

AGEA, potpredsjednica

MUSSOLINI, potpredsjednica

ANTIGVA I BARBUDA

BAHAMAS (KUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

ČAD

JOANE (COOKOVI OTOCI)

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

NAIB (ERITREJA)

GABON

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAVI)

ZAMEL (MAURITANIJA)

MIKRONEZIJA (SAVEZNA DRŽAVA)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEJŠELI

LEWALLY (SIJERA LEONE)

SOMALIJA

DLAMINI (SVAZI)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Sa statusom promatrača.

(*2)  Sa statusom promatrača.

(*3)  Sa statusom promatrača.

---

PRILOG II.

POPIS NAZOČNIH NA SJEDNICI ODRŽANOJ OD 19. DO 21. LIPNJA 2017. U ST. JULIAN’SU (MALTA)

| IBRAHIMA (TOGO), v.d. supredsjednika | MICHEL, supredsjednik |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOCVANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (KABO VERDE)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMORI)
  KABINDA NGOY (KONGO, Demokratska Republika)
  JOANE (COOKOVI OTOCI)
  GOUMANEH (DŽIBUTI)
  (DOMINIKA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)
  NAIB (ERITREJA)
  GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIJA)
  BANDA (GANA)
  KAMANO (GVINEJA)
  SAIEGH (GVINEJA BISAU)
  NGUEMA MANANA (EKVATORSKA GVINEJA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAJKA)
  ADEN (KENIJA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTO)
  DUNNAH (LIBERIJA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAVI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURICIJUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NEKUND (NAMIBIJA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIJA)
  KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SVETA LUCIJA)
  STRAKER(SVETI VINCENT I GRENADINI)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SVETI TOMA I PRINSIPE)
  SALL (SENEGAL)
  ANDRE (SEJŠELI)
  BUNDU (SIJERA LEONE)
  TAUSINGA (SALOMONOVI OTOCI)
  PARKIES (JUŽNA AFRIKA)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAM)
  DLAMINI (SVAZI)
  ACKSON (TANZANIJA)
  WEIDOU (ČAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD I TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (ZAMBIJA)
  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMENEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), v.d. supredsjednika

MICHEL, supredsjednik

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOCVANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (KABO VERDE)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMORI)

KABINDA NGOY (KONGO, Demokratska Republika)

JOANE (COOKOVI OTOCI)

GOUMANEH (DŽIBUTI)

(DOMINIKA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)

NAIB (ERITREJA)

GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIJA)

BANDA (GANA)

KAMANO (GVINEJA)

SAIEGH (GVINEJA BISAU)

NGUEMA MANANA (EKVATORSKA GVINEJA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAJKA)

ADEN (KENIJA)

MAHASE-MOILOA (LESOTO)

DUNNAH (LIBERIJA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAVI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURICIJUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

NEKUND (NAMIBIJA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIJA)

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SVETA LUCIJA)

STRAKER(SVETI VINCENT I GRENADINI)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SVETI TOMA I PRINSIPE)

SALL (SENEGAL)

ANDRE (SEJŠELI)

BUNDU (SIJERA LEONE)

TAUSINGA (SALOMONOVI OTOCI)

PARKIES (JUŽNA AFRIKA)

TOUM (SUDAN) (*1)

MISIEKABA (SURINAM)

DLAMINI (SVAZI)

ACKSON (TANZANIJA)

WEIDOU (ČAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD I TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMENEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Također prisutni:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOCVANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO (REPUBLIKA)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIJA

SALAMBA

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GANA

FUESINI

GVINEJA

DIALLO

SYLLA

GVINEJA BISAU

BAME

MALAVI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIK

NAMBURETE

SITHOLE

NAMIBIJA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIJERA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

JUŽNA AFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

JUŽNI SUDAN

OHIDE OMAHA

SUDAN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZANIJA

MATIKO

LWOTA

ČAD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

VIJEĆE AKP-a

ABRAHAM TEKESTE, ministar financija i gospodarske suradnje (Etiopija) i trenutačni predsjedatelj Vijeća AKP-a

VIJEĆE EU-a

CARMELO ABELA, ministar vanjskih poslova i promicanja trgovine (Malta) i trenutačni predsjedatelj Vijeća EU-a

EUROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, povjerenik Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj

Rasprava s Christosom Stylianidesom, povjerenikom Komisije za humanitarnu pomoć i upravljanje kriznim situacijama

EUROPSKA SLUŽBA ZA VANJSKO DJELOVANJE

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

YVES SOMVILLE, predsjednik Odbora za praćenje AKP-a, Europski gospodarski i socijalni odbor (EESC)

TAJNIŠTVO AKP-a

PATRICK GOMES, glavni sutajnik

TAJNIŠTVO EU-a

AGUIRIANO NALDA, glavni sutajnik

---

(*1)  Sa statusom promatrača.

(1)  Prisutni 19. lipnja 2017.

(2)  Prisutni 20. lipnja 2017.

---

PRILOG III.

USVOJENI TEKSTOVI

REZOLUCIJA (1)

o financiranju političkih stranaka u državama članicama AKP-a i EU-a

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u St. Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u St. Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije, a posebno njezin članak 7. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije, a posebno njezin članak 7. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o sprječavanju i borbi protiv korupcije usvojenu u Maputu 11. srpnja 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o sprječavanju i borbi protiv korupcije usvojenu u Maputu 11. srpnja 2003.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o transparentnosti i odgovornosti u financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja usvojenu na 124. zasjedanju Skupštine Međuparlamentarne unije 20. travnja 2011. u Panami, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o transparentnosti i odgovornosti u financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja usvojenu na 124. zasjedanju Skupštine Međuparlamentarne unije 20. travnja 2011. u Panami,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta o primjeni Uredbe (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o propisima kojima se uređuju političke stranke na europskoj razini i pravila o njihovom financiranju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta o primjeni Uredbe (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o propisima kojima se uređuju političke stranke na europskoj razini i pravila o njihovom financiranju (2),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o preuzimanju obveze iz Port of Spaina s petog sastanka na vrhu Sjeverne i Južne Amerike održanog u Trinidadu i Tobagu od 19. travnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o preuzimanju obveze iz Port of Spaina s petog sastanka na vrhu Sjeverne i Južne Amerike održanog u Trinidadu i Tobagu od 19. travnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir preporuku Rec(2003)4 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o zajedničkim pravilima za suzbijanje korupcije u financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja koju je usvojio Odbor ministara Vijeća Europe 8. travnja 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Rec(2003)4 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o zajedničkim pravilima za suzbijanje korupcije u financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja koju je usvojio Odbor ministara Vijeća Europe 8. travnja 2003.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP-EU/102.286/A/fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP-EU/102.286/A/fin.),

| A. | budući da su političkim strankama danas za ispunjavanje predstavničke uloge i osiguravanje participacije građana potrebna značajna sredstava kako bi se natjecale u političkoj areni; |
| --- | --- |

A.

budući da su političkim strankama danas za ispunjavanje predstavničke uloge i osiguravanje participacije građana potrebna značajna sredstava kako bi se natjecale u političkoj areni;

| B. | budući da financijska sredstva za političke stranke potječu i iz javnih i iz privatnih izvora, iako su glavni izvori tih sredstava samofinanciranje od članskih doprinosa i događanja za prikupljanje sredstava koje organiziraju stranke; |
| --- | --- |

B.

budući da financijska sredstva za političke stranke potječu i iz javnih i iz privatnih izvora, iako su glavni izvori tih sredstava samofinanciranje od članskih doprinosa i događanja za prikupljanje sredstava koje organiziraju stranke;

| C. | budući da javno financiranje postaje sve popularniji način osiguravanja stalne, jednake i poštene podrške za političke stranke; |
| --- | --- |

C.

budući da javno financiranje postaje sve popularniji način osiguravanja stalne, jednake i poštene podrške za političke stranke;

| D. | budući da dostatno financiranje političkih stranaka koristi isključivo javnosti i demokraciji i da je jedini cilj toga financiranja omogućiti strankama da provode svoje aktivnosti u dogovorenom okviru mehanizama odgovornosti i transparentnosti; budući da bi se svaka zlouporaba javnog novca trebala sankcionirati učinkovitim pravilima; |
| --- | --- |

D.

budući da dostatno financiranje političkih stranaka koristi isključivo javnosti i demokraciji i da je jedini cilj toga financiranja omogućiti strankama da provode svoje aktivnosti u dogovorenom okviru mehanizama odgovornosti i transparentnosti; budući da bi se svaka zlouporaba javnog novca trebala sankcionirati učinkovitim pravilima;

| E. | budući da količina financijskih sredstava, i javnih i privatnih, većinom ovisi o veličini političke stranke i stanju gospodarstva zemalja u kojima se nalaze; |
| --- | --- |

E.

budući da količina financijskih sredstava, i javnih i privatnih, većinom ovisi o veličini političke stranke i stanju gospodarstva zemalja u kojima se nalaze;

| F. | budući da neke zemlje AKP-a nemaju dovoljan kapacitet za subvencioniranje političkih stranaka jer su javno financiranje i privatne donacije ograničeni zbog ekonomske nerazvijenosti i ograničenih resursa; |
| --- | --- |

F.

budući da neke zemlje AKP-a nemaju dovoljan kapacitet za subvencioniranje političkih stranaka jer su javno financiranje i privatne donacije ograničeni zbog ekonomske nerazvijenosti i ograničenih resursa;

| G. | budući da je obvezno objavljivanje podataka o financiranju političkih stranaka ključno za vladavinu prava i veću transparentnost i odgovornost, čime se javnosti daje prilika da razumije ulogu i djelovanje političkih stranaka; |
| --- | --- |

G.

budući da je obvezno objavljivanje podataka o financiranju političkih stranaka ključno za vladavinu prava i veću transparentnost i odgovornost, čime se javnosti daje prilika da razumije ulogu i djelovanje političkih stranaka;

| H. | budući da je transparentnost u pogledu političkog financiranja ključna kako bi se spriječili svi oblici uplitanja povezani s novcem iz sumnjivih ili nezakonitih izvora; budući da porast nezakonitog financiranja u političkim procesima predstavlja ozbiljnu opasnost za demokraciju; |
| --- | --- |

H.

budući da je transparentnost u pogledu političkog financiranja ključna kako bi se spriječili svi oblici uplitanja povezani s novcem iz sumnjivih ili nezakonitih izvora; budući da porast nezakonitog financiranja u političkim procesima predstavlja ozbiljnu opasnost za demokraciju;

| I. | budući da je politička korupcija još uvijek velik problem, a reforme u cilju suzbijanja koruptivnog ponašanja se često počinju provoditi u jeku političkih financijskih skandala i pobune javnosti; budući da korupcija u području političkog financiranja može imati mnogo oblika, od korištenja donacija za osobno bogaćenje do zloupotrebe državnih resursa; budući da je stalna praksa kupovanja glasova sveprisutna u nekim zemljama; |
| --- | --- |

I.

budući da je politička korupcija još uvijek velik problem, a reforme u cilju suzbijanja koruptivnog ponašanja se često počinju provoditi u jeku političkih financijskih skandala i pobune javnosti; budući da korupcija u području političkog financiranja može imati mnogo oblika, od korištenja donacija za osobno bogaćenje do zloupotrebe državnih resursa; budući da je stalna praksa kupovanja glasova sveprisutna u nekim zemljama;

| J. | budući da prikupljanje sredstava može dovesti do sukoba interesa i da privatni donatori nekada žele iskoristiti političko financiranje za utjecaj na tijek donošenja odluka, čime se negira načelo demokratske jednakosti; |
| --- | --- |

J.

budući da prikupljanje sredstava može dovesti do sukoba interesa i da privatni donatori nekada žele iskoristiti političko financiranje za utjecaj na tijek donošenja odluka, čime se negira načelo demokratske jednakosti;

| K. | budući da se uslijed razvoja društvenih mreža preobrazilo tradicionalno političko financiranje preko mikrofinanciranja i uključivanja volontera; |
| --- | --- |

K.

budući da se uslijed razvoja društvenih mreža preobrazilo tradicionalno političko financiranje preko mikrofinanciranja i uključivanja volontera;

| L. | budući da privatno financiranje može dovesti do nejednakih financijskih kapaciteta među političkim strankama; budući da se za osiguravanje demokratske pravednosti u obzir moraju uzeti dodatne mogućnosti financiranja; |
| --- | --- |

L.

budući da privatno financiranje može dovesti do nejednakih financijskih kapaciteta među političkim strankama; budući da se za osiguravanje demokratske pravednosti u obzir moraju uzeti dodatne mogućnosti financiranja;

| M. | budući da nezakonito korištenje javnih sredstava snažno podriva povjerenje javnosti u državne institucije i samu demokraciju; |
| --- | --- |

M.

budući da nezakonito korištenje javnih sredstava snažno podriva povjerenje javnosti u državne institucije i samu demokraciju;

| N. | budući da je neovisni nadzor financiranja političkih stranaka i dalje značajan izazov; budući da u mnogim zemljama AKP-a još uvijek ne postoji istinski regulatorni okvir za političko financiranje, a vrlo mali broj zemalja ima administrativne kapacitete za prikupljanje i provjeravanje financijskih izvješća; |
| --- | --- |

N.

budući da je neovisni nadzor financiranja političkih stranaka i dalje značajan izazov; budući da u mnogim zemljama AKP-a još uvijek ne postoji istinski regulatorni okvir za političko financiranje, a vrlo mali broj zemalja ima administrativne kapacitete za prikupljanje i provjeravanje financijskih izvješća;

| O. | budući da bi zakonodavstvo o političkom financiranju trebalo uključivati propise o privatnom i javnom financiranju, rashodima, odgovornosti, objavljivanju podataka o izvoru sredstava, nadzoru i sankcijama; |
| --- | --- |

O.

budući da bi zakonodavstvo o političkom financiranju trebalo uključivati propise o privatnom i javnom financiranju, rashodima, odgovornosti, objavljivanju podataka o izvoru sredstava, nadzoru i sankcijama;

| P. | budući da su propisi o političkom financiranju i korištenju sredstava ključni za očuvanje demokracije i jačanje tržišnog natjecanja među velikim nizom političkih stranaka, kao i za sprečavanje korupcije i korištenje nezakonitih sredstava; |
| --- | --- |

P.

budući da su propisi o političkom financiranju i korištenju sredstava ključni za očuvanje demokracije i jačanje tržišnog natjecanja među velikim nizom političkih stranaka, kao i za sprečavanje korupcije i korištenje nezakonitih sredstava;

| Q. | budući da loša provedba propisa služi kako bi se olakšale nezakonite prakse i nekontrolirano trošenje sredstava tijekom izbora; budući da u većini zemalja AKP-a nametanje sankcija kršiteljima pravila o političkom financiranju i dalje predstavlja izazov; |
| --- | --- |

Q.

budući da loša provedba propisa služi kako bi se olakšale nezakonite prakse i nekontrolirano trošenje sredstava tijekom izbora; budući da u većini zemalja AKP-a nametanje sankcija kršiteljima pravila o političkom financiranju i dalje predstavlja izazov;

| R. | budući da većina država članica EU-a ima stroga pravila o vanjskim ili stranim izvorima financiranja kojima se sprečava da strani interesi utječu na političke procese; |
| --- | --- |

R.

budući da većina država članica EU-a ima stroga pravila o vanjskim ili stranim izvorima financiranja kojima se sprečava da strani interesi utječu na političke procese;

| S. | budući da su sudjelovanje žena u politici i pristup žena politici u praksi ograničeni teškoćama u pristupanju resursima; budući da političke stranke imaju ključnu ulogu u osiguravanju poštene rodne ravnoteže u politici; |
| --- | --- |

S.

budući da su sudjelovanje žena u politici i pristup žena politici u praksi ograničeni teškoćama u pristupanju resursima; budući da političke stranke imaju ključnu ulogu u osiguravanju poštene rodne ravnoteže u politici;

| 1. | smatra da bi se kroz financiranje političkih stranaka ljudima trebalo dati pravo glasa u demokratskom političkom procesu tako što će ih se ohrabriti na izražavanje niza različitih mišljenja i političkih gledišta, a sve političke aktere na sadržajno sudjelovanje u političkom procesu kako bi se njegovala demokracija i jamčila mogućnost izmjena osoba na vodećim funkcijama; |
| --- | --- |

1.

smatra da bi se kroz financiranje političkih stranaka ljudima trebalo dati pravo glasa u demokratskom političkom procesu tako što će ih se ohrabriti na izražavanje niza različitih mišljenja i političkih gledišta, a sve političke aktere na sadržajno sudjelovanje u političkom procesu kako bi se njegovala demokracija i jamčila mogućnost izmjena osoba na vodećim funkcijama;

| 2. | podsjeća da je političkim strankama potrebno prikladno financiranje kako bi ispunile svoju temeljnu funkciju vođenja izbornih kampanja, ali i provođenja aktivnosti vezanih uz osnaživanje, razvoj politika, političko obrazovanje i osposobljavanje i razvoj institucija; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je političkim strankama potrebno prikladno financiranje kako bi ispunile svoju temeljnu funkciju vođenja izbornih kampanja, ali i provođenja aktivnosti vezanih uz osnaživanje, razvoj politika, političko obrazovanje i osposobljavanje i razvoj institucija;

| 3. | vjeruje da je javno financiranje, iako se njime dopunjava financiranje iz privatnih izvora, i dalje ključno za poboljšanje transparentnosti, odgovornosti i jednakosti u političkom financiranju; poziva sve vlade da zajamče slobodnu političku pozornicu za istinsko i sadržajno natjecanje političkih stranaka kako bi se one mogle osnovati i razviti kapacitete za prikupljanje sredstava bez zastrašivanja vladajuće stranke; |
| --- | --- |

3.

vjeruje da je javno financiranje, iako se njime dopunjava financiranje iz privatnih izvora, i dalje ključno za poboljšanje transparentnosti, odgovornosti i jednakosti u političkom financiranju; poziva sve vlade da zajamče slobodnu političku pozornicu za istinsko i sadržajno natjecanje političkih stranaka kako bi se one mogle osnovati i razviti kapacitete za prikupljanje sredstava bez zastrašivanja vladajuće stranke;

| 4. | uvjerena je da korupcija predstavlja ozbiljnu prijetnju vladavini prava, demokraciji, ljudskim pravima, jednakosti i socijalnoj pravdi; u skladu s time poziva sve države da usvoje ili ojačaju protukorupcijsko zakonodavstvo o financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja i da potpuno osiguraju njegovu primjenu i provedbu; |
| --- | --- |

4.

uvjerena je da korupcija predstavlja ozbiljnu prijetnju vladavini prava, demokraciji, ljudskim pravima, jednakosti i socijalnoj pravdi; u skladu s time poziva sve države da usvoje ili ojačaju protukorupcijsko zakonodavstvo o financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja i da potpuno osiguraju njegovu primjenu i provedbu;

| 5. | podsjeća da se načelo neutralnosti države mora poštovati u svim okolnostima i da sloboda organiziranja i neovisnosti političkih skupina ili stranaka ne bi smjela ovisiti o dodjeljivanju javnih sredstava; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da se načelo neutralnosti države mora poštovati u svim okolnostima i da sloboda organiziranja i neovisnosti političkih skupina ili stranaka ne bi smjela ovisiti o dodjeljivanju javnih sredstava;

| 6. | poziva vlade da odvoje državne resurse od resursa vladajuće stranke, da čuvaju neutralnost institucija i da njeguju ozračje istinskog natjecanja među političkim strankama kako bi se postigli jednaki uvjeti natjecanja na izborima; smatra da je zloupotreba državnih resursa ozbiljna prijetnja dobrom upravljanju i uspostavljanju uključivog demokratskog sustava; |
| --- | --- |

6.

poziva vlade da odvoje državne resurse od resursa vladajuće stranke, da čuvaju neutralnost institucija i da njeguju ozračje istinskog natjecanja među političkim strankama kako bi se postigli jednaki uvjeti natjecanja na izborima; smatra da je zloupotreba državnih resursa ozbiljna prijetnja dobrom upravljanju i uspostavljanju uključivog demokratskog sustava;

| 7. | poziva sve vlade da uspostave i potpuno provode niz propisa o financiranju političkih stranaka, uključujući neovisne učinkovite mehanizme kontrole, kaznene sankcije i objektivna pravila o poštovanju demokracije i ljudskih prava; |
| --- | --- |

7.

poziva sve vlade da uspostave i potpuno provode niz propisa o financiranju političkih stranaka, uključujući neovisne učinkovite mehanizme kontrole, kaznene sankcije i objektivna pravila o poštovanju demokracije i ljudskih prava;

| 8. | poziva na obvezno objavljivanje izvora financiranja političkih stranaka iz svih izvora (javnih, privatnih, stranih i unutarstranačkih) kako bi se osigurala potpuna transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

8.

poziva na obvezno objavljivanje izvora financiranja političkih stranaka iz svih izvora (javnih, privatnih, stranih i unutarstranačkih) kako bi se osigurala potpuna transparentnost i odgovornost;

| 9. | vjeruje da bi jačanje bankovnog sustava u zemljama AKP-a moglo znatno ograničiti učinak nezakonitog financiranja na politički život i olakšati borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

9.

vjeruje da bi jačanje bankovnog sustava u zemljama AKP-a moglo znatno ograničiti učinak nezakonitog financiranja na politički život i olakšati borbu protiv korupcije;

| 10. | poziva parlamente da ojačaju zakonodavstvo o transparentnosti i odgovornosti političkih stranaka i da donesu adekvatne zakone u cilju provođenja načela demokratske jednakosti i da reguliraju pokretače rasta troška bavljenja politikom, uključujući određivanjem ograničenja iznosa troškova kampanja; |
| --- | --- |

10.

poziva parlamente da ojačaju zakonodavstvo o transparentnosti i odgovornosti političkih stranaka i da donesu adekvatne zakone u cilju provođenja načela demokratske jednakosti i da reguliraju pokretače rasta troška bavljenja politikom, uključujući određivanjem ograničenja iznosa troškova kampanja;

| 11. | poziva na osnivanje neovisnih regulatornih tijela nadležnih za nadziranje upravljanja financijskim izvješćima političkih stranaka, a koja bi imala ovlasti za osiguravanje usklađenosti, istraživanje financijskih izvješća stranaka i nadziranje financijskog stanja izabranih predstavnika, uključujući nametanjem kaznenih ili financijskih sankcija za prekršaje; poziva EU da tehničkom pomoći i programima razmjene znanja aktivno podržava poboljšavanje administrativnih kapaciteta zemalja AKP-a kako bi se povećala učinkovitost sustava financijskog nadzora; |
| --- | --- |

11.

poziva na osnivanje neovisnih regulatornih tijela nadležnih za nadziranje upravljanja financijskim izvješćima političkih stranaka, a koja bi imala ovlasti za osiguravanje usklađenosti, istraživanje financijskih izvješća stranaka i nadziranje financijskog stanja izabranih predstavnika, uključujući nametanjem kaznenih ili financijskih sankcija za prekršaje; poziva EU da tehničkom pomoći i programima razmjene znanja aktivno podržava poboljšavanje administrativnih kapaciteta zemalja AKP-a kako bi se povećala učinkovitost sustava financijskog nadzora;

| 12. | podsjeća da su regulatornim tijelima potrebni dovoljni resursi i jasan mandat kako bi mogla istraživati kršenja pravila o političkom financiranju i provoditi odgovarajuće sankcije; |
| --- | --- |

12.

podsjeća da su regulatornim tijelima potrebni dovoljni resursi i jasan mandat kako bi mogla istraživati kršenja pravila o političkom financiranju i provoditi odgovarajuće sankcije;

| 13. | poziva sve vlade da uspostave i poboljšaju snažne preventivne mjere osmišljene u cilju provedbe borbe protiv korupcije i da uspostave neovisna disciplinska tijela za istraživanje i primjenu sankcija za korupciju u političkim strankama ili zlouporabu financijskih sredstava; |
| --- | --- |

13.

poziva sve vlade da uspostave i poboljšaju snažne preventivne mjere osmišljene u cilju provedbe borbe protiv korupcije i da uspostave neovisna disciplinska tijela za istraživanje i primjenu sankcija za korupciju u političkim strankama ili zlouporabu financijskih sredstava;

| 14. | poziva sve vlade da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se osigurao integritet političkih aktera tako što će se sprečavati prijevare i sve nezakonite prakse; |
| --- | --- |

14.

poziva sve vlade da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se osigurao integritet političkih aktera tako što će se sprečavati prijevare i sve nezakonite prakse;

| 15. | smatra da prodiranje nezakonitih financijskih sredstava u politiku predstavlja posebnu prijetnju demokraciji i njezinim institucijama na svim kontinentima; |
| --- | --- |

15.

smatra da prodiranje nezakonitih financijskih sredstava u politiku predstavlja posebnu prijetnju demokraciji i njezinim institucijama na svim kontinentima;

| 16. | poziva na jačanje javne odgovornosti tako što će se riješiti problem nereguliranog korištenja javnih sredstava, čime se omogućava zlouporaba državnih resursa i preusmjeravanje javnog novca od slučajeva od općeg javnog interesa; nadalje, poziva da se ograniči privatno financiranje političkih stranaka i, gdje je to primjenjivo, da se uspostavi transparentnost i uvede nadzor koji bi provodilo za to prikladno političko tijelo; |
| --- | --- |

16.

poziva na jačanje javne odgovornosti tako što će se riješiti problem nereguliranog korištenja javnih sredstava, čime se omogućava zlouporaba državnih resursa i preusmjeravanje javnog novca od slučajeva od općeg javnog interesa; nadalje, poziva da se ograniči privatno financiranje političkih stranaka i, gdje je to primjenjivo, da se uspostavi transparentnost i uvede nadzor koji bi provodilo za to prikladno političko tijelo;

| 17. | poziva na uvođenje ograničenja kako bi se zabranilo poduzećima da sklapaju ugovore financirane javnim novcem jer su donirala sredstva političkim strankama; |
| --- | --- |

17.

poziva na uvođenje ograničenja kako bi se zabranilo poduzećima da sklapaju ugovore financirane javnim novcem jer su donirala sredstva političkim strankama;

| 18. | poziva sve vlade da uvedu zabrane ili ograničenja najvišeg iznosa stranih donacija političkim strankama kako bi spriječile da strani interesi utječu na političke procese i da zahtijevaju objavljivanje izvora svih donacija primljenih iz inozemstva; |
| --- | --- |

18.

poziva sve vlade da uvedu zabrane ili ograničenja najvišeg iznosa stranih donacija političkim strankama kako bi spriječile da strani interesi utječu na političke procese i da zahtijevaju objavljivanje izvora svih donacija primljenih iz inozemstva;

| 19. | potvrđuje da je učinkovita primjena pravila na financiranje političkih stranaka uz mehanizme odgovornosti i transparentnosti važan čimbenik u jačanju javnog povjerenja u institucije i izborne postupke; |
| --- | --- |

19.

potvrđuje da je učinkovita primjena pravila na financiranje političkih stranaka uz mehanizme odgovornosti i transparentnosti važan čimbenik u jačanju javnog povjerenja u institucije i izborne postupke;

| 20. | zauzima stajalište da bi se primjenom jasnih i uravnoteženih pravila o financiranju političkih stranaka uspostavio odnos povjerenja između javnih tijela i političkih stranaka; |
| --- | --- |

20.

zauzima stajalište da bi se primjenom jasnih i uravnoteženih pravila o financiranju političkih stranaka uspostavio odnos povjerenja između javnih tijela i političkih stranaka;

| 21. | poziva sve vlade da uključe zahtjeve za rodnu jednakost u programe javnog financiranja političkih stranaka kako bi se olakšao pristup održivim financijskim resursima za žene te kako bi ih se time politički osnažilo; |
| --- | --- |

21.

poziva sve vlade da uključe zahtjeve za rodnu jednakost u programe javnog financiranja političkih stranaka kako bi se olakšao pristup održivim financijskim resursima za žene te kako bi ih se time politički osnažilo;

| 22. | potiče organizacije civilnog društva i medije da neprekidno i neovisno nadziru financiranje političkih stranaka, da prokazuju sve nezakonite prakse i da obavještavaju građane o izvršavanju političkih ovlasti; nadalje poziva na to da se zviždači zaštite zakonima; |
| --- | --- |

22.

potiče organizacije civilnog društva i medije da neprekidno i neovisno nadziru financiranje političkih stranaka, da prokazuju sve nezakonite prakse i da obavještavaju građane o izvršavanju političkih ovlasti; nadalje poziva na to da se zviždači zaštite zakonima;

| 23. | vjeruje da organizacije civilnog društva, zajedno s financijskim regulatornim tijelima, mogu igrati snažnu ulogu u podizanju svijesti među građanima, političkim strankama i svim dionicima o važnosti provedbe pravila o političkom financiranju; |
| --- | --- |

23.

vjeruje da organizacije civilnog društva, zajedno s financijskim regulatornim tijelima, mogu igrati snažnu ulogu u podizanju svijesti među građanima, političkim strankama i svim dionicima o važnosti provedbe pravila o političkom financiranju;

| 24. | potiče zemlje EU-a i AKP-a da iznađu zajedničke direktive o financiranju političkih stranaka kako bi se osiguralo dobro upravljanje u njihovim zemljama; |
| --- | --- |

24.

potiče zemlje EU-a i AKP-a da iznađu zajedničke direktive o financiranju političkih stranaka kako bi se osiguralo dobro upravljanje u njihovim zemljama;

| 25. | poziva na to da se ta pravila o financiranju političkih stranaka ne ograniče na političke stranke, nego da se primjenjuju i na njihove izborne kampanje i druge oblike političke participacije poput referenduma; |
| --- | --- |

25.

poziva na to da se ta pravila o financiranju političkih stranaka ne ograniče na političke stranke, nego da se primjenjuju i na njihove izborne kampanje i druge oblike političke participacije poput referenduma;

| 26. | poziva zemlje koje još nisu ratificirale Konvenciju UN-a protiv korupcije i Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena da to učine; |
| --- | --- |

26.

poziva zemlje koje još nisu ratificirale Konvenciju UN-a protiv korupcije i Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena da to učine;

| 27. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Afričkoj uniji, regionalnim organizacijama država članica AKP-a i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

27.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Afričkoj uniji, regionalnim organizacijama država članica AKP-a i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

REZOLUCIJA (3)

o poboljšanju učinkovitosti pomoći i razvoja u suradnji EU-a i AKP-a

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u St. Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u St. Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan 23. lipnja 2000. u Cotonouu („Sporazum iz Cotonoua”) (4) te izmjene Sporazuma iz Cotonoua iz 2005. i 2010. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan 23. lipnja 2000. u Cotonouu („Sporazum iz Cotonoua”) (4) te izmjene Sporazuma iz Cotonoua iz 2005. i 2010. (5),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a donesenu u svibnju 2011. u Budimpešti s petog foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u Busanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a donesenu u svibnju 2011. u Budimpešti s petog foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u Busanu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 22. svibnja 2008. o mjerama poduzetima na temelju Pariške deklaracije iz 2005. o učinkovitosti pomoći (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 22. svibnja 2008. o mjerama poduzetima na temelju Pariške deklaracije iz 2005. o učinkovitosti pomoći (6),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 5. srpnja 2011. o budućnosti pomoći iz proračuna EU-a zemljama u razvoju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 5. srpnja 2011. o budućnosti pomoći iz proračuna EU-a zemljama u razvoju (7),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 25. listopada 2011. donesenu na četvrtom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 25. listopada 2011. donesenu na četvrtom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći (8),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. prosinca 2013. s preporukama Komisiji za koordiniranje donatora u EU-u za razvojnu pomoć (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. prosinca 2013. s preporukama Komisiji za koordiniranje donatora u EU-u za razvojnu pomoć (9),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o nestalim osobama na Cipru (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. svibnja 2015. o nestalim osobama na Cipru (10),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. travnja 2016. o privatnom sektoru i razvoju (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. travnja 2016. o privatnom sektoru i razvoju (11),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (12),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o izvješću za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o izvješću za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (13),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 22. studenog 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 22. studenog 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (14),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. veljače 2017. o pregledu Europskog konsenzusa o razvoju (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. veljače 2017. o pregledu Europskog konsenzusa o razvoju (15),

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, a posebice cilj br. 17. u okviru ciljeva održivog razvoja koji su u njemu utvrđeni, kojim se države članice UN-a obvezuju na jačanje sredstava provedbe programa i revitaliziranje globalnog partnerstva za održivi razvoj (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, a posebice cilj br. 17. u okviru ciljeva održivog razvoja koji su u njemu utvrđeni, kojim se države članice UN-a obvezuju na jačanje sredstava provedbe programa i revitaliziranje globalnog partnerstva za održivi razvoj (16),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan iz Addis Abebe, zaključni dokument usvojen na trećoj Međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja, održanoj u Addis Abebi (Etiopija) od 13. do 16. srpnja 2015., koji je Opća skupština UN-a podržala svojom rezolucijom 69/313 od 27. srpnja 2015. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan iz Addis Abebe, zaključni dokument usvojen na trećoj Međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja, održanoj u Addis Abebi (Etiopija) od 13. do 16. srpnja 2015., koji je Opća skupština UN-a podržala svojom rezolucijom 69/313 od 27. srpnja 2015. (17),

| — | uzimajući u obzir Konsenzus iz Monterreya iz 2002. o financiranju razvoja i popratnu međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja kako bi se ocijenila provedba Konsenzusa iz Monterreya, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konsenzus iz Monterreya iz 2002. o financiranju razvoja i popratnu međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja kako bi se ocijenila provedba Konsenzusa iz Monterreya,

| — | uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći, donesenu 2005. na drugom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći, Akcijski plan iz Accre donesen 2008. na trećem forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanom u Accri (Gana) (18), i zaključke s četvrtog foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u prosincu 2011. u Busanu (Republika Koreja), na kojem je pokrenuto Globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći, donesenu 2005. na drugom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći, Akcijski plan iz Accre donesen 2008. na trećem forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanom u Accri (Gana) (18), i zaključke s četvrtog foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u prosincu 2011. u Busanu (Republika Koreja), na kojem je pokrenuto Globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC) (19),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Dilija od 10. travnja 2010., koja se odnosi na izgradnju mira i države (20), te „Novi dogovor za angažman u nestabilnim državama”, pokrenut 30. studenoga 2011. na četvrtom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Dilija od 10. travnja 2010., koja se odnosi na izgradnju mira i države (20), te „Novi dogovor za angažman u nestabilnim državama”, pokrenut 30. studenoga 2011. na četvrtom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći (21),

| — | uzimajući u obzir drugi sastanak na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju održan u Nairobiju od 28. studenoga do 1. prosinca 2016. (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi sastanak na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju održan u Nairobiju od 28. studenoga do 1. prosinca 2016. (22),

| — | uzimajući u obzir izvješće o napretku OECD-a/UNDP-a za 2014., naslovljeno „Poboljšanje učinkovitosti razvojne suradnje” (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o napretku OECD-a/UNDP-a za 2014., naslovljeno „Poboljšanje učinkovitosti razvojne suradnje” (23),

| — | uzimajući u obzir stajalište Skupine zemalja AKP-a o trećoj Međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Skupine zemalja AKP-a o trećoj Međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja (24),

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u kojem se smanjenje i iskorjenjivanje siromaštva utvrđuje kao glavni cilj razvojne politike Unije i zahtijeva da Unija i njezine države članice poštuju preuzete obveze u okviru Ujedinjenih naroda i ostalih nadležnih organizacija te da uzmu u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provode i koje će vjerojatno utjecati na zemlje u razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u kojem se smanjenje i iskorjenjivanje siromaštva utvrđuje kao glavni cilj razvojne politike Unije i zahtijeva da Unija i njezine države članice poštuju preuzete obveze u okviru Ujedinjenih naroda i ostalih nadležnih organizacija te da uzmu u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provode i koje će vjerojatno utjecati na zemlje u razvoju,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju (25) iz 2005. i Prijedlog novog Europskog konsenzusa o razvoju (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju (25) iz 2005. i Prijedlog novog Europskog konsenzusa o razvoju (26),

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike od 15. svibnja 2007. (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike od 15. svibnja 2007. (27),

| — | uzimajući u obzir operativni okvir djelotvorne pomoći (28) koji se temelji na zaključcima Vijeća od 17. studenoga 2009. o operativnom okviru djelotvorne pomoći, zaključcima Vijeća od 14. lipnja 2010. o podjeli rada među zemljama i zaključcima Vijeća od 9. prosinca 2010. o transparentnosti i uzajamnoj odgovornosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir operativni okvir djelotvorne pomoći (28) koji se temelji na zaključcima Vijeća od 17. studenoga 2009. o operativnom okviru djelotvorne pomoći, zaključcima Vijeća od 14. lipnja 2010. o podjeli rada među zemljama i zaključcima Vijeća od 9. prosinca 2010. o transparentnosti i uzajamnoj odgovornosti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o Novom globalnom partnerstvu za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015. (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o Novom globalnom partnerstvu za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015. (29),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o intenziviranju zajedničkog programiranja (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o intenziviranju zajedničkog programiranja (30),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o godišnjem izvješću za 2016. Europskom vijeću o ciljevima razvojne pomoći EU-a (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o godišnjem izvješću za 2016. Europskom vijeću o ciljevima razvojne pomoći EU-a (31),

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 23. lipnja 2015. naslovljen „Izvješće o odgovornosti EU-a za 2015. godinu o financiranju razvoja – Pregled napretka EU-a i država članica” (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 23. lipnja 2015. naslovljen „Izvješće o odgovornosti EU-a za 2015. godinu o financiranju razvoja – Pregled napretka EU-a i država članica” (SWD(2015)0128),

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa” koju je u lipnju 2016. predstavila Potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa” koju je u lipnju 2016. predstavila Potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (32),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za gospodarski razvoj, financije i trgovinu (AKP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za gospodarski razvoj, financije i trgovinu (AKP-EU/xxxxxx),

| A. | budući da djelotvornost pomoći doprinosi popravljanju kvalitete života, smanjenju siromaštva i ostvarenju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

A.

budući da djelotvornost pomoći doprinosi popravljanju kvalitete života, smanjenju siromaštva i ostvarenju ciljeva održivog razvoja;

| B. | budući da su smanjenje siromaštva, učvršćivanje demokracije, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava glavni ciljevi Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua i budući da je Europski razvojni fond glavni financijski instrument EU-a za razvoj i humanitarne intervencije; |
| --- | --- |

B.

budući da su smanjenje siromaštva, učvršćivanje demokracije, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava glavni ciljevi Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua i budući da je Europski razvojni fond glavni financijski instrument EU-a za razvoj i humanitarne intervencije;

| C. | budući da bi se razvojnom pomoći trebalo uzeti u obzir pitanje sigurnosti jer je postalo glavna egzistencijalna briga stanovništva u nekoliko regija u razvoju ili kriznih regija; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se razvojnom pomoći trebalo uzeti u obzir pitanje sigurnosti jer je postalo glavna egzistencijalna briga stanovništva u nekoliko regija u razvoju ili kriznih regija;

| D. | budući da se većina zemalja AKP-a još uvijek ubraja u zemlje s niskim prihodima unatoč više od 50 godina razvojne suradnje; |
| --- | --- |

D.

budući da se većina zemalja AKP-a još uvijek ubraja u zemlje s niskim prihodima unatoč više od 50 godina razvojne suradnje;

| E. | budući da se trenutačni izazovi u pogledu učinkovitosti pomoći moraju rješavati holistički i u skladu sa stvarnosti 21. stoljeća, uključujući sigurnost, prehranu, opskrbu vodom i učinkovito korištenje tla i drugih prirodnih resursa; |
| --- | --- |

E.

budući da se trenutačni izazovi u pogledu učinkovitosti pomoći moraju rješavati holistički i u skladu sa stvarnosti 21. stoljeća, uključujući sigurnost, prehranu, opskrbu vodom i učinkovito korištenje tla i drugih prirodnih resursa;

| F. | budući da su zemlje pružateljice službene razvojne pomoći izdvojile samo 0,46 % BND-a za razvoj, što je rezultiralo iznosom od 2 bilijuna USD-a koji nije stavljen na raspolaganje zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

F.

budući da su zemlje pružateljice službene razvojne pomoći izdvojile samo 0,46 % BND-a za razvoj, što je rezultiralo iznosom od 2 bilijuna USD-a koji nije stavljen na raspolaganje zemljama u razvoju;

| G. | budući da službena razvojna pomoć može imati ključnu ulogu u ostvarenju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030., osobito u zemljama s niskim dohotkom te u pogledu borbe protiv ekstremnog siromaštva i nejednakosti, pod uvjetom da poštuje načela učinkovite razvojne suradnje, ponajprije nadležnost zemalja, transparentnost i odgovornost, usmjerenost na rezultate i uključivost; |
| --- | --- |

G.

budući da službena razvojna pomoć može imati ključnu ulogu u ostvarenju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030., osobito u zemljama s niskim dohotkom te u pogledu borbe protiv ekstremnog siromaštva i nejednakosti, pod uvjetom da poštuje načela učinkovite razvojne suradnje, ponajprije nadležnost zemalja, transparentnost i odgovornost, usmjerenost na rezultate i uključivost;

| H. | budući da se u izvješću Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju za 2006. napominje da se napredak provedbi obveza u pogledu državnog vlasništva nedavno usporio; |
| --- | --- |

H.

budući da se u izvješću Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju za 2006. napominje da se napredak provedbi obveza u pogledu državnog vlasništva nedavno usporio;

| I. | budući da se samo polovica razvojne suradnje pruža putem vlastitih sustava za upravljanje i nabavu zemalja primateljica; |
| --- | --- |

I.

budući da se samo polovica razvojne suradnje pruža putem vlastitih sustava za upravljanje i nabavu zemalja primateljica;

| J. | budući da bi se projekti i programi financirani razvojnom pomoću trebali osmišljavati u skladu s ciljevima i prioritetima zemalja korisnica; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se projekti i programi financirani razvojnom pomoću trebali osmišljavati u skladu s ciljevima i prioritetima zemalja korisnica;

| K. | budući da se razvojna pomoć pruža nizom neusklađenih projekata i programa, čime se slabi kapacitet zemalja da formuliraju usklađene politike; |
| --- | --- |

K.

budući da se razvojna pomoć pruža nizom neusklađenih projekata i programa, čime se slabi kapacitet zemalja da formuliraju usklađene politike;

| L. | budući da su trenutačne razine duga u porastu iako je napredak u smanjivanju dužničkog opterećenja zemalja u razvoju početkom tisućljeća bio očit; |
| --- | --- |

L.

budući da su trenutačne razine duga u porastu iako je napredak u smanjivanju dužničkog opterećenja zemalja u razvoju početkom tisućljeća bio očit;

| M. | budući da dugoročna prisutnost razvojnog partnera, programske potpore i sustavnog angažmana i dijaloga s nacionalnim vladama povećavaju uzajamno povjerenje i razumijevanje; |
| --- | --- |

M.

budući da dugoročna prisutnost razvojnog partnera, programske potpore i sustavnog angažmana i dijaloga s nacionalnim vladama povećavaju uzajamno povjerenje i razumijevanje;

| N. | budući da su, osim razvojne pomoći i suradnje, potrebni drugi alati razvojne politike kako bi se učinkovito iskorijenilo siromaštvo i promicali ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

N.

budući da su, osim razvojne pomoći i suradnje, potrebni drugi alati razvojne politike kako bi se učinkovito iskorijenilo siromaštvo i promicali ciljevi održivog razvoja;

| O. | budući da razvojna učinkovitost, koja podrazumijeva djelotvornu upotrebu svih sredstava i resursa usmjerenih na razvoj, ne ovisi samo o donatorima, već i o postojanju djelotvornih institucija spremnih na suradnju, stabilnih politika, vladavine prava, uključivog demokratskog vladanja te zaštitnih mehanizama protiv korupcije u zemljama u razvoju i nezakonitih financijskih tokova na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

O.

budući da razvojna učinkovitost, koja podrazumijeva djelotvornu upotrebu svih sredstava i resursa usmjerenih na razvoj, ne ovisi samo o donatorima, već i o postojanju djelotvornih institucija spremnih na suradnju, stabilnih politika, vladavine prava, uključivog demokratskog vladanja te zaštitnih mehanizama protiv korupcije u zemljama u razvoju i nezakonitih financijskih tokova na međunarodnoj razini;

| 1. | izražava žaljenje zbog toga što mnoge države članice Unije nisu ostvarile cilj da izdvajaju 0,7 % svog bruto nacionalnog dohotka (BND) za financiranje razvojne pomoći, kao i zbog toga što su neke države smanjile postotak tog izdvajanja; čestita petorima državama članicama EU-a koje su postigle taj cilj i napominje da su samo europske zemlje postigle taj cilj ili su uložile ozbiljne napore u njegovo postizanje; poziva države članice EU-a da poštuju obvezu pružanja 0,7 % BND-a za službenu razvojnu pomoć i usvoje jasan plan o načinu i vremenskom razdoblju za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

1.

izražava žaljenje zbog toga što mnoge države članice Unije nisu ostvarile cilj da izdvajaju 0,7 % svog bruto nacionalnog dohotka (BND) za financiranje razvojne pomoći, kao i zbog toga što su neke države smanjile postotak tog izdvajanja; čestita petorima državama članicama EU-a koje su postigle taj cilj i napominje da su samo europske zemlje postigle taj cilj ili su uložile ozbiljne napore u njegovo postizanje; poziva države članice EU-a da poštuju obvezu pružanja 0,7 % BND-a za službenu razvojnu pomoć i usvoje jasan plan o načinu i vremenskom razdoblju za postizanje tog cilja;

| 2. | poziva donatore da dodijele potrebna financijska, tehnička i politička sredstva za postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

2.

poziva donatore da dodijele potrebna financijska, tehnička i politička sredstva za postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030.;

| 3. | poziva zemlje donatorice da smjesta poduzmu mjere za ispunjavanje obveza preuzetih u okviru Pariške deklaracije i Partnerstva iz Busana; ističe da bi glavni cilj ove suradnje trebale biti neovisnost i samodostatnost zemalja koje primaju razvojnu pomoć; |
| --- | --- |

3.

poziva zemlje donatorice da smjesta poduzmu mjere za ispunjavanje obveza preuzetih u okviru Pariške deklaracije i Partnerstva iz Busana; ističe da bi glavni cilj ove suradnje trebale biti neovisnost i samodostatnost zemalja koje primaju razvojnu pomoć;

| 4. | upozorava na to da se kriteriji službene razvojne pomoći ne smiju oslabiti kako bi se pokrivali troškovi koji nisu izravno povezani s promicanjem održivog razvoja u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

4.

upozorava na to da se kriteriji službene razvojne pomoći ne smiju oslabiti kako bi se pokrivali troškovi koji nisu izravno povezani s promicanjem održivog razvoja u zemljama u razvoju;

| 5. | poziva Europsku uniju da dâ prednost diferenciranom pristupu, uzimajući u obzir razine razvoja, gospodarske i društvene potrebe, geografske i klimatske okolnosti te odabire i prioritete svake od zemalja korisnica; |
| --- | --- |

5.

poziva Europsku uniju da dâ prednost diferenciranom pristupu, uzimajući u obzir razine razvoja, gospodarske i društvene potrebe, geografske i klimatske okolnosti te odabire i prioritete svake od zemalja korisnica;

| 6. | podsjeća da bi ključni prioritet trebalo biti smanjivanje, a dugoročno i iskorjenjivanje, siromaštva; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da bi ključni prioritet trebalo biti smanjivanje, a dugoročno i iskorjenjivanje, siromaštva;

| 7. | ponavlja da je nužno da se zemljama AKP-a zajamči pravo na sigurnost opskrbe hranom, što podrazumijeva pravo poljoprivrednika da proizvode hranu za svoj narod, tako što bi se stalo na kraj utrci za zemljištem i poljoprivrednicima zajamčio pristup zemlji, sjemenu i vodi; |
| --- | --- |

7.

ponavlja da je nužno da se zemljama AKP-a zajamči pravo na sigurnost opskrbe hranom, što podrazumijeva pravo poljoprivrednika da proizvode hranu za svoj narod, tako što bi se stalo na kraj utrci za zemljištem i poljoprivrednicima zajamčio pristup zemlji, sjemenu i vodi;

| 8. | potiče parlamente zemalja primateljica pomoći da usvoje nacionalne politike o razvojnoj pomoći kako bi se povećala odgovornost donatora i vlada koje primaju pomoć, unaprijedilo upravljanje javnim financijama i apsorpcijski kapacitet te poboljšali uvjeti za primanje proračunske potpore i dugoročno smanjila ovisnost o pomoći; |
| --- | --- |

8.

potiče parlamente zemalja primateljica pomoći da usvoje nacionalne politike o razvojnoj pomoći kako bi se povećala odgovornost donatora i vlada koje primaju pomoć, unaprijedilo upravljanje javnim financijama i apsorpcijski kapacitet te poboljšali uvjeti za primanje proračunske potpore i dugoročno smanjila ovisnost o pomoći;

| 9. | poziva na to da zemlje donatorice pažljivije ocjenjuju potrebe i okolnosti lokalne zajednice kako bi se maksimizirala učinkovitost pomoći; poziva primateljice da u tom pogledu pravovremeno pruže točne informacije; |
| --- | --- |

9.

poziva na to da zemlje donatorice pažljivije ocjenjuju potrebe i okolnosti lokalne zajednice kako bi se maksimizirala učinkovitost pomoći; poziva primateljice da u tom pogledu pravovremeno pruže točne informacije;

| 10. | poziva donatorice i primateljice da zajedno rade na boljoj koordinaciji programa pomoći, uključujući uspostavljanjem točnih mehanizama nadzora učinkovitosti pomoći; |
| --- | --- |

10.

poziva donatorice i primateljice da zajedno rade na boljoj koordinaciji programa pomoći, uključujući uspostavljanjem točnih mehanizama nadzora učinkovitosti pomoći;

| 11. | podsjeća na to da bi zemlje primateljice pomoći same trebale definirati model i prioritete razvoja koje žele provesti u skladu s načelom odgovornosti zemalja; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na to da bi zemlje primateljice pomoći same trebale definirati model i prioritete razvoja koje žele provesti u skladu s načelom odgovornosti zemalja;

| 12. | poziva zemlje AKP-a da pojačaju svoje napore oko integriranja u regiju kako bi mogle riješiti svoje zajedničke probleme poput sigurnosti, zaštite okoliša, upravljanja nacionalnim resursima, organizacije gospodarskih tokova i trgovinskih odnosa; |
| --- | --- |

12.

poziva zemlje AKP-a da pojačaju svoje napore oko integriranja u regiju kako bi mogle riješiti svoje zajedničke probleme poput sigurnosti, zaštite okoliša, upravljanja nacionalnim resursima, organizacije gospodarskih tokova i trgovinskih odnosa;

| 13. | naglašava da bi se razvojna pomoć ne bi trebala dodjeljivati u obliku bespovratnih sredstava, a ne zajmova, kako bi se izbjeglo povećanje dužničkog opterećenja; |
| --- | --- |

13.

naglašava da bi se razvojna pomoć ne bi trebala dodjeljivati u obliku bespovratnih sredstava, a ne zajmova, kako bi se izbjeglo povećanje dužničkog opterećenja;

| 14. | zastupa mišljenje da će trajno rješenje stanja u nekoliko zemalja AKP-a biti moguće samo ako se nešto poduzme kako bi stanovništvo konačno osjetilo korist prirodnih bogatstava svojih zemalja; |
| --- | --- |

14.

zastupa mišljenje da će trajno rješenje stanja u nekoliko zemalja AKP-a biti moguće samo ako se nešto poduzme kako bi stanovništvo konačno osjetilo korist prirodnih bogatstava svojih zemalja;

| 15. | ističe činjenicu da je razina javnog duga i kreditnih obveza nekih od zemalja AKP-a neodrživa i ozbiljno ograničava ulaganja, rast i sposobnost države da primjereno financira svoje socijalne funkcije poput zdravstva, obrazovanja i socijalnog osiguranja; poziva na novi okvir za suradnju koji bi bio istinski sposoban za promicanje suverenog razvoja zemalja AKP-a; poziva države članice EU-a da u najzaduženijim zemljama započnu i podupiru postupak otpisa duga u skladu s gore navedenim inicijativama UN-a u cilju promicanja gospodarskog i društvenog razvoja; |
| --- | --- |

15.

ističe činjenicu da je razina javnog duga i kreditnih obveza nekih od zemalja AKP-a neodrživa i ozbiljno ograničava ulaganja, rast i sposobnost države da primjereno financira svoje socijalne funkcije poput zdravstva, obrazovanja i socijalnog osiguranja; poziva na novi okvir za suradnju koji bi bio istinski sposoban za promicanje suverenog razvoja zemalja AKP-a; poziva države članice EU-a da u najzaduženijim zemljama započnu i podupiru postupak otpisa duga u skladu s gore navedenim inicijativama UN-a u cilju promicanja gospodarskog i društvenog razvoja;

| 16. | poziva EU i njegove države članice da povećaju financijsku potporu i humanitarnu pomoć; |
| --- | --- |

16.

poziva EU i njegove države članice da povećaju financijsku potporu i humanitarnu pomoć;

| 17. | izražava žaljenje zbog smanjenja sudjelovanja država članica u programima pomoći u hrani; traži da se pomoć Unije i njezinih država članica za zemlje članice AKP-a u prvom redu koristi za rješavanje problema povezanih s duboko ukorijenjenim nejednakostima, siromaštvom, kroničnom pothranjenosti i pristupom zdravstvenim i javnim uslugama, između ostalog reproduktivnoj njezi, te ostvarenje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

17.

izražava žaljenje zbog smanjenja sudjelovanja država članica u programima pomoći u hrani; traži da se pomoć Unije i njezinih država članica za zemlje članice AKP-a u prvom redu koristi za rješavanje problema povezanih s duboko ukorijenjenim nejednakostima, siromaštvom, kroničnom pothranjenosti i pristupom zdravstvenim i javnim uslugama, između ostalog reproduktivnoj njezi, te ostvarenje ciljeva održivog razvoja;

| 18. | traži da se poveća pomoć u hrani i da se prvenstveno koristi za kupnju hrane od lokalnih poljoprivrednika; |
| --- | --- |

18.

traži da se poveća pomoć u hrani i da se prvenstveno koristi za kupnju hrane od lokalnih poljoprivrednika;

| 19. | poziva države članice da objave planove provedbe Partnerstva iz Busana i izvješća o naporima uloženima u njihovu provedbu; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice da objave planove provedbe Partnerstva iz Busana i izvješća o naporima uloženima u njihovu provedbu;

| 20. | naglašava potrebu za time da se GPEDC čvrsto postavi u kontekst provedbe Programa održivog razvoja do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe; ističe da bi GPEDC trebao igrati jaku ulogu u aspektima nadzora i odgovornosti utemeljenima na dokazima; ističe potrebu da GPEDC predloži jasno definirane kanale za suradnju za posebne aktere u razvoju koji nisu donatori OECD-a; |
| --- | --- |

20.

naglašava potrebu za time da se GPEDC čvrsto postavi u kontekst provedbe Programa održivog razvoja do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe; ističe da bi GPEDC trebao igrati jaku ulogu u aspektima nadzora i odgovornosti utemeljenima na dokazima; ističe potrebu da GPEDC predloži jasno definirane kanale za suradnju za posebne aktere u razvoju koji nisu donatori OECD-a;

| 21. | pozdravlja inicijative OECD-a koje bi mogle doprinijeti smanjenju nezakonitih financijskih tokova i poziva međunarodnu zajednicu da poboljša suradnju u cilju povećanja transparentnosti poreznih režima; u tom pogledu ustraje u ključnoj ulozi i odgovornostima multinacionalnih kompanija i financijskih institucija; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja inicijative OECD-a koje bi mogle doprinijeti smanjenju nezakonitih financijskih tokova i poziva međunarodnu zajednicu da poboljša suradnju u cilju povećanja transparentnosti poreznih režima; u tom pogledu ustraje u ključnoj ulozi i odgovornostima multinacionalnih kompanija i financijskih institucija;

| 22. | poziva zemlje donatorice i primateljice da sastave zajednički i obvezujući normativni okvir pod pokroviteljstvom UN-a i da uspostave zaštitne mjere i zajamče da se javna i privatna trgovačka društva pridržavaju načela konvencija UN-a o radu te socijalnih, ekoloških i antikorupcijskih standarda; |
| --- | --- |

22.

poziva zemlje donatorice i primateljice da sastave zajednički i obvezujući normativni okvir pod pokroviteljstvom UN-a i da uspostave zaštitne mjere i zajamče da se javna i privatna trgovačka društva pridržavaju načela konvencija UN-a o radu te socijalnih, ekoloških i antikorupcijskih standarda;

| 23. | ističe potrebu da se pojednostavi pristup programima pomoći kako bi se olakšalo sudjelovanje građana, organizacija civilnog društva i država; |
| --- | --- |

23.

ističe potrebu da se pojednostavi pristup programima pomoći kako bi se olakšalo sudjelovanje građana, organizacija civilnog društva i država;

| 24. | ističe da je pomoć katalizator razvoja, a ne njegov glavni izvor; u tom pogledu prepoznaje da je konačni cilj pomoći stvoriti situaciju u kojoj pomoć više nije potrebna; |
| --- | --- |

24.

ističe da je pomoć katalizator razvoja, a ne njegov glavni izvor; u tom pogledu prepoznaje da je konačni cilj pomoći stvoriti situaciju u kojoj pomoć više nije potrebna;

| 25. | poziva na nadilaženje paradigme donator-primatelj i poziva na jaču suradnju u domenama znanosti i tehnologije; |
| --- | --- |

25.

poziva na nadilaženje paradigme donator-primatelj i poziva na jaču suradnju u domenama znanosti i tehnologije;

| 26. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnim organizacijama zemalja AKP-a. |
| --- | --- |

26.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnim organizacijama zemalja AKP-a.

REZOLUCIJA (33)

o ulozi sporta u obrazovanju i iskorjenjivanju siromaštva

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala na Malti od 19. do 21. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

koja se sastala na Malti od 19. do 21. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) te naknadne izmjene Sporazuma iz 2005. i 2010. (34), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) te naknadne izmjene Sporazuma iz 2005. i 2010. (34),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 5. lipnja 2003. o ženama i sportu (35), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 5. lipnja 2003. o ženama i sportu (35),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 22. travnja 2004. o poštovanju temeljnih standarda rada u proizvodnji sportske opreme za Olimpijske igre (36), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 22. travnja 2004. o poštovanju temeljnih standarda rada u proizvodnji sportske opreme za Olimpijske igre (36),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 13. studenog 2007. o ulozi sporta u obrazovanju (37), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 13. studenog 2007. o ulozi sporta u obrazovanju (37),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 8. svibnja 2008. o Bijeloj knjizi o sportu (38), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 8. svibnja 2008. o Bijeloj knjizi o sportu (38),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (39), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (39),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 2. veljače 2017. o cjelovitom pristupu sportskoj politici: dobro upravljanje, dostupnost i integritet (40). |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 2. veljače 2017. o cjelovitom pristupu sportskoj politici: dobro upravljanje, dostupnost i integritet (40).

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 16. prosinca 2010. o većoj potpori Europske unije za amaterski sport, (41), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 16. prosinca 2010. o većoj potpori Europske unije za amaterski sport, (41),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o sportu od 11. srpnja 2007. (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o sportu od 11. srpnja 2007. (COM(2007)0391),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. prosinca 2005. naslovljenu „Djelovanje EU-a u području obrazovanja kroz sport: nadovezivanje na postignuća programa EYES 2004” (COM(2005)0680), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. prosinca 2005. naslovljenu „Djelovanje EU-a u području obrazovanja kroz sport: nadovezivanje na postignuća programa EYES 2004” (COM(2005)0680),

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju kojim se nogomet želi učiniti pokretačem razvoja u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama, koji su 2006. potpisale Europska komisija i FIFA, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju kojim se nogomet želi učiniti pokretačem razvoja u afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama, koji su 2006. potpisale Europska komisija i FIFA,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. studenog 2010. o ulozi sporta kao izvora i pokretača aktivne socijalne uključenosti (42), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. studenog 2010. o ulozi sporta kao izvora i pokretača aktivne socijalne uključenosti (42),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Punta del Estea iz prosinca 1999. i okrugli stol UNESCO-a o tradicionalnim sportovima i igrama na kojem se razgovaralo o priznavanju tradicionalnih sportova i igara kao elemenata nematerijalne baštine i simbola kulturne raznolikosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Punta del Estea iz prosinca 1999. i okrugli stol UNESCO-a o tradicionalnim sportovima i igrama na kojem se razgovaralo o priznavanju tradicionalnih sportova i igara kao elemenata nematerijalne baštine i simbola kulturne raznolikosti,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja donesene na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju u rujnu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja donesene na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju u rujnu 2015.,

| — | uzimajući u obzir plan UN-a za razvoj do 2030. naslovljen „Promijeniti svijet” usvojen u rujnu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan UN-a za razvoj do 2030. naslovljen „Promijeniti svijet” usvojen u rujnu 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 16. prosinca 2016. naslovljenu „Sport kao sredstvo za promicanje obrazovanja, zdravlja, razvoja i mira”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 16. prosinca 2016. naslovljenu „Sport kao sredstvo za promicanje obrazovanja, zdravlja, razvoja i mira”,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za socijalna pitanja i okoliš (AKP-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za socijalna pitanja i okoliš (AKP-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | budući da su prava na sport i tjelesni odgoj prepoznata kao temeljna prava za sve i postupno uključivana u deklaracije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da su prava na sport i tjelesni odgoj prepoznata kao temeljna prava za sve i postupno uključivana u deklaracije o ljudskim pravima;

| B. | budući da se u članku 37. Programa Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. navodi da je sport isto tako važna potpora održivom razvoju; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 37. Programa Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. navodi da je sport isto tako važna potpora održivom razvoju;

| C. | budući da je sport dokazano troškovno učinkovit i fleksibilan kao sredstvo za promicanje mira i razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

C.

budući da je sport dokazano troškovno učinkovit i fleksibilan kao sredstvo za promicanje mira i razvojnih ciljeva;

| D. | budući da je sport moćan socijalni alat koji može zbližiti ljude različitih etičkih, kulturnih, jezičnih i socioekonomskih podrijetla; |
| --- | --- |

D.

budući da je sport moćan socijalni alat koji može zbližiti ljude različitih etičkih, kulturnih, jezičnih i socioekonomskih podrijetla;

| E. | budući da troškovi povezani sa sportskim aktivnostima mijenjaju ovisno o sportu; |
| --- | --- |

E.

budući da troškovi povezani sa sportskim aktivnostima mijenjaju ovisno o sportu;

| F. | budući da i sport i igra u djetinjstvu mogu biti čimbenici za odvraćanje mladih i djece od svijeta nasilja te mogu pomoći i u ublažavanju rizika njihovog ispisivanja iz škole; |
| --- | --- |

F.

budući da i sport i igra u djetinjstvu mogu biti čimbenici za odvraćanje mladih i djece od svijeta nasilja te mogu pomoći i u ublažavanju rizika njihovog ispisivanja iz škole;

| G. | budući da sport može biti izvor i pokretač društvene uključenosti i rodne jednakosti; |
| --- | --- |

G.

budući da sport može biti izvor i pokretač društvene uključenosti i rodne jednakosti;

| H. | budući da je tjelesna aktivnost ključna za obrazovanje i zdravlje ljudskih bića u svakom stadiju života i da doprinosi njihovom društvenom, tjelesnom i mentalnom razvoju; |
| --- | --- |

H.

budući da je tjelesna aktivnost ključna za obrazovanje i zdravlje ljudskih bića u svakom stadiju života i da doprinosi njihovom društvenom, tjelesnom i mentalnom razvoju;

| I. | budući da je pravo djece na igru i uživanje u sportskim aktivnostima ključno za njihovo zdravlje i njihov tjelesni, društveni i osobni razvoj; |
| --- | --- |

I.

budući da je pravo djece na igru i uživanje u sportskim aktivnostima ključno za njihovo zdravlje i njihov tjelesni, društveni i osobni razvoj;

| J. | budući da sport može biti i učinkovito odvraćajuće sredstvo od korištenja droge među mladima tako što će se zaokupiti njihovo vrijeme i energiju te kao mjera za uklanjanje društvenih zala; |
| --- | --- |

J.

budući da sport može biti i učinkovito odvraćajuće sredstvo od korištenja droge među mladima tako što će se zaokupiti njihovo vrijeme i energiju te kao mjera za uklanjanje društvenih zala;

| K. | budući da sport može biti učinkovit odgovor na nasilje; |
| --- | --- |

K.

budući da sport može biti učinkovit odgovor na nasilje;

| L. | budući da sport može doprinijeti izgradnji mira i rješavanju sukoba, kao što je pokazala inicijativa „Nogomet za mir”; |
| --- | --- |

L.

budući da sport može doprinijeti izgradnji mira i rješavanju sukoba, kao što je pokazala inicijativa „Nogomet za mir”;

| M. | budući da sportske aktivnosti mogu potaknuti vještine vodstva i upoznavanje sa socijalnim normama u mladih ljudi te im pomoći da vrate samopouzdanje; |
| --- | --- |

M.

budući da sportske aktivnosti mogu potaknuti vještine vodstva i upoznavanje sa socijalnim normama u mladih ljudi te im pomoći da vrate samopouzdanje;

| N. | budući da načelo poštene igre kojim se vode sportska natjecanja pomaže u promicanju moralnosti kod mladih ljudi te izgradnji društva koje je tjelesno i moralno zdravo; |
| --- | --- |

N.

budući da načelo poštene igre kojim se vode sportska natjecanja pomaže u promicanju moralnosti kod mladih ljudi te izgradnji društva koje je tjelesno i moralno zdravo;

| O. | budući da su tjelesni odgoj i sport važni alati kako bi se osnažile djevojčice i žene i kako bi im se omogućilo da osjete njihove pozitivne učinke na zdravlje i psihološke uvjete; |
| --- | --- |

O.

budući da su tjelesni odgoj i sport važni alati kako bi se osnažile djevojčice i žene i kako bi im se omogućilo da osjete njihove pozitivne učinke na zdravlje i psihološke uvjete;

| P. | budući da postoji diskriminacija protiv djevojčica i žena u pogledu pristupa sportu, pogotovo onim sportovima koji su tradicionalno rezervirani za muškarce; |
| --- | --- |

P.

budući da postoji diskriminacija protiv djevojčica i žena u pogledu pristupa sportu, pogotovo onim sportovima koji su tradicionalno rezervirani za muškarce;

| Q. | budući da sport igra važnu ulogu u povećanju samosvijesti o tijelu i zdravlju i promicanju njihovog poštovanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da sport igra važnu ulogu u povećanju samosvijesti o tijelu i zdravlju i promicanju njihovog poštovanja;

| R. | budući da je važno promicati pristup sportu za svu djecu i mlade i ukloniti opasnost od bilo kakvog oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

R.

budući da je važno promicati pristup sportu za svu djecu i mlade i ukloniti opasnost od bilo kakvog oblika diskriminacije;

| S. | budući da sport može potaknuti kreativnost i inovacije kod mladih učenika; |
| --- | --- |

S.

budući da sport može potaknuti kreativnost i inovacije kod mladih učenika;

| T. | budući da se prihod od sportskih aktivnosti i događaja može, ako se pošteno distribuira duž lanca vrijednosti, uložiti u otvaranje radnih mjesta u sportskim zanimanjima, treninzima i kampanjama; |
| --- | --- |

T.

budući da se prihod od sportskih aktivnosti i događaja može, ako se pošteno distribuira duž lanca vrijednosti, uložiti u otvaranje radnih mjesta u sportskim zanimanjima, treninzima i kampanjama;

| U. | budući da bi pružanje podrške u područjima povezanima s organiziranjem sportskih događaja poput posluživanja hrane i ugostiteljstva moglo olakšati diversifikaciju aktivnosti za ostvarenje prihoda; budući da je ključno provoditi pažljiv i neprekinut nadzor korištenja tih sredstava kako bi se osigurala učinkovitost i transparentnost; |
| --- | --- |

U.

budući da bi pružanje podrške u područjima povezanima s organiziranjem sportskih događaja poput posluživanja hrane i ugostiteljstva moglo olakšati diversifikaciju aktivnosti za ostvarenje prihoda; budući da je ključno provoditi pažljiv i neprekinut nadzor korištenja tih sredstava kako bi se osigurala učinkovitost i transparentnost;

| V. | budući da je sociološkim istraživanjima utvrđeno da sport doprinosi osvješćivanju o HIV-u/AIDS-u, to jest ublažavanju njegovog širenja; |
| --- | --- |

V.

budući da je sociološkim istraživanjima utvrđeno da sport doprinosi osvješćivanju o HIV-u/AIDS-u, to jest ublažavanju njegovog širenja;

| W. | budući da se sport može koristiti kao sredstvo humanitarne pomoći, posebice u sprečavanju sukoba, programima mirotvorstva i pomirbe te liječenju psiholoških trauma; |
| --- | --- |

W.

budući da se sport može koristiti kao sredstvo humanitarne pomoći, posebice u sprečavanju sukoba, programima mirotvorstva i pomirbe te liječenju psiholoških trauma;

| X. | budući da je sport moćan alat za poboljšanje i jačanje mentalne dobrobiti onih koji se njime bave; |
| --- | --- |

X.

budući da je sport moćan alat za poboljšanje i jačanje mentalne dobrobiti onih koji se njime bave;

| Y. | budući da sport može doprinijeti prenošenju pozitivne slike o zemljama u razvoju, a sportski događaji mogu biti odlična prilika za podizanje osviještenosti i potencijala zemalja AKP-a; |
| --- | --- |

Y.

budući da sport može doprinijeti prenošenju pozitivne slike o zemljama u razvoju, a sportski događaji mogu biti odlična prilika za podizanje osviještenosti i potencijala zemalja AKP-a;

| Z. | budući da sport može imati važnu ulogu u borbi protiv rasizma, ksenofobije i diskriminacije i da može doprinijeti integraciji ljudi i povezati rase, vjere i etničke pripadnosti; |
| --- | --- |

Z.

budući da sport može imati važnu ulogu u borbi protiv rasizma, ksenofobije i diskriminacije i da može doprinijeti integraciji ljudi i povezati rase, vjere i etničke pripadnosti;

| AA. | budući da sport zbog svoje moći komunikacije može postati moćan alat za prikupljanje financijskih sredstava; |
| --- | --- |

AA.

budući da sport zbog svoje moći komunikacije može postati moćan alat za prikupljanje financijskih sredstava;

| AB. | budući da je aktivno sudjelovanje zemalja u razvoju u Olimpijskim igrama i drugim međunarodnim sportskim događajima ključno za izgradnju uključivih i ravnopravnih društava; |
| --- | --- |

AB.

budući da je aktivno sudjelovanje zemalja u razvoju u Olimpijskim igrama i drugim međunarodnim sportskim događajima ključno za izgradnju uključivih i ravnopravnih društava;

| AC. | budući da je sport ključni instrument za socijalnu uključenost i promicanje ljudskih vrijednosti uzajamnog poštovanja, timskog rada, iskrenosti, empatije, komunikacije, suradnje, socijalne pravde, jednakosti, transparentnosti, nepristranosti i prijateljstva; |
| --- | --- |

AC.

budući da je sport ključni instrument za socijalnu uključenost i promicanje ljudskih vrijednosti uzajamnog poštovanja, timskog rada, iskrenosti, empatije, komunikacije, suradnje, socijalne pravde, jednakosti, transparentnosti, nepristranosti i prijateljstva;

| AD. | budući da se vrijednostima koje se prenose kroz sport razvijaju znanje, motivacija i vještine poput timskog rada, poštene igre, discipline i tolerancije, kao i spremnost na osobno zalaganje; budući da su te vještine ključne za buduće sudjelovanje u skupnim aktivnostima i profesionalnom životu i da mogu potaknuti društvenu koheziju u zajednicama i društvima; |
| --- | --- |

AD.

budući da se vrijednostima koje se prenose kroz sport razvijaju znanje, motivacija i vještine poput timskog rada, poštene igre, discipline i tolerancije, kao i spremnost na osobno zalaganje; budući da su te vještine ključne za buduće sudjelovanje u skupnim aktivnostima i profesionalnom životu i da mogu potaknuti društvenu koheziju u zajednicama i društvima;

| AE. | budući da sportske aktivnosti mogu pomoći u razvijanju održivog turizma na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i stvoriti radna mjesta; |
| --- | --- |

AE.

budući da sportske aktivnosti mogu pomoći u razvijanju održivog turizma na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i stvoriti radna mjesta;

| AF. | budući da sport može imati velik utjecaj na okoliš; |
| --- | --- |

AF.

budući da sport može imati velik utjecaj na okoliš;

| 1. | poziva Europsku uniju da u okviru svoje politike razvoja promiče bavljenje sportom i potiče napore razvijanja uključivih nacionalnih politika kojima se uzimaju u obzir potrebe i nade, posebice mladih kako dječaka tako i djevojčica, te da obraća veću pozornost na sportske i tjelesne aktivnosti u relevantnim sektorskih strategijama; |
| --- | --- |

1.

poziva Europsku uniju da u okviru svoje politike razvoja promiče bavljenje sportom i potiče napore razvijanja uključivih nacionalnih politika kojima se uzimaju u obzir potrebe i nade, posebice mladih kako dječaka tako i djevojčica, te da obraća veću pozornost na sportske i tjelesne aktivnosti u relevantnim sektorskih strategijama;

| 2. | napominje da Europska unija slijedi dugoročan, holistički pristup sa snažnim učinkom osmišljen kako bi se pružila podrška korisnicima na njihovom putu prema obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju u cilju osiguravanja održivih izvora prihoda; u tom kontekstu ističe potrebu za širenjem spektra posebnih aktivnosti kojima se na najravnopravniji i najodrživiji način podržava sport kao formativni alat za ljudska bića i njihov duhovni i tjelesni razvoj; |
| --- | --- |

2.

napominje da Europska unija slijedi dugoročan, holistički pristup sa snažnim učinkom osmišljen kako bi se pružila podrška korisnicima na njihovom putu prema obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju u cilju osiguravanja održivih izvora prihoda; u tom kontekstu ističe potrebu za širenjem spektra posebnih aktivnosti kojima se na najravnopravniji i najodrživiji način podržava sport kao formativni alat za ljudska bića i njihov duhovni i tjelesni razvoj;

| 3. | podsjeća da dobro upravljanje mora biti preduvjet za autonomiju sportskih organizacija te da se one moraju pridržavati načela transparentnosti, odgovornosti, jednakih prilika, socijalne uključivosti i demokracije, uključujući prikladnu uključenost dionika; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da dobro upravljanje mora biti preduvjet za autonomiju sportskih organizacija te da se one moraju pridržavati načela transparentnosti, odgovornosti, jednakih prilika, socijalne uključivosti i demokracije, uključujući prikladnu uključenost dionika;

| 4. | preporučuje poman nadzor nad korištenjem financijskih sredstava namijenjenih sportu kako bi se osiguralo da ta sredstava ispunjavaju svoju zamišljenu svrhu; |
| --- | --- |

4.

preporučuje poman nadzor nad korištenjem financijskih sredstava namijenjenih sportu kako bi se osiguralo da ta sredstava ispunjavaju svoju zamišljenu svrhu;

| 5. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da doprinesu uvođenju tehničkih standarda i reformi kako bi se osiguralo da sport u punom smislu doprinosi održivom razvoju i miru; posebice ističe potrebu za politikom nulte tolerancije za korupciju i druge vrste kriminala u sportu; ističe da je primjena načela dobrog upravljanja u sportu, zajedno s praćenjem, nadzorom i prikladnim pravnim instrumentima, ključni čimbenik u iskorjenjivanju korupcije i drugih štetnih praksi; |
| --- | --- |

5.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da doprinesu uvođenju tehničkih standarda i reformi kako bi se osiguralo da sport u punom smislu doprinosi održivom razvoju i miru; posebice ističe potrebu za politikom nulte tolerancije za korupciju i druge vrste kriminala u sportu; ističe da je primjena načela dobrog upravljanja u sportu, zajedno s praćenjem, nadzorom i prikladnim pravnim instrumentima, ključni čimbenik u iskorjenjivanju korupcije i drugih štetnih praksi;

| 6. | ističe potrebu za politikom nulte tolerancije na izvikivanje rasističkih parola i promicanje nasilja i mržnje; |
| --- | --- |

6.

ističe potrebu za politikom nulte tolerancije na izvikivanje rasističkih parola i promicanje nasilja i mržnje;

| 7. | poziva na poduzimanje potrebnih koraka kako bi se spriječilo da žene u sportu dođu u situaciju gdje se nad njima vrši nasilje, posebice spolne ili mačističke prirode; |
| --- | --- |

7.

poziva na poduzimanje potrebnih koraka kako bi se spriječilo da žene u sportu dođu u situaciju gdje se nad njima vrši nasilje, posebice spolne ili mačističke prirode;

| 8. | naglašava da su tjelesna aktivnost i sport ključni za obrazovanje i zdravlje ljudi u svakom životnom razdoblju; poziva AKP i države članice EU-a da uključe sport i aktivnosti tjelesnog odgoja u školske programe i da podržavaju te aktivnosti prikladnom infrastrukturom i metodologijom; stoga smatra da bi tjelesni odgoj i prakticiranje tjelesnih aktivnosti i sporta u značajnoj mjeri trebao biti javna usluga kako bi se svima ponudio ravnopravan pristup, od najranijih godina i kasnije; |
| --- | --- |

8.

naglašava da su tjelesna aktivnost i sport ključni za obrazovanje i zdravlje ljudi u svakom životnom razdoblju; poziva AKP i države članice EU-a da uključe sport i aktivnosti tjelesnog odgoja u školske programe i da podržavaju te aktivnosti prikladnom infrastrukturom i metodologijom; stoga smatra da bi tjelesni odgoj i prakticiranje tjelesnih aktivnosti i sporta u značajnoj mjeri trebao biti javna usluga kako bi se svima ponudio ravnopravan pristup, od najranijih godina i kasnije;

| 9. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da pojačaju ulogu sporta u svojim strateškim nacionalnim politikama i razvojnim planovima; |
| --- | --- |

9.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da pojačaju ulogu sporta u svojim strateškim nacionalnim politikama i razvojnim planovima;

| 10. | poziva posebno Komisiju da bolje integrira sport u ključne sektore razvojne pomoći i da podrži zemlje AKP-a kako bi mogle proaktivno riješiti socijalne i ekološke izazove sporta te razvijati najbolje prakse i pronalaziti rješenja; |
| --- | --- |

10.

poziva posebno Komisiju da bolje integrira sport u ključne sektore razvojne pomoći i da podrži zemlje AKP-a kako bi mogle proaktivno riješiti socijalne i ekološke izazove sporta te razvijati najbolje prakse i pronalaziti rješenja;

| 11. | podsjeća da sport može biti jeftin i koristiti lokalne resurse; stoga poziva zemlje AKP-a da promiču osnivanje lokalnih sportskih organizacija; potiče lokalna tijela da zajamče pristup fizičkim aktivnostima i da razviju pristupačnu sportsku infrastrukturu; potiče korporativni sektor da doprinosi tim ciljevima; |
| --- | --- |

11.

podsjeća da sport može biti jeftin i koristiti lokalne resurse; stoga poziva zemlje AKP-a da promiču osnivanje lokalnih sportskih organizacija; potiče lokalna tijela da zajamče pristup fizičkim aktivnostima i da razviju pristupačnu sportsku infrastrukturu; potiče korporativni sektor da doprinosi tim ciljevima;

| 12. | ističe ulogu sporta u olakšavanju integracije skupina u nepovoljnom položaju; naglašava važnost obrazovanja kroz sport; prepoznaje važnost amaterskog sporta u postizanju socijalne integracije i potiče inicijative u tom pogledu; |
| --- | --- |

12.

ističe ulogu sporta u olakšavanju integracije skupina u nepovoljnom položaju; naglašava važnost obrazovanja kroz sport; prepoznaje važnost amaterskog sporta u postizanju socijalne integracije i potiče inicijative u tom pogledu;

| 13. | naglašava važnu ulogu sporta u promicanju volonterstva, čime se stvaraju i njeguju kohezija u zajednici, samoispunjenje i recipročnost te se organiziraju pristupačne i cjenovno povoljne sportske aktivnosti i događaji, posebice na amaterskoj razini, a to je važan oblik neformalnog obrazovanja koji doprinosi zapošljavanju mladih; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnu ulogu sporta u promicanju volonterstva, čime se stvaraju i njeguju kohezija u zajednici, samoispunjenje i recipročnost te se organiziraju pristupačne i cjenovno povoljne sportske aktivnosti i događaji, posebice na amaterskoj razini, a to je važan oblik neformalnog obrazovanja koji doprinosi zapošljavanju mladih;

| 14. | poziva stranke da pojačaju i prošire programe izvanškolskih sportskih i tjelesnih aktivnosti; ističe da bi zemlje AKP-a i države članice EU-a trebale više ulagati u razvoj sportske infrastrukture i aktivnosti; smatra da je potrebno provoditi strateške planove za izgradnju objekata u zajednici koji će davati iste mogućnost djevojčicama i dječacima te za izgradnju pomno koordinirane nacionalne infrastrukture s dovoljno javnih financijskih sredstava za promicanje i amaterskog sporta i profesionalnog sporta, osiguravajući pritom da sportske ustanove nisu rezervirane za najbogatije, već da ih svi mogu koristiti; |
| --- | --- |

14.

poziva stranke da pojačaju i prošire programe izvanškolskih sportskih i tjelesnih aktivnosti; ističe da bi zemlje AKP-a i države članice EU-a trebale više ulagati u razvoj sportske infrastrukture i aktivnosti; smatra da je potrebno provoditi strateške planove za izgradnju objekata u zajednici koji će davati iste mogućnost djevojčicama i dječacima te za izgradnju pomno koordinirane nacionalne infrastrukture s dovoljno javnih financijskih sredstava za promicanje i amaterskog sporta i profesionalnog sporta, osiguravajući pritom da sportske ustanove nisu rezervirane za najbogatije, već da ih svi mogu koristiti;

| 15. | poziva stranke da razviju jeftine i pristupačne programe za osposobljavanje učitelja i sportskih trenera; |
| --- | --- |

15.

poziva stranke da razviju jeftine i pristupačne programe za osposobljavanje učitelja i sportskih trenera;

| 16. | naglašava da je sudjelovanje žena i djevojčica u svim sportovima ključan cilj te naglašava potrebu za tim da stranke daju jednak i pošten pristup sportu ženama i djevojčicama kako bi se popravilo njihovo tjelesno i mentalno zdravlje, unaprijedilo njihovo obrazovanje, spriječili seksistički stereotipi i razvila ravnopravnija društva; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je sudjelovanje žena i djevojčica u svim sportovima ključan cilj te naglašava potrebu za tim da stranke daju jednak i pošten pristup sportu ženama i djevojčicama kako bi se popravilo njihovo tjelesno i mentalno zdravlje, unaprijedilo njihovo obrazovanje, spriječili seksistički stereotipi i razvila ravnopravnija društva;

| 17. | ističe potrebu za promicanjem prava osoba s invaliditetom podržavanjem sportskih aktivnosti javnim kampanjama i sportskim turnirima; poziva i države članice EU-a i zemlje AKP-a da provode uključive sportske programe za osobe s invaliditetom koji počinju u školi; ističe da bi osobe s invaliditetom trebale imati jednak pristup svim sportskim ustanovama te prijevoznim i drugim uslugama; |
| --- | --- |

17.

ističe potrebu za promicanjem prava osoba s invaliditetom podržavanjem sportskih aktivnosti javnim kampanjama i sportskim turnirima; poziva i države članice EU-a i zemlje AKP-a da provode uključive sportske programe za osobe s invaliditetom koji počinju u školi; ističe da bi osobe s invaliditetom trebale imati jednak pristup svim sportskim ustanovama te prijevoznim i drugim uslugama;

| 18. | ističe ogroman potencijal sporta kao pokretača socijalne uključenosti; stoga poziva na organizaciju ad hoc sportskih događaja s ciljem poboljšanja socijalne uključenosti žena i djece, starijih, osoba s invaliditetom i etničkih/kulturnih manjina; preporučuje da se te vrijednosti njeguju svakodnevno, a ne samo prilikom sportskih događaja; |
| --- | --- |

18.

ističe ogroman potencijal sporta kao pokretača socijalne uključenosti; stoga poziva na organizaciju ad hoc sportskih događaja s ciljem poboljšanja socijalne uključenosti žena i djece, starijih, osoba s invaliditetom i etničkih/kulturnih manjina; preporučuje da se te vrijednosti njeguju svakodnevno, a ne samo prilikom sportskih događaja;

| 19. | poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da provode proaktivnu politiku za davanje ženama jednakog pristupa svim sportskim disciplinama te da jednako promiču sportske rezultate žena i muškaraca; poziva javne medije da osiguraju jednaku pokrivenost svih sportova; potiče privatne medije da osiguraju pokrivenost ženskih sportskih aktivnosti u sportskim novinama; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da provode proaktivnu politiku za davanje ženama jednakog pristupa svim sportskim disciplinama te da jednako promiču sportske rezultate žena i muškaraca; poziva javne medije da osiguraju jednaku pokrivenost svih sportova; potiče privatne medije da osiguraju pokrivenost ženskih sportskih aktivnosti u sportskim novinama;

| 20. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da ponovno pokrenu i potiču bavljenje tradicionalnim sportovima te unaprijede programe u tom pogledu; |
| --- | --- |

20.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da ponovno pokrenu i potiču bavljenje tradicionalnim sportovima te unaprijede programe u tom pogledu;

| 21. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da poduzmu mjere kojima će pomoći mladima da razviju talente i sposobnost, čak i kada je riječ o financijski zahtjevnim sportovima; |
| --- | --- |

21.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da poduzmu mjere kojima će pomoći mladima da razviju talente i sposobnost, čak i kada je riječ o financijski zahtjevnim sportovima;

| 22. | naglašava vrijednost nenatjecateljskih i pojedinačnih sportova te uličnih igara; |
| --- | --- |

22.

naglašava vrijednost nenatjecateljskih i pojedinačnih sportova te uličnih igara;

| 23. | poziva Komisiju i države članice EU-a da u svjetlu obveze da se nikoga ne zapostavi, koja je bila važna točka razgovora o Programu održivog razvoja do 2030., uključe sport u razvijanje programa i učine ga predmetom dijaloga s partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice EU-a da u svjetlu obveze da se nikoga ne zapostavi, koja je bila važna točka razgovora o Programu održivog razvoja do 2030., uključe sport u razvijanje programa i učine ga predmetom dijaloga s partnerskim zemljama;

| 24. | prima na znanje pozitivan psihološki ishod sportskih aktivnosti koje se provode u sklopu humanitarnih aktivnosti; stoga poziva sve relevantne aktere AKP-a i EU-a da uključe sportsku dimenziju u svoje strategije humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje pozitivan psihološki ishod sportskih aktivnosti koje se provode u sklopu humanitarnih aktivnosti; stoga poziva sve relevantne aktere AKP-a i EU-a da uključe sportsku dimenziju u svoje strategije humanitarne pomoći;

| 25. | primjećuje da bi visokoprofitna sportska industrija mogla postati uključenija u podupiranje aktivnosti socijalnog razvoja poput strukturirane kombinacije sportskih aktivnosti s programima obrazovanja, životnih vještina i zdravstvene zaštite; stoga poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da sa sportskom industrijom pregovaraju o programima slijedeći primjer Memoranduma o razumijevanju koji su 2006. potpisale Komisija i FIFA; preporučuje da se sport isto tako promiče na amaterskoj razini kako bi se neograničeno sudjelovanje proširilo na ruralna i periferna područja; |
| --- | --- |

25.

primjećuje da bi visokoprofitna sportska industrija mogla postati uključenija u podupiranje aktivnosti socijalnog razvoja poput strukturirane kombinacije sportskih aktivnosti s programima obrazovanja, životnih vještina i zdravstvene zaštite; stoga poziva države članice EU-a i zemlje AKP-a da sa sportskom industrijom pregovaraju o programima slijedeći primjer Memoranduma o razumijevanju koji su 2006. potpisale Komisija i FIFA; preporučuje da se sport isto tako promiče na amaterskoj razini kako bi se neograničeno sudjelovanje proširilo na ruralna i periferna područja;

| 26. | poziva stranke da razvijaju programe mobilnosti između EU-a i AKP-a te prikladne mjere za mlade sportaše amatere i trenere kako bi naučili nove metode treniranja; poziva na to da se sklapanje sporazuma o pojednostavnjenju viznog režima smatra dijelom tih programa mobilnosti; |
| --- | --- |

26.

poziva stranke da razvijaju programe mobilnosti između EU-a i AKP-a te prikladne mjere za mlade sportaše amatere i trenere kako bi naučili nove metode treniranja; poziva na to da se sklapanje sporazuma o pojednostavnjenju viznog režima smatra dijelom tih programa mobilnosti;

| 27. | potiče lokalna tijela da surađuju zajedno i s drugim sektorima kako bi se razvile prekogranične i regionalne sportaške inicijative; |
| --- | --- |

27.

potiče lokalna tijela da surađuju zajedno i s drugim sektorima kako bi se razvile prekogranične i regionalne sportaške inicijative;

| 28. | napominje da u zemljama AKP-a vlada nedostatak sportske infrastrukture i kvalificiranog osoblja specijaliziranog za tjelesne aktivnosti; stoga poziva Komisiju da pruži stručnu pomoć i promiče programe mobilnosti između zemalja AKP-a i država članica EU-a kako bi se obučili kvalificirani sportski učitelji; |
| --- | --- |

28.

napominje da u zemljama AKP-a vlada nedostatak sportske infrastrukture i kvalificiranog osoblja specijaliziranog za tjelesne aktivnosti; stoga poziva Komisiju da pruži stručnu pomoć i promiče programe mobilnosti između zemalja AKP-a i država članica EU-a kako bi se obučili kvalificirani sportski učitelji;

| 29. | žali što među trenerima, sucima, liječnicima, tehničarima i upraviteljima nema mnogo žena; poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da promiču posebne programe kako bi se osiguralo sudjelovanje žena u tim područjima; |
| --- | --- |

29.

žali što među trenerima, sucima, liječnicima, tehničarima i upraviteljima nema mnogo žena; poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da promiču posebne programe kako bi se osiguralo sudjelovanje žena u tim područjima;

| 30. | ističe važnost promicanja sporazuma o „dvojnoj karijeri” koji bi sportašima omogućili da kombiniraju svoje sportske karijere s obrazovanjem i poslom i da započnu novu profesionalnu karijeru kada im sportska karijera završi; |
| --- | --- |

30.

ističe važnost promicanja sporazuma o „dvojnoj karijeri” koji bi sportašima omogućili da kombiniraju svoje sportske karijere s obrazovanjem i poslom i da započnu novu profesionalnu karijeru kada im sportska karijera završi;

| 31. | ističe važnost poticanja sportskih aktivnosti kao sredstava osobnog i kolektivnog ispunjenja, ali ne samo kao karijeru kako se mladim ljudima ne bi budile lažne nade; |
| --- | --- |

31.

ističe važnost poticanja sportskih aktivnosti kao sredstava osobnog i kolektivnog ispunjenja, ali ne samo kao karijeru kako se mladim ljudima ne bi budile lažne nade;

| 32. | poziva Komisiju da podrži prikupljanje podataka i istraživanje kako bi se ocijenio pozitivan učinak sporta na razvoj i socijalnu uključenost; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da podrži prikupljanje podataka i istraživanje kako bi se ocijenio pozitivan učinak sporta na razvoj i socijalnu uključenost;

| 33. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a u kojim ista vrsta sporta ima visoku važnost da zaključuju bilateralne sporazume o tehničkoj pomoći te razmjeni sportaša i stručnih znanja; nadalje prepoznaje da profesionalni klubovi i nevladine organizacije mogu igrati važnu ulogu u promicanju stručnosti trenera; |
| --- | --- |

33.

poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a u kojim ista vrsta sporta ima visoku važnost da zaključuju bilateralne sporazume o tehničkoj pomoći te razmjeni sportaša i stručnih znanja; nadalje prepoznaje da profesionalni klubovi i nevladine organizacije mogu igrati važnu ulogu u promicanju stručnosti trenera;

| 34. | poziva države članice EU-a i AKP-a da financiranju sportske aktivnosti i da se usmjere na tinejdžere i mlade koji su izloženi riziku zlouporabe droga i drugim socijalnim zlima; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice EU-a i AKP-a da financiranju sportske aktivnosti i da se usmjere na tinejdžere i mlade koji su izloženi riziku zlouporabe droga i drugim socijalnim zlima;

| 35. | žali zbog vrlo niskih razina sponzorstva ženskog sporta; poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da promiču ravnopravnost u sportu; |
| --- | --- |

35.

žali zbog vrlo niskih razina sponzorstva ženskog sporta; poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da promiču ravnopravnost u sportu;

| 36. | poziva vlade zemalja AKP-a i države članice EU-a da potaknu i prepoznaju kreativnost i inovacije te traži i da države EU-a pomognu zemljama AKP-a u financiranju sportske infrastrukture kako bi nezaposlene mlade osobe koristile te objekte kako bi se razvile umjesto da emigriraju u EU i drugdje; |
| --- | --- |

36.

poziva vlade zemalja AKP-a i države članice EU-a da potaknu i prepoznaju kreativnost i inovacije te traži i da države EU-a pomognu zemljama AKP-a u financiranju sportske infrastrukture kako bi nezaposlene mlade osobe koristile te objekte kako bi se razvile umjesto da emigriraju u EU i drugdje;

| 37. | ponavlja da je tjelesni odgoj u školi ključna ulazna točka za djecu da nauče životne vještine i steknu vrijednosti, znanje i razumijevanje koji će im pomoći razviti pozitivne navike cjeloživotne tjelesne aktivnosti, dobrobiti i zdravog životnog stila i ponašanja; |
| --- | --- |

37.

ponavlja da je tjelesni odgoj u školi ključna ulazna točka za djecu da nauče životne vještine i steknu vrijednosti, znanje i razumijevanje koji će im pomoći razviti pozitivne navike cjeloživotne tjelesne aktivnosti, dobrobiti i zdravog životnog stila i ponašanja;

| 38. | napominje pozitivnu ulogu sporta za izbjeglice, tražitelje azila i raseljene osobe u stvaranju osjećaja normalnosti i reda u destabilizirajućim okruženjima te poziva na stvaranje programa kako bi se ohrabrilo sudjelovanje tih osoba u sportu; |
| --- | --- |

38.

napominje pozitivnu ulogu sporta za izbjeglice, tražitelje azila i raseljene osobe u stvaranju osjećaja normalnosti i reda u destabilizirajućim okruženjima te poziva na stvaranje programa kako bi se ohrabrilo sudjelovanje tih osoba u sportu;

| 39. | ističe važnost sporta u reintegraciji djece radnika i vojnika u društvo kao alata za mobiliziranje protiv rada i novačenja djece; |
| --- | --- |

39.

ističe važnost sporta u reintegraciji djece radnika i vojnika u društvo kao alata za mobiliziranje protiv rada i novačenja djece;

| 40. | ističe važnost uloge sporta u zaštiti mlade protiv trgovanja ljudima te kao alata za mobiliziranje protiv te prakse; |
| --- | --- |

40.

ističe važnost uloge sporta u zaštiti mlade protiv trgovanja ljudima te kao alata za mobiliziranje protiv te prakse;

| 41. | naglašava ulogu sporta kao sredstva za ublažavanje širenja i učinka HIV-a/AIDS-a uključivanjem programa prevencije u sportske aktivnosti; |
| --- | --- |

41.

naglašava ulogu sporta kao sredstva za ublažavanje širenja i učinka HIV-a/AIDS-a uključivanjem programa prevencije u sportske aktivnosti;

| 42. | naglašava potrebu toga da sportska tijela budu ekološki odgovorna, minimiziraju učinak sporta na okoliš i stvore čist i siguran okoliš za bavljenja natjecatelja sportom; |
| --- | --- |

42.

naglašava potrebu toga da sportska tijela budu ekološki odgovorna, minimiziraju učinak sporta na okoliš i stvore čist i siguran okoliš za bavljenja natjecatelja sportom;

| 43. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnim organizacijama zemalja AKP-a. |
| --- | --- |

43.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnim organizacijama zemalja AKP-a.

REZOLUCIJA (43)

o sigurnosnoj situaciji u regiji Sahela i Sahare

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u St. Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u St. Julian’su (Malta) od 19. do 21. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. i izmijenjen u Luksemburgu 25. lipnja 2010. i Ouagadougouu 22. lipnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. i izmijenjen u Luksemburgu 25. lipnja 2010. i Ouagadougouu 22. lipnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. koji je usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. koji je usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju Afričke unije, Ujedinjenih naroda, Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država i Europske unije od 7. ožujka 2017. o provedbi Sporazuma o miru i pomirenju u Maliju iz postupka iz Alžira, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju Afričke unije, Ujedinjenih naroda, Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država i Europske unije od 7. ožujka 2017. o provedbi Sporazuma o miru i pomirenju u Maliju iz postupka iz Alžira,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 2295(2016) od 29. lipnja 2016. o obnovi mandata za višedimenzionalnu integriranu misija Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju (MINUSMA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 2295(2016) od 29. lipnja 2016. o obnovi mandata za višedimenzionalnu integriranu misija Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju (MINUSMA),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2337(2017) od 19. siječnja 2017. o jačanju mira u zapadnoj Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2337(2017) od 19. siječnja 2017. o jačanju mira u zapadnoj Africi,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2349(2017) od 31. ožujka 2017. o jačanju mira u zapadnoj Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2349(2017) od 31. ožujka 2017. o jačanju mira u zapadnoj Africi,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2100(2013) od 25. travnja 2013. kojom se uspostavlja višedimenzionalna integrirana misija Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju (MINUSMA) i odluku Vijeća sigurnosti UN-a br. S/2013/354 o usvajanju integrirane strategije UN-a za regiju Sahela u lipnju 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2100(2013) od 25. travnja 2013. kojom se uspostavlja višedimenzionalna integrirana misija Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju (MINUSMA) i odluku Vijeća sigurnosti UN-a br. S/2013/354 o usvajanju integrirane strategije UN-a za regiju Sahela u lipnju 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a Vijeću sigurnosti UN-a o zapadnoj Sahari, a posebno upućivanje na međupovezanost između zapadne Sahare i stanja u Sahelu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a Vijeću sigurnosti UN-a o zapadnoj Sahari, a posebno upućivanje na međupovezanost između zapadne Sahare i stanja u Sahelu,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a Vijeću sigurnosti UN-a o transnacionalnom organiziranom kriminalu i nezakonitoj trgovini drogom u zapadnoj Africi i regiji Sahela 17. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a Vijeću sigurnosti UN-a o transnacionalnom organiziranom kriminalu i nezakonitoj trgovini drogom u zapadnoj Africi i regiji Sahela 17. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće odbora stručnjaka Vijeća sigurnosti UN-a uspostavljenog u skladu s rezolucijom br. 1973(2011) o Libiji od 19. veljače 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće odbora stručnjaka Vijeća sigurnosti UN-a uspostavljenog u skladu s rezolucijom br. 1973(2011) o Libiji od 19. veljače 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebnog izaslanika glavnog tajnika UN-a za regiju Sahela Vijeću sigurnosti od 10. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebnog izaslanika glavnog tajnika UN-a za regiju Sahela Vijeću sigurnosti od 10. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda od 27. lipnja 1981. u Nairobiju (Kenija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda od 27. lipnja 1981. u Nairobiju (Kenija),

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju od 30. siječnja 2007. u Addis Abebi (Etiopija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju od 30. siječnja 2007. u Addis Abebi (Etiopija),

| — | uzimajući u obzir konvenciju sa sastanka sahelske skupine G5 u Nouakchottu (Mauritanija) koju su potpisale Burkina Faso, Čad, Mali, Mauritanija i Niger 19. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvenciju sa sastanka sahelske skupine G5 u Nouakchottu (Mauritanija) koju su potpisale Burkina Faso, Čad, Mali, Mauritanija i Niger 19. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir političku deklaraciju Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država o sprečavanju zlouporabe droga, nezakonitom trgovanju drogama i organiziranom kriminalu u zapadnoj Africi te s njom povezan Akcijski plan iz Praie od 2008. do 2011. usvojen 2008., kojem je uslijedio novi Akcijski plan od 2016. do 2020. usvojen u Abuji u rujnu 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političku deklaraciju Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država o sprečavanju zlouporabe droga, nezakonitom trgovanju drogama i organiziranom kriminalu u zapadnoj Africi te s njom povezan Akcijski plan iz Praie od 2008. do 2011. usvojen 2008., kojem je uslijedio novi Akcijski plan od 2016. do 2020. usvojen u Abuji u rujnu 2016.,

| — | uzimajući u obzir sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i 16 zapadnoafričkih država, Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država i Zapadnoafričke ekonomske i monetarne unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i 16 zapadnoafričkih država, Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država i Zapadnoafričke ekonomske i monetarne unije,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku strategiju Afrike i EU-a usvojenu u 2007. i plan suradnje EU-a i Afrike (2014. – 2017.) usvojen na četvrtom sastanku na vrhu EU-a i Afrike u travnju 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku strategiju Afrike i EU-a usvojenu u 2007. i plan suradnje EU-a i Afrike (2014. – 2017.) usvojen na četvrtom sastanku na vrhu EU-a i Afrike u travnju 2014.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i potpredsjednice Europske komisije o novom poticaju partnerstvu između Afrike i EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i potpredsjednice Europske komisije o novom poticaju partnerstvu između Afrike i EU-a,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku koju je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku koju je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za razvoj i sigurnost u području Sahela usvojenu u ožujku 2011. i Akcijski plan EU-a za područje Sahela 2015. – 2020. usvojen 20. travnja 2015. i ažuriran u lipnju 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za razvoj i sigurnost u području Sahela usvojenu u ožujku 2011. i Akcijski plan EU-a za područje Sahela 2015. – 2020. usvojen 20. travnja 2015. i ažuriran u lipnju 2016.,

| — | uzimajući u obzir Uzajamni fond EU-a za Afriku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uzajamni fond EU-a za Afriku,

| — | uzimajući u obzir akcijske planove europske politike susjedstva pokrenute 2003. i revidirane u studenome 2015. i sporazume o pridruživanju za Alžir i Maroko, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijske planove europske politike susjedstva pokrenute 2003. i revidirane u studenome 2015. i sporazume o pridruživanju za Alžir i Maroko,

| — | uzimajući u obzir Plan provedbe humanitarne pomoći Europske komisije za područje Sahela usvojen 2014. (EPP) i pokretanje Globalnog saveza za izgradnju otpornosti za područje Sahela i zapadnu Afriku u 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan provedbe humanitarne pomoći Europske komisije za područje Sahela usvojen 2014. (EPP) i pokretanje Globalnog saveza za izgradnju otpornosti za područje Sahela i zapadnu Afriku u 2012.,

| — | uzimajući u obzir pokretanje misije izgradnje kapaciteta (misija ZSOP-a Europske unije u Nigeru) u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a (ZSOP) u srpnju 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pokretanje misije izgradnje kapaciteta (misija ZSOP-a Europske unije u Nigeru) u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a (ZSOP) u srpnju 2012.,

| — | uzimajući u obzir pokretanje misija ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Maliju u veljači 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pokretanje misija ZSOP-a Europske unije za vojno osposobljavanje u Maliju u veljači 2013.,

| — | uzimajući u obzir integriranu misiju Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji uspostavljenu 2013. koja se nastavlja do kolovoza 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir integriranu misiju Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji uspostavljenu 2013. koja se nastavlja do kolovoza 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije od 19. lipnja 2017. o Maliju i Sahelu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije od 19. lipnja 2017. o Maliju i Sahelu,

| A. | budući da je regija Sahela i Sahare jedan od najmanje razvijenih dijelova afričkog kontinenta i jedna od najsiromašnijih svjetskih regija i pogođena je neravnomjernom raspodjelom prihoda; budući da tu regiju muče razni izazovi, uključujući političke potrese i nestabilnosti, sustavno siromaštvo i nejednakost, oružane sukobe, prirodne katastrofe i eksplozivan demografski rast te trajan izostanak izvršnih kapaciteta i državne vlasti; |
| --- | --- |

A.

budući da je regija Sahela i Sahare jedan od najmanje razvijenih dijelova afričkog kontinenta i jedna od najsiromašnijih svjetskih regija i pogođena je neravnomjernom raspodjelom prihoda; budući da tu regiju muče razni izazovi, uključujući političke potrese i nestabilnosti, sustavno siromaštvo i nejednakost, oružane sukobe, prirodne katastrofe i eksplozivan demografski rast te trajan izostanak izvršnih kapaciteta i državne vlasti;

| B. | budući da su izazovi s kojima se suočava ta regija olakšali širenje terorističkih skupina kao što su Al Kaida islamskog Magreba, Boko Haram, Daiš, Al Mourabitoun, Asnar Dine i Al Shabaab; budući da njihova prisutnost dodatno podriva sigurnost i gospodarstvo, pogoršava ekstremno siromaštvo te pretvara zemlje u regiji u opskrbnu zonu za ekstremiste, a mladi su izloženiji terorističkom novačenju; budući da su žene posebno osjetljive na nesigurnost i kriminalne aktivnosti u toj regiji; |
| --- | --- |

B.

budući da su izazovi s kojima se suočava ta regija olakšali širenje terorističkih skupina kao što su Al Kaida islamskog Magreba, Boko Haram, Daiš, Al Mourabitoun, Asnar Dine i Al Shabaab; budući da njihova prisutnost dodatno podriva sigurnost i gospodarstvo, pogoršava ekstremno siromaštvo te pretvara zemlje u regiji u opskrbnu zonu za ekstremiste, a mladi su izloženiji terorističkom novačenju; budući da su žene posebno osjetljive na nesigurnost i kriminalne aktivnosti u toj regiji;

| C. | budući da je regija snažno pogođena posljedicama klimatskih promjena i izrazito osjetljiva na suše, ekstremne vremenske prilike, poplave, degradaciju tla i nesigurnost opskrbe hranom; budući da klimatske opasnosti u prvom redu pogađaju najugroženije stanovništvo i njihove izvore prihoda, ali i doprinose sukobima i imaju ozbiljan gospodarski učinak; |
| --- | --- |

C.

budući da je regija snažno pogođena posljedicama klimatskih promjena i izrazito osjetljiva na suše, ekstremne vremenske prilike, poplave, degradaciju tla i nesigurnost opskrbe hranom; budući da klimatske opasnosti u prvom redu pogađaju najugroženije stanovništvo i njihove izvore prihoda, ali i doprinose sukobima i imaju ozbiljan gospodarski učinak;

| D. | budući su problemi u regiji Sahela i jezera Čad prekogranične prirode i usko isprepleteni te ih je stoga moguće riješiti holističkom regionalnom strategijom; |
| --- | --- |

D.

budući su problemi u regiji Sahela i jezera Čad prekogranične prirode i usko isprepleteni te ih je stoga moguće riješiti holističkom regionalnom strategijom;

| E. | budući da sve lošiji sigurnosni uvjeti predstavljaju izazov za razvojnu suradnju i ograničavaju dopiranje humanitarne pomoći, zbog čega je regija još ugroženija; |
| --- | --- |

E.

budući da sve lošiji sigurnosni uvjeti predstavljaju izazov za razvojnu suradnju i ograničavaju dopiranje humanitarne pomoći, zbog čega je regija još ugroženija;

| F. | budući da je nestabilnost uznapredovala zbog nedavnih sukoba u regiji, prije svega u Maliju, Nigeriji, Srednjoafričkoj Republici i Libiji; budući da posebice sukob u Libiji ima ozbiljne posljedice za sigurnost u regiji; budući da je tok boraca koji se vraćaju i nezakonitog oružja iz Libije negativno utjecao na sigurnosno stanje u zemljama poput Malija, Čada i Nigera te značajno pogoršao izazove s kojima se regija već suočava; |
| --- | --- |

F.

budući da je nestabilnost uznapredovala zbog nedavnih sukoba u regiji, prije svega u Maliju, Nigeriji, Srednjoafričkoj Republici i Libiji; budući da posebice sukob u Libiji ima ozbiljne posljedice za sigurnost u regiji; budući da je tok boraca koji se vraćaju i nezakonitog oružja iz Libije negativno utjecao na sigurnosno stanje u zemljama poput Malija, Čada i Nigera te značajno pogoršao izazove s kojima se regija već suočava;

| G. | budući da se bez sigurnosti ne može ostvariti održivi razvoj; budući da ti sukobi imaju izravne i ozbiljne posljedice za sigurnost i dobrobit građana susjednih regija, pa i EU-a, jer se oni sve češće prelijevaju u obliku terorizma i ogromnih izbjegličkih tokova; |
| --- | --- |

G.

budući da se bez sigurnosti ne može ostvariti održivi razvoj; budući da ti sukobi imaju izravne i ozbiljne posljedice za sigurnost i dobrobit građana susjednih regija, pa i EU-a, jer se oni sve češće prelijevaju u obliku terorizma i ogromnih izbjegličkih tokova;

| H. | budući da slabo upravljanje i endemska korupcija priječe razvoj učinkovitog sektora sigurnosti i borbu protiv terorista i kriminalnih mreža; budući da regija postaje sve važnije tranzitno čvorište za mreže krijumčarenja droge i oružja; |
| --- | --- |

H.

budući da slabo upravljanje i endemska korupcija priječe razvoj učinkovitog sektora sigurnosti i borbu protiv terorista i kriminalnih mreža; budući da regija postaje sve važnije tranzitno čvorište za mreže krijumčarenja droge i oružja;

| I. | budući da je EU 2011. usvojio Strategiju za razvoj i sigurnost u Sahelu, a nakon toga Akcijski plan za područje Sahela 2015. – 2020., na kojima se temelji obuhvatan pristup EU-a angažmanu sa zemljama te regije; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU 2011. usvojio Strategiju za razvoj i sigurnost u Sahelu, a nakon toga Akcijski plan za područje Sahela 2015. – 2020., na kojima se temelji obuhvatan pristup EU-a angažmanu sa zemljama te regije;

| J. | budući da se ulažu napori u povećanje koordinacije različitih politika i instrumenata na globalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, ali da dugoročno trajni rezultati još uvijek izostaju; budući da stanje u regijama Sahela i jezera Čad zahtijeva udruživanje sredstava i afirmativniju političku predanost međunarodne zajednice i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

J.

budući da se ulažu napori u povećanje koordinacije različitih politika i instrumenata na globalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, ali da dugoročno trajni rezultati još uvijek izostaju; budući da stanje u regijama Sahela i jezera Čad zahtijeva udruživanje sredstava i afirmativniju političku predanost međunarodne zajednice i lokalnih vlasti;

| K. | budući da je nekoliko zemalja regije Sahela uspostavilo sahelsku skupinu G5 kako bi stvorile koristan forum za dijalog i koordinaciju; budući da je 6. veljače 2017. na sastanku na vrhu sahelske skupine G5 odlučeno stvaranje zajedničke vojne sile u regiji Sahela; budući da se EU obvezao da će tom cilju posvetiti 50 milijuna EUR; |
| --- | --- |

K.

budući da je nekoliko zemalja regije Sahela uspostavilo sahelsku skupinu G5 kako bi stvorile koristan forum za dijalog i koordinaciju; budući da je 6. veljače 2017. na sastanku na vrhu sahelske skupine G5 odlučeno stvaranje zajedničke vojne sile u regiji Sahela; budući da se EU obvezao da će tom cilju posvetiti 50 milijuna EUR;

| L. | budući da trenutačno 42 milijuna ljudi živi u ozbiljnoj ili umjerenoj nesigurnosti opskrbe hranom, uključujući 9,3 milijuna ljudi kojima je potrebna hitna pomoć u obliku hrane; budući da se očekuje da će te brojke rasti zbog tekućih sukoba i nesigurnosti, a procjenjuje se da će ukupno 53 milijuna ljudi doživjeti nesigurnost opskrbe hranom do kolovoza 2017.; |
| --- | --- |

L.

budući da trenutačno 42 milijuna ljudi živi u ozbiljnoj ili umjerenoj nesigurnosti opskrbe hranom, uključujući 9,3 milijuna ljudi kojima je potrebna hitna pomoć u obliku hrane; budući da se očekuje da će te brojke rasti zbog tekućih sukoba i nesigurnosti, a procjenjuje se da će ukupno 53 milijuna ljudi doživjeti nesigurnost opskrbe hranom do kolovoza 2017.;

| M. | budući da je EU jedan od najvećih doprinositelja humanitarne pomoći regiji Sahela i da je pridonio 299 milijuna EUR u 2016. kako bi podržao osobe pogođene velikom nesigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU jedan od najvećih doprinositelja humanitarne pomoći regiji Sahela i da je pridonio 299 milijuna EUR u 2016. kako bi podržao osobe pogođene velikom nesigurnosti opskrbe hranom;

| N. | budući da su francuske oružane snage „Serval” i Misija međunarodne potpore Maliju koju predvodi Afrika uz potporu čadskih oružanih snaga te nakon Operacije Barkhane i uz prisustvo misije MINUSMA i zbog napora zajedničkih međunarodnih sila uspjele istjerati džihadističke skupine iz nekih regija Malija i oslabile Boko Harama u regiji jezera ČAD, ali još nisu porazili nijednu skupinu; |
| --- | --- |

N.

budući da su francuske oružane snage „Serval” i Misija međunarodne potpore Maliju koju predvodi Afrika uz potporu čadskih oružanih snaga te nakon Operacije Barkhane i uz prisustvo misije MINUSMA i zbog napora zajedničkih međunarodnih sila uspjele istjerati džihadističke skupine iz nekih regija Malija i oslabile Boko Harama u regiji jezera ČAD, ali još nisu porazili nijednu skupinu;

| O. | budući da je nesigurnost u cijeloj regiji uzrokovala dosad neviđene razmjere raseljavanja, posebice u susjedne zemlje; budući da je regija Sahela i ishodišna točka i stanica na migracijskoj ruti većine migranata koji žele doći do Europe; |
| --- | --- |

O.

budući da je nesigurnost u cijeloj regiji uzrokovala dosad neviđene razmjere raseljavanja, posebice u susjedne zemlje; budući da je regija Sahela i ishodišna točka i stanica na migracijskoj ruti većine migranata koji žele doći do Europe;

| 1. | smatra da je od najveće važnosti osigurati usklađenost između sigurnosti, obrane, politika humanitarne i razvojne suradnje te istodobno riješiti problem situacije u regiji Sahela i području uz jezero Čad; vjeruje da je za promicanje održivog razvoja i uklanjanja terorističkih i kriminalnih mreža ključno pojačati političku stabilnost, sigurnost, dobro upravljanje, socijalnu koheziju i obrazovne prilike u regijama Sahela i jezera Čad; |
| --- | --- |

1.

smatra da je od najveće važnosti osigurati usklađenost između sigurnosti, obrane, politika humanitarne i razvojne suradnje te istodobno riješiti problem situacije u regiji Sahela i području uz jezero Čad; vjeruje da je za promicanje održivog razvoja i uklanjanja terorističkih i kriminalnih mreža ključno pojačati političku stabilnost, sigurnost, dobro upravljanje, socijalnu koheziju i obrazovne prilike u regijama Sahela i jezera Čad;

| 2. | snažno osuđuje sve terorističke činove i povrede ljudskih prava u regiji Sahela i jezera Čad, uključujući nasilje protiv civilnog stanovništa, ponajprije žena i djece, otmice, ubojstva, uzimanje taoca, pljačkanje i uništavanje civilnog vlasništva te terorističke napade kojima su cilj sigurnosne službe; |
| --- | --- |

2.

snažno osuđuje sve terorističke činove i povrede ljudskih prava u regiji Sahela i jezera Čad, uključujući nasilje protiv civilnog stanovništa, ponajprije žena i djece, otmice, ubojstva, uzimanje taoca, pljačkanje i uništavanje civilnog vlasništva te terorističke napade kojima su cilj sigurnosne službe;

| 3. | podsjeća na jaku vezu razvoja i 
  sigurnosti
  , jer siromaštvo je često izvor i ishod sukoba; ističe da će, dok god bude nestabilnosti u Libiji, cijela regija biti ugrožena; ističe da terorističke prijetnje neće biti iskorijenjene bez zajedničkih i usklađenih akcija; poziva EU i njegove države članice da aktivno promiču i potiču suradnju Afričke unije i Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država u suradnji s drugim ključnim igračima kao što su Arapska liga, UN, SAD i zemlje Magreba; |
| --- | --- |

3.

podsjeća na jaku vezu razvoja i 
  sigurnosti
  , jer siromaštvo je često izvor i ishod sukoba; ističe da će, dok god bude nestabilnosti u Libiji, cijela regija biti ugrožena; ističe da terorističke prijetnje neće biti iskorijenjene bez zajedničkih i usklađenih akcija; poziva EU i njegove države članice da aktivno promiču i potiču suradnju Afričke unije i Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država u suradnji s drugim ključnim igračima kao što su Arapska liga, UN, SAD i zemlje Magreba;

| 4. | poziva sve partnere da surađuju kako bi razvili usklađenu, robusnu strategiju za regiju Sahela i jezera Čad radi boljeg upravljanja te odgovornosti i legitimnosti državnih i regionalnih institucija, povećanja sigurnosti te hvatanja u koštac s radikalizacijom te i trgovinom ljudima, oružjem i drogom; u tom pogledu poziva na reviziju mandata višedimenzionalne integrirane misije Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju; |
| --- | --- |

4.

poziva sve partnere da surađuju kako bi razvili usklađenu, robusnu strategiju za regiju Sahela i jezera Čad radi boljeg upravljanja te odgovornosti i legitimnosti državnih i regionalnih institucija, povećanja sigurnosti te hvatanja u koštac s radikalizacijom te i trgovinom ljudima, oružjem i drogom; u tom pogledu poziva na reviziju mandata višedimenzionalne integrirane misije Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju;

| 5. | podsjeća da je stabilizacija političkog, gospodarskog i sigurnosnog stanja primarna odgovornost vlada zemalja u regiji; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da je stabilizacija političkog, gospodarskog i sigurnosnog stanja primarna odgovornost vlada zemalja u regiji;

| 6. | poziva vlade u regiji Sahela i jezera Čad da razviju sveobuhvatnu strategiju kojoj se rješava korijenski uzrok terorizma; u tom kontekstu ponavlja da samo vojni pristup neće biti dovoljan za suzbijanje pobune i terorizma; |
| --- | --- |

6.

poziva vlade u regiji Sahela i jezera Čad da razviju sveobuhvatnu strategiju kojoj se rješava korijenski uzrok terorizma; u tom kontekstu ponavlja da samo vojni pristup neće biti dovoljan za suzbijanje pobune i terorizma;

| 7. | posebno skreće pažnju na izazove u pogledu dobrog upravljanja, izgradnje države, nekažnjavanja i ljudskih prava u regiji; ustraje u tome da bi se partnerstva s tim zemljama i između njih trebala usmjeravati na uspostavljanje vladavine prava i nepristranih institucija u skladu s obvezama koje su dali svi partneri u sklopu 16. cilja održivog razvoja o miru i pravdi; |
| --- | --- |

7.

posebno skreće pažnju na izazove u pogledu dobrog upravljanja, izgradnje države, nekažnjavanja i ljudskih prava u regiji; ustraje u tome da bi se partnerstva s tim zemljama i između njih trebala usmjeravati na uspostavljanje vladavine prava i nepristranih institucija u skladu s obvezama koje su dali svi partneri u sklopu 16. cilja održivog razvoja o miru i pravdi;

| 8. | smatra da je potrebno uhvatiti se u koštac s korijenskim uzrocima nestabilnosti i prisilne i nezakonite migracije, odnosno siromaštva, nedostatka ekonomskih prilika, oružanih sukoba, lošeg upravljanja i klimatskih promjena, kršenja ljudskih prava, nejednakosti i trgovinskih politika koje ne rješavaju te izazove; |
| --- | --- |

8.

smatra da je potrebno uhvatiti se u koštac s korijenskim uzrocima nestabilnosti i prisilne i nezakonite migracije, odnosno siromaštva, nedostatka ekonomskih prilika, oružanih sukoba, lošeg upravljanja i klimatskih promjena, kršenja ljudskih prava, nejednakosti i trgovinskih politika koje ne rješavaju te izazove;

| 9. | čvrsto vjeruje da privatni sektor isto tako mora igrati važnu ulogu u razvoju regije i djelovati unutar obveznih pravnih okvira kako bi se definirale obveze poslovnog sektora u pogledu ljudskih, socijalnih i ekoloških prava, uključujući osiguravanje provođenja transparentnih poslovnih transakcija kako bi se zajamčilo da nema privatnog financiranja naoružanih skupina; |
| --- | --- |

9.

čvrsto vjeruje da privatni sektor isto tako mora igrati važnu ulogu u razvoju regije i djelovati unutar obveznih pravnih okvira kako bi se definirale obveze poslovnog sektora u pogledu ljudskih, socijalnih i ekoloških prava, uključujući osiguravanje provođenja transparentnih poslovnih transakcija kako bi se zajamčilo da nema privatnog financiranja naoružanih skupina;

| 10. | ustraje u tome da je regionalna i međuregionalna suradnja važna u rješavanju sigurnosne krize u regiji Sahela i jezera Čad, a posebice provedba Sporazuma o miru i pomirenju u Maliju, čija je provedba nažalost spora; smatra da je angažman Afričke unije, Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država i zemalja Magreba ključan za vraćanja stabilnosti u regiji; |
| --- | --- |

10.

ustraje u tome da je regionalna i međuregionalna suradnja važna u rješavanju sigurnosne krize u regiji Sahela i jezera Čad, a posebice provedba Sporazuma o miru i pomirenju u Maliju, čija je provedba nažalost spora; smatra da je angažman Afričke unije, Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država i zemalja Magreba ključan za vraćanja stabilnosti u regiji;

| 11. | pohvaljuje političko vodstvo sahelske skupine zemalja G5; poziva EU da održava trajni dijalog na najvišoj razini sa zemljama i organizacijama u regiji i da dodatno ojača partnerstvo EU-a i sahelske skupine zemalja G5; pozdravlja stvaranje Zajednice sahelskih i saharskih država; |
| --- | --- |

11.

pohvaljuje političko vodstvo sahelske skupine zemalja G5; poziva EU da održava trajni dijalog na najvišoj razini sa zemljama i organizacijama u regiji i da dodatno ojača partnerstvo EU-a i sahelske skupine zemalja G5; pozdravlja stvaranje Zajednice sahelskih i saharskih država;

| 12. | pozdravlja Strategiju EU-a za razvoj i sigurnost u području Sahela, afričke snage za brzo djelovanje i regionalni akcijski plan za Sahel od 2015. do 2020. kao konkretne napore za učinkovitu provedbu sveobuhvatnog pristupa EU-a, čime se u praksi kombiniraju odgovori na probleme sigurnosti, razvoja i upravljanja, uključujući iskorjenjivanje ekstremnog siromaštva; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja Strategiju EU-a za razvoj i sigurnost u području Sahela, afričke snage za brzo djelovanje i regionalni akcijski plan za Sahel od 2015. do 2020. kao konkretne napore za učinkovitu provedbu sveobuhvatnog pristupa EU-a, čime se u praksi kombiniraju odgovori na probleme sigurnosti, razvoja i upravljanja, uključujući iskorjenjivanje ekstremnog siromaštva;

| 13. | vjeruje da bi globalna razvojna pomoć upućena regiji trebala biti nadopunjena programima izgradnje kapaciteta; ponavlja svoj poziv na stvaranje novog instrumenta EU-a posvećenog sjecištu razvoja i sigurnosti kako bi se ograničile neusklađenosti i povećala učinkovitost vanjskog djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

13.

vjeruje da bi globalna razvojna pomoć upućena regiji trebala biti nadopunjena programima izgradnje kapaciteta; ponavlja svoj poziv na stvaranje novog instrumenta EU-a posvećenog sjecištu razvoja i sigurnosti kako bi se ograničile neusklađenosti i povećala učinkovitost vanjskog djelovanja EU-a;

| 14. | ponovno potvrđuje da bi pregovori oko sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i zapadne Afrike za Komisiju mogli predstavljati jedinstvenu priliku da potakne uključiv i održiv rast i poveća lokalnu dodanu vrijednost, što bi moglo pomoći u otvaranju lokalnih radnih mjesta i borbi protiv socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

14.

ponovno potvrđuje da bi pregovori oko sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i zapadne Afrike za Komisiju mogli predstavljati jedinstvenu priliku da potakne uključiv i održiv rast i poveća lokalnu dodanu vrijednost, što bi moglo pomoći u otvaranju lokalnih radnih mjesta i borbi protiv socijalne isključenosti;

| 15. | ističe vrijedne doprinose misija ZSOP-a regionalnoj stabilnosti, ponajprije u Maliju (EUTM, EUCAP), Nigeru (EUCAP) i Somaliji (EUTM) te poziva na njihovu regionalizaciju; |
| --- | --- |

15.

ističe vrijedne doprinose misija ZSOP-a regionalnoj stabilnosti, ponajprije u Maliju (EUTM, EUCAP), Nigeru (EUCAP) i Somaliji (EUTM) te poziva na njihovu regionalizaciju;

| 16. | potiče EU, Afričku unije i njihove države članice da podrže mirotvorstvo UN-a i da surađuju s UN-om na jačanju mirotvornih kapaciteta regionalnih organizacija; izražava svoju punu potporu radu posebne izaslanice UN-a za regiju Sahela Hiroute Guebre Sellassie i njezinim naporima da spriječi daljnju destabilizaciju u Sahelu provedbom integrirane strategije UN-a za regiju Sahela; |
| --- | --- |

16.

potiče EU, Afričku unije i njihove države članice da podrže mirotvorstvo UN-a i da surađuju s UN-om na jačanju mirotvornih kapaciteta regionalnih organizacija; izražava svoju punu potporu radu posebne izaslanice UN-a za regiju Sahela Hiroute Guebre Sellassie i njezinim naporima da spriječi daljnju destabilizaciju u Sahelu provedbom integrirane strategije UN-a za regiju Sahela;

| 17. | podsjeća na ciljeve migracije, sigurnosti i razvoja; u tom pogledu pozdravlja uspostavljanje Uzajamnog fonda za Afriku i njegovog posebnog dijela za regije Sahela i jezera Čad te napominje uspostavljanje dvaju novih okvira za razvoj u cilju davanja fleksibilnijeg i sveobuhvatnijeg odgovora na krhkost i nestabilnost u tim zemljama; poziva na brzu provedbu tih okvira uz potpuno poštovanje načela razvojne učinkovitosti te poziva sve donatore da ispune svoje financijske obveze u tom pogledu; |
| --- | --- |

17.

podsjeća na ciljeve migracije, sigurnosti i razvoja; u tom pogledu pozdravlja uspostavljanje Uzajamnog fonda za Afriku i njegovog posebnog dijela za regije Sahela i jezera Čad te napominje uspostavljanje dvaju novih okvira za razvoj u cilju davanja fleksibilnijeg i sveobuhvatnijeg odgovora na krhkost i nestabilnost u tim zemljama; poziva na brzu provedbu tih okvira uz potpuno poštovanje načela razvojne učinkovitosti te poziva sve donatore da ispune svoje financijske obveze u tom pogledu;

| 18. | izražava svoju duboku zabrinutost u pogledu alarmantne humanitarne situacije u regiji; poziva lokalne vlade da uz potporu EU-a i međunarodnih partnera poduzmu sve potrebne mjere da zaštite civilne populacije i riješe temeljni uzrok nesigurnosti opskrbe hranom i neuhranjenosti; osuđuje svako ometanje isporuke humanitarne pomoći i pomoći u hrani te poziva sve aktere da osiguraju potpunu usklađenost s međunarodnim humanitarnim pravom u svim okolnostima; |
| --- | --- |

18.

izražava svoju duboku zabrinutost u pogledu alarmantne humanitarne situacije u regiji; poziva lokalne vlade da uz potporu EU-a i međunarodnih partnera poduzmu sve potrebne mjere da zaštite civilne populacije i riješe temeljni uzrok nesigurnosti opskrbe hranom i neuhranjenosti; osuđuje svako ometanje isporuke humanitarne pomoći i pomoći u hrani te poziva sve aktere da osiguraju potpunu usklađenost s međunarodnim humanitarnim pravom u svim okolnostima;

| 19. | smatra da bi se razvojne politike EU-a trebale posebno usmjeriti na ruralni razvoj i poljoprivredu radi osiguranja sigurnosti opskrbe hranom kao doprinosa trajnom društveno-gospodarskom razvoju u subsaharskoj Africi; ističe činjenicu da je za ublažavanje klimatskih promjena, koje posebice ozbiljno pogađaju regiju Sahela i jezera Čad, potrebno koristiti vrlo prilagođene poljoprivredne prakse kojima se potiče otpornost na ekstremne klimatske pojave; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi se razvojne politike EU-a trebale posebno usmjeriti na ruralni razvoj i poljoprivredu radi osiguranja sigurnosti opskrbe hranom kao doprinosa trajnom društveno-gospodarskom razvoju u subsaharskoj Africi; ističe činjenicu da je za ublažavanje klimatskih promjena, koje posebice ozbiljno pogađaju regiju Sahela i jezera Čad, potrebno koristiti vrlo prilagođene poljoprivredne prakse kojima se potiče otpornost na ekstremne klimatske pojave;

| 20. | ustraje u tome da je potrebno unaprijediti otpornost dotičnih zemalja s jasnim fokusom na najugroženija kućanstva i zajednice, uključujući žene i djecu; ističe činjenicu da je poboljšanje pristupa lokalnog stanovništva osnovnim uslugama (uključujući zdravstvo, obrazovanje i socijalne usluge) ključno i trebalo bi i dalje zauzimati središnje mjesto u proračunskoj potpori EU-a; |
| --- | --- |

20.

ustraje u tome da je potrebno unaprijediti otpornost dotičnih zemalja s jasnim fokusom na najugroženija kućanstva i zajednice, uključujući žene i djecu; ističe činjenicu da je poboljšanje pristupa lokalnog stanovništva osnovnim uslugama (uključujući zdravstvo, obrazovanje i socijalne usluge) ključno i trebalo bi i dalje zauzimati središnje mjesto u proračunskoj potpori EU-a;

| 21. | izražava svoju potporu globalnim i regionalnim inicijativama koje se poduzimaju u sklopu borbe protiv terorizma i transnacionalnog organiziranog kriminala, uključujući kriminalne mreže uključene u krijumčarenje migranata i trgovanje ljudima, drogama i oružjem; |
| --- | --- |

21.

izražava svoju potporu globalnim i regionalnim inicijativama koje se poduzimaju u sklopu borbe protiv terorizma i transnacionalnog organiziranog kriminala, uključujući kriminalne mreže uključene u krijumčarenje migranata i trgovanje ljudima, drogama i oružjem;

| 22. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću, Komisiji, Potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku i predsjedniku Opće skupštine Ujedinjenih naroda, Afričkoj uniji, Vijeću AKP-a i EU-a, predsjednicima, premijerima i parlamentima zemalja regije Sahela i jezera ČAD te Gospodarskoj zajednici zapadnoafričkih država. |
| --- | --- |

22.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću, Komisiji, Potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku i predsjedniku Opće skupštine Ujedinjenih naroda, Afričkoj uniji, Vijeću AKP-a i EU-a, predsjednicima, premijerima i parlamentima zemalja regije Sahela i jezera ČAD te Gospodarskoj zajednici zapadnoafričkih država.

DEKLARACIJA (1)

o klimatskim promjenama

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a ističe da su klimatske promjene globalna pojava koja će bez sumnje i dalje imati dramatičan učinak na naš okoliš u svim zemljama. Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a ponovno potvrđuje svoju potpunu predanost punoj provedbi Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i poziva globalnu zajednicu da zadrži elan za ambiciozno djelovanje.

Skupština ponovno izražava svoju nedvosmislenu potporu Sporazumu postignutom na konferenciji COP 21 u Parizu 2015. godine. Skupština stoga duboko žali zbog odluke aktualne vlade SAD-a da se povuče iz Pariškog sporazuma. Odluka je dočekana s čuđenjem, razočaranjem i izrazom nezadovoljstva međunarodne zajednice koja je izrazila svoju daljnju solidarnost i kontinuiranu predanost provedbi svih sastavnica Pariškog sporazuma. Primjećujući sa zadovoljstvom da su poslovna zajednica i određene savezne države u SAD-u općenito potvrdile svoju predanost borbi protiv posljedica klimatskih promjena, Zajednička skupština AKP-a i EU-a poziva vladu Sjedinjenih Američkih Država da preispita svoje stajalište i ponovno potvrdi svoju predanost Pariškom sporazumu. Skupština poziva države EU-a i AKP-a da od sada počnu surađivati na provedbi ciljeva konferencije COP 21 s dionicima iz SAD-a koji su za to zainteresirani.

Skupština naglašava da je za borbu protiv emisija stakleničkih plinova i sprečavanja negativnih posljedica klimatskih promjena potrebno usklađeno globalno djelovanje. Ostvarivanje dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma od ključne je važnosti.

Skupština naglašava da bi ključni cilj nadolazeće klimatske konferencije UN-a u studenome ove godine (COP 23) trebao biti održavanje zamaha i usklađenosti u pogledu obveza provođenja Pariškog sporazuma i, posebice, hvatanje u koštac s izazovima s kojima se suočavaju najugroženije skupine zemalja poput malih otočnih država u razvoju, najslabije razvijenih zemalja, zemalja bez izlaza na more i obalnih zemalja.

Skupština stoga poziva sve stranke i dionike da ostvare napredak u provođenju mjera prelaska gospodarstava na niže emisije ugljika potrebne kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova i kako bi se osiguralo da sve zemlje dobiju potporu koja im je potrebna za provedbu kako nijedna zemlja ne bi bila izostavljena.

Skupština pohvaljuje Fidži, predstojeću zemlju predsjedateljicu 23. zasjedanja Konferencije ugovornih stranaka (COP 23) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) za dosadašnje pripreme te za vodstvo koje pruža kako bi osigurala uspjeh konferencije.

Skupština naglašava potrebu za finalizacijom radnog programa Pariškog sporazuma do 2018., što je pokazatelj načina na koji zemlje namjeravaju provesti Pariški sporazum i ubrzati djelovanje protiv klimatskih promjena na nacionalnoj razini, čime se doprinosi ostvarenju globalnog cilja. Skupština poziva na ubrzavanje rada na prilagodbi i pristupu financijskim sredstvima, što je posebice važno za zemlje koje su najizloženije učincima klimatskih promjenama i koje imaju velike potrebe i niske kapacitete.

---

(1)  Usvojena na zajedničkoj parlamentarnoj skupštini država AKP-a i EU-a održanoj 21. lipnja 2017. u St. Julian’su (Malta).

1

(2)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 46.

2

(3)  Usvojena na Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini država AKP-a i EU-a održanoj 21. lipnja 2017. u St. Julian’su (Malta)

3

(4)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

4

(5)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

5

(6)  SL C 279 E, 19.11.2009., str. 100.

6

(7)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 38.

7

(8)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 80.

8

(9)  SL C 468 R, 15.12.2016., str. 73.

9

(10)  SL C 353, 27.9.2016., str. 2.

10

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  SL C 46, 24.2.2006., str. 1.

25

(26)  COM(2016)0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Dokument Vijeća 18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/hr/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/hr/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/hr/pdf

31

(32)  Dokument Vijeća 10715/16.

32

(33)  Usvojena na zajedničkoj parlamentarnoj skupštini država AKP-a i EU-a održanoj 21. lipnja 2017. u St. Julian’su (Malta).

33

(34)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

34

(35)  SL C 68 E, 18.3.2004., str. 605.

35

(36)  SL C 104 E, 30.4.2004., str. 1067.

36

(37)  SL C 282 E, 6.11.2008., str. 131.

37

(38)  SL C 271 E, 12.11.2009., str. 51.

38

(39)  SL C 76 E, 25.3.2010., str. 16.

39

(40)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 138.

41

(42)  SL C 326, 3.12.2010, str. 5.

42

(43)  Usvojena na zajedničkoj parlamentarnoj skupštini država AKP-a i EU-a održanoj 21. lipnja 2017. u St. Julian’su (Malta).

43

(1)  Usvojena na Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini država AKP-a i EU-a održanoj 21. lipnja 2017. u St. Julian’su (Malta).

1

---