# Euroopa Liidu C 35/31.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 35 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik31. jaanuar 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 35

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik31. jaanuar 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK1.–4. veebruari 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 119, 12.4.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID24. ja 25. veebruari 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 140, 4.5.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK1.–4. veebruari 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 119, 12.4.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID24. ja 25. veebruari 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 140, 4.5.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 119, 12.4.2017 .

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 140, 4.5.2017 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 2. veebruar 2016 |
| 2018/C 35/01 | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta resolutsioon ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (2015/2137(INI)) | 2 |
| | Kolmapäev, 3. veebruar 2016 |
| 2018/C 35/02 | Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon Marrakechi lepingu ratifitseerimise kohta, lähtuvalt laekunud petitsioonidest, eriti petitsioonist nr 924/2011 (2016/2542(RSP)) | 14 |
| 2018/C 35/03 | Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042684 – 2016/2547(RSP)) | 15 |
| 2018/C 35/04 | Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042682 – 2016/2548(RSP)) | 17 |
| 2018/C 35/05 | Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042681 – 2016/2549(RSP)) | 19 |
| 2018/C 35/06 | Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (2015/2233(INI)) | 21 |
| 2018/C 35/07 | Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (2016/2526(RSP)) | 35 |
| | Neljapäev, 4. veebruar 2016 |
| 2018/C 35/08 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (2016/2556(RSP)) | 38 |
| 2018/C 35/09 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Bahreini ja Mohammed Ramadani juhtumi kohta (2016/2557(RSP)) | 42 |
| 2018/C 35/10 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Hongkongi kadunud raamatukirjastajate juhtumi kohta (2016/2558(RSP)) | 46 |
| 2018/C 35/11 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Serbia 2015. aasta aruande kohta (2015/2892(RSP)) | 50 |
| 2018/C 35/12 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon Kosovo 2015. aasta aruande kohta (2015/2893(RSP)) | 58 |
| 2018/C 35/13 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Liibüas (2016/2537(RSP)) | 66 |
| 2018/C 35/14 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon saarte erilise olukorra kohta (2015/3014(RSP)) | 71 |
| 2018/C 35/15 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides (2015/3013(RSP)) | 74 |
| 2018/C 35/16 | Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (2016/2529(RSP)) | 77 |
| | Neljapäev, 25. veebruar 2016 |
| 2018/C 35/17 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2015/2285(INI)) | 83 |
| 2018/C 35/18 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2016. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2015/2330(INI)) | 93 |
| 2018/C 35/19 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon ühtse turu juhtimise kohta 2016. aasta Euroopa poolaasta raames (2015/2256(INI)) | 109 |
| 2018/C 35/20 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (2015/2791(RSP)) | 117 |
| 2018/C 35/21 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevuse aruande kohta (2015/2231(INI)) | 125 |
| 2018/C 35/22 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2014. aasta aruande kohta (2015/2115(INI)) | 131 |
| 2018/C 35/23 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (2015/2932(RSP)) | 136 |
| 2018/C 35/24 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon lemmikloomade registreerimise ühilduvate süsteemide kasutuselevõtu kohta kõigis liikmesriikides (2016/2540(RSP)) | 139 |
| 2018/C 35/25 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon humanitaarolukorra kohta Jeemenis (2016/2515(RSP)) | 142 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. veebruar 2016

2018/C 35/01

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta resolutsioon ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (2015/2137(INI))

2

Kolmapäev, 3. veebruar 2016

2018/C 35/02

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon Marrakechi lepingu ratifitseerimise kohta, lähtuvalt laekunud petitsioonidest, eriti petitsioonist nr 924/2011 (2016/2542(RSP))

14

2018/C 35/03

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042684 – 2016/2547(RSP))

15

2018/C 35/04

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042682 – 2016/2548(RSP))

17

2018/C 35/05

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042681 – 2016/2549(RSP))

19

2018/C 35/06

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (2015/2233(INI))

21

2018/C 35/07

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (2016/2526(RSP))

35

Neljapäev, 4. veebruar 2016

2018/C 35/08

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (2016/2556(RSP))

38

2018/C 35/09

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Bahreini ja Mohammed Ramadani juhtumi kohta (2016/2557(RSP))

42

2018/C 35/10

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Hongkongi kadunud raamatukirjastajate juhtumi kohta (2016/2558(RSP))

46

2018/C 35/11

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Serbia 2015. aasta aruande kohta (2015/2892(RSP))

50

2018/C 35/12

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon Kosovo 2015. aasta aruande kohta (2015/2893(RSP))

58

2018/C 35/13

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Liibüas (2016/2537(RSP))

66

2018/C 35/14

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon saarte erilise olukorra kohta (2015/3014(RSP))

71

2018/C 35/15

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides (2015/3013(RSP))

74

2018/C 35/16

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (2016/2529(RSP))

77

Neljapäev, 25. veebruar 2016

2018/C 35/17

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2015/2285(INI))

83

2018/C 35/18

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2016. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2015/2330(INI))

93

2018/C 35/19

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon ühtse turu juhtimise kohta 2016. aasta Euroopa poolaasta raames (2015/2256(INI))

109

2018/C 35/20

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (2015/2791(RSP))

117

2018/C 35/21

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevuse aruande kohta (2015/2231(INI))

125

2018/C 35/22

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2014. aasta aruande kohta (2015/2115(INI))

131

2018/C 35/23

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (2015/2932(RSP))

136

2018/C 35/24

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon lemmikloomade registreerimise ühilduvate süsteemide kasutuselevõtu kohta kõigis liikmesriikides (2016/2540(RSP))

139

2018/C 35/25

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon humanitaarolukorra kohta Jeemenis (2016/2515(RSP))

142

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 2. veebruar 2016 |
| 2018/C 35/26 | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2313(IMM)) | 146 |
| 2018/C 35/27 | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2240(IMM)) | 148 |
| 2018/C 35/28 | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Florian Philippot' puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2267(IMM)) | 150 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. veebruar 2016

2018/C 35/26

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2313(IMM))

146

2018/C 35/27

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2240(IMM))

148

2018/C 35/28

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Florian Philippot' puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2267(IMM))

150

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 2. veebruar 2016 |
| 2018/C 35/29 | P8_TA(2016)0025Isikute üle piiri liikumist reguleerivad eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) ***IEuroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus isikute üle piiri liikumist reguleerivate liidu eeskirjade (Schengeni piirieeskirjad) kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))P8_TC1-COD(2015)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (kodifitseeritud tekst) | 152 |
| 2018/C 35/30 | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta raskmetallide protokolli muudatused (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE)) | 153 |
| 2018/C 35/31 | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE)) | 154 |
| 2018/C 35/32 | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Ukraina vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS)) | 155 |
| 2018/C 35/33 | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Montenegro vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS)) | 156 |
| 2018/C 35/34 | P8_TA(2016)0033Deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomine ***IEuroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))P8_TC1-COD(2014)0124Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/... deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta | 157 |
| | Kolmapäev, 3. veebruar 2016 |
| 2018/C 35/35 | P8_TA(2016)0035ELi ja Moldova assotsieerimisleping: kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism ***IEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis võimaldavad ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))P8_TC1-COD(2015)0079Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis on ette nähtud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga | 158 |
| 2018/C 35/36 | P8_TA(2016)0036ELi ja Gruusia assotsieerimisleping: dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism ***IEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi, mis võimaldab ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))P8_TC1-COD(2015)0080Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega rakendatakse dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi, mis on ette nähtud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga | 159 |
| | Neljapäev, 25. veebruar 2016 |
| 2018/C 35/37 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega volitatakse Austria Vabariiki allkirjastama ja ratifitseerima ning Maltat ühinema Euroopa Liidu huvides 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooniga tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kättetoimetamise kohta (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE)) | 160 |
| 2018/C 35/38 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE)) | 161 |
| 2018/C 35/39 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Horvaatia ühinemist Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, 29. novembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil, ning Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teise protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE)) | 162 |
| 2018/C 35/40 | P8_TA(2016)0055Euroopa tööturuasutuste võrgustik, töötajate juurdepääs liikuvusteenustele ja tööturgude edasine integratsioon ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))P8_TC1-COD(2014)0002Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 | 163 |
| 2018/C 35/41 | Euroopa Parlamendi 25. veebruaril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) | 164 |
| 2018/C 35/42 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Belgia taotlus EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD)) | 167 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 2. veebruar 2016

2018/C 35/29

P8_TA(2016)0025Isikute üle piiri liikumist reguleerivad eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) ***IEuroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus isikute üle piiri liikumist reguleerivate liidu eeskirjade (Schengeni piirieeskirjad) kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))P8_TC1-COD(2015)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (kodifitseeritud tekst)

152

2018/C 35/30

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta raskmetallide protokolli muudatused (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))

153

2018/C 35/31

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))

154

2018/C 35/32

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Ukraina vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))

155

2018/C 35/33

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Montenegro vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS))

156

2018/C 35/34

P8_TA(2016)0033Deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomine ***IEuroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))P8_TC1-COD(2014)0124Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/... deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta

157

Kolmapäev, 3. veebruar 2016

2018/C 35/35

P8_TA(2016)0035ELi ja Moldova assotsieerimisleping: kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism ***IEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis võimaldavad ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))P8_TC1-COD(2015)0079Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis on ette nähtud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga

158

2018/C 35/36

P8_TA(2016)0036ELi ja Gruusia assotsieerimisleping: dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism ***IEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi, mis võimaldab ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))P8_TC1-COD(2015)0080Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega rakendatakse dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi, mis on ette nähtud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga

159

Neljapäev, 25. veebruar 2016

2018/C 35/37

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega volitatakse Austria Vabariiki allkirjastama ja ratifitseerima ning Maltat ühinema Euroopa Liidu huvides 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooniga tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kättetoimetamise kohta (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))

160

2018/C 35/38

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))

161

2018/C 35/39

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Horvaatia ühinemist Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, 29. novembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil, ning Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teise protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))

162

2018/C 35/40

P8_TA(2016)0055Euroopa tööturuasutuste võrgustik, töötajate juurdepääs liikuvusteenustele ja tööturgude edasine integratsioon ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))P8_TC1-COD(2014)0002Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013

163

2018/C 35/41

Euroopa Parlamendi 25. veebruaril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))

164

2018/C 35/42

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Belgia taotlus EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))

167

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

31.1.2018

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2015–2016 ISTUNGJÄRK

1.–4. veebruari 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 119, 12.4.2017.

VASTUVÕETUD TEKSTID

24. ja 25. veebruari 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 140, 4.5.2017.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. veebruar 2016

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/2

---

P8_TA(2016)0034

ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnang

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta resolutsioon ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (2015/2137(INI))

(2018/C 035/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta aruannet „ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia vahehinnang“ (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta aruannet „ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia vahehinnang“ (COM(2015)0478),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2015. aasta aruannet „Looduse seisund Euroopa Liidus. Elupaikade direktiivi artikli 17 ja linnudirektiivi artikli 12 kohane aruanne nimetatud direktiividega hõlmatud elupaigatüüpide ja liikide kaitsestaatuse ja suundumuste kohta ajavahemikul 2007–2012“ (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2015. aasta aruannet „Looduse seisund Euroopa Liidus. Elupaikade direktiivi artikli 17 ja linnudirektiivi artikli 12 kohane aruanne nimetatud direktiividega hõlmatud elupaigatüüpide ja liikide kaitsestaatuse ja suundumuste kohta ajavahemikul 2007–2012“ (COM(2015)0219),

| — | võttes arvesse aruannet avatud avaliku konsultatsiooni kohta linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuskontrolli küsimuses (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet avatud avaliku konsultatsiooni kohta linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuskontrolli küsimuses (1),

| — | võttes arvesse 2015. aasta oktoobris avaldatud Eurobaromeetri uuringut Euroopa elanikkonna suhtumise kohta bioloogilise mitmekesisuse säilitamisse (Eurobaromeetri eriuuring 436), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta oktoobris avaldatud Eurobaromeetri uuringut Euroopa elanikkonna suhtumise kohta bioloogilise mitmekesisuse säilitamisse (Eurobaromeetri eriuuring 436),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri aruannet „Euroopa keskkond 2015 – seisund ja väljavaated“ (SOER 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri aruannet „Euroopa keskkond 2015 – seisund ja väljavaated“ (SOER 2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. veebruari 2014. aasta teatist, milles käsitletakse ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega (COM(2014)0064), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. veebruari 2014. aasta teatist, milles käsitletakse ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega (COM(2014)0064),

| — | võttes arvesse programmi „Horisont 2020“ ekspertrühma „Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities“ (Looduspõhised lahendused ja looduse toomine linnadesse) 2015. aastal avaldatud lõpparuannet pealkirjaga „Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities“ (EL teadus- ja innovatsioonipoliitika programmi suunas looduspõhiste lahenduste otsimisel ja looduse linna toomisel), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse programmi „Horisont 2020“ ekspertrühma „Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities“ (Looduspõhised lahendused ja looduse toomine linnadesse) 2015. aastal avaldatud lõpparuannet pealkirjaga „Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities“ (EL teadus- ja innovatsioonipoliitika programmi suunas looduspõhiste lahenduste otsimisel ja looduse linna toomisel),

| — | võttes arvesse Looduskapitali rahastamisvahendit (NCFF), mis kuulub programmi LIFE keskkonna- ja kliimameetmete rahastamisvahendi alla, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Looduskapitali rahastamisvahendit (NCFF), mis kuulub programmi LIFE keskkonna- ja kliimameetmete rahastamisvahendi alla,

| — | võttes arvesse komisjoni konsultatsiooni, mis käsitleb tulevast ELi algatust eesmärgiga vältida bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste summaarset vähenemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni konsultatsiooni, mis käsitleb tulevast ELi algatust eesmärgiga vältida bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste summaarset vähenemist,

| — | võttes arvesse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 12. konverentsi tulemusi, eelkõige järgmist: bioloogilise mitmekesisuse strateegilise tegevuskava (2011–2020) rakendamisel tehtud edusammude vahehindamine, k.a neljas aruanne Global Diversity Outlook, et saavutada Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid, ning meetmed rakendamise parandamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 12. konverentsi tulemusi, eelkõige järgmist: bioloogilise mitmekesisuse strateegilise tegevuskava (2011–2020) rakendamisel tehtud edusammude vahehindamine, k.a neljas aruanne Global Diversity Outlook, et saavutada Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid, ning meetmed rakendamise parandamiseks,

| — | võttes arvesse COP 10 otsust X/34 bioloogilise mitmekesisuse kohta, milles rõhutatakse, kui tähtis on põllumajanduslik bioloogiline mitmekesisus toiduga kindlustatuse ja toitumise jaoks, eriti kliimamuutuse ja piiratud loodusressursside puhul, nagu tunnistatakse 2009. aasta toiduga kindlustatuse teemalise ülemaailmse tippkohtumise Rooma deklaratsioonis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse COP 10 otsust X/34 bioloogilise mitmekesisuse kohta, milles rõhutatakse, kui tähtis on põllumajanduslik bioloogiline mitmekesisus toiduga kindlustatuse ja toitumise jaoks, eriti kliimamuutuse ja piiratud loodusressursside puhul, nagu tunnistatakse 2009. aasta toiduga kindlustatuse teemalise ülemaailmse tippkohtumise Rooma deklaratsioonis,

| — | võttes arvesse 12. juunil 2014 toimunud keskkonnanõukogu istungi järeldusi, eelkõige ELi ja selle liikmesriikide tahet suurendada ressursse, et täita Hyderabadis võetud kohustused, kahekordistades 2015. aastaks bioloogilise mitmekesisusega seotud rahavooge, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juunil 2014 toimunud keskkonnanõukogu istungi järeldusi, eelkõige ELi ja selle liikmesriikide tahet suurendada ressursse, et täita Hyderabadis võetud kohustused, kahekordistades 2015. aastaks bioloogilise mitmekesisusega seotud rahavooge,

| — | võttes arvesse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sekretariaadi ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2015. aastal avaldatud aruannet „Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health – A State of Knowledge Review“ (Üleilmsete prioriteetide ühendamine: bioloogiline mitmekesisus ja inimese tervis. Olemasolevate teadmiste hetkeseisu ülevaade), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sekretariaadi ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2015. aastal avaldatud aruannet „Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health – A State of Knowledge Review“ (Üleilmsete prioriteetide ühendamine: bioloogiline mitmekesisus ja inimese tervis. Olemasolevate teadmiste hetkeseisu ülevaade),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgul esitatud resolutsiooni ettepanekut 2015. aasta järgse arengukava heakskiitmiseks „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgul esitatud resolutsiooni ettepanekut 2015. aasta järgse arengukava heakskiitmiseks „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030),

| — | võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu (TEEB) aruandeid, mis on ülemaailmne algatus, mille eesmärk on muuta looduslikud väärtused nähtavaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu (TEEB) aruandeid, mis on ülemaailmne algatus, mille eesmärk on muuta looduslikud väärtused nähtavaks,

| — | võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) ning rändega liikide konventsiooni (CMS), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) ning rändega liikide konventsiooni (CMS),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) ohustatud loomaliikide punast raamatut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) ohustatud loomaliikide punast raamatut,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni laevade ballastvee ja sette kontrolli ning käitlemise rahvusvahelist konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni laevade ballastvee ja sette kontrolli ning käitlemise rahvusvahelist konventsiooni,

| — | võttes arvesse ühist põllumajanduspoliitikat pärast 2013. aastat ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (3), ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühist põllumajanduspoliitikat pärast 2013. aastat ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (3), ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (5),

| — | võttes arvesse mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020“ (6),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni rohelise taristu ja Euroopa looduskapitali suurendamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni rohelise taristu ja Euroopa looduskapitali suurendamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni teemal „Uus ELi metsastrateegia metsade ja metsandussektori jaoks“ (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni teemal „Uus ELi metsastrateegia metsade ja metsandussektori jaoks“ (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2015. aasta aprilli uuringut pealkirjaga „Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements“ (Bioloogilise mitmekesisuse kaitse – ELi poliitika ja rahvusvahelised lepped), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2015. aasta aprilli uuringut pealkirjaga „Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements“ (Bioloogilise mitmekesisuse kaitse – ELi poliitika ja rahvusvahelised lepped),

| — | võttes arvesse Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi aruannet Euroopa metsade seisundi kohta 2015. aastal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi aruannet Euroopa metsade seisundi kohta 2015. aastal (9),

| — | võttes arvesse oma poliitikaosakonna C (kodanike õigused ja põhiseadus) 2009. aasta uuringut riiklike õigusaktide ja tavade kohta seoses nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) ja eriti selle artikli 6 rakendamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma poliitikaosakonna C (kodanike õigused ja põhiseadus) 2009. aasta uuringut riiklike õigusaktide ja tavade kohta seoses nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) ja eriti selle artikli 6 rakendamisega,

| — | võttes arvesse täiskogu 115. istungjärgul 3.–4. detsembril 2015 vastu võetud Regioonide Komitee arvamust „Panus linnukaitsedirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuskontrolli“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse täiskogu 115. istungjärgul 3.–4. detsembril 2015 vastu võetud Regioonide Komitee arvamust „Panus linnukaitsedirektiivi ja elupaikade direktiivi toimivuskontrolli“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0003/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0003/2016),

| A. | tuletades meelde, et bioloogiline mitmekesisus on ainulaadne erinevate ökosüsteemide, elupaikade, liikide ja geenide kooslus maa peal, millest inimesed suurel määral sõltuvad; |
| --- | --- |

A.

tuletades meelde, et bioloogiline mitmekesisus on ainulaadne erinevate ökosüsteemide, elupaikade, liikide ja geenide kooslus maa peal, millest inimesed suurel määral sõltuvad;

| B. | arvestades, et bioloogilisel mitmekesisusel on üüratu olemuslik väärtus, mida tuleb kaitsta tulevaste põlvede hüvanguks; arvestades, et elurikkus on kasulik inimeste tervisele ning annab tohutu sotsiaalse ja majandusliku panuse, ja et bioloogilise mitmekesisuse peamise eesmärgi saavutamata jätmise hinnanguline sotsiaal-majanduslik alternatiivkulu moodustab 50 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et bioloogilisel mitmekesisusel on üüratu olemuslik väärtus, mida tuleb kaitsta tulevaste põlvede hüvanguks; arvestades, et elurikkus on kasulik inimeste tervisele ning annab tohutu sotsiaalse ja majandusliku panuse, ja et bioloogilise mitmekesisuse peamise eesmärgi saavutamata jätmise hinnanguline sotsiaal-majanduslik alternatiivkulu moodustab 50 miljardit eurot aastas;

| C. | arvestades, et põllumajandusel on suur osa bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel; arvestades, et vajadus toiduainete tõhusa tootmise järele – et toita ära kiiresti kasvav maailma elanikkond – ja energiapoliitika eesmärgid, mis nõuavad biomassi kui energiaallika suuremat kasutamist, esitavad põllumajandussüsteemile olulisi nõudmisi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põllumajandusel on suur osa bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel; arvestades, et vajadus toiduainete tõhusa tootmise järele – et toita ära kiiresti kasvav maailma elanikkond – ja energiapoliitika eesmärgid, mis nõuavad biomassi kui energiaallika suuremat kasutamist, esitavad põllumajandussüsteemile olulisi nõudmisi;

| D. | arvestades, et põllumajandus- ja metsandussektorid aitavad kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele seoses olemasolevate õigusaktide kohaldamisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põllumajandus- ja metsandussektorid aitavad kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele seoses olemasolevate õigusaktide kohaldamisega;

| E. | arvestades, et väikestes ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetes ja põllumajanduslikes pereettevõtetes kasvatatavate taimeliikide ja -sortide mitmekesisus on äärmiselt tähtis nii maakogukondade mitmesuguste vajaduste ja eri kasutusviiside rahuldamiseks kui ka põllukultuuride vastuvõtlikkuse vähendamiseks halvale ilmale, taimekahjuritele ja -haigustele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et väikestes ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetes ja põllumajanduslikes pereettevõtetes kasvatatavate taimeliikide ja -sortide mitmekesisus on äärmiselt tähtis nii maakogukondade mitmesuguste vajaduste ja eri kasutusviiside rahuldamiseks kui ka põllukultuuride vastuvõtlikkuse vähendamiseks halvale ilmale, taimekahjuritele ja -haigustele;

| F. | arvestades, et säästev ja vastutustundlik maaharimine ja loomakasvatus aitavad olulisel määral kaasa bioloogilise mitmekesisuse kaitsele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et säästev ja vastutustundlik maaharimine ja loomakasvatus aitavad olulisel määral kaasa bioloogilise mitmekesisuse kaitsele;

| G. | arvestades, et bioloogiline mitmekesisus on kogu maailmas tohutu surve all ja see põhjustab muutusi, mis kahjustavad loodust, ühiskonda ja majandust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et bioloogiline mitmekesisus on kogu maailmas tohutu surve all ja see põhjustab muutusi, mis kahjustavad loodust, ühiskonda ja majandust;

| H. | arvestades, et Aichi eesmärgis 11 nõutakse vähemalt 17 % maismaa- ja siseveekogude kaitsmist tõhusalt juhitud kaitsealadesüsteemi abil; arvestades, et selliste Euroopa ökopiirkondade osakaal, mille territooriumist 17 % kuuluks kaitsealadesse, väheneb märgatavalt, kui jätta välja alad, mis kuuluvad ainult Natura 2000 alla; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Aichi eesmärgis 11 nõutakse vähemalt 17 % maismaa- ja siseveekogude kaitsmist tõhusalt juhitud kaitsealadesüsteemi abil; arvestades, et selliste Euroopa ökopiirkondade osakaal, mille territooriumist 17 % kuuluks kaitsealadesse, väheneb märgatavalt, kui jätta välja alad, mis kuuluvad ainult Natura 2000 alla;

| I. | arvestades, et ökosüsteemide taastamine võib avaldada positiivset mõju nii kliimamuutuste leevendamisele kui ka nendega kohanemisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ökosüsteemide taastamine võib avaldada positiivset mõju nii kliimamuutuste leevendamisele kui ka nendega kohanemisele;

| J. | arvestades, et vähemalt kaheksa ELi kodanikku kümnest peab bioloogilise mitmekesisuse kadumise mõju tõsiseks probleemiks, ja arvestades, et 552 470 kodanikku osales loodust käsitlevate direktiivide toimivuskontrolli teemalises avalikus konsultatsioonis, mis on siiani suurim osavõtt komisjoni konsultatsioonist; arvestades, et Eurobaromeetri uuringu andmetel soovivad kodanikud saada rohkem teavet bioloogilise mitmekesisuse vähenemise kohta ja et enamik kodanikke ei ole teadlikud Natura 2000st; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vähemalt kaheksa ELi kodanikku kümnest peab bioloogilise mitmekesisuse kadumise mõju tõsiseks probleemiks, ja arvestades, et 552 470 kodanikku osales loodust käsitlevate direktiivide toimivuskontrolli teemalises avalikus konsultatsioonis, mis on siiani suurim osavõtt komisjoni konsultatsioonist; arvestades, et Eurobaromeetri uuringu andmetel soovivad kodanikud saada rohkem teavet bioloogilise mitmekesisuse vähenemise kohta ja et enamik kodanikke ei ole teadlikud Natura 2000st;

| K. | arvestades, et märkimisväärne arv pühendunud kodanikke, kes tegutsevad kas omal algatusel või kohalike või piirkondlike tegevusrühmade liikmetena, võtab kohalikke ja piirkondlikke meetmeid bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks ning saavutab seeläbi positiivseid tulemusi suhteliselt lühikese ajaga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et märkimisväärne arv pühendunud kodanikke, kes tegutsevad kas omal algatusel või kohalike või piirkondlike tegevusrühmade liikmetena, võtab kohalikke ja piirkondlikke meetmeid bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks ning saavutab seeläbi positiivseid tulemusi suhteliselt lühikese ajaga;

| L. | arvestades, et 65 % ELi kodanikest elab 5 km kaugusel lähimast Natura 2000 alast ning 98 % elab 20 km kaugusel, mis tähendab, et need alad võivad aidata suurendada teadlikkust bioloogilisest mitmekesisusest ning osutada ökosüsteemiteenuseid, mis aitavad kaasa suure osa ELi elanikkonna heaolule; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 65 % ELi kodanikest elab 5 km kaugusel lähimast Natura 2000 alast ning 98 % elab 20 km kaugusel, mis tähendab, et need alad võivad aidata suurendada teadlikkust bioloogilisest mitmekesisusest ning osutada ökosüsteemiteenuseid, mis aitavad kaasa suure osa ELi elanikkonna heaolule;

| M. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse poliitika peab olema täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mille puhul austatakse täielikult maastike ja elupaikade piirkondlikke erinevusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse poliitika peab olema täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mille puhul austatakse täielikult maastike ja elupaikade piirkondlikke erinevusi;

| N. | võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse olulisust äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumitel, mis kujutavad endast endeemiliste taime- ja loomaliikide ainulaadseid reserve; arvestades, et mõnes kõnealuses piirkonnas ei kohaldata sellegipoolest linnudirektiivi ega elupaikade direktiivi; |
| --- | --- |

N.

võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse olulisust äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumitel, mis kujutavad endast endeemiliste taime- ja loomaliikide ainulaadseid reserve; arvestades, et mõnes kõnealuses piirkonnas ei kohaldata sellegipoolest linnudirektiivi ega elupaikade direktiivi;

Üldised märkused

| 1. | tunneb heameelt bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu, looduse seisundi aruande ja SOER 2015 aruannete üle; rõhutab, et nendel aruannetel on strateegiline tähtsus ELi bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu, looduse seisundi aruande ja SOER 2015 aruannete üle; rõhutab, et nendel aruannetel on strateegiline tähtsus ELi bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärkide saavutamisel;

| 2. | väljendab tõsist muret bioloogilise mitmekesisuse jätkuva vähenemise pärast; märgib, et 2020. aasta eesmärke ei saavutata ilma täiendavate oluliste ja jätkuvate jõupingutusteta; täheldab samal ajal, et teaduslike tõendite kohaselt oleks Euroopa looduse seisund palju kehvem ilma ELi linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi positiivse mõjuta, ja et sihipärastel ja nõuetekohaselt rahastatud jõupingutustel on tõeliselt positiivsed tulemused; rõhutab siiski, et arenemisruumi on piisavalt; |
| --- | --- |

2.

väljendab tõsist muret bioloogilise mitmekesisuse jätkuva vähenemise pärast; märgib, et 2020. aasta eesmärke ei saavutata ilma täiendavate oluliste ja jätkuvate jõupingutusteta; täheldab samal ajal, et teaduslike tõendite kohaselt oleks Euroopa looduse seisund palju kehvem ilma ELi linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi positiivse mõjuta, ja et sihipärastel ja nõuetekohaselt rahastatud jõupingutustel on tõeliselt positiivsed tulemused; rõhutab siiski, et arenemisruumi on piisavalt;

| 3. | toonitab, et elupaikade hävitamine on tähtsaim bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ajur ning eriline prioriteet vähenemisega tegelemisel, nt kahjustumise ja killustumise vähendamisel; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et elupaikade hävitamine on tähtsaim bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ajur ning eriline prioriteet vähenemisega tegelemisel, nt kahjustumise ja killustumise vähendamisel;

| 4. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ei puuduta üksnes liike ja elupaiku, vaid ka geneetilist mitmekesisust; palub komisjonil töötada välja geneetilise mitmekesisuse kaitse strateegia; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ei puuduta üksnes liike ja elupaiku, vaid ka geneetilist mitmekesisust; palub komisjonil töötada välja geneetilise mitmekesisuse kaitse strateegia;

| 5. | toonitab bioloogilise mitmekesisuse otsustava tähtsusega rolli säästva arengu eesmärkide puhul, eelkõige seoses 14. eesmärgiga kaitsta ja kasutada säästvalt ookeane, meresid ja mereressursse ning 15. eesmärgiga taastada maismaaökosüsteemide säästev kasutamine ning kaitsta ja edendada seda, tagada metsade säästev majandamine, võidelda kõrbestumise vastu ning peatada ja pöörata ümber mulla degradeerumine ja peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; tuletab meelde, et ELil on uskumatu bioloogiline mitmekesisus, eelkõige tänu äärepoolseimatele piirkondadele, kuid ühtlasi tänu seonduvatele ülemeremaadele ja -territooriumitele; nõuab seetõttu, et EL jätkaks kindlalt bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni täiendavat tugevdamist ja tagaks selle tulemusliku rakendamise; |
| --- | --- |

5.

toonitab bioloogilise mitmekesisuse otsustava tähtsusega rolli säästva arengu eesmärkide puhul, eelkõige seoses 14. eesmärgiga kaitsta ja kasutada säästvalt ookeane, meresid ja mereressursse ning 15. eesmärgiga taastada maismaaökosüsteemide säästev kasutamine ning kaitsta ja edendada seda, tagada metsade säästev majandamine, võidelda kõrbestumise vastu ning peatada ja pöörata ümber mulla degradeerumine ja peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; tuletab meelde, et ELil on uskumatu bioloogiline mitmekesisus, eelkõige tänu äärepoolseimatele piirkondadele, kuid ühtlasi tänu seonduvatele ülemeremaadele ja -territooriumitele; nõuab seetõttu, et EL jätkaks kindlalt bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni täiendavat tugevdamist ja tagaks selle tulemusliku rakendamise;

| 6. | märgib, et elupaikade killustumine, kahjustumine ja hävimine maakasutuse muutuse, kliimamuutuste, jätkusuutmatute tarbimismudelite ja merede ebasäästliku kasutamise tõttu on mõned peamised tegurid, mis põhjustavad bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ELis ja väljaspool seda; rõhutab sellega seoses vajadust teha kindlaks ja kehtestada näitajad, millega ühemõtteliselt ja teaduslikult hinnata bioloogilise mitmekesisuse seisundit teataval alal või piirkonnas, ning toetada mõistlikku ja säästvat ressursikasutust nii ELis kui ka ülemaailmsel tasandil, sealhulgas arengumaades, ning eelkõige nõuab tungivalt, et EL seoks oma rahvusvahelised kohustused bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas paremini oma kliimamuutuste strateegia ja strateegiaga „Euroopa 2020“; rõhutab, et ressursitõhusam majandus ja ületarbimise vähendamine võivad aidata ELil vähendada oma sõltuvust loodusvaradest, eelkõige nendest, mis pärinevad väljastpoolt Euroopat; tuletab ühtlasi meelde, et ökosüsteemipõhised lähenemisviisid kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele võivad pakkuda kulutõhusaid alternatiive tehnoloogilistele lahendustele, samas sõltub paljude rakendusteaduste areng loodusvarade pikaajalisest kättesaadavusest ja mitmekesisusest; |
| --- | --- |

6.

märgib, et elupaikade killustumine, kahjustumine ja hävimine maakasutuse muutuse, kliimamuutuste, jätkusuutmatute tarbimismudelite ja merede ebasäästliku kasutamise tõttu on mõned peamised tegurid, mis põhjustavad bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ELis ja väljaspool seda; rõhutab sellega seoses vajadust teha kindlaks ja kehtestada näitajad, millega ühemõtteliselt ja teaduslikult hinnata bioloogilise mitmekesisuse seisundit teataval alal või piirkonnas, ning toetada mõistlikku ja säästvat ressursikasutust nii ELis kui ka ülemaailmsel tasandil, sealhulgas arengumaades, ning eelkõige nõuab tungivalt, et EL seoks oma rahvusvahelised kohustused bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas paremini oma kliimamuutuste strateegia ja strateegiaga „Euroopa 2020“; rõhutab, et ressursitõhusam majandus ja ületarbimise vähendamine võivad aidata ELil vähendada oma sõltuvust loodusvaradest, eelkõige nendest, mis pärinevad väljastpoolt Euroopat; tuletab ühtlasi meelde, et ökosüsteemipõhised lähenemisviisid kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele võivad pakkuda kulutõhusaid alternatiive tehnoloogilistele lahendustele, samas sõltub paljude rakendusteaduste areng loodusvarade pikaajalisest kättesaadavusest ja mitmekesisusest;

| 7. | rõhutab, et suurem poliitiline tahe kõige kõrgemal tasandil on äärmiselt tähtis, et bioloogilist mitmekesisust kaitsta ja selle vähenemine peatada; on arvamusel, et olulise tähtsusega on kehtivate õigusaktide rakendamine, jõustamine ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse integreerimine teistesse poliitikavaldkondadesse; kutsub eelkõige liikmesriikide piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles andma teavet bioloogilise mitmekesisuse kohta ja suurendama sellealast teadlikkust; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et suurem poliitiline tahe kõige kõrgemal tasandil on äärmiselt tähtis, et bioloogilist mitmekesisust kaitsta ja selle vähenemine peatada; on arvamusel, et olulise tähtsusega on kehtivate õigusaktide rakendamine, jõustamine ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse integreerimine teistesse poliitikavaldkondadesse; kutsub eelkõige liikmesriikide piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles andma teavet bioloogilise mitmekesisuse kohta ja suurendama sellealast teadlikkust;

| 8. | taunib asjaolu, et Euroopas ohustab ligi veerandit looduslikke liike väljasuremine ning paljud ökosüsteemid on kahjustunud, mis põhjustab ELile tõsist sotsiaalset ja majanduslikku kahju; |
| --- | --- |

8.

taunib asjaolu, et Euroopas ohustab ligi veerandit looduslikke liike väljasuremine ning paljud ökosüsteemid on kahjustunud, mis põhjustab ELile tõsist sotsiaalset ja majanduslikku kahju;

| 9. | rõhutab, et loodus ja majandusareng ei välista üksteist; on veendunud, et loodus tuleb tihedamalt siduda ühiskonnaga, k.a majandus ja eraettevõtted, et luua säästvat majanduskasvu ning võtta ennetavaid meetmeid keskkonna kaitseks, taastamiseks ja paremaks majandamiseks; on eelkõige arvamusel, et kohustus vähendada ressursside kasutamist peab keskkonna- ja majandusalaste eesmärkide ühendamisel olema kesksel kohal; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et loodus ja majandusareng ei välista üksteist; on veendunud, et loodus tuleb tihedamalt siduda ühiskonnaga, k.a majandus ja eraettevõtted, et luua säästvat majanduskasvu ning võtta ennetavaid meetmeid keskkonna kaitseks, taastamiseks ja paremaks majandamiseks; on eelkõige arvamusel, et kohustus vähendada ressursside kasutamist peab keskkonna- ja majandusalaste eesmärkide ühendamisel olema kesksel kohal;

| 10. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine avaldab ühiskonnale laastavat majanduslikku mõju, millega seni ei ole majandus- jt poliitikas piisavalt arvestatud; peab äärmiselt oluliseks tunnistada, et investeerimine bioloogilisse mitmekesisusse on ka sotsiaal-majanduslikust seisukohast vajalik; märgib, et üks kuuest töökohast ELis sõltub mingil määral loodusest ja bioloogilisest mitmekesisusest; rõhutab, et bioloogilisel mitmekesisusel on suur potentsiaal uute oskuste, töökohtade ja ärivõimaluste loomiseks; tunneb heameelt uute meetodite üle, millega mõõdetakse bioloogilise mitmekesisuse majandusväärtust; leiab, et need vahendid võivad aidata kaasa teadlikkuse suurendamisele, parandada olemasolevate ressursside kasutamist ja see võimaldab paremaid otsuseid teha; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine avaldab ühiskonnale laastavat majanduslikku mõju, millega seni ei ole majandus- jt poliitikas piisavalt arvestatud; peab äärmiselt oluliseks tunnistada, et investeerimine bioloogilisse mitmekesisusse on ka sotsiaal-majanduslikust seisukohast vajalik; märgib, et üks kuuest töökohast ELis sõltub mingil määral loodusest ja bioloogilisest mitmekesisusest; rõhutab, et bioloogilisel mitmekesisusel on suur potentsiaal uute oskuste, töökohtade ja ärivõimaluste loomiseks; tunneb heameelt uute meetodite üle, millega mõõdetakse bioloogilise mitmekesisuse majandusväärtust; leiab, et need vahendid võivad aidata kaasa teadlikkuse suurendamisele, parandada olemasolevate ressursside kasutamist ja see võimaldab paremaid otsuseid teha;

| 11. | palub komisjonil tõhustada rolli, mida bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemid etendavad majanduses, et minna üle rohelisele majandusele; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks Euroopa poolaasta keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuseks võetavaid meetmeid; rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus on üldine sotsiaalne kohustus, mis ei saa lasuda ainult avaliku sektori kulutustel; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil tõhustada rolli, mida bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemid etendavad majanduses, et minna üle rohelisele majandusele; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks Euroopa poolaasta keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuseks võetavaid meetmeid; rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus on üldine sotsiaalne kohustus, mis ei saa lasuda ainult avaliku sektori kulutustel;

| 12. | on seisukohal, et bioloogilise mitmekesisuse majanduslik väärtus peaks kajastuma näitajates, mis suunavad otsustamist (ilma et see tooks kaasa bioloogilise mitmekesisuse kaubastamise) ning ulatuvad SKPst kaugemale; on veendunud, et see aitab kaasa säästva arengu eesmärkide saavutamisele; nõuab sellega seoses bioloogilise mitmekesisuse väärtuste süstemaatilist integreerimist riiklikesse arvepidamissüsteemidesse säästva arengu eesmärkide jälgimisprotsessi raames; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et bioloogilise mitmekesisuse majanduslik väärtus peaks kajastuma näitajates, mis suunavad otsustamist (ilma et see tooks kaasa bioloogilise mitmekesisuse kaubastamise) ning ulatuvad SKPst kaugemale; on veendunud, et see aitab kaasa säästva arengu eesmärkide saavutamisele; nõuab sellega seoses bioloogilise mitmekesisuse väärtuste süstemaatilist integreerimist riiklikesse arvepidamissüsteemidesse säästva arengu eesmärkide jälgimisprotsessi raames;

| 13. | rõhutab, et EL ja liikmesriigid ei täitnud bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2010. aasta eesmärke; palub – arvestades 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude puudumist –, et komisjon esitaks parlamendile kaks korda aastas aruandeid, milles nõukogu ja komisjon täpsustaksid hetkeseisu, eesmärkide saavutamata jätmise põhjusi ning strateegiat vastavuse tagamiseks edaspidi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et EL ja liikmesriigid ei täitnud bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2010. aasta eesmärke; palub – arvestades 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude puudumist –, et komisjon esitaks parlamendile kaks korda aastas aruandeid, milles nõukogu ja komisjon täpsustaksid hetkeseisu, eesmärkide saavutamata jätmise põhjusi ning strateegiat vastavuse tagamiseks edaspidi;

Bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnang

Peamine eesmärk

| 14. | palub, et komisjon ja liikmesriigid seaksid kiiremas korras 2020. aasta eesmärkide saavutamise esmatähtsamaks; nõuab mitmeid huvirühmi hõlmavat lähenemisviisi ning rõhutab riiklike, piirkondlike ja kohalike osalejate ning nende täieliku osalemise keskset rolli selles protsessis; rõhutab, et rahastamine ja üldsuse suurem teadlikkus bioloogilisest mitmekesisusest, selle mõistmine ja toetamine on samuti olulised; on arvamusel, et hea teabepoliitika ja kõigi asjaomaste osaliste – sh sotsiaal-majanduslike osaliste – varane kaasamine on seepärast nende eesmärkide saavutamiseks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

14.

palub, et komisjon ja liikmesriigid seaksid kiiremas korras 2020. aasta eesmärkide saavutamise esmatähtsamaks; nõuab mitmeid huvirühmi hõlmavat lähenemisviisi ning rõhutab riiklike, piirkondlike ja kohalike osalejate ning nende täieliku osalemise keskset rolli selles protsessis; rõhutab, et rahastamine ja üldsuse suurem teadlikkus bioloogilisest mitmekesisusest, selle mõistmine ja toetamine on samuti olulised; on arvamusel, et hea teabepoliitika ja kõigi asjaomaste osaliste – sh sotsiaal-majanduslike osaliste – varane kaasamine on seepärast nende eesmärkide saavutamiseks keskse tähtsusega;

| 15. | nõuab, et EL vähendaks kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega oma bioloogilisele mitmekesisusele jäetavat jalajälge kõikjal maailmas ja viiks selle vastavusse ökosüsteemide ökoloogiliste piiridega, tehes edusamme bioloogilise mitmekesisuse peamiste eesmärkide saavutamise valdkonnas ja täites bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise alaseid kohustusi; nõuab ka, et EL toetaks arengumaid nende jõupingutustes kaitsta bioloogilist mitmekesisust ja tagada selle säästev kasutamine; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et EL vähendaks kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega oma bioloogilisele mitmekesisusele jäetavat jalajälge kõikjal maailmas ja viiks selle vastavusse ökosüsteemide ökoloogiliste piiridega, tehes edusamme bioloogilise mitmekesisuse peamiste eesmärkide saavutamise valdkonnas ja täites bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise alaseid kohustusi; nõuab ka, et EL toetaks arengumaid nende jõupingutustes kaitsta bioloogilist mitmekesisust ja tagada selle säästev kasutamine;

Eesmärk 1

| 16. | mõistab hukka vähesed edusammud, mida liikmesriigid on ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel teinud; toonitab vajadust rohkema teabe järele liikmesriikides rakendamise olukorra kohta; |
| --- | --- |

16.

mõistab hukka vähesed edusammud, mida liikmesriigid on ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel teinud; toonitab vajadust rohkema teabe järele liikmesriikides rakendamise olukorra kohta;

| 17. | rõhutab, et loodust käsitlevate direktiivide täielik rakendamine ja jõustamine ning piisav rahastamine on kogu strateegia edu tagamise ja peamise eesmärgi saavutamise oluline eeltingimus; palub ajanappust arvestades kõigil osalistel teha kõik neist olenev, et see saavutada ja leida lai toetuspind; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et loodust käsitlevate direktiivide täielik rakendamine ja jõustamine ning piisav rahastamine on kogu strateegia edu tagamise ja peamise eesmärgi saavutamise oluline eeltingimus; palub ajanappust arvestades kõigil osalistel teha kõik neist olenev, et see saavutada ja leida lai toetuspind;

| 18. | nõuab tungivalt, et ELi juhid kuulaksid poolt miljonit kodanikku, kes on nõudnud rangete looduskaitset käsitlevate õigusaktide täitmist ja paremat rakendamist; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et ELi juhid kuulaksid poolt miljonit kodanikku, kes on nõudnud rangete looduskaitset käsitlevate õigusaktide täitmist ja paremat rakendamist;

| 19. | kutsub komisjoni üles suuniseid täiustama, et lihtsustada direktiivide täielikku rakendamist ja jõustamist, võttes arvesse olemasolevat kohtupraktikat; palub, et komisjon pööraks suuremat tähelepanu dialoogile liikmesriikide ja kõikide asjaomaste huvirühmadega, sh sotsiaal-majanduslike osalistega, et ergutada parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles suuniseid täiustama, et lihtsustada direktiivide täielikku rakendamist ja jõustamist, võttes arvesse olemasolevat kohtupraktikat; palub, et komisjon pööraks suuremat tähelepanu dialoogile liikmesriikide ja kõikide asjaomaste huvirühmadega, sh sotsiaal-majanduslike osalistega, et ergutada parimate tavade vahetamist;

| 20. | tunnistab, et loodust käsitlevate direktiivide üks peamisi hüvesid on ulatus, mil määral need aitavad tagada võrdseid võimalusi kogu ELis, pakkudes keskkonnakaitse põhistandardeid, millele kõik liikmesriigid peavad vastama, kooskõlas ühtsete standardite nõudega ja ühtsel turul vastastikuse tunnustamise põhimõttega; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et loodust käsitlevate direktiivide üks peamisi hüvesid on ulatus, mil määral need aitavad tagada võrdseid võimalusi kogu ELis, pakkudes keskkonnakaitse põhistandardeid, millele kõik liikmesriigid peavad vastama, kooskõlas ühtsete standardite nõudega ja ühtsel turul vastastikuse tunnustamise põhimõttega;

| 21. | märgib, et 2012. aastal olid majandamiskavad vaid 58 % Natura 2000 aladest; tunneb muret rakendamise lahknevate tasemete pärast; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid lõpule Natura 2000 maismaa- ja merealade kindlaksmääramise ja koostaksid majandamiskavad, konsulteerides kõikide huvirühmadega; |
| --- | --- |

21.

märgib, et 2012. aastal olid majandamiskavad vaid 58 % Natura 2000 aladest; tunneb muret rakendamise lahknevate tasemete pärast; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid lõpule Natura 2000 maismaa- ja merealade kindlaksmääramise ja koostaksid majandamiskavad, konsulteerides kõikide huvirühmadega;

| 22. | rõhutab, et kui Natura 2000 alade majandamine kogu ELis maksab vähemalt 5,8 miljardit eurot, siis nende keskkonnaalane ja majanduslik-sotsiaalne kasu on aastas 200–300 miljardit eurot; palub liikmesriikidel tagada, et Natura 2000 alasid majandataks läbipaistvalt; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kui Natura 2000 alade majandamine kogu ELis maksab vähemalt 5,8 miljardit eurot, siis nende keskkonnaalane ja majanduslik-sotsiaalne kasu on aastas 200–300 miljardit eurot; palub liikmesriikidel tagada, et Natura 2000 alasid majandataks läbipaistvalt;

| 23. | tunnistab tähtsat panust, mille Natura 2000 raames loodud merekaitsealad annavad hea keskkonnaseisundi saavutamisse merestrateegia raamdirektiivi raames ning 2020. aastaks Aichi bioloogilise mitmekesisuse 11. eesmärgiks seatud ülemaailmse eesmärgi täitmisse kaitsta 10 % ranniku- ja merealasid; peab kahetsusväärseks, et see eesmärk ei ole ikka veel saavutatud; |
| --- | --- |

23.

tunnistab tähtsat panust, mille Natura 2000 raames loodud merekaitsealad annavad hea keskkonnaseisundi saavutamisse merestrateegia raamdirektiivi raames ning 2020. aastaks Aichi bioloogilise mitmekesisuse 11. eesmärgiks seatud ülemaailmse eesmärgi täitmisse kaitsta 10 % ranniku- ja merealasid; peab kahetsusväärseks, et see eesmärk ei ole ikka veel saavutatud;

| 24. | palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada andmete kogumist ning elupaikade ja liikide jälgimist, eelkõige siis, kui esineb suuri puudujääke, et hinnata vastavate eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada andmete kogumist ning elupaikade ja liikide jälgimist, eelkõige siis, kui esineb suuri puudujääke, et hinnata vastavate eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme;

| 25. | väljendab muret selle pärast, et siiani ei ole üksikasjalikult teada, kui palju iga liikmesriik looduskaitset tegelikult toetab ja rahastab; leiab, et see on meie teadmistes oluline lünk; palub komisjonil ja liikmesriikidel asjaomased riiklikud eelarveread viivitamata kindlaks teha ja kokku koguda; |
| --- | --- |

25.

väljendab muret selle pärast, et siiani ei ole üksikasjalikult teada, kui palju iga liikmesriik looduskaitset tegelikult toetab ja rahastab; leiab, et see on meie teadmistes oluline lünk; palub komisjonil ja liikmesriikidel asjaomased riiklikud eelarveread viivitamata kindlaks teha ja kokku koguda;

| 26. | kordab oma varasemat nõudmist, et EL kaasrahastaks Natura 2000 alade majandamist, ja et see täiendaks maaelu arengu, struktuuri- ja kalandusfonde ning liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud fonde; |
| --- | --- |

26.

kordab oma varasemat nõudmist, et EL kaasrahastaks Natura 2000 alade majandamist, ja et see täiendaks maaelu arengu, struktuuri- ja kalandusfonde ning liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud fonde;

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid loodust käsitlevate direktiivide vastutustundlikku jõustamist; rõhutab, et ELi õigusaktidele vastavust ja nende jõustamist tuleb parandada näiteks proportsionaalsete, tõhusate ja hoiatavate karistuste kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid loodust käsitlevate direktiivide vastutustundlikku jõustamist; rõhutab, et ELi õigusaktidele vastavust ja nende jõustamist tuleb parandada näiteks proportsionaalsete, tõhusate ja hoiatavate karistuste kasutuselevõtuga;

| 28. | nõuab sellega seoses, et tehtaks täiendavaid jõupingutusi lindude ebaseadusliku tapmise, püüdmise ja nendega kauplemise täielikuks peatamiseks ning sellest tulenevate kohalike konfliktide lahendamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötavad välja uued vahendid ebaseadusliku tegevuse tuvastamiseks Natura 2000 aladel; |
| --- | --- |

28.

nõuab sellega seoses, et tehtaks täiendavaid jõupingutusi lindude ebaseadusliku tapmise, püüdmise ja nendega kauplemise täielikuks peatamiseks ning sellest tulenevate kohalike konfliktide lahendamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötavad välja uued vahendid ebaseadusliku tegevuse tuvastamiseks Natura 2000 aladel;

Eesmärk 2

| 29. | kutsub komisjoni üles esitama konkreetse ettepaneku rohelise taristu üleeuroopalise võrgu (TEN-G) väljatöötamise kohta 2017. aastaks; ergutab koos liikmesriikidega ühiselt välja töötama Euroopa metsloomakoridoride strateegiat sihtliikide jaoks; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles esitama konkreetse ettepaneku rohelise taristu üleeuroopalise võrgu (TEN-G) väljatöötamise kohta 2017. aastaks; ergutab koos liikmesriikidega ühiselt välja töötama Euroopa metsloomakoridoride strateegiat sihtliikide jaoks;

| 30. | palub neil liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, töötada viivitamata välja ökosüsteemi taastamise prioritiseerimise raamistikud ja neid rakendada; |
| --- | --- |

30.

palub neil liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, töötada viivitamata välja ökosüsteemi taastamise prioritiseerimise raamistikud ja neid rakendada;

| 31. | kutsub liikmesriike üles seadma esikohale 15 % kahjustatud ökosüsteemide taastamise eesmärgi täitmise 2020. aastaks ja selleks mitmeaastase finantsraamistiku raames eraldatud assigneeringute kasutamise; palub komisjonil esitada suunised selle kohta, kuidas niisuguseid assigneeringuid kasutada kahjustunud ökosüsteemide taastamiseks ja üldiselt bioloogilise mitmekesisuse kaitseks; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles seadma esikohale 15 % kahjustatud ökosüsteemide taastamise eesmärgi täitmise 2020. aastaks ja selleks mitmeaastase finantsraamistiku raames eraldatud assigneeringute kasutamise; palub komisjonil esitada suunised selle kohta, kuidas niisuguseid assigneeringuid kasutada kahjustunud ökosüsteemide taastamiseks ja üldiselt bioloogilise mitmekesisuse kaitseks;

| 32. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtsad on põllumajandus ja metsandus selle eesmärgi saavutamiseks, ja säästvate lahenduste vajadusele põllumajanduse ja metsanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu sellele, kui tähtsad on põllumajandus ja metsandus selle eesmärgi saavutamiseks, ja säästvate lahenduste vajadusele põllumajanduse ja metsanduse valdkonnas;

| 33. | tunnistab õhusaaste kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele, mille puhul biogeense lämmastiku saastekoormust ja happesust kasutatakse looduslikele ökosüsteemidele ja liikide mitmekesisusele avalduva surve näitajana; |
| --- | --- |

33.

tunnistab õhusaaste kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele, mille puhul biogeense lämmastiku saastekoormust ja happesust kasutatakse looduslikele ökosüsteemidele ja liikide mitmekesisusele avalduva surve näitajana;

| 34. | palub komisjonil ja liikmesriikidel investeerida bioloogilisse mitmekesisusse, et toetada äriühingute innovatsioonisuutlikkust, eelkõige ökotehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ja liikmesriikidel investeerida bioloogilisse mitmekesisusse, et toetada äriühingute innovatsioonisuutlikkust, eelkõige ökotehnoloogiate valdkonnas;

Eesmärk 3

| 35. | märgib, et looduskaitse lisamine muudesse poliitikavaldkondadesse on endiselt äärmiselt oluline, ja toonitab, kui tähtsad on sellega seoses põllumajandus ja metsandus; |
| --- | --- |

35.

märgib, et looduskaitse lisamine muudesse poliitikavaldkondadesse on endiselt äärmiselt oluline, ja toonitab, kui tähtsad on sellega seoses põllumajandus ja metsandus;

| 36. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on toiduainete ja sööda tootmise telg, ja seega põllumajandusettevõtjate huvides; toonitab, kui tähtis on mitut sidusrühma kaasav lähenemisviis, millesse kaasatakse aktiivselt ka põllumajandusettevõtjad ja metsandusettevõtted, keda ergutatakse neid probleeme ühiselt lahendama; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on toiduainete ja sööda tootmise telg, ja seega põllumajandusettevõtjate huvides; toonitab, kui tähtis on mitut sidusrühma kaasav lähenemisviis, millesse kaasatakse aktiivselt ka põllumajandusettevõtjad ja metsandusettevõtted, keda ergutatakse neid probleeme ühiselt lahendama;

| 37. | tuletab meelde, et ühises põllumajanduspoliitikas (ÜPP) on juba vahendeid bioloogilise mitmekesisuse taastamiseks, säilitamiseks ja parandamiseks, näiteks ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad; osutab asjaolule, et põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide taastamine, säilitamine ja parandamine, k.a Natura 2000 aladel, on üks ELi maapiirkondade arengu kuuest esmatähtsast ülesandest; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et ühises põllumajanduspoliitikas (ÜPP) on juba vahendeid bioloogilise mitmekesisuse taastamiseks, säilitamiseks ja parandamiseks, näiteks ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad; osutab asjaolule, et põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide taastamine, säilitamine ja parandamine, k.a Natura 2000 aladel, on üks ELi maapiirkondade arengu kuuest esmatähtsast ülesandest;

| 38. | märgib kahetsusega, et seni ei ole põllumajanduses toimunud bioloogilise mitmekesisuse seisundi mõõdetavat paranemist, kuid tunnistab, et on veel liiga vara hinnata reformitud ÜPP tõelist tulemuslikkust; tunneb heameelt komisjoni kava üle hinnata ÜPP elluviimise edusamme ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jälgiksid ja hindaksid keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmeid ja asjakohaseid ÜPP valdkonda kuuluvaid maaelu arengu meetmeid ning vajaduse korral parandaksid nende tõhusust – sh liikmesriikide paindlikkuse hinnang; kutsub komisjoni üles võtma arvesse oma ÜPP vahearuandes tehtud tähelepanekuid; |
| --- | --- |

38.

märgib kahetsusega, et seni ei ole põllumajanduses toimunud bioloogilise mitmekesisuse seisundi mõõdetavat paranemist, kuid tunnistab, et on veel liiga vara hinnata reformitud ÜPP tõelist tulemuslikkust; tunneb heameelt komisjoni kava üle hinnata ÜPP elluviimise edusamme ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jälgiksid ja hindaksid keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmeid ja asjakohaseid ÜPP valdkonda kuuluvaid maaelu arengu meetmeid ning vajaduse korral parandaksid nende tõhusust – sh liikmesriikide paindlikkuse hinnang; kutsub komisjoni üles võtma arvesse oma ÜPP vahearuandes tehtud tähelepanekuid;

| 39. | palub liikmesriikidel kasutada paremini ära olemasolevaid ÜPP ja ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, et aidata põllumajandus- ja metsandusettevõtjatel saavutada bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid; toonitab vajadust edendada taimede geneetiliste ressursside ja traditsiooniliste põllukultuurisortide säästvat kasutust koos säästvate lahendustega põllumajanduses ja metsanduses; |
| --- | --- |

39.

palub liikmesriikidel kasutada paremini ära olemasolevaid ÜPP ja ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, et aidata põllumajandus- ja metsandusettevõtjatel saavutada bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid; toonitab vajadust edendada taimede geneetiliste ressursside ja traditsiooniliste põllukultuurisortide säästvat kasutust koos säästvate lahendustega põllumajanduses ja metsanduses;

| 40. | rõhutab, et ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad peaksid põhimõtteliselt olema selliste agro-ökoloogiliste protsesside nagu mullakaitse ja tolmeldamise kaitse ja edendamise alad; palub komisjonil avaldada andmed selle kohta, mitu liikmesriiki on alates määruse (EL) nr 1307/2013 jõustumisest lubanud kasutada niisugustel ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel pestitsiide ja väetisi; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad peaksid põhimõtteliselt olema selliste agro-ökoloogiliste protsesside nagu mullakaitse ja tolmeldamise kaitse ja edendamise alad; palub komisjonil avaldada andmed selle kohta, mitu liikmesriiki on alates määruse (EL) nr 1307/2013 jõustumisest lubanud kasutada niisugustel ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel pestitsiide ja väetisi;

| 41. | kutsub komisjoni läbipaistvuse huvides üles avaldama liikmesriikide põhjendused nende keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmete valiku kohta; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni läbipaistvuse huvides üles avaldama liikmesriikide põhjendused nende keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmete valiku kohta;

| 42. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et ÜPP raames eraldatavad rahalised vahendid suunataks keskkonda kahjustava tegevuse toetamiselt ümber säästvate põllumajandustavade rahastamisele ja aruka bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et ÜPP raames eraldatavad rahalised vahendid suunataks keskkonda kahjustava tegevuse toetamiselt ümber säästvate põllumajandustavade rahastamisele ja aruka bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele;

| 43. | rõhutab vajadust kaitsta arengumaade põllumajanduse bioloogilist mitmekesisust, et saavutada toiduga kindlustatus; kutsub seetõttu komisjoni üles investeerima agroökoloogiasse arengumaades, pidades silmas õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust kaitsta arengumaade põllumajanduse bioloogilist mitmekesisust, et saavutada toiduga kindlustatus; kutsub seetõttu komisjoni üles investeerima agroökoloogiasse arengumaades, pidades silmas õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi;

| 44. | palub komisjonil edendada maailma metsade säästvat majandamist, tagades ökoloogilised protsessid ja metsade bioloogilise mitmekesisuse ning tootlikkuse, austades põlisrahvaste õigust elatuda metsaressurssidest; palub lisaks, et komisjon keelaks ära looduslike metsade hävitamise, kaitseks ohustatud liike ning keelustaks toksilised pestitsiidid ja geneetiliselt muundatud puude istutamise; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil edendada maailma metsade säästvat majandamist, tagades ökoloogilised protsessid ja metsade bioloogilise mitmekesisuse ning tootlikkuse, austades põlisrahvaste õigust elatuda metsaressurssidest; palub lisaks, et komisjon keelaks ära looduslike metsade hävitamise, kaitseks ohustatud liike ning keelustaks toksilised pestitsiidid ja geneetiliselt muundatud puude istutamise;

| 45. | kutsub komisjoni üles võtma bioloogilise mitmekesisuse toetusstrateegia osana rohkem arvesse troopilisi metsi, arvestades nende ökosüsteemide, elupaikade ja eriti ohustatud haavatavate liikide koondatust, nende elutähtsat rolli keskkonna ja kliima tasakaalustamisel ning nende sotsiaalset ja kultuurilist tähtsust põliselanikkonna jaoks; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles võtma bioloogilise mitmekesisuse toetusstrateegia osana rohkem arvesse troopilisi metsi, arvestades nende ökosüsteemide, elupaikade ja eriti ohustatud haavatavate liikide koondatust, nende elutähtsat rolli keskkonna ja kliima tasakaalustamisel ning nende sotsiaalset ja kultuurilist tähtsust põliselanikkonna jaoks;

| 46. | kutsub liikmesriike üles töötama välja ja rakendama metsamajanduskavu, et parandada metsade elupaikade ja liikide kaitseseisundit ning täiustada kättesaadavat teavet; palub komisjonil töötada välja kriteeriumid ja standardid, et koguda teavet metsade bioloogilise mitmekesisuse kohta, tagamaks järjepidevust ja võrreldavust; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles töötama välja ja rakendama metsamajanduskavu, et parandada metsade elupaikade ja liikide kaitseseisundit ning täiustada kättesaadavat teavet; palub komisjonil töötada välja kriteeriumid ja standardid, et koguda teavet metsade bioloogilise mitmekesisuse kohta, tagamaks järjepidevust ja võrreldavust;

| 47. | juhib tähelepanu võimalikule ohule bioloogilise mitmekesisuse jaoks, mida kujutab endast kasvav nõudlus agrokütuste järele ja üha tungivam surve arengumaadele nende tootmiseks, mis tähendab selliste elupaikade ja ökosüsteemide nagu märgalade ja metsade maakasutuse muutmist ja kahjustumist; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu võimalikule ohule bioloogilise mitmekesisuse jaoks, mida kujutab endast kasvav nõudlus agrokütuste järele ja üha tungivam surve arengumaadele nende tootmiseks, mis tähendab selliste elupaikade ja ökosüsteemide nagu märgalade ja metsade maakasutuse muutmist ja kahjustumist;

| 48. | nõuab tungivalt, et biomassi tootmisega seotud sotsiaalsed ja keskkonnasäästlikkuse kriteeriumid moodustaksid taastuvenergia direktiiviga sätestatud raamistiku sidusa osa; peab väga oluliseks, et kõigi sektorite jaoks, milles biomassi võidakse kasutada, töötataks välja säästlikkuse standardid koos säästva metsamajandamise kriteeriumitega, millega tagatakse, et bioenergia ei soodusta kliimamuutusi ega muutu maa hõivamise ja toiduga kindlustamatuse lisapõhjuseks; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et biomassi tootmisega seotud sotsiaalsed ja keskkonnasäästlikkuse kriteeriumid moodustaksid taastuvenergia direktiiviga sätestatud raamistiku sidusa osa; peab väga oluliseks, et kõigi sektorite jaoks, milles biomassi võidakse kasutada, töötataks välja säästlikkuse standardid koos säästva metsamajandamise kriteeriumitega, millega tagatakse, et bioenergia ei soodusta kliimamuutusi ega muutu maa hõivamise ja toiduga kindlustamatuse lisapõhjuseks;

| 49. | märgib murega, et 90 % maailmas tarbitavast palmiõlist toodetakse Indoneesias ja Malaisias rabametsade arvel, mis põletatakse maha, et teha ruumi suurtele akaatsia- ja õlipalmi istandustele; juhib tähelepanu asjaolule, et Maailmapanga uuringu kohaselt on Indoneesia muutunud suuruselt kolmandaks kasvuhoonegaaside tekitajaks just metsatulekahjude tõttu; |
| --- | --- |

49.

märgib murega, et 90 % maailmas tarbitavast palmiõlist toodetakse Indoneesias ja Malaisias rabametsade arvel, mis põletatakse maha, et teha ruumi suurtele akaatsia- ja õlipalmi istandustele; juhib tähelepanu asjaolule, et Maailmapanga uuringu kohaselt on Indoneesia muutunud suuruselt kolmandaks kasvuhoonegaaside tekitajaks just metsatulekahjude tõttu;

Eesmärk 4

| 50. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada reformitud ühist kalanduspoliitikat korrektselt ja viivitamatult, kohaldades ökosüsteemipõhist kalavarude majandamist, et saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärk, edendades muu hulgas säästvaid ja innovaatilisi püügimeetodeid; rõhutab, kui tähtis on vähendada saastet, et kaitsta muu hulgas mere elurikkust ja kalavarusid, ning toetada majanduskasvu meremajanduse abil; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada reformitud ühist kalanduspoliitikat korrektselt ja viivitamatult, kohaldades ökosüsteemipõhist kalavarude majandamist, et saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärk, edendades muu hulgas säästvaid ja innovaatilisi püügimeetodeid; rõhutab, kui tähtis on vähendada saastet, et kaitsta muu hulgas mere elurikkust ja kalavarusid, ning toetada majanduskasvu meremajanduse abil;

| 51. | rõhutab mereökosüsteemide ja -ressursside põhjapanevat tähtsust rannikuriikide säästva arengu alusena; kutsub liikmesriike üles täitma varasemaid kohustusi täielikult ning tegema koostööd valitsustega ülemaailmsel, piirkondlikul ja riikide tasandil, et suurendada märgatavalt ettevõetavaid sihte ja tegevust, saavutamaks võrdne ning majanduslikult ja ökoloogiliselt säästev kalandus; |
| --- | --- |

51.

rõhutab mereökosüsteemide ja -ressursside põhjapanevat tähtsust rannikuriikide säästva arengu alusena; kutsub liikmesriike üles täitma varasemaid kohustusi täielikult ning tegema koostööd valitsustega ülemaailmsel, piirkondlikul ja riikide tasandil, et suurendada märgatavalt ettevõetavaid sihte ja tegevust, saavutamaks võrdne ning majanduslikult ja ökoloogiliselt säästev kalandus;

| 52. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ELil on juhtroll ÜRO mereõiguse konventsiooni raames kokkuleppele jõudmisel mere elurikkuse kaitse ja säästva kasutuse osas riikide jurisdiktsiooni ületavates valdkondades; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ELil on juhtroll ÜRO mereõiguse konventsiooni raames kokkuleppele jõudmisel mere elurikkuse kaitse ja säästva kasutuse osas riikide jurisdiktsiooni ületavates valdkondades;

| 53. | palub komisjonil teha liikmesriikide ja kolmandate riikidega koostööd, et parandada nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta) rakendamist; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil teha liikmesriikide ja kolmandate riikidega koostööd, et parandada nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta) rakendamist;

| 54. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama ELi merede keskkonna kvaliteeti projektide abil, millega püütakse vähendada keemilist, füüsilist ja mikrobioloogilist reostust mereliikluse säästvuse optimeerimise ja paratamatult ohustatud bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise teel; märgib sellega seoses, et iga aasta jõuab rannikuäärsetest kanalisatsioonisüsteemidest, veeteedest ja prügilatest ookeanidesse 12,7 miljonit tonni plastikut (5 % kogutoodangust), mis rikub terve planeedi keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama ELi merede keskkonna kvaliteeti projektide abil, millega püütakse vähendada keemilist, füüsilist ja mikrobioloogilist reostust mereliikluse säästvuse optimeerimise ja paratamatult ohustatud bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise teel; märgib sellega seoses, et iga aasta jõuab rannikuäärsetest kanalisatsioonisüsteemidest, veeteedest ja prügilatest ookeanidesse 12,7 miljonit tonni plastikut (5 % kogutoodangust), mis rikub terve planeedi keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust;

Eesmärk 5

| 55. | nõuab tungivalt, et komisjon koostaks viivitamatult ja kooskõlas määruse (EL) nr 1143/2014 artikliga 4 liidu jaoks probleemsete looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide täpse ja tervikliku nimekirja, pidades silmas, et sellises nimekirjas ei tuleks piirduda kindlaksmääratud liikide arvuga ning see peaks hõlmama täielikke ja sidusaid rakendusmeetmeid, mida toetatakse piisava rahastamisega ja millega saavutatakse eesmärgid; rõhutab, et on oluline seda nimekirja pidevalt ajakohastada ja viia läbi täiendav liikide riskianalüüs, et invasiivseid võõrliike käsitlevatel õigusaktidel oleks suurem mõju; |
| --- | --- |

55.

nõuab tungivalt, et komisjon koostaks viivitamatult ja kooskõlas määruse (EL) nr 1143/2014 artikliga 4 liidu jaoks probleemsete looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide täpse ja tervikliku nimekirja, pidades silmas, et sellises nimekirjas ei tuleks piirduda kindlaksmääratud liikide arvuga ning see peaks hõlmama täielikke ja sidusaid rakendusmeetmeid, mida toetatakse piisava rahastamisega ja millega saavutatakse eesmärgid; rõhutab, et on oluline seda nimekirja pidevalt ajakohastada ja viia läbi täiendav liikide riskianalüüs, et invasiivseid võõrliike käsitlevatel õigusaktidel oleks suurem mõju;

| 56. | kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ballastvee käitlemise konventsiooni, et ennetada invasiivsete võõrliikide levikut mere- ja siseveetranspordis ning aidata kaasa konventsiooni rakendamisele ja eesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

56.

kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ballastvee käitlemise konventsiooni, et ennetada invasiivsete võõrliikide levikut mere- ja siseveetranspordis ning aidata kaasa konventsiooni rakendamisele ja eesmärgi saavutamisele;

| 57. | palub liikmesriikidel jälgida eksootiliste liikide importi oma territooriumile ning anda neist regulaarselt aru komisjonile ja teistele liikmesriikidele; nõuab, et rangemalt piirataks ohustatud liikide, sh primaatide, roomajate ja kahepaiksete importi ja eraomamist; |
| --- | --- |

57.

palub liikmesriikidel jälgida eksootiliste liikide importi oma territooriumile ning anda neist regulaarselt aru komisjonile ja teistele liikmesriikidele; nõuab, et rangemalt piirataks ohustatud liikide, sh primaatide, roomajate ja kahepaiksete importi ja eraomamist;

Eesmärk 6

| 58. | palub komisjonil ja liikmesriikidel järk-järgult lõpetada keskkonnale kahjulike toetuste andmine 2020. aastaks, tagada selliste toetuste hindamise lõpuleviimine 2016. aastal ning aruandlusnõuete lisamine ELi asjakohaste sektorite poliitikasse; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid täielikult ja lihtsustaksid üleminekut ringmajandusele; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil ja liikmesriikidel järk-järgult lõpetada keskkonnale kahjulike toetuste andmine 2020. aastaks, tagada selliste toetuste hindamise lõpuleviimine 2016. aastal ning aruandlusnõuete lisamine ELi asjakohaste sektorite poliitikasse; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid täielikult ja lihtsustaksid üleminekut ringmajandusele;

| 59. | nõuab tungivalt, et ülejäänud liikmesriigid ratifitseeriksid enne 2016. aasta detsembris toimuvat COP-MOP 2 bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Nagoya protokolli, mis käsitleb juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ning nende kasutamisest saadava tulu õiglast ja võrdset jaotamist; |
| --- | --- |

59.

nõuab tungivalt, et ülejäänud liikmesriigid ratifitseeriksid enne 2016. aasta detsembris toimuvat COP-MOP 2 bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Nagoya protokolli, mis käsitleb juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ning nende kasutamisest saadava tulu õiglast ja võrdset jaotamist;

| 60. | tuletab meelde, et ülemaailmsel tasandil aitab EL märkimisväärselt kaasa võitlusele bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu ning on koos liikmesriikidega peamine bioloogilise mitmekesisuse kaitse rahastaja ja suurim ametliku arenguabi andja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, et ülemaailmsel tasandil aitab EL märkimisväärselt kaasa võitlusele bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu ning on koos liikmesriikidega peamine bioloogilise mitmekesisuse kaitse rahastaja ja suurim ametliku arenguabi andja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas;

| 61. | tunneb heameelt komisjoni juhtprojekti B4Life (2014–2020) üle, kuid usub, et EL peab suurendama oma panust ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vältimisse, ja nõuab, et EL ja selle liikmesriigid täidaksid oma Hyderabadis võetud kohustused kahekordistada 2015. aastaks bioloogilise mitmekesisusega seotud rahavooge ning säilitada seda taset vähemalt 2020. aastani; |
| --- | --- |

61.

tunneb heameelt komisjoni juhtprojekti B4Life (2014–2020) üle, kuid usub, et EL peab suurendama oma panust ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vältimisse, ja nõuab, et EL ja selle liikmesriigid täidaksid oma Hyderabadis võetud kohustused kahekordistada 2015. aastaks bioloogilise mitmekesisusega seotud rahavooge ning säilitada seda taset vähemalt 2020. aastani;

| 62. | rõhutab, et looduslike liikidega seotud kuritegevus ja elupaikade hävimine kujutab endast otsest ja levinud ohtu ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse jaoks; tunnistab, et looduslike liikidega kaubitsemise väljajätmine ja vähesed meetmed, mis on seotud ELi osalemisega ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonis (CITES), on ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia tõsised puudujäägid; toonitab, et kiiresti on vaja võtta koordineeritud meetmeid, võitlemaks ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise vastu; palub, et komisjon esitaks ambitsioonika tegevuskava, mis käsitleb võitlust looduslike looma- ja taimeliikide ja nendest saadud toodete ebaseadusliku kaubitsemise vastu, ja nõuab, et sarnaseid meetmeid võetaks metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise vastu; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et looduslike liikidega seotud kuritegevus ja elupaikade hävimine kujutab endast otsest ja levinud ohtu ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse jaoks; tunnistab, et looduslike liikidega kaubitsemise väljajätmine ja vähesed meetmed, mis on seotud ELi osalemisega ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonis (CITES), on ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia tõsised puudujäägid; toonitab, et kiiresti on vaja võtta koordineeritud meetmeid, võitlemaks ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise vastu; palub, et komisjon esitaks ambitsioonika tegevuskava, mis käsitleb võitlust looduslike looma- ja taimeliikide ja nendest saadud toodete ebaseadusliku kaubitsemise vastu, ja nõuab, et sarnaseid meetmeid võetaks metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise vastu;

Loodust käsitlevate direktiivide toimivuskontroll

| 63. | rõhutab, et loodust käsitlevad direktiivid on looduspoliitika alustalad nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil; on arvamusel, et tänu oma kokkuvõtvale, sidusale ja järjepidevale olemusele võib loodust käsitlevaid direktiive vaadelda kui aruka reguleerimise vahendeid avant la lettre; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et loodust käsitlevad direktiivid on looduspoliitika alustalad nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil; on arvamusel, et tänu oma kokkuvõtvale, sidusale ja järjepidevale olemusele võib loodust käsitlevaid direktiive vaadelda kui aruka reguleerimise vahendeid avant la lettre;

| 64. | rõhutab, et Natura 2000 on veel suhteliselt uus võrgustik, mille potentsiaali täieliku ärakasutamiseni ei ole veel kaugeltki jõutud; on seisukohal, et loodust käsitlevad direktiivid on endiselt asjakohased ja parimad tavad nende rakendamisel kinnitavad nende tõhusust; rõhutab, et loodust käsitlevates direktiivides on palju paindlikkust, k.a võimalus kohandamiseks vastavalt teaduse ja tehnika arengule; märgib, et arukas rakendamine ja rahvusvaheline koostöö on bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel kesksel kohal; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et Natura 2000 on veel suhteliselt uus võrgustik, mille potentsiaali täieliku ärakasutamiseni ei ole veel kaugeltki jõutud; on seisukohal, et loodust käsitlevad direktiivid on endiselt asjakohased ja parimad tavad nende rakendamisel kinnitavad nende tõhusust; rõhutab, et loodust käsitlevates direktiivides on palju paindlikkust, k.a võimalus kohandamiseks vastavalt teaduse ja tehnika arengule; märgib, et arukas rakendamine ja rahvusvaheline koostöö on bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel kesksel kohal;

| 65. | on vastu loodust käsitlevate direktiivide võimalikule läbivaatamisele, sest see ohustaks bioloogilise mitmekesisuse strateegia rakendamist, millega kaasneks pikem õiguskindlusetuse ajavahemik ja risk, et nõrgestatakse seadusandlikku kaitset ja rahastamist, ja et see oleks halb looduse, inimeste ja äri jaoks; rõhutab sellega seoses, et loodust käsitlevate direktiivide jätkuval kontrollimisel õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames tuleks keskenduda rakendamise täiustamisele; |
| --- | --- |

65.

on vastu loodust käsitlevate direktiivide võimalikule läbivaatamisele, sest see ohustaks bioloogilise mitmekesisuse strateegia rakendamist, millega kaasneks pikem õiguskindlusetuse ajavahemik ja risk, et nõrgestatakse seadusandlikku kaitset ja rahastamist, ja et see oleks halb looduse, inimeste ja äri jaoks; rõhutab sellega seoses, et loodust käsitlevate direktiivide jätkuval kontrollimisel õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames tuleks keskenduda rakendamise täiustamisele;

| 66. | on veendunud, et loodust käsitlevate direktiivide ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärkide saavutamisega seotud raskuste põhjuseks on enamasti mitte õigusaktid, vaid peamiselt nende mittetäielik, lahknev ja ebapiisav rakendamine, jõustamine ja integreerimine muude poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

66.

on veendunud, et loodust käsitlevate direktiivide ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärkide saavutamisega seotud raskuste põhjuseks on enamasti mitte õigusaktid, vaid peamiselt nende mittetäielik, lahknev ja ebapiisav rakendamine, jõustamine ja integreerimine muude poliitikavaldkondadega;

| 67. | rõhutab, et loodust käsitlevates direktiivides on palju paindlikkust, mis hõlbustab nende rakendamist ja võtab arvesse majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja piirkondlikke nõudeid, nagu sätestatud elupaikade direktiivis; nõuab sellegipoolest tungivalt, et komisjon täpsustaks nende tõlgendamise ja rakendamise suuniseid, et vältida kitsaskohti ja need kaotada; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et loodust käsitlevates direktiivides on palju paindlikkust, mis hõlbustab nende rakendamist ja võtab arvesse majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja piirkondlikke nõudeid, nagu sätestatud elupaikade direktiivis; nõuab sellegipoolest tungivalt, et komisjon täpsustaks nende tõlgendamise ja rakendamise suuniseid, et vältida kitsaskohti ja need kaotada;

| 68. | nõuab suurte kiskjate rolli ja võimalike kohandamismeetmete kasutuselevõtu üksikasjalikku uurimist, tagamaks, et säilitatakse bioloogiline mitmekesisus, põllumajanduslik maastik ja sajanditepikkune tava lasta kariloomadel mägipiirkondades rohtu süüa; |
| --- | --- |

68.

nõuab suurte kiskjate rolli ja võimalike kohandamismeetmete kasutuselevõtu üksikasjalikku uurimist, tagamaks, et säilitatakse bioloogiline mitmekesisus, põllumajanduslik maastik ja sajanditepikkune tava lasta kariloomadel mägipiirkondades rohtu süüa;

| 69. | tunnistab ELi loodust käsitlevate õigusaktide kasu ökosüsteemide, elupaikade ja kaitstud alade liikide kaitsele; peab siiski kahetsusväärseks, et Prantsusmaa äärepoolseimad piirkonnad, mis kujutavad endast liikide ja ökosüsteemide ainulaadseid reserve ja moodustavad märkimisväärse osa Euroopa ja kogu maailma bioloogilisest mitmekesisusest, on kõnealusest õigusraamistikust ja kõikidest nende eripäradele kohandatud õigusraamistikest välja jäetud; toonitab aga kõigi nendes piirkondades LIFE+ programmist rahastatud projektide ja Euroopa algatuse BEST edu bioloogilise mitmekesisuse kaitse tugevdamisel ning äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumite kliimamuutustega kohandamisel; |
| --- | --- |

69.

tunnistab ELi loodust käsitlevate õigusaktide kasu ökosüsteemide, elupaikade ja kaitstud alade liikide kaitsele; peab siiski kahetsusväärseks, et Prantsusmaa äärepoolseimad piirkonnad, mis kujutavad endast liikide ja ökosüsteemide ainulaadseid reserve ja moodustavad märkimisväärse osa Euroopa ja kogu maailma bioloogilisest mitmekesisusest, on kõnealusest õigusraamistikust ja kõikidest nende eripäradele kohandatud õigusraamistikest välja jäetud; toonitab aga kõigi nendes piirkondades LIFE+ programmist rahastatud projektide ja Euroopa algatuse BEST edu bioloogilise mitmekesisuse kaitse tugevdamisel ning äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumite kliimamuutustega kohandamisel;

| 70. | palub, et komisjon võtaks pärast ettevalmistavat meedet BEST kasutusele jätkusuutliku rahastamismehhanismi bioloogilise mitmekesisuse kaitseks äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumitel; |
| --- | --- |

70.

palub, et komisjon võtaks pärast ettevalmistavat meedet BEST kasutusele jätkusuutliku rahastamismehhanismi bioloogilise mitmekesisuse kaitseks äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumitel;

Tulevik: täiendavad meetmed

| 71. | on arvamusel, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine väljaspool looduskaitsealasid kujutab endast lünka strateegias; ergutab komisjoni ja liikmesriike koguma teavet nende elupaikade ja liikide kohta ning töötama välja nõuetekohased raamistikud, et hoida ära elupaikade killustumist ning bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste summaarset vähenemist, tehes koostööd kohalike asutuste ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

71.

on arvamusel, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine väljaspool looduskaitsealasid kujutab endast lünka strateegias; ergutab komisjoni ja liikmesriike koguma teavet nende elupaikade ja liikide kohta ning töötama välja nõuetekohased raamistikud, et hoida ära elupaikade killustumist ning bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste summaarset vähenemist, tehes koostööd kohalike asutuste ja kodanikuühiskonnaga;

| 72. | on arvamusel, et selline raamistik peab hõlmama täiendavate meetmete kogumit, mis on suunatud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise algpõhjustele ning parandavad bioloogilise mitmekesisuse integreerimist sektorite poliitikasse, sh põllumajandus, metsandus, kalandus, energia ja transport; |
| --- | --- |

72.

on arvamusel, et selline raamistik peab hõlmama täiendavate meetmete kogumit, mis on suunatud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise algpõhjustele ning parandavad bioloogilise mitmekesisuse integreerimist sektorite poliitikasse, sh põllumajandus, metsandus, kalandus, energia ja transport;

| 73. | ergutab liikmesriike tagama linnplaneerimise algatustega Natura 2000 võrgustiku ruumi üksikasjalikult läbimõeldud kasutuse ja piisava kaitse, avatud ruumi püsimajäämise – valides eelkõige pastoraalse lähenemisviisi, mitte jättes maad unarusse, mis suurendaks looduslikke ohte, nagu laviinid, mudalaviinid ja maalihked – ja looma ühtse sinise ja rohelise taristu võrgu maapiirkondades ja linnades, samas säilitades vajaliku majandustegevuse õiguskindluse; palub komisjonil koostada ülevaade parimatest tavadest selles valdkonnas; |
| --- | --- |

73.

ergutab liikmesriike tagama linnplaneerimise algatustega Natura 2000 võrgustiku ruumi üksikasjalikult läbimõeldud kasutuse ja piisava kaitse, avatud ruumi püsimajäämise – valides eelkõige pastoraalse lähenemisviisi, mitte jättes maad unarusse, mis suurendaks looduslikke ohte, nagu laviinid, mudalaviinid ja maalihked – ja looma ühtse sinise ja rohelise taristu võrgu maapiirkondades ja linnades, samas säilitades vajaliku majandustegevuse õiguskindluse; palub komisjonil koostada ülevaade parimatest tavadest selles valdkonnas;

| 74. | usub, et tõhusaks ja sihipäraseks olemasolevate ressursside kasutuselevõtuks on keskse tähtsusega, et komisjon töötaks välja konkreetsed kriteeriumid looduskapitali rahastamisvahendi jaoks, mis peavad tagama, et projektidel oleks nõuetekohane, teaduslikult tõendatav positiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele; on arvamusel, et LIFE projektid tuleks siduda rahastamisega teistest programmidest, näiteks struktuurifondidest, et laiendada ja korrata edukaid projekte kogu ELis ning luua suurem mitmekordistav mõju; |
| --- | --- |

74.

usub, et tõhusaks ja sihipäraseks olemasolevate ressursside kasutuselevõtuks on keskse tähtsusega, et komisjon töötaks välja konkreetsed kriteeriumid looduskapitali rahastamisvahendi jaoks, mis peavad tagama, et projektidel oleks nõuetekohane, teaduslikult tõendatav positiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele; on arvamusel, et LIFE projektid tuleks siduda rahastamisega teistest programmidest, näiteks struktuurifondidest, et laiendada ja korrata edukaid projekte kogu ELis ning luua suurem mitmekordistav mõju;

| 75. | palub komisjonil laiendada mitme fondi lähenemisviisi bioloogilise mitmekesisuse rahastamisele ning nõuab mitmesuguste rahastamisvahendite paremat sidumist; |
| --- | --- |

75.

palub komisjonil laiendada mitme fondi lähenemisviisi bioloogilise mitmekesisuse rahastamisele ning nõuab mitmesuguste rahastamisvahendite paremat sidumist;

| 76. | palub komisjonil ja liikmesriikidel parandada asjaomaste poliitikavaldkondade sidusust, et lisada neisse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid, tagades samal ajal, et uue mitmeaastase finantsraamistikuga kindlustatakse bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste summaarse vähenemise vältimine; |
| --- | --- |

76.

palub komisjonil ja liikmesriikidel parandada asjaomaste poliitikavaldkondade sidusust, et lisada neisse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid, tagades samal ajal, et uue mitmeaastase finantsraamistikuga kindlustatakse bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste summaarse vähenemise vältimine;

| 77. | palub komisjonil moodustada kõrgetasemeline looduskapitali töörühm, et saavutada need eesmärgid, omistades neile suuremat poliitilist nähtavust ja tähtsust; |
| --- | --- |

77.

palub komisjonil moodustada kõrgetasemeline looduskapitali töörühm, et saavutada need eesmärgid, omistades neile suuremat poliitilist nähtavust ja tähtsust;

| 78. | peab kahetsusväärseks, et ELi keskkonda käsitlevate õigusaktide suhtes ei kohaldata sidusat ja tõhusat keskkonnajärelevalvet ja seiret, mille eesmärk on teha kindlaks ja ennetada keskkonda käsitlevate õigusaktide rikkumine mitmesugustes sektorites, k.a looduskaitsealadel; tunneb heameelt ettevalmistava töö üle, mida tehakse ELi keskkonnajärelevalve raamistiku loomiseks, ja palub komisjonil esitada viivitamata seadusandlik ettepanek; |
| --- | --- |

78.

peab kahetsusväärseks, et ELi keskkonda käsitlevate õigusaktide suhtes ei kohaldata sidusat ja tõhusat keskkonnajärelevalvet ja seiret, mille eesmärk on teha kindlaks ja ennetada keskkonda käsitlevate õigusaktide rikkumine mitmesugustes sektorites, k.a looduskaitsealadel; tunneb heameelt ettevalmistava töö üle, mida tehakse ELi keskkonnajärelevalve raamistiku loomiseks, ja palub komisjonil esitada viivitamata seadusandlik ettepanek;

| 79. | rõhutab, kui oluline on innovatsioon, teadusuuringud ja arendustegevus, et saavutada loodust käsitlevate direktiivide eesmärgid, ja palub komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda eelkõige seostele bioloogilise mitmekesisuse ning majandusliku heaolu ja kasude vahel inimeste tervisele, ning koordineerida andmekogumismeetmeid; tuletab meelde, et teadmistes on endiselt suured lüngad mereökosüsteemide ja kalavarude seisundi osas; palub liikmesriikidel tagada, et kogutakse andmeid kalanduse ja vesiviljeluse mõju kohta laiemale keskkonnale ning et need tehakse avalikult kättesaadavaks; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, kui oluline on innovatsioon, teadusuuringud ja arendustegevus, et saavutada loodust käsitlevate direktiivide eesmärgid, ja palub komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda eelkõige seostele bioloogilise mitmekesisuse ning majandusliku heaolu ja kasude vahel inimeste tervisele, ning koordineerida andmekogumismeetmeid; tuletab meelde, et teadmistes on endiselt suured lüngad mereökosüsteemide ja kalavarude seisundi osas; palub liikmesriikidel tagada, et kogutakse andmeid kalanduse ja vesiviljeluse mõju kohta laiemale keskkonnale ning et need tehakse avalikult kättesaadavaks;

| 80. | palub komisjonil ja liikmesriikidel käivitada viivitamata Euroopa tolmeldajate teemaline algatus, pöörates erilist tähelepanu mesilasi ja teisi tolmeldajaid mõjutavate taimede resistentsusele kahjurite suhtes ning võttes aluseks juba läbiviidud poliitika liikmesriikides, ning teha viivitamata ettepanekuid mulla raamdirektiivi, õiguskaitse kättesaadavuse direktiivi ja läbivaadatud ELi keskkonnajärelevalve õigusraamistiku kohta; |
| --- | --- |

80.

palub komisjonil ja liikmesriikidel käivitada viivitamata Euroopa tolmeldajate teemaline algatus, pöörates erilist tähelepanu mesilasi ja teisi tolmeldajaid mõjutavate taimede resistentsusele kahjurite suhtes ning võttes aluseks juba läbiviidud poliitika liikmesriikides, ning teha viivitamata ettepanekuid mulla raamdirektiivi, õiguskaitse kättesaadavuse direktiivi ja läbivaadatud ELi keskkonnajärelevalve õigusraamistiku kohta;

| 81. | toonitab murega üha suuremat teaduslike tõendite kogu, mille kohaselt on neonikotinoide grupi pestitsiididel negatiivne mõju sellistele olulistele teenustele nagu tolmeldamine ja looduslik kahjuritõrje; kutsub seepärast komisjoni üles säilitama neonikotinoide kasutamise keeldu; |
| --- | --- |

81.

toonitab murega üha suuremat teaduslike tõendite kogu, mille kohaselt on neonikotinoide grupi pestitsiididel negatiivne mõju sellistele olulistele teenustele nagu tolmeldamine ja looduslik kahjuritõrje; kutsub seepärast komisjoni üles säilitama neonikotinoide kasutamise keeldu;

| 82. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kohaldaksid ettevaatuspõhimõtet täiel määral, kui nad annavad luba geneetiliselt muundatud elusorganismide kasutamiseks ja keskkonda laskmiseks, et hoida ära mis tahes negatiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

82.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kohaldaksid ettevaatuspõhimõtet täiel määral, kui nad annavad luba geneetiliselt muundatud elusorganismide kasutamiseks ja keskkonda laskmiseks, et hoida ära mis tahes negatiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele;

| 83. | rõhutab, kui tähtis on programm LIFE ning eelkõige looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammid keskkonna jaoks, et kaitsta ja tugevdada Euroopa bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, kui tähtis on programm LIFE ning eelkõige looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammid keskkonna jaoks, et kaitsta ja tugevdada Euroopa bioloogilist mitmekesisust;

| 84. | on kindlalt veendunud, et keskkond ja innovatsioon täiendavad teineteist, ning viitab konkreetselt looduspõhistele lahendustele, mis pakuvad nii majanduslikult kui ka ökoloogiliselt nutikaid lahendusi sellistele väljakutsetele nagu kliimamuutus, ressursside nappus, saaste ja antimikroobikumiresistentsus; palub asjaomastel huvirühmadel pöörata eelpool nimetatule tähelepanu programmi Horisont 2020 raames; palub liikmesriikidel olla tõhusam ning jätta seadusandlikku manööverdamisruumi, et hõlbustada arukaid lahendusi, mis annavad bioloogilise mitmekesisuse puhul positiivseid tulemusi; |
| --- | --- |

84.

on kindlalt veendunud, et keskkond ja innovatsioon täiendavad teineteist, ning viitab konkreetselt looduspõhistele lahendustele, mis pakuvad nii majanduslikult kui ka ökoloogiliselt nutikaid lahendusi sellistele väljakutsetele nagu kliimamuutus, ressursside nappus, saaste ja antimikroobikumiresistentsus; palub asjaomastel huvirühmadel pöörata eelpool nimetatule tähelepanu programmi Horisont 2020 raames; palub liikmesriikidel olla tõhusam ning jätta seadusandlikku manööverdamisruumi, et hõlbustada arukaid lahendusi, mis annavad bioloogilise mitmekesisuse puhul positiivseid tulemusi;

| 85. | rõhutab seotust bioloogilise mitmekesisuse, kliimamuutuse ja ressursside nappuse küsimuste vahel; tuletab meelde, et kliimamuutuste taseme hoidmine oluliselt alla 2 oC võrreldes tööstusajastu eelse tasemega on väga tähtis bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ärahoidmiseks; tuletab samas meelde, et mitmed ökosüsteemid toimivad looduslike ohtude puhvrina, aidates seega kaasa kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste leevendamise strateegiatele; |
| --- | --- |

85.

rõhutab seotust bioloogilise mitmekesisuse, kliimamuutuse ja ressursside nappuse küsimuste vahel; tuletab meelde, et kliimamuutuste taseme hoidmine oluliselt alla 2 oC võrreldes tööstusajastu eelse tasemega on väga tähtis bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ärahoidmiseks; tuletab samas meelde, et mitmed ökosüsteemid toimivad looduslike ohtude puhvrina, aidates seega kaasa kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste leevendamise strateegiatele;

| 86. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma seda arvesse, tagades ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia täieliku integreerimise ELi aruteludesse, mida peetakse uue rahvusvahelise kliimamuutuste kokkuleppe küsimuses, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et ELi rahastatud projekti ROBIN andmetel on bioloogilise mitmekesisuse kaitse osa kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise lahendusest, eriti kuna troopilised metsad võivad leevendada 25 % kasvuhoonegaaside koguheitest; |
| --- | --- |

86.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma seda arvesse, tagades ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia täieliku integreerimise ELi aruteludesse, mida peetakse uue rahvusvahelise kliimamuutuste kokkuleppe küsimuses, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et ELi rahastatud projekti ROBIN andmetel on bioloogilise mitmekesisuse kaitse osa kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise lahendusest, eriti kuna troopilised metsad võivad leevendada 25 % kasvuhoonegaaside koguheitest;

| 87. | kutsub komisjoni üles lisama sõlmitavatesse rahvusvahelistesse lepingutesse keskkonna ja kliimamuutustega seotud küsimused ning teostama keskkonnaanalüüse, milles keskendutakse bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja parandamise võimalustele; rõhutab, et on oluline süstemaatiliselt kindlaks teha võimalik mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja seda hinnata; kutsub komisjoni üles võtma järelmeetmeid uuringu „Identification and mitigation of the negative impacts of EU demand for certain commodities on biodiversity in third countries“ (Kolmandate riikide bioloogilisele mitmekesisusele ELi nõudlusest teatavate kaupade järele tingitud negatiivse mõju kindlakstegemine ja leevendamine) tulemustele, esitades ettepanekuid võimaluste kohta, kuidas vältida või minimeerida teatavate ELi tootmis- ja tarbimismudelite põhjustatud bioloogilise mitmekesisuse vähenemist maailmas; |
| --- | --- |

87.

kutsub komisjoni üles lisama sõlmitavatesse rahvusvahelistesse lepingutesse keskkonna ja kliimamuutustega seotud küsimused ning teostama keskkonnaanalüüse, milles keskendutakse bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja parandamise võimalustele; rõhutab, et on oluline süstemaatiliselt kindlaks teha võimalik mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja seda hinnata; kutsub komisjoni üles võtma järelmeetmeid uuringu „Identification and mitigation of the negative impacts of EU demand for certain commodities on biodiversity in third countries“ (Kolmandate riikide bioloogilisele mitmekesisusele ELi nõudlusest teatavate kaupade järele tingitud negatiivse mõju kindlakstegemine ja leevendamine) tulemustele, esitades ettepanekuid võimaluste kohta, kuidas vältida või minimeerida teatavate ELi tootmis- ja tarbimismudelite põhjustatud bioloogilise mitmekesisuse vähenemist maailmas;

| 88. | nõuab tungivalt, lähtudes ettevaatusprintsiibist ja ennetavate meetmete võtmise põhimõttest ning võttes arvesse ebatraditsiooniliste süsivesinike kaevandamiseks kasutatava hüdrofrakkimisega seotud riske ja selle negatiivset mõju kliimale, keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele, samuti ELi õiguskorras kildagaasi tootmisega seoses ilmnenud puudujääke, et liikmesriigid ei lubaks ELis ühtegi uut hüdrofrakkimise tegevust; |
| --- | --- |

88.

nõuab tungivalt, lähtudes ettevaatusprintsiibist ja ennetavate meetmete võtmise põhimõttest ning võttes arvesse ebatraditsiooniliste süsivesinike kaevandamiseks kasutatava hüdrofrakkimisega seotud riske ja selle negatiivset mõju kliimale, keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele, samuti ELi õiguskorras kildagaasi tootmisega seoses ilmnenud puudujääke, et liikmesriigid ei lubaks ELis ühtegi uut hüdrofrakkimise tegevust;

| 89. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et 2014. aasta oktoobris vastu võetud Guadeloupe’i tegevuskava viidaks ellu, ja luua vajalikud vahendid bioloogilise mitmekesisuse kaitseks äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumitel; |
| --- | --- |

89.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et 2014. aasta oktoobris vastu võetud Guadeloupe’i tegevuskava viidaks ellu, ja luua vajalikud vahendid bioloogilise mitmekesisuse kaitseks äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumitel;

| 90. | rõhutab ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ülemaailmset rolli; palub komisjonil integreerida bioloogilise mitmekesisuse sätted käimasolevatesse kaubandusläbirääkimistesse ning integreerida bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid ELi kaubanduspoliitikasse; |
| --- | --- |

90.

rõhutab ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ülemaailmset rolli; palub komisjonil integreerida bioloogilise mitmekesisuse sätted käimasolevatesse kaubandusläbirääkimistesse ning integreerida bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid ELi kaubanduspoliitikasse;

o

o o

| 91. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

91.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/consultation/public%20consultation_FINAL.pdf

(2)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 35.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

(5)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(6)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 99.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0600.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0109.

(9)  http://www.foresteurope.org/fullsoef2015

---

Kolmapäev, 3. veebruar 2016

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/14

---

P8_TA(2016)0037

Marrakechi lepingu ratifitseerimine (saadud petitsioonide, eelkõige petitsiooni 924/2011 põhjal)

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon Marrakechi lepingu ratifitseerimise kohta, lähtuvalt laekunud petitsioonidest, eriti petitsioonist nr 924/2011 (2016/2542(RSP))

(2018/C 035/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse trükikirja lugemist takistava puudega kodanike petitsioone ja eriti petitsiooni nr 924/2011, mille on esitanud Ühendkuningriigi kodanik Dan Pescod Euroopa Pimedate Liidu (EBU) / kuningliku üleriigilise pimedate instituudi (RNIB) nimel pimedate juurdepääsu kohta raamatutele ja muudele trükitoodetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse trükikirja lugemist takistava puudega kodanike petitsioone ja eriti petitsiooni nr 924/2011, mille on esitanud Ühendkuningriigi kodanik Dan Pescod Euroopa Pimedate Liidu (EBU) / kuningliku üleriigilise pimedate instituudi (RNIB) nimel pimedate juurdepääsu kohta raamatutele ja muudele trükitoodetele,

| — | võttes arvesse Marrakechi lepingut, mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamist nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele (Marrakechi leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Marrakechi lepingut, mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamist nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele (Marrakechi leping),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 216 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 216 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul oli 2010. aastal kogu Euroopas 2 550 000 pimedat ja 23 800 000 vaegnägijat, kokku 26 350 000 nägemispuudega inimest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul oli 2010. aastal kogu Euroopas 2 550 000 pimedat ja 23 800 000 vaegnägijat, kokku 26 350 000 nägemispuudega inimest;

| B. | arvestades, et ainult 5 % arenenud riikides avaldatud raamatutest ja vähem kui 1 % arenguriikides avaldatud raamatutest toodetakse nägemispuudega inimestele sobivas vormingus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ainult 5 % arenenud riikides avaldatud raamatutest ja vähem kui 1 % arenguriikides avaldatud raamatutest toodetakse nägemispuudega inimestele sobivas vormingus;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit ja liikmesriigid on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit ja liikmesriigid on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalised;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit ja liikmesriigid allkirjastasid Marrakechi lepingu 2014. aasta aprillis ja on seega andnud poliitilise lubaduse selle ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit ja liikmesriigid allkirjastasid Marrakechi lepingu 2014. aasta aprillis ja on seega andnud poliitilise lubaduse selle ratifitseerimiseks;

| E. | arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee julgustas oma konventsiooni rakendamise kohta koostatud Euroopa Liidu esialgse aruande lõppjäreldustes Euroopa Liitu võtma asjakohaseid meetmeid, et ratifitseerida ja rakendada Marrakechi leping nii ruttu kui võimalik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee julgustas oma konventsiooni rakendamise kohta koostatud Euroopa Liidu esialgse aruande lõppjäreldustes Euroopa Liitu võtma asjakohaseid meetmeid, et ratifitseerida ja rakendada Marrakechi leping nii ruttu kui võimalik;

| F. | arvestades, et komisjon esitas ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Marrakechi lepingu sõlmimist Euroopa Liidu nimel (COM(2014)0638); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon esitas ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Marrakechi lepingu sõlmimist Euroopa Liidu nimel (COM(2014)0638);

| 1. | tuletab meelde, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklites 24 ja 30 rõhutatakse puuetega inimeste õigust haridusele, ilma diskrimineerimiseta ja võrdsete võimaluste alusel, ja tagatakse samas, et intellektuaalomandi õigusi kaitsvad seadused ei takista ebamõistlikult või diskrimineerivalt puuetega inimeste juurdepääsu kultuurimaterjalidele; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklites 24 ja 30 rõhutatakse puuetega inimeste õigust haridusele, ilma diskrimineerimiseta ja võrdsete võimaluste alusel, ja tagatakse samas, et intellektuaalomandi õigusi kaitsvad seadused ei takista ebamõistlikult või diskrimineerivalt puuetega inimeste juurdepääsu kultuurimaterjalidele;

| 2. | märgib sügava nördimusega, et seitse Euroopa Liidu liikmesriiki on moodustanud vähemusbloki, et takistada lepingu ratifitseerimisprotsessi; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles ratifitseerimisprotsessi kiirendama, seadmata ELi õigusraamistiku läbivaatamist või Euroopa Liidu Kohtu otsust ratifitseerimise eeltingimuseks; |
| --- | --- |

2.

märgib sügava nördimusega, et seitse Euroopa Liidu liikmesriiki on moodustanud vähemusbloki, et takistada lepingu ratifitseerimisprotsessi; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles ratifitseerimisprotsessi kiirendama, seadmata ELi õigusraamistiku läbivaatamist või Euroopa Liidu Kohtu otsust ratifitseerimise eeltingimuseks;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, liikmesriikidele, komisjonile ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komiteele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, liikmesriikidele, komisjonile ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komiteele.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/15

---

P8_TA(2016)0038

Geneetiliselt muundatud sojauba FG72 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud kaubad

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042684 – 2016/2547(RSP))

(2018/C 035/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 18. novembril 2015. aastal hääletuse teel, et arvamust ei esitata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 18. novembril 2015. aastal hääletuse teel, et arvamust ei esitata,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 16. juuli 2015. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 16. juuli 2015. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 24. juunil 2011 esitas äriühing Bayer CropScience AG Belgia pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse sojauba FG72 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 24. juunil 2011 esitas äriühing Bayer CropScience AG Belgia pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse sojauba FG72 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks;

| B. | arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud sojaoas MST-FGØ72-2 sünteesitakse valku 2mEPSPS, mis muudab sojaoa vastupidavaks glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes, ja valku HPPD W336, mis muudab sojaoa vastupidavaks isoksaflutooli sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud sojaoas MST-FGØ72-2 sünteesitakse valku 2mEPSPS, mis muudab sojaoa vastupidavaks glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes, ja valku HPPD W336, mis muudab sojaoa vastupidavaks isoksaflutooli sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (5);

| C. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletati alalises komitees 18. novembril 2015, ja et arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletati alalises komitees 18. novembril 2015, ja et arvamust ei esitatud;

| D. | arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse lõpliku otsuse tegemiseks tagasi komisjonile, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse lõpliku otsuse tegemiseks tagasi komisjonile, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand;

| E. | arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 (6) tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks võimatuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta; arvestades, et parlament lükkas seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasi ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 (6) tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks võimatuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta; arvestades, et parlament lükkas seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasi ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 ja määruse (EÜ) nr 396/2005 eesmärgiga (7), milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (8) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kindla kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 ja määruse (EÜ) nr 396/2005 eesmärgiga (7), milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (8) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kindla kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise;

| 2. | palub komisjonil rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta;

| 3. | palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, võttes arvesse riikide korduvalt väljendatud muret, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, võttes arvesse riikide korduvalt väljendatud muret, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA GMO Panel (EFSA Panel on Genetically Modified Organisms), 2015. Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-BE-2011-98) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified soybean FG72 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Bayer CropScience AG (toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus Bayer CropScience AG taotluse EFSA-GMO-BE-2011-98 (herbitsiiditolerantse geneetiliselt muundatud sojaoa FG72 turule laskmine toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel) kohta). EFSA Journal (2015); 13(7):4167, 29 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4167.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456.

(5)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 20 March 2015 (Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse monograafiad, köide 112: viie fosfaatorgaanilise insektitsiidi ja herbitsiidi hindamine, 20. märts 2015) http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0379.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1)

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/17

---

P8_TA(2016)0039

Geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud kaubad

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042682 – 2016/2548(RSP))

(2018/C 035/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 18. novembril 2015. aastal hääletuse teel, et arvamust ei esitata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 18. novembril 2015. aastal hääletuse teel, et arvamust ei esitata,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 18. juuni 2015. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 18. juuni 2015. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 23. märtsil 2012 esitas äriühing Monsanto Europe S.A Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 23. märtsil 2012 esitas äriühing Monsanto Europe S.A Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks;

| B. | arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud sojaoas MON-877Ø8-9 × MON-89788-1 sünteesitakse valku DMO, mis annab taimele vastupidavuse dikambat sisaldavate herbitsiidide suhtes, ning valku CP4 EPSPS, mis annab sellele vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud sojaoas MON-877Ø8-9 × MON-89788-1 sünteesitakse valku DMO, mis annab taimele vastupidavuse dikambat sisaldavate herbitsiidide suhtes, ning valku CP4 EPSPS, mis annab sellele vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (5);

| C. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletati alalises komitees 18. novembril 2015, ja et arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletati alalises komitees 18. novembril 2015, ja et arvamust ei esitatud;

| D. | arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse tagasi komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse tagasi komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand;

| E. | arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 (6) tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et parlament lükkas seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasi ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 (6) tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et parlament lükkas seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasi ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| 1. | on arvamusel, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu seadusandlusega, sest see on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 ja määruse (EÜ) nr 396/2005 (7) eesmärgiga, milleks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (8) sätestatud üldiste põhimõtete kohaselt moodustada alus, et tagada inimeste elu ja tervise kaitse kõrge tase, loomade tervis ja heaolu, keskkonna kaitse ja tarbijate huvide kaitse seoses geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu seadusandlusega, sest see on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 ja määruse (EÜ) nr 396/2005 (7) eesmärgiga, milleks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (8) sätestatud üldiste põhimõtete kohaselt moodustada alus, et tagada inimeste elu ja tervise kaitse kõrge tase, loomade tervis ja heaolu, keskkonna kaitse ja tarbijate huvide kaitse seoses geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise;

| 2. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta;

| 3. | palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, võttes arvesse riikide sageli väljendatud muresid, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, võttes arvesse riikide sageli väljendatud muresid, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Teaduslik arvamus Monsanto taotluse EFSA-GMO-NL-2012-108 (herbitsiiditolerantse geneetiliselt muundatud sojaoa MON 87708 × MON 89788 turule laskmine toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel) kohta. EFSA Journal 2015; 13(6):4136, lk 26. doi: 10.2903/j.efsa.2015.4136.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456.

(5)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 20 March 2015 (Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse monograafiad, köide 112: viie fosfaatorgaanilise insektitsiidi ja herbitsiidi hindamine, 20. märts 2015) http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0379.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1)

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/19

---

P8_TA(2016)0040

Geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud kaubad

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D042681 – 2016/2549(RSP))

(2018/C 035/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 18. novembril 2015. aastal hääletuse teel, et arvamust ei esitata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 18. novembril 2015. aastal hääletuse teel, et arvamust ei esitata,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 16. juuli 2015. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 16. juuli 2015. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 11. augustil 2011 esitas äriühing Monsanto Europe S.A Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 11. augustil 2011 esitas äriühing Monsanto Europe S.A Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks;

| B. | arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud sojaoas MON-877Ø5-6 × MON-89788-1 on vähendatud ensüümide rasvhappe delta-12-desaturaasi (FAD2) ja palmitoüül-atsüülikandevalgu tioesteraasi (FATB) ekspressiooni, mille tulemusena on suurenenud oleiinhappe ja vähenenud linoolhappe sisaldus ning ekspresseerub valk CP4 EPSPS, mis tagab vastupidavuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud sojaoas MON-877Ø5-6 × MON-89788-1 on vähendatud ensüümide rasvhappe delta-12-desaturaasi (FAD2) ja palmitoüül-atsüülikandevalgu tioesteraasi (FATB) ekspressiooni, mille tulemusena on suurenenud oleiinhappe ja vähenenud linoolhappe sisaldus ning ekspresseerub valk CP4 EPSPS, mis tagab vastupidavuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (5);

| C. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletati alalises komitees 18. novembril 2015, ja et arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletati alalises komitees 18. novembril 2015, ja et arvamust ei esitatud;

| D. | arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse tagasi komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lube käsitlevate otsuste langetamisel on muutunud normiks, et toimik saadetakse tagasi komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse kui terviku seisukohast pigem erand;

| E. | arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 (6) tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et parlament lükkas seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasi ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 (6) tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et parlament lükkas seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasi ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| 1. | on arvamusel, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu seadusandlusega, sest see on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 ja määruse (EÜ) nr 396/2005 (7) eesmärgiga, milleks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (8) sätestatud üldiste põhimõtete kohaselt moodustada alus, et tagada inimeste elu ja tervise kaitse kõrge tase, loomade tervis ja heaolu, keskkonna kaitse ja tarbijate huvide kaitse seoses geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu seadusandlusega, sest see on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 ja määruse (EÜ) nr 396/2005 (7) eesmärgiga, milleks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (8) sätestatud üldiste põhimõtete kohaselt moodustada alus, et tagada inimeste elu ja tervise kaitse kõrge tase, loomade tervis ja heaolu, keskkonna kaitse ja tarbijate huvide kaitse seoses geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise;

| 2. | palub komisjonil rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta;

| 3. | palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, võttes arvesse riikide sageli väljendatud muresid, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, võttes arvesse riikide sageli väljendatud muresid, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Teaduslik arvamus Monsanto taotluse EFSA-GMO-NL-2011-110 (herbitsiiditolerantse, suurenenud oleiinhappe sisaldusega geneetiliselt muundatud sojaoa MON 87705 × MON 89788 turule laskmine toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel) kohta. EFSA Journal 2015; 13(7):4178, lk 30. doi:10.2903/j.efsa.2015.4178.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456.

(5)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 20 March 2015 (Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse monograafiad, köide 112: viie fosfaatorgaanilise insektitsiidi ja herbitsiidi hindamine, 20. märts 2015) http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0379.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1)

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/21

---

P8_TA(2016)0041

Teenustekaubanduse lepingu läbirääkimised

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (2015/2233(INI))

(2018/C 035/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse teenustekaubanduse üldlepingut (1), mis hakkas WTO raamläbirääkimiste Uruguay vooru tulemusena kehtima 1995. aasta jaanuaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teenustekaubanduse üldlepingut (1), mis hakkas WTO raamläbirääkimiste Uruguay vooru tulemusena kehtima 1995. aasta jaanuaris,

| — | võttes arvesse WTO teenustekaubanduse nõukogu esimehe, suursaadik Fernando de Mateo poolt WTO kaubandusläbirääkimiste komiteele esitatud 21. aprilli 2011. aasta aruannet teenustekaubandust käsitlevate läbirääkimiste eriistungi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO teenustekaubanduse nõukogu esimehe, suursaadik Fernando de Mateo poolt WTO kaubandusläbirääkimiste komiteele esitatud 21. aprilli 2011. aasta aruannet teenustekaubandust käsitlevate läbirääkimiste eriistungi kohta (2),

| — | võttes arvesse nn teenuste tõeliste sõprade rühma („Really Good Friends of Services“ (RGF)) 5. juuli 2012. aasta avaldust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nn teenuste tõeliste sõprade rühma („Really Good Friends of Services“ (RGF)) 5. juuli 2012. aasta avaldust (3),

| — | võttes arvesse teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste suhtes kohaldatavaid ELi direktiive, mille nõukogu võttis vastu 8. märtsil 2013. aastal ning mille salastatus tühistati ja mille nõukogu tegi avalikuks 10. märtsil 2015. aastal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste suhtes kohaldatavaid ELi direktiive, mille nõukogu võttis vastu 8. märtsil 2013. aastal ning mille salastatus tühistati ja mille nõukogu tegi avalikuks 10. märtsil 2015. aastal (4),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni läbirääkimiste alustamise kohta mitmepoolse teenustelepingu üle (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni läbirääkimiste alustamise kohta mitmepoolse teenustelepingu üle (5),

| — | võttes arvesse president Junckeri poolt 15. juulil 2014. aastal uuele komisjonile esitatud poliitilisi suuniseid, mis kandsid pealkirja „Euroopa uus algus: minu tegevuskava töökohtade loomiseks ning majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tagamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Junckeri poolt 15. juulil 2014. aastal uuele komisjonile esitatud poliitilisi suuniseid, mis kandsid pealkirja „Euroopa uus algus: minu tegevuskava töökohtade loomiseks ning majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tagamiseks“,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse 17. juuli 2014. aasta lõplikku lähtearuannet, mille koostas komisjonile Ecorys ja mis kandis pealkirja „Mitmepoolse teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisi toetav kaubanduse jätkusuutliku mõju hinnang“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juuli 2014. aasta lõplikku lähtearuannet, mille koostas komisjonile Ecorys ja mis kandis pealkirja „Mitmepoolse teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisi toetav kaubanduse jätkusuutliku mõju hinnang“ (6),

| — | võttes arvesse kõigi teenustekaubanduse lepingu osaliste esitatud läbirääkimiste dokumente, eeskätt neid, mille salastatus tühistati ja mille komisjon avalikustas 22. juulil 2014. aastal, ning muu hulgas ELi algset pakkumist (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõigi teenustekaubanduse lepingu osaliste esitatud läbirääkimiste dokumente, eeskätt neid, mille salastatus tühistati ja mille komisjon avalikustas 22. juulil 2014. aastal, ning muu hulgas ELi algset pakkumist (7),

| — | võttes arvesse volinik Malmströmi 5. veebruari 2015. aasta avaldust patsientide liikuvuse käsitlemise kohta teenustekaubanduse lepingus (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinik Malmströmi 5. veebruari 2015. aasta avaldust patsientide liikuvuse käsitlemise kohta teenustekaubanduse lepingus (8),

| — | võttes arvesse ELi ja USA 20. märtsi 2015. aasta ühisavaldust avalike teenuste kohta (9) teenustekaubanduse lepingu ning Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA 20. märtsi 2015. aasta ühisavaldust avalike teenuste kohta (9) teenustekaubanduse lepingu ning Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse läbirääkimiste kontekstis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 39, isikuandmete kaitset käsitlevat Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8 ja inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 39, isikuandmete kaitset käsitlevat Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8 ja inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 12,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 8, mis edendavad naiste ja meeste võrdõiguslikkust ühena väärtustest, millel EL rajaneb, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 8, mis edendavad naiste ja meeste võrdõiguslikkust ühena väärtustest, millel EL rajaneb,

| — | võttes arvesse üldhuviteenuseid käsitlevaid ELi toimimise lepingu artikleid 14 ja 106 ning protokolli nr 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldhuviteenuseid käsitlevaid ELi toimimise lepingu artikleid 14 ja 106 ning protokolli nr 26,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2003. aasta resolutsiooni teenustekaubanduse üldlepingu, sh kultuurilise mitmekesisuse kohta WTOs (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2003. aasta resolutsiooni teenustekaubanduse üldlepingu, sh kultuurilise mitmekesisuse kohta WTOs (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 207 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 207 ja 218,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud arengusidususe põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud arengusidususe põhimõtet,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teenustekaubanduse lepingu kohaliku ja piirkondliku mõõtme kohta (CDR 2700/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teenustekaubanduse lepingu kohaliku ja piirkondliku mõõtme kohta (CDR 2700/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 4 ja artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 4 ja artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0009/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0009/2016),

| A. | arvestades, et teenustekaubanduse lepingu läbirääkimistega tuleks saavutada parem rahvusvaheline reguleerimine, mitte vähendada siseriiklikku reguleerimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teenustekaubanduse lepingu läbirääkimistega tuleks saavutada parem rahvusvaheline reguleerimine, mitte vähendada siseriiklikku reguleerimist;

| B. | arvestades, et kuigi teenustekaubanduse leping on oma praegusel kujul ja praeguste läbirääkijatega mõnepoolne leping, peaks sihiks olema see, et sõlmitud kokkulepe saavutaks kriitilise massi, mis võimaldaks tal saada WTO raames mitmepoolseks kokkuleppeks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuigi teenustekaubanduse leping on oma praegusel kujul ja praeguste läbirääkijatega mõnepoolne leping, peaks sihiks olema see, et sõlmitud kokkulepe saavutaks kriitilise massi, mis võimaldaks tal saada WTO raames mitmepoolseks kokkuleppeks;

| C. | arvestades, et mis tahes kaubandusleping peab andma Euroopa tarbijatele rohkem õigusi ja tagama madalamad hinnad, looma juurde töökohti ja kindlustama töötajate kaitse; arvestades, et kaubandusleping peab soodustama ka säästvat arengut, edendama ülemaailmselt ettevõtjate sotsiaalset vastutust ning ühtlustama Euroopa ettevõtjate tegutsemistingimusi; arvestades, et kaubanduspoliitika peaks aitama kaasa ILO inimväärse töö tagamise suuniste ja ÜRO säästva arengu tegevuskava (aastani 2030) elluviimisele ja olema nendega täiesti kooskõlas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mis tahes kaubandusleping peab andma Euroopa tarbijatele rohkem õigusi ja tagama madalamad hinnad, looma juurde töökohti ja kindlustama töötajate kaitse; arvestades, et kaubandusleping peab soodustama ka säästvat arengut, edendama ülemaailmselt ettevõtjate sotsiaalset vastutust ning ühtlustama Euroopa ettevõtjate tegutsemistingimusi; arvestades, et kaubanduspoliitika peaks aitama kaasa ILO inimväärse töö tagamise suuniste ja ÜRO säästva arengu tegevuskava (aastani 2030) elluviimisele ja olema nendega täiesti kooskõlas;

| D. | arvestades, et kaubandusleping peab avama meie ettevõtjatele turu välisriikides ja tagama liikmesriikides kodanike kaitse; arvestades, et teenustekaubanduse lepinguga tuleks suurendada ligipääsu välisturgudele, edendada parimaid tavasid ja kujundada üleilmastumist eesmärgiga tagada, et see kajastab ELi väärtuseid, põhimõtteid ja huve ning aitab ELi ettevõtjatel ülemaailmsete väärtusahelate ajajärgul jõudsalt areneda; arvestades, et tarbijaõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ei ole kaubandustõkked, vaid aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ mittekaubeldavad põhielemendid; arvestades, et ELi kaubanduspoliitikas tuleb järgida Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke; arvestades, et ELis on teenuste osutamise aluspõhimõteteks nende üldkättesaadavus, kvaliteet, ohutus, taskukohasus ja võrdne kohtlemine, mis peavad olema alati tagatud kõikides linnades ja piirkondades; arvestades, et EL peaks edendama soolist võrdõiguslikkust rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaubandusleping peab avama meie ettevõtjatele turu välisriikides ja tagama liikmesriikides kodanike kaitse; arvestades, et teenustekaubanduse lepinguga tuleks suurendada ligipääsu välisturgudele, edendada parimaid tavasid ja kujundada üleilmastumist eesmärgiga tagada, et see kajastab ELi väärtuseid, põhimõtteid ja huve ning aitab ELi ettevõtjatel ülemaailmsete väärtusahelate ajajärgul jõudsalt areneda; arvestades, et tarbijaõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ei ole kaubandustõkked, vaid aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ mittekaubeldavad põhielemendid; arvestades, et ELi kaubanduspoliitikas tuleb järgida Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke; arvestades, et ELis on teenuste osutamise aluspõhimõteteks nende üldkättesaadavus, kvaliteet, ohutus, taskukohasus ja võrdne kohtlemine, mis peavad olema alati tagatud kõikides linnades ja piirkondades; arvestades, et EL peaks edendama soolist võrdõiguslikkust rahvusvahelisel tasandil;

| E. | arvestades, et nii majanduse kui ka rahvusvahelise kaubanduse üleilmastumise, teenustepõhiseks muutumise ja digiteerimisega seoses tuleb viivitamata võtta poliitilisi meetmeid rahvusvaheliste eeskirjade täiustamiseks; arvestades, et ELil on märkimisväärne huvi tugevdada ülemaailmseid kaubanduseeskirju, et reguleerida ülemaailmseid tarneahelaid; arvestades, et mitmepoolne kaubandussüsteem on endiselt kõige tõhusam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii majanduse kui ka rahvusvahelise kaubanduse üleilmastumise, teenustepõhiseks muutumise ja digiteerimisega seoses tuleb viivitamata võtta poliitilisi meetmeid rahvusvaheliste eeskirjade täiustamiseks; arvestades, et ELil on märkimisväärne huvi tugevdada ülemaailmseid kaubanduseeskirju, et reguleerida ülemaailmseid tarneahelaid; arvestades, et mitmepoolne kaubandussüsteem on endiselt kõige tõhusam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks kogu maailmas;

| F. | arvestades, et teenustekaubanduse leping annab ELile võimaluse kindlustada oma positsiooni maailma suurima teenuste eksportijana, kelle osa maailma teenuste ekspordis oli 2013. aastal 25 %, mis moodustas kaubandusbilansi ülejäägi 170 miljardit eurot; arvestades, et ELi teenusteeksport on viimase kümne aasta jooksul kahekordistunud, ulatudes 2014. aastal 728 miljardi euroni; arvestades, et teenustesektoris töötab ligikaudu 70 % ELi tööjõust ning teenuste osakaal Euroopa kaupade ekspordis on 40 %; arvestades, et 90 % ELis aastatel 2013–2025 loodavatest uutest töökohtadest on seotud teenustesektoriga; arvestades, et kõnealune leping võib hoogustada töökohtade loomist ELis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teenustekaubanduse leping annab ELile võimaluse kindlustada oma positsiooni maailma suurima teenuste eksportijana, kelle osa maailma teenuste ekspordis oli 2013. aastal 25 %, mis moodustas kaubandusbilansi ülejäägi 170 miljardit eurot; arvestades, et ELi teenusteeksport on viimase kümne aasta jooksul kahekordistunud, ulatudes 2014. aastal 728 miljardi euroni; arvestades, et teenustesektoris töötab ligikaudu 70 % ELi tööjõust ning teenuste osakaal Euroopa kaupade ekspordis on 40 %; arvestades, et 90 % ELis aastatel 2013–2025 loodavatest uutest töökohtadest on seotud teenustesektoriga; arvestades, et kõnealune leping võib hoogustada töökohtade loomist ELis;

| G. | arvestades, et teenustekaubandus loob ELis töökohti ja edendab majanduskasvu, mida saaks tugevdada teenustekaubanduse lepinguga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teenustekaubandus loob ELis töökohti ja edendab majanduskasvu, mida saaks tugevdada teenustekaubanduse lepinguga;

| H. | arvestades, et palju olulisi turge, sealhulgas tärkava turumajandusega riikides, on Euroopa ettevõtjatele ikka veel suletud; arvestades, et tarbetud teenustekaubanduse tõkked, mis tariifseks teisendatuna moodustavad 15 % Kanada, 16 % Jaapani, 25 % Lõuna-Korea, 44 % Türgi ja 68 % Hiina puhul, ei võimalda Euroopa ettevõtjatel jätkuvalt oma konkurentsivõimest täit kasu lõigata; arvestades, et EL, kus teenustepiirangute tariifiekvivalent on vaid 6 %, on oma partneritest oluliselt avatum; arvestades, et EL peaks kasutama oma positsiooni teenuste kõige olulisema importija ja eksportijana, et tagada võrdsed võimalused vastastikuse turulepääsu ja ausa konkurentsi abil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et palju olulisi turge, sealhulgas tärkava turumajandusega riikides, on Euroopa ettevõtjatele ikka veel suletud; arvestades, et tarbetud teenustekaubanduse tõkked, mis tariifseks teisendatuna moodustavad 15 % Kanada, 16 % Jaapani, 25 % Lõuna-Korea, 44 % Türgi ja 68 % Hiina puhul, ei võimalda Euroopa ettevõtjatel jätkuvalt oma konkurentsivõimest täit kasu lõigata; arvestades, et EL, kus teenustepiirangute tariifiekvivalent on vaid 6 %, on oma partneritest oluliselt avatum; arvestades, et EL peaks kasutama oma positsiooni teenuste kõige olulisema importija ja eksportijana, et tagada võrdsed võimalused vastastikuse turulepääsu ja ausa konkurentsi abil;

| I. | arvestades, et mittetariifsed kaubandustõkked, mis moodustavad keskmiselt rohkem kui 50 % piiriüleste teenuste kuludest, mõjutavad ebaproportsionaalselt väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), keda on ELi teenuste eksportijate seas üks kolmandik ja kellel puuduvad sageli nende takistuste ületamiseks vajalikud inim- ja rahalised ressursid; arvestades, et tarbetute tõkete kõrvaldamine hõlbustaks VKEde rahvusvahelistumist, eeldusel et need tõkked saab kõrvaldada ilma neile aluseks olevate avalikku huvi pakkuvate poliitiliste eesmärkide täitmist ohtu seadmata; arvestades, et õigustatud avalikku huvi pakkuvate poliitiliste eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed tuleks säilitada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mittetariifsed kaubandustõkked, mis moodustavad keskmiselt rohkem kui 50 % piiriüleste teenuste kuludest, mõjutavad ebaproportsionaalselt väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), keda on ELi teenuste eksportijate seas üks kolmandik ja kellel puuduvad sageli nende takistuste ületamiseks vajalikud inim- ja rahalised ressursid; arvestades, et tarbetute tõkete kõrvaldamine hõlbustaks VKEde rahvusvahelistumist, eeldusel et need tõkked saab kõrvaldada ilma neile aluseks olevate avalikku huvi pakkuvate poliitiliste eesmärkide täitmist ohtu seadmata; arvestades, et õigustatud avalikku huvi pakkuvate poliitiliste eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed tuleks säilitada;

| J. | arvestades, et väärtusahelate üleilmastumine suurendab nii kodumaise toodangu importi kui ka eksporti; arvestades, et toote- ja teenuskaubandus on omavahel seotud ning nende tarneahelate reguleerimiseks on vaja ülemaailmseid eeskirju; arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelatega seoses muutuvad siduvad rahvusvahelised põhistandardid veelgi vajalikumaks, et vältida edasist võidujooksu reguleerimise vähendamise suunas ning sotsiaalset ja keskkonnaalast dumpingut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et väärtusahelate üleilmastumine suurendab nii kodumaise toodangu importi kui ka eksporti; arvestades, et toote- ja teenuskaubandus on omavahel seotud ning nende tarneahelate reguleerimiseks on vaja ülemaailmseid eeskirju; arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelatega seoses muutuvad siduvad rahvusvahelised põhistandardid veelgi vajalikumaks, et vältida edasist võidujooksu reguleerimise vähendamise suunas ning sotsiaalset ja keskkonnaalast dumpingut;

| K. | arvestades, et kodanike usaldust ELi kaubanduspoliitika vastu tuleb suurendada, tagades mitte ainult vastastikku kasuliku tulemuse kodanikele ja ettevõtjatele tööhõives ja jõukuse loomisel, vaid ka läbipaistvuse, osaluse ja vastutuse kõrgeima taseme, pidades pidevat dialoogi sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna, kohalike ja piirkondlike asutuste ja muude asjaomaste sidusrühmadega ning määrates läbirääkimistel kindlaks selged suunised; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kodanike usaldust ELi kaubanduspoliitika vastu tuleb suurendada, tagades mitte ainult vastastikku kasuliku tulemuse kodanikele ja ettevõtjatele tööhõives ja jõukuse loomisel, vaid ka läbipaistvuse, osaluse ja vastutuse kõrgeima taseme, pidades pidevat dialoogi sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna, kohalike ja piirkondlike asutuste ja muude asjaomaste sidusrühmadega ning määrates läbirääkimistel kindlaks selged suunised;

| L. | arvestades, et enamik ELi päevakorras olevatest kohustustest on seotud liikmesriikide siseriiklike õigusaktidega; arvestades, et kohustuste täitmine mõjutab eelkõige piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et enamik ELi päevakorras olevatest kohustustest on seotud liikmesriikide siseriiklike õigusaktidega; arvestades, et kohustuste täitmine mõjutab eelkõige piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi;

| M. | arvestades, et andmekaitse ei ole mitte majandusele koormaks, vaid see on majanduskasvu allikas; arvestades, et digitaalmaailma vastu usalduse taastamine on äärmiselt oluline; arvestades, et andmevood on teenustekaubanduses hädavajalikud, kuid need ei tohiks kunagi ohtu seada andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevat ELi õigustikku; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et andmekaitse ei ole mitte majandusele koormaks, vaid see on majanduskasvu allikas; arvestades, et digitaalmaailma vastu usalduse taastamine on äärmiselt oluline; arvestades, et andmevood on teenustekaubanduses hädavajalikud, kuid need ei tohiks kunagi ohtu seada andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevat ELi õigustikku;

| N. | arvestades, et oma 4. juuli 2013. aasta resolutsioonis läbirääkimiste alustamise kohta mitmepoolse teenustelepingu üle nõudis parlament, et komisjon viiks ellu oma kavatsuse koostada jätkusuutlikkuse mõjuhinnang; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et oma 4. juuli 2013. aasta resolutsioonis läbirääkimiste alustamise kohta mitmepoolse teenustelepingu üle nõudis parlament, et komisjon viiks ellu oma kavatsuse koostada jätkusuutlikkuse mõjuhinnang;

| O. | arvestades, et teenustekaubanduse leping hõlmab füüsiliste isikute liikumist lepingus osalevate riikide vahel, mistõttu tuleb kõiki ELi kodanikke lepinguosaliste territooriumile pääsemise osas võrdselt kohelda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et teenustekaubanduse leping hõlmab füüsiliste isikute liikumist lepingus osalevate riikide vahel, mistõttu tuleb kõiki ELi kodanikke lepinguosaliste territooriumile pääsemise osas võrdselt kohelda;

| P. | arvestades, et nõusolekumenetlus annab parlamendile kaubanduslepingute üle lõpliku sõnaõiguse ning parlamendiliikmed otsustavad läbirääkimiste lõppedes vaid selle üle, kas teenustekaubanduse leping heaks kiita või tagasi lükata; arvestades, et teatavates liikmesriikides võib lepingu ratifitseerimiseks olla vaja ratifitseerimist piirkondlikes parlamentides ja/või piirkondlikku tasandit esindavates parlamendikodades; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nõusolekumenetlus annab parlamendile kaubanduslepingute üle lõpliku sõnaõiguse ning parlamendiliikmed otsustavad läbirääkimiste lõppedes vaid selle üle, kas teenustekaubanduse leping heaks kiita või tagasi lükata; arvestades, et teatavates liikmesriikides võib lepingu ratifitseerimiseks olla vaja ratifitseerimist piirkondlikes parlamentides ja/või piirkondlikku tasandit esindavates parlamendikodades;

| Q. | arvestades, et parlament jätab endale õiguse avaldada arvamust pärast teenustekaubanduse lepingu teksti käsitlevate võimalike tulevaste ettepanekute ja eelnõudega tutvumist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et parlament jätab endale õiguse avaldada arvamust pärast teenustekaubanduse lepingu teksti käsitlevate võimalike tulevaste ettepanekute ja eelnõudega tutvumist;

| 1. | esitab teenustekaubanduse lepingu käimasolevate läbirääkimiste kohta komisjonile alljärgnevad soovitused:






  a) | seoses konteksti ja kohaldamisalaga:






  i) | pidada teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisi etapiks WTO tasandil uute sihtide seadmisel eesmärgiga taasalgatada teenustekaubanduse üldlepingu uuendamise läbirääkimised; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

esitab teenustekaubanduse lepingu käimasolevate läbirääkimiste kohta komisjonile alljärgnevad soovitused:

a)

seoses konteksti ja kohaldamisalaga:

i)

pidada teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisi etapiks WTO tasandil uute sihtide seadmisel eesmärgiga taasalgatada teenustekaubanduse üldlepingu uuendamise läbirääkimised;

| ii) | väljendada uuesti oma toetust ambitsioonikatele, terviklikele ja tasakaalustatud läbirääkimistele, mis peaksid vallandama integreerituma ülemaailmse teenusteturu kasutamata potentsiaali, hoides ära sotsiaalse, keskkonnaalase ja majandusliku dumpingu ning tagades samal ajal täieliku vastavuse ELi õigustikule; kujundada ja reguleerida üleilmastumist ning tugevdada rahvusvahelisi standardeid, tagades juriidiliselt õiguse reguleerida ja täita selliste avalikku huvi pakkuvate poliitikavaldkondade õigustatud eesmärke nagu rahvatervis, ohutus ja keskkond; tagada Euroopa teenuseosutajate, sealhulgas VKEde suurem turulepääs huvipakkuvates põhisektorites, tehes ühtlasi vajalikke erandeid tundlikele sektoritele, sealhulgas kõikidele avalikele teenustele; tagada, et läbirääkimistega aidatakse õiglaselt ja märkimisväärselt kaasa töökohtade loomisele ja kaasavale majanduskasvule, ning määrata kindlaks kaugeleulatuvate sihtidega standardid teenustekaubandusele 21. sajandil; austada ELi ja liikmesriikide poliitilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi mudeleid ning ELi aluslepingutes ja ELi põhiõiguste hartas sätestatud aluspõhimõtteid, nagu sooline võrdõiguslikkus; edendada ja kaitsta inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet kogu maailmas; |
| --- | --- |

ii)

väljendada uuesti oma toetust ambitsioonikatele, terviklikele ja tasakaalustatud läbirääkimistele, mis peaksid vallandama integreerituma ülemaailmse teenusteturu kasutamata potentsiaali, hoides ära sotsiaalse, keskkonnaalase ja majandusliku dumpingu ning tagades samal ajal täieliku vastavuse ELi õigustikule; kujundada ja reguleerida üleilmastumist ning tugevdada rahvusvahelisi standardeid, tagades juriidiliselt õiguse reguleerida ja täita selliste avalikku huvi pakkuvate poliitikavaldkondade õigustatud eesmärke nagu rahvatervis, ohutus ja keskkond; tagada Euroopa teenuseosutajate, sealhulgas VKEde suurem turulepääs huvipakkuvates põhisektorites, tehes ühtlasi vajalikke erandeid tundlikele sektoritele, sealhulgas kõikidele avalikele teenustele; tagada, et läbirääkimistega aidatakse õiglaselt ja märkimisväärselt kaasa töökohtade loomisele ja kaasavale majanduskasvule, ning määrata kindlaks kaugeleulatuvate sihtidega standardid teenustekaubandusele 21. sajandil; austada ELi ja liikmesriikide poliitilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi mudeleid ning ELi aluslepingutes ja ELi põhiõiguste hartas sätestatud aluspõhimõtteid, nagu sooline võrdõiguslikkus; edendada ja kaitsta inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet kogu maailmas;

| iii) | võtta eesmärgiks mitmepoolsus ning seista vastu seda takistavatele sätetele või lisadele, mis oleksid vastuolus teenustekaubanduse üldlepinguga ning takistaksid tulevikus WTO süsteemi sulandumist; võtta vastu uusi osalisi tingimusel, et nad aktsepteerivad juba kokku lepitud eeskirju ja eesmärkide taset; stimuleerida suuremat osalust läbirääkimistel; arvestada sellega, et BRIC-riikides ja MINT-riikides on teenustekaubanduses samaaegselt nii suurimad tõkked kui ka suurim kasvupotentsiaal; tunnistada nende riikide tähtsust ELi jaoks tõusva keskklassiga ekspordi sihtriikidena, vahesisendite allikatena ja peamiste keskustena ülemaailmsetes väärtusahelates; anda osalemise võimalus tärkava ja dünaamilise majandusega riikidele, kes on valmis sellele pühenduma, ning väljendada uuesti toetust Hiina palvele läbirääkimistega ühineda; tagada kõikide teenustekaubanduse lepingu osaliste püüd muuta läbirääkimiste tulemused mitmepoolseks; tagada, et arenguriikidele pööratakse erilist tähelepanu, ning lisada teenustekaubanduse lepingusse teenustekaubanduse üldlepingu IV artiklis sisalduvad sätted; |
| --- | --- |

iii)

võtta eesmärgiks mitmepoolsus ning seista vastu seda takistavatele sätetele või lisadele, mis oleksid vastuolus teenustekaubanduse üldlepinguga ning takistaksid tulevikus WTO süsteemi sulandumist; võtta vastu uusi osalisi tingimusel, et nad aktsepteerivad juba kokku lepitud eeskirju ja eesmärkide taset; stimuleerida suuremat osalust läbirääkimistel; arvestada sellega, et BRIC-riikides ja MINT-riikides on teenustekaubanduses samaaegselt nii suurimad tõkked kui ka suurim kasvupotentsiaal; tunnistada nende riikide tähtsust ELi jaoks tõusva keskklassiga ekspordi sihtriikidena, vahesisendite allikatena ja peamiste keskustena ülemaailmsetes väärtusahelates; anda osalemise võimalus tärkava ja dünaamilise majandusega riikidele, kes on valmis sellele pühenduma, ning väljendada uuesti toetust Hiina palvele läbirääkimistega ühineda; tagada kõikide teenustekaubanduse lepingu osaliste püüd muuta läbirääkimiste tulemused mitmepoolseks; tagada, et arenguriikidele pööratakse erilist tähelepanu, ning lisada teenustekaubanduse lepingusse teenustekaubanduse üldlepingu IV artiklis sisalduvad sätted;

| iv) | võtta teadmiseks, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi andmetel moodustab teenustesektor arenguriikide SKPst ligikaudu 51 % ning et teenuste eksport Aafrika riikidest suureneb; tunnistada, et kaubandus, sealhulgas teenustekaubandus, võib teatavatel tingimustel soodustada kaasavat majanduskasvu, säästvat arengut, vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamist ning inimväärsete töökohtade loomist ning võib edendada innovatsiooni, lihtsustades oskusteabe vahetamist, tehnoloogia arendamist ning investeerimist teadus- ja arendustegevusse, sealhulgas välisinvesteeringute abil; jääda seega seisukohale, et arenguriikidele õiglase juurdepääsu andmine maailma teenusteturule võib toetada nende majanduslikku integratsiooni ja üleilmastumisega kohanemist; |
| --- | --- |

iv)

võtta teadmiseks, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi andmetel moodustab teenustesektor arenguriikide SKPst ligikaudu 51 % ning et teenuste eksport Aafrika riikidest suureneb; tunnistada, et kaubandus, sealhulgas teenustekaubandus, võib teatavatel tingimustel soodustada kaasavat majanduskasvu, säästvat arengut, vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamist ning inimväärsete töökohtade loomist ning võib edendada innovatsiooni, lihtsustades oskusteabe vahetamist, tehnoloogia arendamist ning investeerimist teadus- ja arendustegevusse, sealhulgas välisinvesteeringute abil; jääda seega seisukohale, et arenguriikidele õiglase juurdepääsu andmine maailma teenusteturule võib toetada nende majanduslikku integratsiooni ja üleilmastumisega kohanemist;

| v) | pidada meeles, et kuna läbirääkimised toimuvad soodustingimustel, saavad lepingust tulenevatest hüvedest enne lepingu mitmepoolseks muutmist osa vaid teenustekaubanduse lepingu osalised; vältida enamsoodustusrežiimi klausli kohaldamist teenustekaubanduse lepingus mitteosalejate suhtes seni, kuni leping muudetakse mitmepoolseks; vältida vabakaubanduslepingute lisamist enamsoodustusrežiimi klauslisse, nagu ka teenustekaubanduse üldlepingu puhul; |
| --- | --- |

v)

pidada meeles, et kuna läbirääkimised toimuvad soodustingimustel, saavad lepingust tulenevatest hüvedest enne lepingu mitmepoolseks muutmist osa vaid teenustekaubanduse lepingu osalised; vältida enamsoodustusrežiimi klausli kohaldamist teenustekaubanduse lepingus mitteosalejate suhtes seni, kuni leping muudetakse mitmepoolseks; vältida vabakaubanduslepingute lisamist enamsoodustusrežiimi klauslisse, nagu ka teenustekaubanduse üldlepingu puhul;

| vi) | elavdada teenuseid käsitlevaid arutelusid Doha arenguvoorus; |
| --- | --- |

vi)

elavdada teenuseid käsitlevaid arutelusid Doha arenguvoorus;

| vii) | tagada koostoime ja järjepidevus nii praegu läbiräägitavate kahepoolsete, mõnepoolsete ja mitmepoolsete lepingute vahel kui ka ühtse turu arengusuundumustega, eriti seoses digitaalse ühtse turuga; tagada sidusus ELi sise- ja välispoliitika vahel ning edendada välisasjades terviklikku lähenemisviisi; järgida poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet ning ergutada 2015. aasta septembris vastu võetud säästva arengu eesmärkide elluviimist; |
| --- | --- |

vii)

tagada koostoime ja järjepidevus nii praegu läbiräägitavate kahepoolsete, mõnepoolsete ja mitmepoolsete lepingute vahel kui ka ühtse turu arengusuundumustega, eriti seoses digitaalse ühtse turuga; tagada sidusus ELi sise- ja välispoliitika vahel ning edendada välisasjades terviklikku lähenemisviisi; järgida poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet ning ergutada 2015. aasta septembris vastu võetud säästva arengu eesmärkide elluviimist;

| viii) | pakkuda välja konkreetsed kaitsemeetmed turistidele, muu hulgas selleks, et muuta läbipaistvaks rahvusvahelise rändlusteenuse ning rahvusvaheliste kõnede ja sõnumite tasud ning piirata ülemääraseid tasusid, mida nõutakse väljaspool Euroopat krediitkaarte kasutavatelt tarbijatelt, ning säilitada ELi ja liikmesriikide õigus anda turismisihtkohtade turvalisust puudutavaid hoiatusi; |
| --- | --- |

viii)

pakkuda välja konkreetsed kaitsemeetmed turistidele, muu hulgas selleks, et muuta läbipaistvaks rahvusvahelise rändlusteenuse ning rahvusvaheliste kõnede ja sõnumite tasud ning piirata ülemääraseid tasusid, mida nõutakse väljaspool Euroopat krediitkaarte kasutavatelt tarbijatelt, ning säilitada ELi ja liikmesriikide õigus anda turismisihtkohtade turvalisust puudutavaid hoiatusi;

| ix) | lisada läbivaatamisklausel, millega luuakse mehhanism, mis annab lepinguosalisele võimaluse lepingust lahti ütelda või peatada või tühistada teatava teenuse liberaliseerimisest tulenevad kohustused, eelkõige juhul, kui ei peeta kinni tööõigus- ja sotsiaalnormidest; |
| --- | --- |

ix)

lisada läbivaatamisklausel, millega luuakse mehhanism, mis annab lepinguosalisele võimaluse lepingust lahti ütelda või peatada või tühistada teatava teenuse liberaliseerimisest tulenevad kohustused, eelkõige juhul, kui ei peeta kinni tööõigus- ja sotsiaalnormidest;

| x) | avaldada viivitamata jätkusuutlikkuse mõjuhinnang ja ajakohastada seda pärast läbirääkimiste lõppu, võttes arvesse teenustekaubanduse lepingu mõju kodanikele, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, läbirääkimistel mitteosalevatele arenguriikidele ning ELi sotsiaalsele ja tööhõive olukorrale; hinnata üksikasjalikult ja õigeaegselt teenustekaubanduse üldlepingu mõju ELi majandusele alates selle jõustumisest; kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond täielikult jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu lõplikku väljatöötamisse; paluda parlamendi uuringuteenistusel avaldada põhjalik ja informatiivne uuring teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste ulatuse ja võimaliku mõju kohta, pidades muu hulgas silmas soolisi aspekte ja vajadust käsitleda selliseid nähtusi nagu klaaslagi ja sooline palgalõhe; kontrollida vastavust põhiõigustele, et parlament saaks teha teadliku otsuse teenustekaubanduse lepingule nõusoleku andmise või mitteandmise kohta; |
| --- | --- |

x)

avaldada viivitamata jätkusuutlikkuse mõjuhinnang ja ajakohastada seda pärast läbirääkimiste lõppu, võttes arvesse teenustekaubanduse lepingu mõju kodanikele, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, läbirääkimistel mitteosalevatele arenguriikidele ning ELi sotsiaalsele ja tööhõive olukorrale; hinnata üksikasjalikult ja õigeaegselt teenustekaubanduse üldlepingu mõju ELi majandusele alates selle jõustumisest; kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond täielikult jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu lõplikku väljatöötamisse; paluda parlamendi uuringuteenistusel avaldada põhjalik ja informatiivne uuring teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste ulatuse ja võimaliku mõju kohta, pidades muu hulgas silmas soolisi aspekte ja vajadust käsitleda selliseid nähtusi nagu klaaslagi ja sooline palgalõhe; kontrollida vastavust põhiõigustele, et parlament saaks teha teadliku otsuse teenustekaubanduse lepingule nõusoleku andmise või mitteandmise kohta;

| xi) | tagada, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korda ei saaks enamsoodustusrežiimi klauslite abil üle võtta teistest kahepoolsetest investeerimislepingutest; |
| --- | --- |

xi)

tagada, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korda ei saaks enamsoodustusrežiimi klauslite abil üle võtta teistest kahepoolsetest investeerimislepingutest;

| b) | seoses turulepääsuga:






  i) | jätta lepingu kohaldamisalast välja avalikud teenused ja audiovisuaalmeedia teenused ning käsitleda kultuuriteenuseid ettevaatlikult, piiramata teenustekaubanduse üldlepingust tulenevaid ELi kohustusi; nõuda kaugeleulatuvate kohustuste võtmist kõigilt osalistelt, sektoritelt ja valitsustasanditelt, eelkõige välisturgude täiendavaks avamiseks riigihangete, telekommunikatsiooni, transpordi ning finants- ja kutseteenuste valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

b)

seoses turulepääsuga:

i)

jätta lepingu kohaldamisalast välja avalikud teenused ja audiovisuaalmeedia teenused ning käsitleda kultuuriteenuseid ettevaatlikult, piiramata teenustekaubanduse üldlepingust tulenevaid ELi kohustusi; nõuda kaugeleulatuvate kohustuste võtmist kõigilt osalistelt, sektoritelt ja valitsustasanditelt, eelkõige välisturgude täiendavaks avamiseks riigihangete, telekommunikatsiooni, transpordi ning finants- ja kutseteenuste valdkonnas;

| ii) | tagada vastastikkus kõigil tasanditel; toetada horisontaalsete kohustustega seotud sätete kasutamist vahendina eesmärkide ühise taseme seadmiseks, piiramata teenustekaubanduse üldlepingu XVI ja XVII artikli kohaseid õigusi ja kohustusi, ning arvestada sellega, et miinimumnõuetega kehtestataks osalemisest huvitatud riikide jaoks selged parameetrid; tagada kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingu IV artikliga arenguriikidele ja vähim arenenud riikidele paindlikkus selles, millises ulatuses peavad nad lepinguga ühinedes kohustusi võtma; tagada, et lepinguga püütakse luua võrdsed tingimused teenustesektoris ning avada uued turud ELi teenuseosutajatele; |
| --- | --- |

ii)

tagada vastastikkus kõigil tasanditel; toetada horisontaalsete kohustustega seotud sätete kasutamist vahendina eesmärkide ühise taseme seadmiseks, piiramata teenustekaubanduse üldlepingu XVI ja XVII artikli kohaseid õigusi ja kohustusi, ning arvestada sellega, et miinimumnõuetega kehtestataks osalemisest huvitatud riikide jaoks selged parameetrid; tagada kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingu IV artikliga arenguriikidele ja vähim arenenud riikidele paindlikkus selles, millises ulatuses peavad nad lepinguga ühinedes kohustusi võtma; tagada, et lepinguga püütakse luua võrdsed tingimused teenustesektoris ning avada uued turud ELi teenuseosutajatele;

| iii) | jätta ELi kohustustest välja selliste uute teenuste osutamine, mida ei ole liigitatud asjaomases klassifikatsioonisüsteemis, säilitades võimaluse lisada need hilisemas etapis; |
| --- | --- |

iii)

jätta ELi kohustustest välja selliste uute teenuste osutamine, mida ei ole liigitatud asjaomases klassifikatsioonisüsteemis, säilitades võimaluse lisada need hilisemas etapis;

| iv) | vältida kavatsetud meetmete rakendamiskeeldude ja nn sillaklauslite kohaldamist kõigi turulepääsuga seotud kohustuste ja võrdse kohtlemisega seotud riiklike kohustuste suhtes ning tundlike sektorite suhtes, näiteks avalikud ja kultuuriteenused, riigihanked, 4. tarneviis, transport ja finantsteenused; tagada piisav paindlikkus selleks, et viia üldist majandushuvi pakkuvad teenused tagasi riikliku kontrolli alla; säilitada ELi ja liikmesriikide õigus muuta oma kohustuste ajakava vastavalt teenustekaubanduse üldlepingule; |
| --- | --- |

iv)

vältida kavatsetud meetmete rakendamiskeeldude ja nn sillaklauslite kohaldamist kõigi turulepääsuga seotud kohustuste ja võrdse kohtlemisega seotud riiklike kohustuste suhtes ning tundlike sektorite suhtes, näiteks avalikud ja kultuuriteenused, riigihanked, 4. tarneviis, transport ja finantsteenused; tagada piisav paindlikkus selleks, et viia üldist majandushuvi pakkuvad teenused tagasi riikliku kontrolli alla; säilitada ELi ja liikmesriikide õigus muuta oma kohustuste ajakava vastavalt teenustekaubanduse üldlepingule;

| v) | võtta 1. tarneviisi alusel piiratud kohustusi, eelkõige digitaal- ja finantsteenuste ning maanteetranspordi valdkonnas, et vältida õiguslikku arbitraaži ja sotsiaalset dumpingut; võtta siiski kaugeleulatuvaid kohustusi ning tunnistada tungivat huvi satelliitsideteenuste, mereveoteenuste ja edasikindlustuse valdkonnas; tunnistada, et sellised kohustused saavad olla tulemuslikud ainult nõuetekohaselt reguleeritud keskkonnas; tagada ELi õiguse täielik järgimine välismaiste teenuseosutajate poolt ja selle jõustamine nende suhtes, kui ettevõtja osutab välisriigist ELi tarbijatele teenust, ning lisada sätted, mis tagavad tarbijatele kergesti kättesaadava õiguskaitse; teha ühtlasi kindlaks murekohad, millega puutuvad kokku tarbijad suhtlemisel kolmandates riikides asuvate teenuseosutajatega, anda tarbijatele juhiseid nende õiguse kohta saada sellistel juhtudel õiguskaitset ning pakkuda vajaduse korral välja konkreetsed meetmed; |
| --- | --- |

v)

võtta 1. tarneviisi alusel piiratud kohustusi, eelkõige digitaal- ja finantsteenuste ning maanteetranspordi valdkonnas, et vältida õiguslikku arbitraaži ja sotsiaalset dumpingut; võtta siiski kaugeleulatuvaid kohustusi ning tunnistada tungivat huvi satelliitsideteenuste, mereveoteenuste ja edasikindlustuse valdkonnas; tunnistada, et sellised kohustused saavad olla tulemuslikud ainult nõuetekohaselt reguleeritud keskkonnas; tagada ELi õiguse täielik järgimine välismaiste teenuseosutajate poolt ja selle jõustamine nende suhtes, kui ettevõtja osutab välisriigist ELi tarbijatele teenust, ning lisada sätted, mis tagavad tarbijatele kergesti kättesaadava õiguskaitse; teha ühtlasi kindlaks murekohad, millega puutuvad kokku tarbijad suhtlemisel kolmandates riikides asuvate teenuseosutajatega, anda tarbijatele juhiseid nende õiguse kohta saada sellistel juhtudel õiguskaitset ning pakkuda vajaduse korral välja konkreetsed meetmed;

| vi) | võtta 3. tarneviisi puhul ambitsioonikas lähenemisviis, püüdes kaotada kaubanduslikku kohalolekut ja tegevuskohta puudutavad kolmandate riikide tõkked, näiteks väliskapitali piirangud ja ühisettevõtluse nõuded, kuna see on väga tähtis 1. ja 4. tarneviisi kohaselt osutatavate teenuste kasvu suurendamiseks, säilitades samal ajal kogu ELi hõlmavad reservatsioonid praegusel tasemel; |
| --- | --- |

vi)

võtta 3. tarneviisi puhul ambitsioonikas lähenemisviis, püüdes kaotada kaubanduslikku kohalolekut ja tegevuskohta puudutavad kolmandate riikide tõkked, näiteks väliskapitali piirangud ja ühisettevõtluse nõuded, kuna see on väga tähtis 1. ja 4. tarneviisi kohaselt osutatavate teenuste kasvu suurendamiseks, säilitades samal ajal kogu ELi hõlmavad reservatsioonid praegusel tasemel;

| vii) | pidada meeles, et ELil on tungiv huvi kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide väljapoole toimuva liikuvuse vastu; hoiduda uute kohustuste võtmisest väljaspool teenustekaubanduse üldlepingut seoses ELi-suunalise liikuvusega, kuni teised osalised ei ole oma pakkumisi märkimisväärselt parandanud; kinnitada, et tööjõudu käsitlev klausel säilitab välisriikide teenuseosutajate juriidilise kohustuse järgida ELi ja liikmesriikide sotsiaal- ja tööõigusakte ning kollektiivlepinguid; võtta 4. tarneviisi puhul ambitsioonikad kohustused nendel juhtudel, mis on aluseks 3. tarneviisi kohustustele; säilitada suutlikkus viia lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide puhul läbi majanduslike vajaduste ja tööturu analüüs; |
| --- | --- |

vii)

pidada meeles, et ELil on tungiv huvi kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide väljapoole toimuva liikuvuse vastu; hoiduda uute kohustuste võtmisest väljaspool teenustekaubanduse üldlepingut seoses ELi-suunalise liikuvusega, kuni teised osalised ei ole oma pakkumisi märkimisväärselt parandanud; kinnitada, et tööjõudu käsitlev klausel säilitab välisriikide teenuseosutajate juriidilise kohustuse järgida ELi ja liikmesriikide sotsiaal- ja tööõigusakte ning kollektiivlepinguid; võtta 4. tarneviisi puhul ambitsioonikad kohustused nendel juhtudel, mis on aluseks 3. tarneviisi kohustustele; säilitada suutlikkus viia lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide puhul läbi majanduslike vajaduste ja tööturu analüüs;

| viii) | austada liikmesriikide suveräänset õigust valida, milliseid sektoreid väliskonkurentsile avada ja mil määral, kasutades piiranguid ja erandeid; vältida liikmesriikide survestamist, et nad seda õigust täielikult ei kasutaks; |
| --- | --- |

viii)

austada liikmesriikide suveräänset õigust valida, milliseid sektoreid väliskonkurentsile avada ja mil määral, kasutades piiranguid ja erandeid; vältida liikmesriikide survestamist, et nad seda õigust täielikult ei kasutaks;

| ix) | jätta kooskõlas artiklitega 14 ja 106 ning protokolliga nr 26 lepingu kohaldamisalast välja praegused ja tulevased üldhuviteenused ning üldist majandushuvi pakkuvad teenused (muu hulgas vesi, tervishoid, sotsiaalteenused, sotsiaalkindlustussüsteemid, haridus, jäätmekäitlus ja ühistransport); tagada, et ELi, riiklikele ja kohalikele ametiasutustele jääks avalike teenuste tellimise, korraldamise, rahastamise ja osutamisega seoses täielik õigus võtta kasutusele, võtta vastu, hoida alal või tühistada mis tahes meetmeid; teha selline erand sõltumata sellest, kuidas avalikke teenuseid osutatakse ja rahastatakse; tagada, et sotsiaalkindlustussüsteemid jäetakse lepingu kohaldamisalast välja; lükata tagasi ettepanek patsiendi liikuvust käsitleva lisa kohta, millele on vastu enamik teenustekaubanduse lepingu osalistest; pidada meeles, et ELi kodanike jaoks on väga tähtsal kohal kvaliteetsed avalikud teenused, mis aitavad saavutada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

ix)

jätta kooskõlas artiklitega 14 ja 106 ning protokolliga nr 26 lepingu kohaldamisalast välja praegused ja tulevased üldhuviteenused ning üldist majandushuvi pakkuvad teenused (muu hulgas vesi, tervishoid, sotsiaalteenused, sotsiaalkindlustussüsteemid, haridus, jäätmekäitlus ja ühistransport); tagada, et ELi, riiklikele ja kohalikele ametiasutustele jääks avalike teenuste tellimise, korraldamise, rahastamise ja osutamisega seoses täielik õigus võtta kasutusele, võtta vastu, hoida alal või tühistada mis tahes meetmeid; teha selline erand sõltumata sellest, kuidas avalikke teenuseid osutatakse ja rahastatakse; tagada, et sotsiaalkindlustussüsteemid jäetakse lepingu kohaldamisalast välja; lükata tagasi ettepanek patsiendi liikuvust käsitleva lisa kohta, millele on vastu enamik teenustekaubanduse lepingu osalistest; pidada meeles, et ELi kodanike jaoks on väga tähtsal kohal kvaliteetsed avalikud teenused, mis aitavad saavutada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| x) | avaldada vastuseisu ühe ja sama kohaliku omavalitsuse ettevõtete ristsubsideerimise piirangutele, kui need on rangemad ELi või siseriiklike õigusaktidega kehtestatud piirangutest; |
| --- | --- |

x)

avaldada vastuseisu ühe ja sama kohaliku omavalitsuse ettevõtete ristsubsideerimise piirangutele, kui need on rangemad ELi või siseriiklike õigusaktidega kehtestatud piirangutest;

| xi) | ilma et see piiraks teenustekaubanduse üldlepingu kohaldamist, püüda võtta kasutusele üheselt mõistetav nn kuldstandardi klausel, mida saaks lisada kõigisse kaubanduslepingutesse ning mis tagaks, et kommunaalettevõtete klauslit kohaldataks kõigi tarneviiside ja mis tahes teenuste suhtes, mida Euroopa, riiklikud või piirkondlikud ametiasutused peavad avalikeks teenusteks, igas sektoris ning teenuse monopoolsest seisundist olenemata; |
| --- | --- |

xi)

ilma et see piiraks teenustekaubanduse üldlepingu kohaldamist, püüda võtta kasutusele üheselt mõistetav nn kuldstandardi klausel, mida saaks lisada kõigisse kaubanduslepingutesse ning mis tagaks, et kommunaalettevõtete klauslit kohaldataks kõigi tarneviiside ja mis tahes teenuste suhtes, mida Euroopa, riiklikud või piirkondlikud ametiasutused peavad avalikeks teenusteks, igas sektoris ning teenuse monopoolsest seisundist olenemata;

| xii) | tagada kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4 ning UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga (2005) kogu lepingu suhtes kohaldatava horisontaalse ja õiguslikult siduva klausli abil, et osalistele jääb kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitse või edendamisega seoses õigus võtta vastu või hoida alal mis tahes meetmeid, olenemata kasutatavast tehnoloogiast või levitamisplatvormist nii internetis kui mujal; |
| --- | --- |

xii)

tagada kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4 ning UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga (2005) kogu lepingu suhtes kohaldatava horisontaalse ja õiguslikult siduva klausli abil, et osalistele jääb kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitse või edendamisega seoses õigus võtta vastu või hoida alal mis tahes meetmeid, olenemata kasutatavast tehnoloogiast või levitamisplatvormist nii internetis kui mujal;

| c) | seoses digitaalmajandust käsitlevate eeskirjadega:






  i) | tagada universaalse õigusega eraelu puutumatusele kooskõlas olevad piiriülesed andmevood; |
| --- | --- | --- |

c)

seoses digitaalmajandust käsitlevate eeskirjadega:

i)

tagada universaalse õigusega eraelu puutumatusele kooskõlas olevad piiriülesed andmevood;

| ii) | võtta ettevaatlik lähenemisviis andmekaitset ja eraelu puutumatuse kaitset käsitlevate peatükkide läbirääkimise suhtes; |
| --- | --- |

ii)

võtta ettevaatlik lähenemisviis andmekaitset ja eraelu puutumatuse kaitset käsitlevate peatükkide läbirääkimise suhtes;

| iii) | tunnistada, et andmekaitse ja õigus eraelu puutumatusele ei ole mitte kaubandustõkked, vaid põhiõigused, mida väärtustatakse nii Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 kui ka inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 12; tunnistada, et kõrgetasemeline usaldus on andmepõhise majanduse arendamisel esmatähtis; tagada selle põhiõiguse täielik järgimine, võttes nõuetekohaselt arvesse digitaalmajanduse viimaseid arenguid ning täites igakülgselt Euroopa Kohtu otsust programmi Safe Harbor kohtuasjas; lisada teenustekaubanduse üldlepingu XIV artiklil põhinev ulatuslik, üheselt mõistetav, horisontaalne, eraldiseisev ja õiguslikult siduv säte, mis jätab ELi praeguse ja tulevase isikuandmete kaitse õigusraamistiku lepingu kohaldamisalast täielikult välja ilma tingimuseta, et see peaks olema teenustekaubanduse lepingu muude osadega kooskõlas; kohaldada selliseid sätteid teenustekaubanduse lepingu kõigi muude lisade suhtes; toetada viivitamata ja ametlikult selliseid ettepanekuid teenustekaubanduse lepingu e-kaubandust käsitlevas lisas; toetada ettepanekuid, mille eesmärk on tagada kasutajate isikuandmete kaitse siseriiklike õigusraamistike kohaldamine mittediskrimineerival viisil; kohaldada e-kaubandust käsitlevas lisas sätestatud andmekaitsesätteid teenustekaubanduse lepingu kõigi teiste lisade, sealhulgas finantsteenuste lisade suhtes; |
| --- | --- |

iii)

tunnistada, et andmekaitse ja õigus eraelu puutumatusele ei ole mitte kaubandustõkked, vaid põhiõigused, mida väärtustatakse nii Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 kui ka inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 12; tunnistada, et kõrgetasemeline usaldus on andmepõhise majanduse arendamisel esmatähtis; tagada selle põhiõiguse täielik järgimine, võttes nõuetekohaselt arvesse digitaalmajanduse viimaseid arenguid ning täites igakülgselt Euroopa Kohtu otsust programmi Safe Harbor kohtuasjas; lisada teenustekaubanduse üldlepingu XIV artiklil põhinev ulatuslik, üheselt mõistetav, horisontaalne, eraldiseisev ja õiguslikult siduv säte, mis jätab ELi praeguse ja tulevase isikuandmete kaitse õigusraamistiku lepingu kohaldamisalast täielikult välja ilma tingimuseta, et see peaks olema teenustekaubanduse lepingu muude osadega kooskõlas; kohaldada selliseid sätteid teenustekaubanduse lepingu kõigi muude lisade suhtes; toetada viivitamata ja ametlikult selliseid ettepanekuid teenustekaubanduse lepingu e-kaubandust käsitlevas lisas; toetada ettepanekuid, mille eesmärk on tagada kasutajate isikuandmete kaitse siseriiklike õigusraamistike kohaldamine mittediskrimineerival viisil; kohaldada e-kaubandust käsitlevas lisas sätestatud andmekaitsesätteid teenustekaubanduse lepingu kõigi teiste lisade, sealhulgas finantsteenuste lisade suhtes;

| iv) | tagada Euroopa kodanike isikuandmete ülemaailmne voog täielikus vastavuses Euroopas kehtivate andmekaitse- ja andmeturbe-eeskirjadega; tagada, et kodanikele jääb kontroll oma andmete üle; lükata seetõttu tagasi andmevoogude suhtes kohaldatavad võimalikud üldnormid, mis ei viita vajadusele täita andmekaitsestandardite nõudeid; |
| --- | --- |

iv)

tagada Euroopa kodanike isikuandmete ülemaailmne voog täielikus vastavuses Euroopas kehtivate andmekaitse- ja andmeturbe-eeskirjadega; tagada, et kodanikele jääb kontroll oma andmete üle; lükata seetõttu tagasi andmevoogude suhtes kohaldatavad võimalikud üldnormid, mis ei viita vajadusele täita andmekaitsestandardite nõudeid;

| v) | avaldada viivitamata ja ametlikult vastuseisu USA ettepanekutele teabe liikumise kohta; |
| --- | --- |

v)

avaldada viivitamata ja ametlikult vastuseisu USA ettepanekutele teabe liikumise kohta;

| vi) | võtta seisukoht, et selgelt kindlaks määratud ja vastastikku kokkulepitud õigusraamistik tagab julgeolekuohtudele reageerimise vajaduse korral kiire teabevahetuse; tagada teenustekaubanduse üldlepingu XIVa artikli ülevõtmine teenustekaubanduse lepingu põhiteksti; tagada riiklike turbeklauslite tuginemine asjakohastele vajalikkuskriteeriumidele; lükata siiski kindlalt tagasi teenustekaubanduse üldlepingu XIVa artiklis sätestatud riikliku julgeolekuerandi kohaldamisala laiendus ning kõik kaudsed kokkulepped tehnoloogiate osas; avaldada viivitamata ja ametlikult vastuseisu sellistele ettepanekutele teenustekaubanduse lepingus; |
| --- | --- |

vi)

võtta seisukoht, et selgelt kindlaks määratud ja vastastikku kokkulepitud õigusraamistik tagab julgeolekuohtudele reageerimise vajaduse korral kiire teabevahetuse; tagada teenustekaubanduse üldlepingu XIVa artikli ülevõtmine teenustekaubanduse lepingu põhiteksti; tagada riiklike turbeklauslite tuginemine asjakohastele vajalikkuskriteeriumidele; lükata siiski kindlalt tagasi teenustekaubanduse üldlepingu XIVa artiklis sätestatud riikliku julgeolekuerandi kohaldamisala laiendus ning kõik kaudsed kokkulepped tehnoloogiate osas; avaldada viivitamata ja ametlikult vastuseisu sellistele ettepanekutele teenustekaubanduse lepingus;

| vii) | tunnistada, et digitaalne innovatsioon edendab majanduskasvu ja majanduse tootlikkust tervikuna; tunnistada, et andmevood on teenustemajanduse tähtis edasiviiv jõud, traditsiooniliste tootmisettevõtjate üleilmsete väärtusahelate oluline osa ning digitaalse ühtse turu arenemise hädavajalik eeldus; taotleda sellest tulenevalt andmete sundlokaliseerimisnõuete üldist keelustamist ning tagada, et teenustekaubanduse leping sisaldab tulevikukindlaid eeskirju ja ennetab digitaalmaailma killustumist; võtta seisukoht, et sundlokaliseerimisnõuded, st olukord, kus teenuste osutamise tingimusena sunnitakse teenuseosutajaid kasutama kohalikku taristut või looma kohalikku esindatust, takistavad välismaiste otseinvesteeringute tegemist või saamist osaliste poolt; püüda seepärast selliseid tavasid Euroopas ja väljaspool Euroopat võimalikult suures ulatuses piirata, kehtestades samal ajal vajalikud erandid, mis põhinevad avalikku huvi pakkuvatel õigustatud eesmärkidel, nagu tarbija- ja põhiõiguste kaitse; |
| --- | --- |

vii)

tunnistada, et digitaalne innovatsioon edendab majanduskasvu ja majanduse tootlikkust tervikuna; tunnistada, et andmevood on teenustemajanduse tähtis edasiviiv jõud, traditsiooniliste tootmisettevõtjate üleilmsete väärtusahelate oluline osa ning digitaalse ühtse turu arenemise hädavajalik eeldus; taotleda sellest tulenevalt andmete sundlokaliseerimisnõuete üldist keelustamist ning tagada, et teenustekaubanduse leping sisaldab tulevikukindlaid eeskirju ja ennetab digitaalmaailma killustumist; võtta seisukoht, et sundlokaliseerimisnõuded, st olukord, kus teenuste osutamise tingimusena sunnitakse teenuseosutajaid kasutama kohalikku taristut või looma kohalikku esindatust, takistavad välismaiste otseinvesteeringute tegemist või saamist osaliste poolt; püüda seepärast selliseid tavasid Euroopas ja väljaspool Euroopat võimalikult suures ulatuses piirata, kehtestades samal ajal vajalikud erandid, mis põhinevad avalikku huvi pakkuvatel õigustatud eesmärkidel, nagu tarbija- ja põhiõiguste kaitse;

| viii) | tagada lõpliku lepingu sätete vastavus praegustele ja tulevastele ELi tasandi õigusaktidele, muu hulgas määrusele, mis käsitleb Euroopa elektroonilise side ühtset turgu, andmekaitse üldmäärusele, eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevale direktiivile ning 16 meetmele, mis sisalduvad digitaalset ühtset turgu käsitlevas teatises; kaitsta võrgu neutraalsust ja avatud internetti; tagada, et isikuandmeid saab liidust väljapoole edastada vaid siis, kui järgitakse ELi andmekaitsealastes õigusaktides sisalduvaid kolmandatele riikidele andmete edastamist käsitlevaid sätteid; tagada eelkõige, et ELile jääb võimalus peatada isikuandmete edastamine EList kolmandatesse riikidesse, kus eeskirjad ei vasta ELi piisavuse standarditele, ettevõtjad ei kasuta alternatiivseid meetmeid, näiteks siduvaid ettevõtluseeskirju või standardseid lepingupunkte, ning ei kehti direktiivi 95/46/EÜ artikli 26 lõikes 1 sätestatud erandid; tõkestada asukohapõhist piiramist ja järgida interneti avatud juhtimistava põhimõtet; teha osalistega koostööd asjakohasel tasandil, et võetaks vastu piisavalt kõrged andmekaitsestandardid; |
| --- | --- |

viii)

tagada lõpliku lepingu sätete vastavus praegustele ja tulevastele ELi tasandi õigusaktidele, muu hulgas määrusele, mis käsitleb Euroopa elektroonilise side ühtset turgu, andmekaitse üldmäärusele, eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevale direktiivile ning 16 meetmele, mis sisalduvad digitaalset ühtset turgu käsitlevas teatises; kaitsta võrgu neutraalsust ja avatud internetti; tagada, et isikuandmeid saab liidust väljapoole edastada vaid siis, kui järgitakse ELi andmekaitsealastes õigusaktides sisalduvaid kolmandatele riikidele andmete edastamist käsitlevaid sätteid; tagada eelkõige, et ELile jääb võimalus peatada isikuandmete edastamine EList kolmandatesse riikidesse, kus eeskirjad ei vasta ELi piisavuse standarditele, ettevõtjad ei kasuta alternatiivseid meetmeid, näiteks siduvaid ettevõtluseeskirju või standardseid lepingupunkte, ning ei kehti direktiivi 95/46/EÜ artikli 26 lõikes 1 sätestatud erandid; tõkestada asukohapõhist piiramist ja järgida interneti avatud juhtimistava põhimõtet; teha osalistega koostööd asjakohasel tasandil, et võetaks vastu piisavalt kõrged andmekaitsestandardid;

| ix) | edendada eeskirjadel põhinevat konkurentsi telekommunikatsioonisektoris, mis toob kasu nii teenuseosutajatele kui ka tarbijatele; tegeleda telekommunikatsioonisektoris püsivate regulatiivsete ebakõladega, takistades osalistel väliskapitali piirangute määramist, kehtestades konkurentsi soodustavaid hulgituru juurdepääsu eeskirju turgu valitsevate operaatorite võrkudele, esitades selged ja mittediskrimineerivad litsentsimiseeskirjad, kindlustades ELi telekommunikatsiooniteenuste osutajatele tegeliku juurdepääsu eksporditurgude viimase etapi taristule, tagades seadusandjate sõltumatuse ja toetades kõiki võrgutüüpe hõlmavate telekommunikatsiooniteenuste laiaulatuslikku määratlemist; tagada, et kõigil ettevõtjatel on võrdsed võimalused ning ELi mittekuuluvate riikide oligopoolsetel turgudel tegutsevad ettevõtjad ei kasuta ära ELi turu killustatust; tagada, et teenustekaubanduse lepingu osalised austavad põhimõtet, mille kohaselt on teenuseosutajatele ja tarbijatele kindlustatud avatud ja mittediskrimineeriv juurdepääs internetile; tagada, et teenustekaubanduse lepingus osalevates riikides tegutsevatel ELi ettevõtjatel on telekommunikatsiooniteenuste osas õiglane ja sümmeetriline turulepääs, mida ei takista mittetariifsed ja piiritagused tõkked, sealhulgas regulatiivsed nõuded, standardite asümmeetria, tehnoloogilised nõuded või piirangud; |
| --- | --- |

ix)

edendada eeskirjadel põhinevat konkurentsi telekommunikatsioonisektoris, mis toob kasu nii teenuseosutajatele kui ka tarbijatele; tegeleda telekommunikatsioonisektoris püsivate regulatiivsete ebakõladega, takistades osalistel väliskapitali piirangute määramist, kehtestades konkurentsi soodustavaid hulgituru juurdepääsu eeskirju turgu valitsevate operaatorite võrkudele, esitades selged ja mittediskrimineerivad litsentsimiseeskirjad, kindlustades ELi telekommunikatsiooniteenuste osutajatele tegeliku juurdepääsu eksporditurgude viimase etapi taristule, tagades seadusandjate sõltumatuse ja toetades kõiki võrgutüüpe hõlmavate telekommunikatsiooniteenuste laiaulatuslikku määratlemist; tagada, et kõigil ettevõtjatel on võrdsed võimalused ning ELi mittekuuluvate riikide oligopoolsetel turgudel tegutsevad ettevõtjad ei kasuta ära ELi turu killustatust; tagada, et teenustekaubanduse lepingu osalised austavad põhimõtet, mille kohaselt on teenuseosutajatele ja tarbijatele kindlustatud avatud ja mittediskrimineeriv juurdepääs internetile; tagada, et teenustekaubanduse lepingus osalevates riikides tegutsevatel ELi ettevõtjatel on telekommunikatsiooniteenuste osas õiglane ja sümmeetriline turulepääs, mida ei takista mittetariifsed ja piiritagused tõkked, sealhulgas regulatiivsed nõuded, standardite asümmeetria, tehnoloogilised nõuded või piirangud;

| x) | toetada kindlalt rahvusvahelist mobiilside rändlusteenust käsitlevaid sätteid ning laiendada neid rahvusvahelistele kõnedele ja sõnumitele; pakkuda lähitulevikus rohkem avalikult kättesaadavat teavet jaehindade kohta ning toetada pikas perspektiivis piirangute kehtestamist, et hindu langetada; tagada, et teenustekaubanduse leping ei takista kahepoolsete lepingute sõlmimist selles valdkonnas; teha jõupingutusi tarbijate kaitseks veebis, eeskätt seoses soovimatute elektrooniliste kommertsteadaannetega; |
| --- | --- |

x)

toetada kindlalt rahvusvahelist mobiilside rändlusteenust käsitlevaid sätteid ning laiendada neid rahvusvahelistele kõnedele ja sõnumitele; pakkuda lähitulevikus rohkem avalikult kättesaadavat teavet jaehindade kohta ning toetada pikas perspektiivis piirangute kehtestamist, et hindu langetada; tagada, et teenustekaubanduse leping ei takista kahepoolsete lepingute sõlmimist selles valdkonnas; teha jõupingutusi tarbijate kaitseks veebis, eeskätt seoses soovimatute elektrooniliste kommertsteadaannetega;

| xi) | tagada tõhus koostöö digitaalmajanduse maksustamise valdkonnas, toetudes komisjoni hea maksuhaldustava platvormi tööle, ning tagada eelkõige seos maksustamise ja sektori äriühingute reaalse majandustegevuse vahel; |
| --- | --- |

xi)

tagada tõhus koostöö digitaalmajanduse maksustamise valdkonnas, toetudes komisjoni hea maksuhaldustava platvormi tööle, ning tagada eelkõige seos maksustamise ja sektori äriühingute reaalse majandustegevuse vahel;

| d) | seoses liikuvust käsitlevate eeskirjadega:






  i) | tagada, et miski ei takistaks ELi ja selle liikmesriike säilitamast, täiustamast ja kohaldamast töö- ja sotsiaaleeskirju, kollektiivlepinguid ning õigusakte, mis käsitlevad füüsiliste isikute pääsu ELi või liikmesriigi territooriumile või nende ajutist viibimist ELi või liikmesriigi territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, nagu muu hulgas territooriumile pääsu lubamine või territooriumile pääsu lubamise tingimused; tagada kooskõlas töötajate lähetamist käsitleva direktiiviga 96/71/EÜ vastuvõtva riigi miinimumtöötingimuste kohaldamine kõikide praegu ja tulevikus ELi sisenevate teenuseosutajate suhtes; tagada, et kõikidel Euroopasse tulevatel töötajatel on päritoluriigist olenemata samad töötaja õigused kui vastuvõtva riigi kodanikel ning et peetakse kinni võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõttest; tagada, et teenustekaubanduse lepingule allakirjutanud riigid ratifitseerivad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksa põhikonventsiooni ja rakendavad neid tulemuslikult; kutsuda kõiki osalisi üles ratifitseerima ja rakendama ILO peamisi standardeid ning edendama muid asjaomaseid ILO konventsioone ja ÜRO resolutsioone; tagada ELi ja liikmesriikide tööseaduste ning kollektiivlepingute järgimine ELi territooriumil; tugevdada rikkumiste ärahoidmiseks ELi järelevalve- ja jõustamismehhanismi; nõuda tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid oma tööinspektsioonide vahendeid; kiiresti koguda ja esitada üksikasjalik teave 4. tarneviisi alusel ELis praegu tegutsevate teenuseosutajate arvu ja liigi kohta, sealhulgas nende ELis viibimise aja kohta; kindlustada edaspidi märgatavalt tõhusam andmete piiriülene kättesaadavus ELis; lisada kaitseklausel, millega hoitakse ära see, et ettevõtjad saavad töövõitlusõigusest mööda hiilida või seda õõnestada, kasutades kollektiivlepingute läbirääkimiste ja töövaidluste ajal kolmandatest riikidest pärit töötajaid, ning võimaldada teenustekaubanduse lepingu osalistel kohaldada vajalikke kaitsemeetmeid juhul, kui avaldatakse survet riigi palgatasemele, ohustatakse kohalike töötajate õiguseid või muid kokkulepitud standardeid, kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingu X artiklis sätestatud piirangutega; nõuda tungivalt, et kõik lepinguosalised järgiksid OECD suuniseid hargmaistele ettevõtjatele; |
| --- | --- | --- |

d)

seoses liikuvust käsitlevate eeskirjadega:

i)

tagada, et miski ei takistaks ELi ja selle liikmesriike säilitamast, täiustamast ja kohaldamast töö- ja sotsiaaleeskirju, kollektiivlepinguid ning õigusakte, mis käsitlevad füüsiliste isikute pääsu ELi või liikmesriigi territooriumile või nende ajutist viibimist ELi või liikmesriigi territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, nagu muu hulgas territooriumile pääsu lubamine või territooriumile pääsu lubamise tingimused; tagada kooskõlas töötajate lähetamist käsitleva direktiiviga 96/71/EÜ vastuvõtva riigi miinimumtöötingimuste kohaldamine kõikide praegu ja tulevikus ELi sisenevate teenuseosutajate suhtes; tagada, et kõikidel Euroopasse tulevatel töötajatel on päritoluriigist olenemata samad töötaja õigused kui vastuvõtva riigi kodanikel ning et peetakse kinni võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõttest; tagada, et teenustekaubanduse lepingule allakirjutanud riigid ratifitseerivad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksa põhikonventsiooni ja rakendavad neid tulemuslikult; kutsuda kõiki osalisi üles ratifitseerima ja rakendama ILO peamisi standardeid ning edendama muid asjaomaseid ILO konventsioone ja ÜRO resolutsioone; tagada ELi ja liikmesriikide tööseaduste ning kollektiivlepingute järgimine ELi territooriumil; tugevdada rikkumiste ärahoidmiseks ELi järelevalve- ja jõustamismehhanismi; nõuda tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid oma tööinspektsioonide vahendeid; kiiresti koguda ja esitada üksikasjalik teave 4. tarneviisi alusel ELis praegu tegutsevate teenuseosutajate arvu ja liigi kohta, sealhulgas nende ELis viibimise aja kohta; kindlustada edaspidi märgatavalt tõhusam andmete piiriülene kättesaadavus ELis; lisada kaitseklausel, millega hoitakse ära see, et ettevõtjad saavad töövõitlusõigusest mööda hiilida või seda õõnestada, kasutades kollektiivlepingute läbirääkimiste ja töövaidluste ajal kolmandatest riikidest pärit töötajaid, ning võimaldada teenustekaubanduse lepingu osalistel kohaldada vajalikke kaitsemeetmeid juhul, kui avaldatakse survet riigi palgatasemele, ohustatakse kohalike töötajate õiguseid või muid kokkulepitud standardeid, kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingu X artiklis sätestatud piirangutega; nõuda tungivalt, et kõik lepinguosalised järgiksid OECD suuniseid hargmaistele ettevõtjatele;

| ii) | tuletada meelde, et 4. tarneviisi alusel võetud kohustusi tuleb kohaldada üksnes kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide (näiteks isikud, kellel on ülikooli või sellega võrdväärne magistrikraad või kes töötavad kõrgema astme juhtivatel ametikohtadel) liikumise suhtes, mis toimub sihtotstarbeliselt, piiratud ajavahemikus ning konkreetsete tingimuste kohaselt, mis on sätestatud selle riigi siseriiklikes õigusaktides, kus teenust osutatakse, ja neid siseriiklikke õigusakte järgivas lepingus; nõuda sellega seoses teenuste direktiivi (2006/123/EÜ) artikli 16 järgimist ja rakendamist; lükata tagasi teenustekaubanduse üldlepingus sätestatud 4. tarneviisi eeskirjade märkimisväärne muutmine ning kaaluda direktiivi 2014/66/EL (kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral) läbivaatamist; |
| --- | --- |

ii)

tuletada meelde, et 4. tarneviisi alusel võetud kohustusi tuleb kohaldada üksnes kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide (näiteks isikud, kellel on ülikooli või sellega võrdväärne magistrikraad või kes töötavad kõrgema astme juhtivatel ametikohtadel) liikumise suhtes, mis toimub sihtotstarbeliselt, piiratud ajavahemikus ning konkreetsete tingimuste kohaselt, mis on sätestatud selle riigi siseriiklikes õigusaktides, kus teenust osutatakse, ja neid siseriiklikke õigusakte järgivas lepingus; nõuda sellega seoses teenuste direktiivi (2006/123/EÜ) artikli 16 järgimist ja rakendamist; lükata tagasi teenustekaubanduse üldlepingus sätestatud 4. tarneviisi eeskirjade märkimisväärne muutmine ning kaaluda direktiivi 2014/66/EL (kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral) läbivaatamist;

| iii) | tunnistada, et 4. tarneviisi käsitlev lisa kujutab endast Euroopa tungivat huvi, arvestades, et ELi spetsialistid on saanud hea hariduse ja on liikuvad ning et uute äritegevuste toetamiseks peavad ELi ettevõtjad üha enam kasutama Euroopas välisspetsialistide erioskusi ja oma personali väljaspool Euroopat; tagada, et see liikuvus toob lisaks Euroopa ettevõtjatele kasu ka Euroopa töötajatele; |
| --- | --- |

iii)

tunnistada, et 4. tarneviisi käsitlev lisa kujutab endast Euroopa tungivat huvi, arvestades, et ELi spetsialistid on saanud hea hariduse ja on liikuvad ning et uute äritegevuste toetamiseks peavad ELi ettevõtjad üha enam kasutama Euroopas välisspetsialistide erioskusi ja oma personali väljaspool Euroopat; tagada, et see liikuvus toob lisaks Euroopa ettevõtjatele kasu ka Euroopa töötajatele;

| iv) | avaldada vastuseisu viisasid ja muid sisenemisprotseduure käsitlevatele sätetele, välja arvatud need, mis on suunatud läbipaistvuse suurendamisele ning haldusmenetluste tõhustamisele; tagada, et teenustekaubanduse lepingut ei kohaldata meetmete suhtes, mis mõjutavad osalise tööturule pääseda soovivaid füüsilisi isikuid, samuti kodakondsust või alalist elu- või töökohta puudutavate meetmete suhtes; kehtestada piisavad kaitsemeetmed, mis tagavad ajutiste teenuseosutajate naasmise päritoluriiki; |
| --- | --- |

iv)

avaldada vastuseisu viisasid ja muid sisenemisprotseduure käsitlevatele sätetele, välja arvatud need, mis on suunatud läbipaistvuse suurendamisele ning haldusmenetluste tõhustamisele; tagada, et teenustekaubanduse lepingut ei kohaldata meetmete suhtes, mis mõjutavad osalise tööturule pääseda soovivaid füüsilisi isikuid, samuti kodakondsust või alalist elu- või töökohta puudutavate meetmete suhtes; kehtestada piisavad kaitsemeetmed, mis tagavad ajutiste teenuseosutajate naasmise päritoluriiki;

| v) | taotleda kutseteenuste osutamise eeltingimusena kaubanduslikku kohalolu või residendistaatuse omamist eeldava nõude horisontaalset keelustamist; piirata kutseteenuseid käsitleva lisa kohaldamisala iga osalise võetavate kohustuste loendiga; |
| --- | --- |

v)

taotleda kutseteenuste osutamise eeltingimusena kaubanduslikku kohalolu või residendistaatuse omamist eeldava nõude horisontaalset keelustamist; piirata kutseteenuseid käsitleva lisa kohaldamisala iga osalise võetavate kohustuste loendiga;

| vi) | püüda luua raamistik koolituse, kõrgharidusastmete ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks, eeskätt arhitektuuri, raamatupidamise ja õigusvaldkonna sektorites, tagades samal ajal teenuste osutaja pädevuse ja seega osutatavate teenuste kvaliteedi kooskõlas ELi kutsekvalifikatsioonide direktiividega ning vältides ülikoolikraadide automaatset ja kvantitatiivset tunnustamist; |
| --- | --- |

vi)

püüda luua raamistik koolituse, kõrgharidusastmete ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks, eeskätt arhitektuuri, raamatupidamise ja õigusvaldkonna sektorites, tagades samal ajal teenuste osutaja pädevuse ja seega osutatavate teenuste kvaliteedi kooskõlas ELi kutsekvalifikatsioonide direktiividega ning vältides ülikoolikraadide automaatset ja kvantitatiivset tunnustamist;

| vii) | nõuda 4. tarneviisi käsitlevas lisas esitatud töötajate mõiste selget määratlemist; |
| --- | --- |

vii)

nõuda 4. tarneviisi käsitlevas lisas esitatud töötajate mõiste selget määratlemist;

| e) | seoses finantsteenuseid käsitlevate eeskirjadega:






  i) | saavutada leping, mis sisaldab ambitsioonikat, kuid siiski tasakaalustatud lisa, mis hõlmab igat liiki, finantsteenuste, eelkõige pangandus ja kindlustusteenuste osutamist, mis läheb teenustekaubanduse üldlepingu finantsteenuseid käsitlevast lisast kaugemale ning mis edendab pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega; püüelda finantssüsteemi stabiilsuse ja üksikute finantsasutuste tugevdamise poole, tagades täieliku kooskõla kriisijärgse õiguskeskkonnaga ning õiglase konkurentsi finantsteenuste osutajate vahel; saavutada leping, mis rangematele nõuetele suunatud finantseeskirjade ühtlustamise ning finantsteenuste laiema valiku kaudu pakub Euroopa tarbijatele väärtust ja kaitset; seada eesmärgiks tarbijate asjakohane kaitse, sealhulgas andmekaitse ja õigus eraelu puutumatusele, samuti arusaadava ja täpse teabe esitamine, mis on teabe asümmeetria vähendamiseks hädavajalik; |
| --- | --- | --- |

e)

seoses finantsteenuseid käsitlevate eeskirjadega:

i)

saavutada leping, mis sisaldab ambitsioonikat, kuid siiski tasakaalustatud lisa, mis hõlmab igat liiki, finantsteenuste, eelkõige pangandus ja kindlustusteenuste osutamist, mis läheb teenustekaubanduse üldlepingu finantsteenuseid käsitlevast lisast kaugemale ning mis edendab pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega; püüelda finantssüsteemi stabiilsuse ja üksikute finantsasutuste tugevdamise poole, tagades täieliku kooskõla kriisijärgse õiguskeskkonnaga ning õiglase konkurentsi finantsteenuste osutajate vahel; saavutada leping, mis rangematele nõuetele suunatud finantseeskirjade ühtlustamise ning finantsteenuste laiema valiku kaudu pakub Euroopa tarbijatele väärtust ja kaitset; seada eesmärgiks tarbijate asjakohane kaitse, sealhulgas andmekaitse ja õigus eraelu puutumatusele, samuti arusaadava ja täpse teabe esitamine, mis on teabe asümmeetria vähendamiseks hädavajalik;

| ii) | kohustada teenustekaubanduse lepingu osalisi rakendama ja kohaldama finantssektori reguleerimise ja järelevalve suhtes kohaldatavaid rahvusvahelisi standardeid, näiteks neid, mida toetavad G20, Baseli pangajärelevalve komitee, finantsstabiilsuse nõukogu, Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon ning Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon; võtta meetmeid selle tagamiseks, et WTO finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe peamised osad võetakse üle teenustekaubanduse lepingusse, parandades ühtlasi käsitusleppe sõnastust, et viia see vastavusse ELi praeguste täpsete poliitiliste seisukohtadega nendes valdkondades; tagada, et teenustekaubanduse leping aitab leevendada topeltmaksustamist ning mitte mingil juhul ei soodusta ega tekita lünki, mis võimaldavad maksupettust, maksude maksmisest kõrvalehoidumist, agressiivset maksuplaneerimist või rahapesu; püüelda selle poole, et riigid, kellel praegu ei ole ELiga kahepoolseid kaubanduskokkuleppeid, näiteks Austraalia, Uus-Meremaa, Hongkong ja Taiwan, kellel on väga piiratud kohustused WTO tasandil, näiteks Tšiili ja Türgi, või kellel on väga piiratud kahepoolsed kohustused finantsteenuste vallas, näiteks Mehhiko, võtaksid põhjalikumad kohustused, eelkõige turulepääsu küsimuses; |
| --- | --- |

ii)

kohustada teenustekaubanduse lepingu osalisi rakendama ja kohaldama finantssektori reguleerimise ja järelevalve suhtes kohaldatavaid rahvusvahelisi standardeid, näiteks neid, mida toetavad G20, Baseli pangajärelevalve komitee, finantsstabiilsuse nõukogu, Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon ning Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon; võtta meetmeid selle tagamiseks, et WTO finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe peamised osad võetakse üle teenustekaubanduse lepingusse, parandades ühtlasi käsitusleppe sõnastust, et viia see vastavusse ELi praeguste täpsete poliitiliste seisukohtadega nendes valdkondades; tagada, et teenustekaubanduse leping aitab leevendada topeltmaksustamist ning mitte mingil juhul ei soodusta ega tekita lünki, mis võimaldavad maksupettust, maksude maksmisest kõrvalehoidumist, agressiivset maksuplaneerimist või rahapesu; püüelda selle poole, et riigid, kellel praegu ei ole ELiga kahepoolseid kaubanduskokkuleppeid, näiteks Austraalia, Uus-Meremaa, Hongkong ja Taiwan, kellel on väga piiratud kohustused WTO tasandil, näiteks Tšiili ja Türgi, või kellel on väga piiratud kahepoolsed kohustused finantsteenuste vallas, näiteks Mehhiko, võtaksid põhjalikumad kohustused, eelkõige turulepääsu küsimuses;

| iii) | lisada teenustekaubanduse lepingusse ettevaatuserand, tuginedes ELi-Kanada laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus sisalduvale erandile, millega jäetakse osalisele suveräänne õigus kalduda oma kaubanduskohustustest kõrvale ning võtta vastu meetmeid, mida ta peab ettevaatuse ja järelevalvega seotud põhjustel vajalikuks oma finants- ja pangandussektori reguleerimiseks, et tagada osalise finantssüsteemi stabiilsus ja terviklikkus; |
| --- | --- |

iii)

lisada teenustekaubanduse lepingusse ettevaatuserand, tuginedes ELi-Kanada laiaulatuslikus majandus- ja kaubanduslepingus sisalduvale erandile, millega jäetakse osalisele suveräänne õigus kalduda oma kaubanduskohustustest kõrvale ning võtta vastu meetmeid, mida ta peab ettevaatuse ja järelevalvega seotud põhjustel vajalikuks oma finants- ja pangandussektori reguleerimiseks, et tagada osalise finantssüsteemi stabiilsus ja terviklikkus;

| iv) | tagada, et finantsteenuste valdkonnas ei võeta uusi kohustusi, mis võiksid seada ohtu ELi finantseeskirjad, sundides ELi loobuma oma finantssektori tugevdatud õigusraamistikust või takistades ELi kasutamast õigust piirata ülemääraste riskide võtmist finantsasutuste poolt; tagada, et miski selles lepingus ei piira ELi reguleerivate asutuste võimalusi olemasolevate või uute finantstoodete jaoks luba anda või sellest keelduda kooskõlas ELi õigusraamistikuga; |
| --- | --- |

iv)

tagada, et finantsteenuste valdkonnas ei võeta uusi kohustusi, mis võiksid seada ohtu ELi finantseeskirjad, sundides ELi loobuma oma finantssektori tugevdatud õigusraamistikust või takistades ELi kasutamast õigust piirata ülemääraste riskide võtmist finantsasutuste poolt; tagada, et miski selles lepingus ei piira ELi reguleerivate asutuste võimalusi olemasolevate või uute finantstoodete jaoks luba anda või sellest keelduda kooskõlas ELi õigusraamistikuga;

| v) | rõhutades samal ajal vajadust suurendada ülemaailmset juurdepääsu finantsteenustele, kuna need on tähtsad majanduskasvu ja majanduse jaoks, arvata piiriülesed finantsteenused, sealhulgas portfelli valitsemine, ELi kohustustest välja, kuni finantseeskirjad on kõrgeimal tasandil ühtsed, välja arvatud äärmiselt piiratud ja nõuetekohaselt õigustatud juhtumid, nagu ettevõtjatevaheliselt osutatavad edasikindlustusteenused; olla eelkõige seisukohal, et selged ja usaldusväärsed eeskirjad ja menetlused, millega antakse kolmandates riikides asutatud äriühingutele luba selliste teenuste osutamiseks ELis, ning vajaduse korral ELi selgesõnaline kinnitus selle kohta, et nende äriühingute päritoluriigi rakendatav regulatiivne ja järelevalveraamistik on tunnistatud ELi raamistikuga samaväärseks, on keskse tähtsusega tagamaks, et liidus saaksid tegutseda üksnes järelevalve all olevad üksused ning et Euroopa ja välisettevõtjate vahel saavutatakse sõltumata nende kohtualluvusest võrdsed tingimused; võtta lisaks teenustekaubanduse lepingule viivitamata meetmeid, et piirata erinevusi viisides, kuidas riigid praegu tunnustavad teiste kohtualluvuste regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust, mis põhjustab praegu globaalse finantsteenuste turu killustatust, jõudes ühisele arusaamisele, et samaväärsuse otsus tuleks teha pärast läbipaistvat hindamist, kas kõigi kohtualluvuste eeskirjadega järgitakse samu eesmärke, ning mõistes, et kuigi sellisele otsusele peaksid eelnema varajased ja sagedased kahepoolsed dialoogid, võib see olla ühepoolne, kui vastastikune tunnustamine ei ole võimalik; |
| --- | --- |

v)

rõhutades samal ajal vajadust suurendada ülemaailmset juurdepääsu finantsteenustele, kuna need on tähtsad majanduskasvu ja majanduse jaoks, arvata piiriülesed finantsteenused, sealhulgas portfelli valitsemine, ELi kohustustest välja, kuni finantseeskirjad on kõrgeimal tasandil ühtsed, välja arvatud äärmiselt piiratud ja nõuetekohaselt õigustatud juhtumid, nagu ettevõtjatevaheliselt osutatavad edasikindlustusteenused; olla eelkõige seisukohal, et selged ja usaldusväärsed eeskirjad ja menetlused, millega antakse kolmandates riikides asutatud äriühingutele luba selliste teenuste osutamiseks ELis, ning vajaduse korral ELi selgesõnaline kinnitus selle kohta, et nende äriühingute päritoluriigi rakendatav regulatiivne ja järelevalveraamistik on tunnistatud ELi raamistikuga samaväärseks, on keskse tähtsusega tagamaks, et liidus saaksid tegutseda üksnes järelevalve all olevad üksused ning et Euroopa ja välisettevõtjate vahel saavutatakse sõltumata nende kohtualluvusest võrdsed tingimused; võtta lisaks teenustekaubanduse lepingule viivitamata meetmeid, et piirata erinevusi viisides, kuidas riigid praegu tunnustavad teiste kohtualluvuste regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust, mis põhjustab praegu globaalse finantsteenuste turu killustatust, jõudes ühisele arusaamisele, et samaväärsuse otsus tuleks teha pärast läbipaistvat hindamist, kas kõigi kohtualluvuste eeskirjadega järgitakse samu eesmärke, ning mõistes, et kuigi sellisele otsusele peaksid eelnema varajased ja sagedased kahepoolsed dialoogid, võib see olla ühepoolne, kui vastastikune tunnustamine ei ole võimalik;

| vi) | nõuda põhjalikku sõltumatut mõju eelhinnangut, et hinnata teenustekaubanduse lepingu alusel toimuva finantsvaldkonna edasise liberaliseerimise majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

vi)

nõuda põhjalikku sõltumatut mõju eelhinnangut, et hinnata teenustekaubanduse lepingu alusel toimuva finantsvaldkonna edasise liberaliseerimise majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi;

| vii) | tunnistada, et finantskriisile järgnenud uuesti reguleerivad meetmed ei ole veel möödas, sealhulgas nõuded, mis käsitlevad teatavaid õiguslikke vorme, tükeldamisi (nt panga eri tegevusvaldkondade üksteisest eraldamine), äritegevuse muutumist või vähendamist; |
| --- | --- |

vii)

tunnistada, et finantskriisile järgnenud uuesti reguleerivad meetmed ei ole veel möödas, sealhulgas nõuded, mis käsitlevad teatavaid õiguslikke vorme, tükeldamisi (nt panga eri tegevusvaldkondade üksteisest eraldamine), äritegevuse muutumist või vähendamist;

| f) | seoses logistikat käsitlevate eeskirjadega:






  i) | püüda saavutada transpordisektoris kaugeleulatuv, kuid tasakaalustatud tulemus, mis on ülemaailmsete väärtusahelate säästva arengu seisukohast kriitilise tähtsusega; suurendada transporditeenuste kiirust, usaldusväärsust, turvalisust ja koostalitlusvõimet, millest saavad kasu ärikliendid ning eratarbijad ja töötajad; tagada kooskõla ELi kliimapoliitikaga; pidada meeles transpordi- ja kättetoimetamisteenuste tähtsust Euroopa majandusele ja tööhõivele, arvestades, et Euroopa laevaomanikud kontrollivad 40 % maailma kaubalaevastikust, lennundussektor annab tööd enam kui viiele miljonile inimesele, Euroopa raudteetööstus moodustab üle poole kogu maailma raudteeseadmete tootmisest ja raudteeveoteenustest ning maanteetransport on ELi logistika jaoks jätkuvalt oluline; tunnistada seepärast transporditeenuste potentsiaali töötuse taseme vähendamiseks Euroopas; tagada, et läbirääkimisel peetakse silmas transpordisektori kiiret arengut ja ühistarbimise transpordiliikide kasvavat tähtsust eurooplaste igapäevaelus; nõuda, et välisettevõtjad järgiksid ELi territooriumil transpordi- või kättetoimetamisteenuseid pakkudes täiel määral ELis kehtivaid regulatiivseid standardeid; |
| --- | --- | --- |

f)

seoses logistikat käsitlevate eeskirjadega:

i)

püüda saavutada transpordisektoris kaugeleulatuv, kuid tasakaalustatud tulemus, mis on ülemaailmsete väärtusahelate säästva arengu seisukohast kriitilise tähtsusega; suurendada transporditeenuste kiirust, usaldusväärsust, turvalisust ja koostalitlusvõimet, millest saavad kasu ärikliendid ning eratarbijad ja töötajad; tagada kooskõla ELi kliimapoliitikaga; pidada meeles transpordi- ja kättetoimetamisteenuste tähtsust Euroopa majandusele ja tööhõivele, arvestades, et Euroopa laevaomanikud kontrollivad 40 % maailma kaubalaevastikust, lennundussektor annab tööd enam kui viiele miljonile inimesele, Euroopa raudteetööstus moodustab üle poole kogu maailma raudteeseadmete tootmisest ja raudteeveoteenustest ning maanteetransport on ELi logistika jaoks jätkuvalt oluline; tunnistada seepärast transporditeenuste potentsiaali töötuse taseme vähendamiseks Euroopas; tagada, et läbirääkimisel peetakse silmas transpordisektori kiiret arengut ja ühistarbimise transpordiliikide kasvavat tähtsust eurooplaste igapäevaelus; nõuda, et välisettevõtjad järgiksid ELi territooriumil transpordi- või kättetoimetamisteenuseid pakkudes täiel määral ELis kehtivaid regulatiivseid standardeid;

| ii) | taotleda välisturgudele juurdepääsu suurendamist ja konkurentsivastaste reguleerivate tavade vähendamist, pidades eriti silmas tavu, mis on keskkonnale kahjulikud ja vähendavad transporditeenuste tõhusust, ning ELi mittekuuluvate riikide kehtestatud piiranguid välisomandi suhtes, kindlustades juriidiliselt riigiasutustele õiguse transporti reguleerida ja vastutada ühistranspordi tagamise eest; tegeleda kabotaažisektoris kehtivate piirangutega ja vältida vedajate veoseta naasmist vastuvõtvast riigist, eeskätt mere- ja lennutransporti käsitlevates lisades; |
| --- | --- |

ii)

taotleda välisturgudele juurdepääsu suurendamist ja konkurentsivastaste reguleerivate tavade vähendamist, pidades eriti silmas tavu, mis on keskkonnale kahjulikud ja vähendavad transporditeenuste tõhusust, ning ELi mittekuuluvate riikide kehtestatud piiranguid välisomandi suhtes, kindlustades juriidiliselt riigiasutustele õiguse transporti reguleerida ja vastutada ühistranspordi tagamise eest; tegeleda kabotaažisektoris kehtivate piirangutega ja vältida vedajate veoseta naasmist vastuvõtvast riigist, eeskätt mere- ja lennutransporti käsitlevates lisades;

| iii) | esitada sätted, mille eesmärk on tugevdada reisijate õigusi, eriti lennutransporti käsitlevas lisas ning ka seoses kõigi transpordivahenditega, et leping oleks kasulik ka tarbijatele; |
| --- | --- |

iii)

esitada sätted, mille eesmärk on tugevdada reisijate õigusi, eriti lennutransporti käsitlevas lisas ning ka seoses kõigi transpordivahenditega, et leping oleks kasulik ka tarbijatele;

| iv) | säilitada liikmesriikide õigused seoses kehtivate või tulevaste siseriiklike õigusnormidega ning kahe- või mitmepoolsete maanteetranspordilepingutega, mis sisaldavad transiidiloa nõudeid; arvata maanteetransporti käsitleva lisa kohaldamisalast välja sätted, mis hõlbustavad kutseliste juhtide riiki sisenemist ja seal viibimist; lükata tagasi kõik taotlused 4. tarneviisi kohustuste võtmiseks maanteetranspordi sektoris; |
| --- | --- |

iv)

säilitada liikmesriikide õigused seoses kehtivate või tulevaste siseriiklike õigusnormidega ning kahe- või mitmepoolsete maanteetranspordilepingutega, mis sisaldavad transiidiloa nõudeid; arvata maanteetransporti käsitleva lisa kohaldamisalast välja sätted, mis hõlbustavad kutseliste juhtide riiki sisenemist ja seal viibimist; lükata tagasi kõik taotlused 4. tarneviisi kohustuste võtmiseks maanteetranspordi sektoris;

| v) | tagada kooskõla rahvusvaheliste standarditega, näiteks nendega, mille on kinnitanud Rahvusvaheline Mereorganisatsioon ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon, ning pidada neid miinimumnõueteks ja seista vastu nende rahvusvaheliste määrade langetamisele; võtta pikaajaliseks eesmärgiks siduvad rahvusvahelise kaubanduse eeskirjad mere- ja lennutranspordi valdkonnas; tagada logistikat ja transporti käsitlevate ILO konventsioonide, näiteks meretöönormide konventsiooni kohaldamine; rõhutada, et ELi ja liikmesriikide õigusaktidega tagatakse töötajatele kasu, mis hõlmab muu hulgas ohutust ja turvalisust, tarbijaid ja keskkonda; rõhutada, et kõik – nii välismaised kui ka kohalikud – teenuseosutajad peavad ELis neid õigusakte järgima; tunnistada, et teenuste kvaliteet on lahutamatult seotud tööhõive kvaliteedi ja kehtiva õigusraamistikuga; |
| --- | --- |

v)

tagada kooskõla rahvusvaheliste standarditega, näiteks nendega, mille on kinnitanud Rahvusvaheline Mereorganisatsioon ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon, ning pidada neid miinimumnõueteks ja seista vastu nende rahvusvaheliste määrade langetamisele; võtta pikaajaliseks eesmärgiks siduvad rahvusvahelise kaubanduse eeskirjad mere- ja lennutranspordi valdkonnas; tagada logistikat ja transporti käsitlevate ILO konventsioonide, näiteks meretöönormide konventsiooni kohaldamine; rõhutada, et ELi ja liikmesriikide õigusaktidega tagatakse töötajatele kasu, mis hõlmab muu hulgas ohutust ja turvalisust, tarbijaid ja keskkonda; rõhutada, et kõik – nii välismaised kui ka kohalikud – teenuseosutajad peavad ELis neid õigusakte järgima; tunnistada, et teenuste kvaliteet on lahutamatult seotud tööhõive kvaliteedi ja kehtiva õigusraamistikuga;

| vi) | püüelda selle poole, et konkureeriva postisektori liberaliseerimine, millest sõltub teenuste ja digitaalmajanduse edasine areng, ning universaalsete postiteenuste kaitse, mis on keskse tähtsusega majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel, oleks õiges tasakaalus; sellest tulenevalt vältida konkurentsivastast ristsubsideerimist ja parandada juurdepääsu ELi mittekuuluvate riikide turgudele, tagades seejuures iga osalise kindlaks määratud üldiste teenusekohustuste täitmise; |
| --- | --- |

vi)

püüelda selle poole, et konkureeriva postisektori liberaliseerimine, millest sõltub teenuste ja digitaalmajanduse edasine areng, ning universaalsete postiteenuste kaitse, mis on keskse tähtsusega majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel, oleks õiges tasakaalus; sellest tulenevalt vältida konkurentsivastast ristsubsideerimist ja parandada juurdepääsu ELi mittekuuluvate riikide turgudele, tagades seejuures iga osalise kindlaks määratud üldiste teenusekohustuste täitmise;

| vii) | tuletada meelde meretranspordi tähtsat rolli maailmamajanduses, seda nii sektorina kui ka rahvusvahelise kaubanduse edendajana; võtta eesmärgiks kindlate kohustustega selge tekst selle kohta, et rahvusvahelistele mereveoteenustele oleks tagatud juurdepääs nii sadamatele kui ka turgudele ning võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

vii)

tuletada meelde meretranspordi tähtsat rolli maailmamajanduses, seda nii sektorina kui ka rahvusvahelise kaubanduse edendajana; võtta eesmärgiks kindlate kohustustega selge tekst selle kohta, et rahvusvahelistele mereveoteenustele oleks tagatud juurdepääs nii sadamatele kui ka turgudele ning võrdne kohtlemine;

| g) | seoses siseriiklikku reguleerimist ja läbipaistvust käsitlevate eeskirjadega:






  i) | tagada juriidiliselt Euroopa, riiklike ja kohalike asutuste õigus reguleerida avalikes huvides, kitsendamata seejuures teenustekaubanduse üldlepingus seatud piiranguid ja nõudmata vajalikkuse analüüsi; tagada, et lisade sätted ei kitsenda teenustekaubanduse üldlepingu VI artiklis või ELi õiguses sisalduvaid põhimõtteid; |
| --- | --- | --- |

g)

seoses siseriiklikku reguleerimist ja läbipaistvust käsitlevate eeskirjadega:

i)

tagada juriidiliselt Euroopa, riiklike ja kohalike asutuste õigus reguleerida avalikes huvides, kitsendamata seejuures teenustekaubanduse üldlepingus seatud piiranguid ja nõudmata vajalikkuse analüüsi; tagada, et lisade sätted ei kitsenda teenustekaubanduse üldlepingu VI artiklis või ELi õiguses sisalduvaid põhimõtteid;

| ii) | tunnustada seda, et läbirääkimiste osalised järgivad õigusriigi põhimõtteid ja neil on sõltumatud kohtusüsteemid, milles on ette nähtud õiguskaitsevahendid investorite ja kodanike õiguste tagamiseks; |
| --- | --- |

ii)

tunnustada seda, et läbirääkimiste osalised järgivad õigusriigi põhimõtteid ja neil on sõltumatud kohtusüsteemid, milles on ette nähtud õiguskaitsevahendid investorite ja kodanike õiguste tagamiseks;

| iii) | toetada häid valitsemistavasid ja läbipaistvust ning edendada haldusmenetluste, reguleerivate ja õigusloome protsesside häid tavasid, stimuleerides selliste meetmete laialdast kasutuselevõttu, mis tugevdavad otsuste langetajate sõltumatust, suurendavad otsuste läbipaistvust ja demokraatlikku vastutust ning vähendavad bürokraatiat; rõhutada, et tarbijakaitse, tervishoid, keskkonnakaitse ja ohutus ning töötaja õigused peavad olema regulatiivsete püüdluste keskmes; tagada, et võimalikud muudatused ELi regulatiivse kaitse küsimuses võivad üksnes selle taset tõsta, mitte kunagi aga alandada; |
| --- | --- |

iii)

toetada häid valitsemistavasid ja läbipaistvust ning edendada haldusmenetluste, reguleerivate ja õigusloome protsesside häid tavasid, stimuleerides selliste meetmete laialdast kasutuselevõttu, mis tugevdavad otsuste langetajate sõltumatust, suurendavad otsuste läbipaistvust ja demokraatlikku vastutust ning vähendavad bürokraatiat; rõhutada, et tarbijakaitse, tervishoid, keskkonnakaitse ja ohutus ning töötaja õigused peavad olema regulatiivsete püüdluste keskmes; tagada, et võimalikud muudatused ELi regulatiivse kaitse küsimuses võivad üksnes selle taset tõsta, mitte kunagi aga alandada;

| iv) | tagada universaalteenusega kindlustatus, nii et näiteks äärepoolsete piirkondade, piirialade, mägialade või saarte elanikud saaksid samasugust standardteenust ega peaks maksma rohkem kui linnapiirkondade elanikud; |
| --- | --- |

iv)

tagada universaalteenusega kindlustatus, nii et näiteks äärepoolsete piirkondade, piirialade, mägialade või saarte elanikud saaksid samasugust standardteenust ega peaks maksma rohkem kui linnapiirkondade elanikud;

| v) | tunnistada, et teenustekaubanduse üldlepingu sätetele vastavalt peaks siseriiklikku reguleerimist käsitlev lisa tagama, et osalised ei saaks rakendada varjatud kaubandustõkkeid ja määrata välisettevõtjatele tarbetut koormust, eeskätt siis, kui ettevõtjad taotlevad erinevat liiki lube; tagada, et siseriikliku reguleerimisega täidetakse jätkuvalt avalikku huvi pakkuvate poliitikavaldkondade eesmärke; |
| --- | --- |

v)

tunnistada, et teenustekaubanduse üldlepingu sätetele vastavalt peaks siseriiklikku reguleerimist käsitlev lisa tagama, et osalised ei saaks rakendada varjatud kaubandustõkkeid ja määrata välisettevõtjatele tarbetut koormust, eeskätt siis, kui ettevõtjad taotlevad erinevat liiki lube; tagada, et siseriikliku reguleerimisega täidetakse jätkuvalt avalikku huvi pakkuvate poliitikavaldkondade eesmärke;

| vi) | tagada, et kokkulepitud eeskirju kohaldatakse üksnes kaubandusega seotud meetmete suhtes, näiteks kvalifikatsioonide ning litsentsimise nõuete ja menetluskorra puhul, ning üksnes sektorites, kus osaline on võtnud kohustusi; |
| --- | --- |

vi)

tagada, et kokkulepitud eeskirju kohaldatakse üksnes kaubandusega seotud meetmete suhtes, näiteks kvalifikatsioonide ning litsentsimise nõuete ja menetluskorra puhul, ning üksnes sektorites, kus osaline on võtnud kohustusi;

| vii) | taotleda õiguslikku hinnangut ja avaldada see enne, kui Euroopa Parlamendis toimub hääletus lõpliku lepingu üle, eesmärgiga hinnata põhjalikult siseriiklikku reguleerimist ja läbipaistvust käsitlevat kahte lisa, lähtudes ELi õigusest, ning teha kindlaks, kas nendes lisades sätestatud õiguslikke kohustusi juba ELis täidetakse; |
| --- | --- |

vii)

taotleda õiguslikku hinnangut ja avaldada see enne, kui Euroopa Parlamendis toimub hääletus lõpliku lepingu üle, eesmärgiga hinnata põhjalikult siseriiklikku reguleerimist ja läbipaistvust käsitlevat kahte lisa, lähtudes ELi õigusest, ning teha kindlaks, kas nendes lisades sätestatud õiguslikke kohustusi juba ELis täidetakse;

| viii) | määratleda selgelt läbipaistvuse ja objektiivsuse seadusandlikud põhimõtted, tagamaks, et neist kontseptsioonidest ei saaks üldnormid; |
| --- | --- |

viii)

määratleda selgelt läbipaistvuse ja objektiivsuse seadusandlikud põhimõtted, tagamaks, et neist kontseptsioonidest ei saaks üldnormid;

| ix) | teha kaubandusega seotud eeskirju ja nende haldamist, sealhulgas föderaaltasandist madalamal tasandil kohaldatavaid eeskirju käsitlev teave veebis avalikult kättesaadavaks; seada rõhuasetus litsentsimist ja lubade andmist reguleerivatele eeskirjadele; teha konkreetseid jõupingutusi VKEdele veebipõhise kõikehõlmava teabelahenduse loomiseks ja kaasata VKEd selle väljatöötamisse; |
| --- | --- |

ix)

teha kaubandusega seotud eeskirju ja nende haldamist, sealhulgas föderaaltasandist madalamal tasandil kohaldatavaid eeskirju käsitlev teave veebis avalikult kättesaadavaks; seada rõhuasetus litsentsimist ja lubade andmist reguleerivatele eeskirjadele; teha konkreetseid jõupingutusi VKEdele veebipõhise kõikehõlmava teabelahenduse loomiseks ja kaasata VKEd selle väljatöötamisse;

| x) | tagada, et välisettevõtjatelt nõutavad haldustasud oleksid õiglased ja mittediskrimineerivad, riiklikele kohtutele kaebuse esitamist võimaldavad piisavad abinõud oleksid välismaistele ja kodumaistele teenuseosutajatele võrdselt kättesaadavad ning kohtuotsused langetataks mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

x)

tagada, et välisettevõtjatelt nõutavad haldustasud oleksid õiglased ja mittediskrimineerivad, riiklikele kohtutele kaebuse esitamist võimaldavad piisavad abinõud oleksid välismaistele ja kodumaistele teenuseosutajatele võrdselt kättesaadavad ning kohtuotsused langetataks mõistliku aja jooksul;

| xi) | hoida alal ELi tava korraldada enne seadusandlike ettepanekute tegemist avalikke konsultatsioone; tagada, et läbirääkimiste käigus järgitakse täpselt nende konsultatsioonide tulemusi; |
| --- | --- |

xi)

hoida alal ELi tava korraldada enne seadusandlike ettepanekute tegemist avalikke konsultatsioone; tagada, et läbirääkimiste käigus järgitakse täpselt nende konsultatsioonide tulemusi;

| xii) | avaldada vastuseisu ettepanekutele, mis nõuavad enne seadusandlike ettepanekute avaldamist nende kohustuslikku esitamist kolmandatele isikutele; pidada meeles, et sidusrühmade juurdepääs ressurssidele ja ekspertiisile on erinev, ning tagada, et vabatahtliku sidusrühmadega konsulteerimise protsessi kasutuselevõtuga teenustekaubanduse lepingus ei kalduta paremini rahastatud organisatsioonide poole; |
| --- | --- |

xii)

avaldada vastuseisu ettepanekutele, mis nõuavad enne seadusandlike ettepanekute avaldamist nende kohustuslikku esitamist kolmandatele isikutele; pidada meeles, et sidusrühmade juurdepääs ressurssidele ja ekspertiisile on erinev, ning tagada, et vabatahtliku sidusrühmadega konsulteerimise protsessi kasutuselevõtuga teenustekaubanduse lepingus ei kalduta paremini rahastatud organisatsioonide poole;

| h) | seoses teistes reguleerivates põhimõtetes sisalduvate reeglitega:






  i) | tunnistada, et teenustekaubanduse leping on võimalus tagada konkurents eeskirjade abil, mitte eeskirjade jaoks; |
| --- | --- | --- |

h)

seoses teistes reguleerivates põhimõtetes sisalduvate reeglitega:

i)

tunnistada, et teenustekaubanduse leping on võimalus tagada konkurents eeskirjade abil, mitte eeskirjade jaoks;

| ii) | tagada, et vastastikku kokkulepitud kohustustest peetakse praktikas kinni, võimaldada tõhusaid vastumeetmeid ja luua kohustuste rikkumiseks takistavad asjaolud; lisada selleks lepingusse riikidevahelise vaidluste lahendamise mehhanism, mida kasutatakse nii kaua, kuni leping muutub mitmepoolseks ja on võimalik kasutada WTO vaidluste lahendamise süsteemi; vaadata läbi määrus (EL) nr 654/2014, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel, tagamaks, et EL saab teenustesektorites võtta vastumeetmeid; |
| --- | --- |

ii)

tagada, et vastastikku kokkulepitud kohustustest peetakse praktikas kinni, võimaldada tõhusaid vastumeetmeid ja luua kohustuste rikkumiseks takistavad asjaolud; lisada selleks lepingusse riikidevahelise vaidluste lahendamise mehhanism, mida kasutatakse nii kaua, kuni leping muutub mitmepoolseks ja on võimalik kasutada WTO vaidluste lahendamise süsteemi; vaadata läbi määrus (EL) nr 654/2014, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel, tagamaks, et EL saab teenustesektorites võtta vastumeetmeid;

| iii) | kaitsta riigihankeid käsitleva reguleeriva lisa lisamist eesmärgiga suurendada Euroopa ettevõtjate osalemist välishangetes, säilitades seejuures ELi kriteeriumid, sealhulgas sotsiaalsed ja keskkonnaalased kriteeriumid, ja menetlused Euroopa hangetes, pidades eelkõige silmas VKEde juurdepääsu riigihankelepingutele, valikukriteeriume, mis põhinevad parimal kvaliteedi ja hinna suhtel, ning künniseid, millest allpool kohustused ei kehti; kõrvaldada Euroopa-väliste pakkumiskutsete läbipaistvuse vähesus ja turulepääsu tõkked ning mõista hukka vastastikkuse puudumine selles valdkonnas kõigil valitsustasanditel, mille näiteks on kodumaiste ettevõtjate eeliskohtlemine paljudes riikides, pakkudes seejuures võimalust võtta turulepääsu ja võrdse kohtlemisega seotud kohustusi mitmepoolseks muutmise huvides; edendada WTO riigihankelepingu ja selle 2011. aasta redaktsiooni ratifitseerimist ning rakendamist nende osaliste poolt, kes seda seni teinud ei ole; kutsuda Euroopa Liitu üles looma Ameerika ettevõtlusalgatuse eeskujul Euroopa ettevõtlusalgatust, millega toetataks VKEde ja Euroopa tööstuse majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

iii)

kaitsta riigihankeid käsitleva reguleeriva lisa lisamist eesmärgiga suurendada Euroopa ettevõtjate osalemist välishangetes, säilitades seejuures ELi kriteeriumid, sealhulgas sotsiaalsed ja keskkonnaalased kriteeriumid, ja menetlused Euroopa hangetes, pidades eelkõige silmas VKEde juurdepääsu riigihankelepingutele, valikukriteeriume, mis põhinevad parimal kvaliteedi ja hinna suhtel, ning künniseid, millest allpool kohustused ei kehti; kõrvaldada Euroopa-väliste pakkumiskutsete läbipaistvuse vähesus ja turulepääsu tõkked ning mõista hukka vastastikkuse puudumine selles valdkonnas kõigil valitsustasanditel, mille näiteks on kodumaiste ettevõtjate eeliskohtlemine paljudes riikides, pakkudes seejuures võimalust võtta turulepääsu ja võrdse kohtlemisega seotud kohustusi mitmepoolseks muutmise huvides; edendada WTO riigihankelepingu ja selle 2011. aasta redaktsiooni ratifitseerimist ning rakendamist nende osaliste poolt, kes seda seni teinud ei ole; kutsuda Euroopa Liitu üles looma Ameerika ettevõtlusalgatuse eeskujul Euroopa ettevõtlusalgatust, millega toetataks VKEde ja Euroopa tööstuse majanduslikku arengut;

| iv) | tagada ELi väikeste ja keskmise suurusega teenuseosutajate kaitse ELi-väliste teenuseosutajate ebaausate kauplemistavade eest; |
| --- | --- |

iv)

tagada ELi väikeste ja keskmise suurusega teenuseosutajate kaitse ELi-väliste teenuseosutajate ebaausate kauplemistavade eest;

| v) | vähendada energia ja keskkonnaga seotud teenuste tarbetuid kaubandustõkkeid, eriti neid, mis on seotud taastuvenergia ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamise ja edendamisega, säilitades seejuures võimaluse esitada reservatsioone turulepääsu ja võrdse kohtlemise kohta kõikide selle valdkonna tarneviiside puhul, arvestades, et nendes kahes valdkonnas müüakse koos toodetega aina rohkeim teenuseid (näiteks paigaldus, hooldus ja remont); kiita heaks iga osalise suveräänsuse selgesõnaline tunnustamine energiaressursside osas kooskõlas aluslepingu sätetega ning tagada juriidiliselt teenustekaubanduse üldlepingu samaväärsete sätete parandamise kaudu ELi reguleerimisõigus, eeskätt selleks, et tagada vastavus säästvuse, kliimapoliitika, tarnekindluse ja taskukohasusega seotud Euroopa eesmärkidele; |
| --- | --- |

v)

vähendada energia ja keskkonnaga seotud teenuste tarbetuid kaubandustõkkeid, eriti neid, mis on seotud taastuvenergia ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamise ja edendamisega, säilitades seejuures võimaluse esitada reservatsioone turulepääsu ja võrdse kohtlemise kohta kõikide selle valdkonna tarneviiside puhul, arvestades, et nendes kahes valdkonnas müüakse koos toodetega aina rohkeim teenuseid (näiteks paigaldus, hooldus ja remont); kiita heaks iga osalise suveräänsuse selgesõnaline tunnustamine energiaressursside osas kooskõlas aluslepingu sätetega ning tagada juriidiliselt teenustekaubanduse üldlepingu samaväärsete sätete parandamise kaudu ELi reguleerimisõigus, eeskätt selleks, et tagada vastavus säästvuse, kliimapoliitika, tarnekindluse ja taskukohasusega seotud Euroopa eesmärkidele;

| vi) | tagada, et eelseisvad hankekohustused ei ületa mõne osalise kohalikke või siseriiklikke seaduseid; |
| --- | --- |

vi)

tagada, et eelseisvad hankekohustused ei ületa mõne osalise kohalikke või siseriiklikke seaduseid;

| i) | seoses teavitamise ja poliitilise tegevusega:






  i) | tagada läbipaistvuse, dialoogi ja aruandekohustuse kõrgeim tase; |
| --- | --- | --- |

i)

seoses teavitamise ja poliitilise tegevusega:

i)

tagada läbipaistvuse, dialoogi ja aruandekohustuse kõrgeim tase;

| ii) | edastada Euroopa Parlamendile kõigis läbirääkimiste etappides viivitamata kogu teave; tagada, et kõik Euroopa Parlamendi liikmed saaksid kõik teenustekaubanduse lepinguga seotud läbirääkimisdokumendid ja Euroopa Komisjoni sisedokumendid, nagu läbirääkimisvoorude üksikasjalikud kokkuvõtted ja teenustekaubanduse lepingu osaliste pakkumiste põhjalikud hindamised, tingimusel et on tagatud nõuetekohane konfidentsiaalsus; kooskõlas WTO poliitika, salastatud dokumente käsitleva Euroopa Kohtu praktika ning piirangutega, mis on sätestatud liidu õigustikus, eelkõige dokumentidele juurdepääsu käsitlevas määruses (EÜ) nr 1049/2001, avalikustada läbirääkimisdokumendid, välja arvatud need, mis tuleb selge põhjendusega ja igal üksikjuhul eraldi salastada; |
| --- | --- |

ii)

edastada Euroopa Parlamendile kõigis läbirääkimiste etappides viivitamata kogu teave; tagada, et kõik Euroopa Parlamendi liikmed saaksid kõik teenustekaubanduse lepinguga seotud läbirääkimisdokumendid ja Euroopa Komisjoni sisedokumendid, nagu läbirääkimisvoorude üksikasjalikud kokkuvõtted ja teenustekaubanduse lepingu osaliste pakkumiste põhjalikud hindamised, tingimusel et on tagatud nõuetekohane konfidentsiaalsus; kooskõlas WTO poliitika, salastatud dokumente käsitleva Euroopa Kohtu praktika ning piirangutega, mis on sätestatud liidu õigustikus, eelkõige dokumentidele juurdepääsu käsitlevas määruses (EÜ) nr 1049/2001, avalikustada läbirääkimisdokumendid, välja arvatud need, mis tuleb selge põhjendusega ja igal üksikjuhul eraldi salastada;

| iii) | kiita heaks pärast 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi tehtud märkimisväärsed jõupingutused avalikkusele läbipaistvuse tagamisel, sealhulgas ELi turulepääsu pakkumiste avaldamine ja nõukogu antud mandaat; jätkata neid püüdlusi, esitades lepingu iga osa selgelt ja arusaadavalt selgitavaid teabelehti ning avaldades Europa veebisaidil iga vooru puudutavaid faktilisi tagasisidearuandeid; ergutada meie läbirääkimispartnereid suurendama läbipaistvust, et teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste tingimused ei oleks vähem läbipaistvad kui WTO egiidi all korraldatud läbirääkimistel; |
| --- | --- |

iii)

kiita heaks pärast 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi tehtud märkimisväärsed jõupingutused avalikkusele läbipaistvuse tagamisel, sealhulgas ELi turulepääsu pakkumiste avaldamine ja nõukogu antud mandaat; jätkata neid püüdlusi, esitades lepingu iga osa selgelt ja arusaadavalt selgitavaid teabelehti ning avaldades Europa veebisaidil iga vooru puudutavaid faktilisi tagasisidearuandeid; ergutada meie läbirääkimispartnereid suurendama läbipaistvust, et teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste tingimused ei oleks vähem läbipaistvad kui WTO egiidi all korraldatud läbirääkimistel;

| iv) | tagada läbirääkimisprotsessis ELi institutsioonide tõsine ja pidev koostöö kõikide asjakohaste sidusrühmadega; nõuda läbirääkimiste edenedes selle koostöö tihendamist, et võtta piisaval määral arvesse Euroopa kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmade ootusi, seda ka kodanikuühiskondade dialoogi raames; rõhutada, et liikmesriikidel, kes koostavad läbirääkimisjuhiseid, on sellega seoses põhjapanev roll; |
| --- | --- |

iv)

tagada läbirääkimisprotsessis ELi institutsioonide tõsine ja pidev koostöö kõikide asjakohaste sidusrühmadega; nõuda läbirääkimiste edenedes selle koostöö tihendamist, et võtta piisaval määral arvesse Euroopa kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmade ootusi, seda ka kodanikuühiskondade dialoogi raames; rõhutada, et liikmesriikidel, kes koostavad läbirääkimisjuhiseid, on sellega seoses põhjapanev roll;

| v) | innustada liikmesriike kaasama riigi parlamenti ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi ning nendega konsulteerima ja andma neile piisavat teavet käimasolevate läbirääkimiste kohta; |
| --- | --- |

v)

innustada liikmesriike kaasama riigi parlamenti ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi ning nendega konsulteerima ja andma neile piisavat teavet käimasolevate läbirääkimiste kohta;

| vi) | kutsuda kohalike ja piirkondlike asutuste (keda ELi tasandil esindab Regioonide Komitee) esindajaid osalema dialoogides, mida komisjon korraldab iga läbirääkimiste vooru alguses ja lõpus; |
| --- | --- |

vi)

kutsuda kohalike ja piirkondlike asutuste (keda ELi tasandil esindab Regioonide Komitee) esindajaid osalema dialoogides, mida komisjon korraldab iga läbirääkimiste vooru alguses ja lõpus;

| 2. | palub komisjonil käesolevat resolutsiooni täiel määral arvesse võtta ja vastata sellele kuue kuu jooksul pärast resolutsiooni vastuvõtmist; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil käesolevat resolutsiooni täiel määral arvesse võtta ja vastata sellele kuue kuu jooksul pärast resolutsiooni vastuvõtmist;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kõigi teenustekaubanduse lepingu osaliste valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kõigi teenustekaubanduse lepingu osaliste valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/26-gats_01_e.htm

(2)  TN/S/36.

(3)  http://eeas.europa.eu/delegations/wto/press_corner/all_news/news/2012/20120705_advancing_negotiations_services.htm

(4)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/03/150310-trade-services-agreement-negotiating-mandate-made-public/

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0325.

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf

(7)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1254

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/march/tradoc_153264.pdf

(10)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 289.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/35

---

P8_TA(2016)0042

Uus soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste strateegia 2015. aasta järgseks perioodiks

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (2016/2526(RSP))

(2018/C 035/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. veebruari 1996. aasta teatist „Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse teema lisamine kõigisse ühenduse meetmetesse ja poliitikatesse“ (COM(1996)0067), milles komisjon kohustus edendama naiste ja meeste võrdõiguslikkust kõigis tegevustes ja poliitikavaldkondade kõigil tasanditel ning panema sellega aluse mõjusale soolise aspekti arvestamise põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. veebruari 1996. aasta teatist „Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse teema lisamine kõigisse ühenduse meetmetesse ja poliitikatesse“ (COM(1996)0067), milles komisjon kohustus edendama naiste ja meeste võrdõiguslikkust kõigis tegevustes ja poliitikavaldkondade kõigil tasanditel ning panema sellega aluse mõjusale soolise aspekti arvestamise põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta uuringuaruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 tugevad ja nõrgad küljed“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta uuringuaruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 tugevad ja nõrgad küljed“,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (1),

| — | võttes arvesse 2015. aasta oktoobris avaldatud avaliku konsultatsiooni „Meeste ja naiste võrdõiguslikkus ELis“ analüüsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta oktoobris avaldatud avaliku konsultatsiooni „Meeste ja naiste võrdõiguslikkus ELis“ analüüsi,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 2015. aasta augustis avaldatud uut tegevuskava „Uus algus töötavate perekondade töö ja eraelu tasakaalu saavutamiseks“, mis kujutab endast seadusandlikest ja muudest kui seadusandlikest ettepanekutest koosnevat paketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 2015. aasta augustis avaldatud uut tegevuskava „Uus algus töötavate perekondade töö ja eraelu tasakaalu saavutamiseks“, mis kujutab endast seadusandlikest ja muudest kui seadusandlikest ettepanekutest koosnevat paketti,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni meeste ja naiste võrdsete võimaluste nõuandekomitee 26. novembri 2015. aasta koosoleku tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni meeste ja naiste võrdsete võimaluste nõuandekomitee 26. novembri 2015. aasta koosoleku tulemusi,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278),

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) 7. detsembri 2015. aasta kohtumise järeldusi, eelkõige lõiget 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) 7. detsembri 2015. aasta kohtumise järeldusi, eelkõige lõiget 35,

| — | võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku (Holland, Slovakkia ja Malta) 7. detsembri 2015. aasta deklaratsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku (Holland, Slovakkia ja Malta) 7. detsembri 2015. aasta deklaratsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (O-000006/2016 – B8-0103/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (O-000006/2016 – B8-0103/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud ELi põhiväärtus ning EL on võtnud kohustuse integreerida see kõikidesse oma tegevustesse, ja arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ülioluline strateegiline eesmärk, mis aitab saavutada üldised strateegia „Euroopa 2020“ majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset sidusust puudutavad eesmärgid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud ELi põhiväärtus ning EL on võtnud kohustuse integreerida see kõikidesse oma tegevustesse, ja arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ülioluline strateegiline eesmärk, mis aitab saavutada üldised strateegia „Euroopa 2020“ majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset sidusust puudutavad eesmärgid;

| B. | arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele on Euroopa Liidu aluslepingutes tunnustatud määrava tähtsusega põhiõigus, mis on Euroopa ühiskonnas sügavalt juurdunud ja ühiskonna edasiarenemiseks hädavajalik ning seda tuleb võrdselt arvesse võtta nii seadusandluses, kohtupraktikas kui ka igapäevaelus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele on Euroopa Liidu aluslepingutes tunnustatud määrava tähtsusega põhiõigus, mis on Euroopa ühiskonnas sügavalt juurdunud ja ühiskonna edasiarenemiseks hädavajalik ning seda tuleb võrdselt arvesse võtta nii seadusandluses, kohtupraktikas kui ka igapäevaelus;

| C. | arvestades, et EL on aegade jooksul astunud olulisi samme naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks, kuid viimasel aastakümnel on soolise võrdõiguslikkuse poliitikameetmete ja reformide rakendamine ELis aeglustunud; arvestades, et komisjoni eelmine naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 ei olnud piisavalt terviklik, et aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse toetamisele Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil, ning arvestades, et strateegiaga püstitatud eesmärke ei ole tegelikkuses veel saavutatud; arvestades, et uus 2015. aasta järgse perioodi strateegia peab andma naiste õiguste tugevdamisele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele uut hoogu ja tooma kaasa konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on aegade jooksul astunud olulisi samme naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks, kuid viimasel aastakümnel on soolise võrdõiguslikkuse poliitikameetmete ja reformide rakendamine ELis aeglustunud; arvestades, et komisjoni eelmine naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 ei olnud piisavalt terviklik, et aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse toetamisele Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil, ning arvestades, et strateegiaga püstitatud eesmärke ei ole tegelikkuses veel saavutatud; arvestades, et uus 2015. aasta järgse perioodi strateegia peab andma naiste õiguste tugevdamisele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele uut hoogu ja tooma kaasa konkreetseid meetmeid;

| D. | arvestades, et 2010.–2015. aasta strateegia hinnang ja komisjoni uuringuaruandes „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 tugevad ja nõrgad küljed“ välja toodud sidusrühmade seisukohad rõhutavad vajadust 2010. aastal vastu võetud strateegilist lähenemist tugevdada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2010.–2015. aasta strateegia hinnang ja komisjoni uuringuaruandes „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 tugevad ja nõrgad küljed“ välja toodud sidusrühmade seisukohad rõhutavad vajadust 2010. aastal vastu võetud strateegilist lähenemist tugevdada;

| E. | arvestades, et oma 9. juuni 2015. aasta resolutsioonis nõudis parlament selgesõnaliselt uut, 2015. aasta järgset eraldi strateegiat soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õigustega tegelemiseks; arvestades, et avaliku konsultatsiooni tulemustest selgub, et 90 % vastanutest pooldab uut strateegiat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oma 9. juuni 2015. aasta resolutsioonis nõudis parlament selgesõnaliselt uut, 2015. aasta järgset eraldi strateegiat soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õigustega tegelemiseks; arvestades, et avaliku konsultatsiooni tulemustest selgub, et 90 % vastanutest pooldab uut strateegiat;

| F. | arvestades, et tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldustes (lõige 35) palutakse komisjonil vastu võtta teatisena uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia pärast aastat 2015; arvestades, et oma 7. detsembri 2015. aasta deklaratsioonis võttis ELi eesistujariikide kolmik endale kohustuse esitada nõukogu järelduste eelnõu ELi soolise võrdõiguslikkuse kohta pärast aastat 2015 tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldustes (lõige 35) palutakse komisjonil vastu võtta teatisena uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia pärast aastat 2015; arvestades, et oma 7. detsembri 2015. aasta deklaratsioonis võttis ELi eesistujariikide kolmik endale kohustuse esitada nõukogu järelduste eelnõu ELi soolise võrdõiguslikkuse kohta pärast aastat 2015 tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus;

| 1. | tuletab meelde, et ELi lepingu artikkel 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohustavad komisjoni võtma meetmeid soolise võrdõiguslikkuse küsimuses; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ELi lepingu artikkel 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohustavad komisjoni võtma meetmeid soolise võrdõiguslikkuse küsimuses;

| 2. | märgib, et varem on komisjon selgesõnaliselt pooldanud selget, läbipaistvat, õiguspärast ja avalikku teatist kõikide ELi institutsioonide poolt kõrgeimal poliitilisel tasandil toetatavat naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat; |
| --- | --- |

2.

märgib, et varem on komisjon selgesõnaliselt pooldanud selget, läbipaistvat, õiguspärast ja avalikku teatist kõikide ELi institutsioonide poolt kõrgeimal poliitilisel tasandil toetatavat naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et 2015. aasta novembris avaldatud komisjoni 2016. aasta tööprogrammis ei mainitud eraldi ELi 2015. aasta järgset naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat; taunib asjaolu, et komisjon avaldas 3. detsembril 2015 üksnes talituste töödokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“, mistõttu esitati üksnes institutsioonisiseseks kasutuseks mõeldud väiksema haardeulatusega dokument, mille tegevusraamistik on ajaliselt piiratud; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et 2015. aasta novembris avaldatud komisjoni 2016. aasta tööprogrammis ei mainitud eraldi ELi 2015. aasta järgset naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat; taunib asjaolu, et komisjon avaldas 3. detsembril 2015 üksnes talituste töödokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“, mistõttu esitati üksnes institutsioonisiseseks kasutuseks mõeldud väiksema haardeulatusega dokument, mille tegevusraamistik on ajaliselt piiratud;

| 4. | väljendab heameelt seoses asjaoluga, et komisjon avaldas 2015. aasta augustis tegevuskava „Uus algus töötavate perekondade töö ja eraelu tasakaalu saavutamiseks“, mis on seadusandlikest ja muudest kui seadusandlikest ettepanekutest koosnev pakett; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt seoses asjaoluga, et komisjon avaldas 2015. aasta augustis tegevuskava „Uus algus töötavate perekondade töö ja eraelu tasakaalu saavutamiseks“, mis on seadusandlikest ja muudest kui seadusandlikest ettepanekutest koosnev pakett;

| 5. | palub liikmesriikidel võtta täielik vastutus meeste ja naiste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtete rakendamise parandamise eest liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

5.

palub liikmesriikidel võtta täielik vastutus meeste ja naiste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtete rakendamise parandamise eest liikmesriikide tasandil;

| 6. | mõistab hukka asjaolu, et tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) ei jõudnud 7. detsembril 2015 kokkuleppele ametlikus seisukohas mitmes soolist võrdõiguslikkust puudutavas küsimuses, sealhulgas naiste osakaalu juhtorganites käsitleva direktiivi osas, mida Euroopa Parlament on ammu oodanud; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka asjaolu, et tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) ei jõudnud 7. detsembril 2015 kokkuleppele ametlikus seisukohas mitmes soolist võrdõiguslikkust puudutavas küsimuses, sealhulgas naiste osakaalu juhtorganites käsitleva direktiivi osas, mida Euroopa Parlament on ammu oodanud;

| 7. | väljendab heameelt komisjoni lähenemise üle, millele on viidatud eelmainitud sisedokumendis soolise võrdõiguslikkuse strateegiliseks edendamiseks, kuid taunib konkreetsete näitajate ja eriotstarbelise rahastuse puudust, milleta eesmärkide ja näitajate edu ei ole ei mõõdetav ega ka saavutatav; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt komisjoni lähenemise üle, millele on viidatud eelmainitud sisedokumendis soolise võrdõiguslikkuse strateegiliseks edendamiseks, kuid taunib konkreetsete näitajate ja eriotstarbelise rahastuse puudust, milleta eesmärkide ja näitajate edu ei ole ei mõõdetav ega ka saavutatav;

| 8. | palub, et komisjon kaaluks oma otsust ja võtaks vastu teatise uue soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste strateegia 2016–2020 kohta, mis käsitleb soolise võrdõiguslikkuse küsimusi ja on kooskõlas rahvusvahelise kavaga, nimelt 2015. aasta erakorralise istungjärgu „Peking + 20“ lõppdokumendiga ja uue raamistikuga „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“; |
| --- | --- |

8.

palub, et komisjon kaaluks oma otsust ja võtaks vastu teatise uue soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste strateegia 2016–2020 kohta, mis käsitleb soolise võrdõiguslikkuse küsimusi ja on kooskõlas rahvusvahelise kavaga, nimelt 2015. aasta erakorralise istungjärgu „Peking + 20“ lõppdokumendiga ja uue raamistikuga „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“;

| 9. | palub komisjonil teha koostööd parlamendi ja nõukoguga ning nõuab, et korraldataks ELi tippkohtumine soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste teemal, mis tutvustaks tehtud edusamme ja võetaks uued kohustused eelseisva tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (märts 2016) raamistikus; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil teha koostööd parlamendi ja nõukoguga ning nõuab, et korraldataks ELi tippkohtumine soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste teemal, mis tutvustaks tehtud edusamme ja võetaks uued kohustused eelseisva tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (märts 2016) raamistikus;

| 10. | tuletab meelde, et ELi õigusaktide ja poliitikavahendite rakendamisel tuleb järgida subsidiaarsuse ja lisaväärtuse põhimõtet, et siseturu praktiliseks ja konkurentsivõimeliseks toimimiseks ei ole alati vaja ühtseid eeskirju ja et komisjon peab arvestama oma seadusandlikest ettepanekutest tuleneva halduskoormusega ning eri liikmesriikide erineva kultuuritausta ja tavadega; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et ELi õigusaktide ja poliitikavahendite rakendamisel tuleb järgida subsidiaarsuse ja lisaväärtuse põhimõtet, et siseturu praktiliseks ja konkurentsivõimeliseks toimimiseks ei ole alati vaja ühtseid eeskirju ja et komisjon peab arvestama oma seadusandlikest ettepanekutest tuleneva halduskoormusega ning eri liikmesriikide erineva kultuuritausta ja tavadega;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0218.

---

Neljapäev, 4. veebruar 2016

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/38

---

P8_TA(2016)0043

Inimõiguste olukord Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (2016/2556(RSP))

(2018/C 035/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone idapartnerluse, Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone idapartnerluse, Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni kohta,

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ja OSCE rahvusvähemuste voliniku (HCNM) poolt Krimmis läbiviidud inimõiguste hindamismissiooni aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ja OSCE rahvusvähemuste voliniku (HCNM) poolt Krimmis läbiviidud inimõiguste hindamismissiooni aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. märtsi, 27. juuni ja 16. juuli 2014. aasta otsuseid, millega kehtestati Venemaa Föderatsioonile Krimmi ebaseadusliku annekteerimise järelmeetmetena sanktsioonid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. märtsi, 27. juuni ja 16. juuli 2014. aasta otsuseid, millega kehtestati Venemaa Föderatsioonile Krimmi ebaseadusliku annekteerimise järelmeetmetena sanktsioonid,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo aruannet inimõiguste olukorra kohta Ukrainas 16. augustist kuni 15. novembrini 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo aruannet inimõiguste olukorra kohta Ukrainas 16. augustist kuni 15. novembrini 2015,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. märtsi 2014. aasta resolutsiooni 68/262 Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. märtsi 2014. aasta resolutsiooni 68/262 Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta,

| — | võttes arvesse Freedom House’i aruannet „Vabadus maailmas 2016. aastal“, milles leitakse, et poliitilised ja kodanikuvabadused ei ole ebaseaduslikult annekteeritud Krimmis vabalt kasutatavad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Freedom House’i aruannet „Vabadus maailmas 2016. aastal“, milles leitakse, et poliitilised ja kodanikuvabadused ei ole ebaseaduslikult annekteeritud Krimmis vabalt kasutatavad,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on ebaseaduslikult annekteerinud Krimmi ja Sevastopoli ning rikkunud sellega rahvusvahelist õigust, sh ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti, 1994. aasta Budapesti memorandumit ning 1997. aasta Venemaa Föderatsiooni ja Ukraina vahelist sõpruse, koostöö ja partnerluse lepingut; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on ebaseaduslikult annekteerinud Krimmi ja Sevastopoli ning rikkunud sellega rahvusvahelist õigust, sh ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti, 1994. aasta Budapesti memorandumit ning 1997. aasta Venemaa Föderatsiooni ja Ukraina vahelist sõpruse, koostöö ja partnerluse lepingut;

| B. | arvestades, et Krimmi ebaseadusliku annekteerimise käigus Venemaa Föderatsiooni poolt 2014. aasta märtsis näitasid ukrainlased, sh krimmitatarlased, ja Ukraina sõjavägi üles suurt vaprust ja lojaalsust Ukrainale ning astusid sõjalisele annekteerimistegevusele vastu rahumeelselt; arvestades, et mitmed rahvusvahelised organisatsioonid ja inimõiguste ühendused on mõistnud hukka asjaolu, et inimõiguste kaitse on Krimmis alates poolsaare okupeerimisest ja ebaseaduslikust annekteerimisest Venemaa Föderatsiooni poolt 2014. aasta alguses märkimisväärselt piiratud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Krimmi ebaseadusliku annekteerimise käigus Venemaa Föderatsiooni poolt 2014. aasta märtsis näitasid ukrainlased, sh krimmitatarlased, ja Ukraina sõjavägi üles suurt vaprust ja lojaalsust Ukrainale ning astusid sõjalisele annekteerimistegevusele vastu rahumeelselt; arvestades, et mitmed rahvusvahelised organisatsioonid ja inimõiguste ühendused on mõistnud hukka asjaolu, et inimõiguste kaitse on Krimmis alates poolsaare okupeerimisest ja ebaseaduslikust annekteerimisest Venemaa Föderatsiooni poolt 2014. aasta alguses märkimisväärselt piiratud;

| C. | arvestades, et registreeritud on mitmeid sihipäraseid kuritarvitusi tatari kogukonna vastu (kellest enamik oli Venemaa poolsele ülevõtmisele vastu ja boikoteeris 16. märtsil 2014. aastal toimunud nn rahvahääletust), eelkõige Venemaa ebamääraste ja liiga ulatuslike nn radikalismivastaste õigusaktide abil, et kritiseerijaid hirmutada või vaigistada; arvestades, et need kuritarvitused hõlmavad inimrööve, sunniviisilisi kadumisi, vägivalda, piinamist ja kohtuväliseid hukkamisi, mida de facto ametivõimud ei ole uurinud ja mille eest kellelegi ei ole süüdistust esitatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et registreeritud on mitmeid sihipäraseid kuritarvitusi tatari kogukonna vastu (kellest enamik oli Venemaa poolsele ülevõtmisele vastu ja boikoteeris 16. märtsil 2014. aastal toimunud nn rahvahääletust), eelkõige Venemaa ebamääraste ja liiga ulatuslike nn radikalismivastaste õigusaktide abil, et kritiseerijaid hirmutada või vaigistada; arvestades, et need kuritarvitused hõlmavad inimrööve, sunniviisilisi kadumisi, vägivalda, piinamist ja kohtuväliseid hukkamisi, mida de facto ametivõimud ei ole uurinud ja mille eest kellelegi ei ole süüdistust esitatud;

| D. | arvestades, krimmitatarlaste juhtidel, nagu Ukraina Ülemraada liikmel Mustafa Džemiljevil ja Mejlise esimehel Refat Tšubarovil, keelati Krimmi siseneda; arvestades, et sisenemine on neile praegu lubatud, kuid vahistamise ähvardusel; arvestades, et Venemaa kohus on nüüd välja andnud vahistamismääruse Mustafa Džemiljevi kohta, kes juba varem viibis 15 aastat nõukogude vanglates, sest oli võidelnud selle eest, et tema rahvas saaks oma kodumaale Krimmi tagasi tulla; |
| --- | --- |

D.

arvestades, krimmitatarlaste juhtidel, nagu Ukraina Ülemraada liikmel Mustafa Džemiljevil ja Mejlise esimehel Refat Tšubarovil, keelati Krimmi siseneda; arvestades, et sisenemine on neile praegu lubatud, kuid vahistamise ähvardusel; arvestades, et Venemaa kohus on nüüd välja andnud vahistamismääruse Mustafa Džemiljevi kohta, kes juba varem viibis 15 aastat nõukogude vanglates, sest oli võidelnud selle eest, et tema rahvas saaks oma kodumaale Krimmi tagasi tulla;

| E. | arvestades, et usukogukondadele, sh Moskvast sõltumatutele kristlikele kirikutele, on kehtestatud tegevuspiirangud; arvestades, et need raskused on tingitud ühinemisvabaduse rängast piiramisest, sundvõõrandamisest, dokumentide tähtaja mittepikendamisest ning usuorganisatsioonide allesjäänud ruumides korrapäraste läbiotsimiste korraldamisest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et usukogukondadele, sh Moskvast sõltumatutele kristlikele kirikutele, on kehtestatud tegevuspiirangud; arvestades, et need raskused on tingitud ühinemisvabaduse rängast piiramisest, sundvõõrandamisest, dokumentide tähtaja mittepikendamisest ning usuorganisatsioonide allesjäänud ruumides korrapäraste läbiotsimiste korraldamisest;

| F. | arvestades, et üksikisikud, kes keeldusid pärast annekteerimist Vene kodakondsuse võtmisest, kogevad diskrimineerimist ja tõsiseid raskusi kõikides poliitilise, ühiskondliku ja majandusliku elu valdkondades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üksikisikud, kes keeldusid pärast annekteerimist Vene kodakondsuse võtmisest, kogevad diskrimineerimist ja tõsiseid raskusi kõikides poliitilise, ühiskondliku ja majandusliku elu valdkondades;

| G. | arvestades, et Venemaa on piiranud Krimmile juurdepääsu nii OSCE-le, ÜRO-le kui ka Euroopa Nõukogule, rääkimata inimõigustega tegelevatest valitsusvälistest organisatsioonidest ja sõltumatutest ajakirjanikest; arvestades, et juurdepääsu puudumine muudab inimõiguste jälgimise Krimmis ja sellest aruandmise väga raskeks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa on piiranud Krimmile juurdepääsu nii OSCE-le, ÜRO-le kui ka Euroopa Nõukogule, rääkimata inimõigustega tegelevatest valitsusvälistest organisatsioonidest ja sõltumatutest ajakirjanikest; arvestades, et juurdepääsu puudumine muudab inimõiguste jälgimise Krimmis ja sellest aruandmise väga raskeks;

| H. | arvestades, et kogu krimmitatarlaste elanikkond, kes on Krimmi põliselanikud, küüditati 1944. aastal tolleaegse NSVLi muudesse piirkondadesse ning neil ei olnud enne 1989. aastat õigust tagasi pöörduda; arvestades, et Ukraina Ülemraada võttis 12. novembril 2015 vastu resolutsiooni, milles ta tunnistas krimmitatarlaste küüditamise 1944. aastal genotsiidiks ja kuulutas 18. mai mälestuspäevaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kogu krimmitatarlaste elanikkond, kes on Krimmi põliselanikud, küüditati 1944. aastal tolleaegse NSVLi muudesse piirkondadesse ning neil ei olnud enne 1989. aastat õigust tagasi pöörduda; arvestades, et Ukraina Ülemraada võttis 12. novembril 2015 vastu resolutsiooni, milles ta tunnistas krimmitatarlaste küüditamise 1944. aastal genotsiidiks ja kuulutas 18. mai mälestuspäevaks;

| 1. | kordab oma tugevat toetust Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele riigi rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning riigi vaba ja suveräänset valikut liikuda Euroopa suunas; kordab oma teravat hukkamõistu Krimmi poolsaare ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa poolt ning ELi, selle liikmesriikide ja rahvusvahelise üldsuse otsusekindlust rakendada täielikult Krimmi ebaseadusliku annekteerimise mittetunnustamise poliitikat; tuletab ka meelde, et Ukraina kontrolli taastamine poolsaare üle on üks Venemaa Föderatsiooniga koostöösuhete taastamise (kaasa arvatud seotud sanktsioonide peatamise) eeltingimusi; |
| --- | --- |

1.

kordab oma tugevat toetust Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele riigi rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning riigi vaba ja suveräänset valikut liikuda Euroopa suunas; kordab oma teravat hukkamõistu Krimmi poolsaare ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa poolt ning ELi, selle liikmesriikide ja rahvusvahelise üldsuse otsusekindlust rakendada täielikult Krimmi ebaseadusliku annekteerimise mittetunnustamise poliitikat; tuletab ka meelde, et Ukraina kontrolli taastamine poolsaare üle on üks Venemaa Föderatsiooniga koostöösuhete taastamise (kaasa arvatud seotud sanktsioonide peatamise) eeltingimusi;

| 2. | mõistab teravalt hukka nn kohalike võimude enneolematu ulatusega inimõiguste rikkumised eeskirju mittetäitvate Krimmi elanike, eelkõige krimmitatarlaste vastu; seda eeskätt äärmusluse või terrorismivastase võitluse ettekäändel; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka nn kohalike võimude enneolematu ulatusega inimõiguste rikkumised eeskirju mittetäitvate Krimmi elanike, eelkõige krimmitatarlaste vastu; seda eeskätt äärmusluse või terrorismivastase võitluse ettekäändel;

| 3. | mõistab hukka sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse ränga piiramise, sh traditsiooniliste mälestusürituste ajal, nagu Nõukogude Liidu stalinliku totalitaarse režiimi poolt toime pandud krimmitatarlaste küüditamise aastapäev ja krimmitatarlaste kultuurikogunemised; rõhutab, et rahvusvahelise õiguse kohaselt on tatarlastel kui Krimmi põlisrahval õigus säilitada ja tugevdada oma poliitilisi, õigus-, majandus-, ühiskondlikke ja kultuurilisi institutsioone; nõuab Mejlise kui krimmitatarlaste kogukonna seadusliku esindusorgani austamist ning selle liikmete ahistamise ja neile süstemaatiliselt süüdistuste esitamise lõpetamist; väljendab muret nende omandiõiguste ja vabaduste rikkumise, hirmutamise ja vangistamise ning kodaniku-, poliitiliste ja kultuuriliste õiguste mitteaustamise pärast; märgib sama suure murega piiravaid uuesti registreerimise nõudeid meediaväljaannetele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse ränga piiramise, sh traditsiooniliste mälestusürituste ajal, nagu Nõukogude Liidu stalinliku totalitaarse režiimi poolt toime pandud krimmitatarlaste küüditamise aastapäev ja krimmitatarlaste kultuurikogunemised; rõhutab, et rahvusvahelise õiguse kohaselt on tatarlastel kui Krimmi põlisrahval õigus säilitada ja tugevdada oma poliitilisi, õigus-, majandus-, ühiskondlikke ja kultuurilisi institutsioone; nõuab Mejlise kui krimmitatarlaste kogukonna seadusliku esindusorgani austamist ning selle liikmete ahistamise ja neile süstemaatiliselt süüdistuste esitamise lõpetamist; väljendab muret nende omandiõiguste ja vabaduste rikkumise, hirmutamise ja vangistamise ning kodaniku-, poliitiliste ja kultuuriliste õiguste mitteaustamise pärast; märgib sama suure murega piiravaid uuesti registreerimise nõudeid meediaväljaannetele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele;

| 4. | nõuab tungivalt, et Venemaa ja de facto kohalikud võimud uuriksid tulemuslikult, erapooletult ja läbipaistvalt kõiki kadumise, piinamise ja inimõiguste rikkumise juhtumeid, mille on Krimmi poolsaarel alates 2014. aasta veebruarist toime pannud politsei või seal aktiivselt tegutsevad poolsõjalised jõud; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Venemaa ja de facto kohalikud võimud uuriksid tulemuslikult, erapooletult ja läbipaistvalt kõiki kadumise, piinamise ja inimõiguste rikkumise juhtumeid, mille on Krimmi poolsaarel alates 2014. aasta veebruarist toime pannud politsei või seal aktiivselt tegutsevad poolsõjalised jõud;

| 5. | tuletab meelde, et Venemaa Föderatsioonil kui okupatsioonivõimul on vastutus tagada kogu elanikkonna turvalisus ning põlistatarlaste ja kõigi muude Krimmi vähemuste inim-, kultuuriliste ja religioossete õiguste austamine ning säilitada Krimmis õiguskord; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Venemaa Föderatsioonil kui okupatsioonivõimul on vastutus tagada kogu elanikkonna turvalisus ning põlistatarlaste ja kõigi muude Krimmi vähemuste inim-, kultuuriliste ja religioossete õiguste austamine ning säilitada Krimmis õiguskord;

| 6. | tuletab meelde, et institutsioonidele ning OSCE, ÜRO ja Euroopa Nõukogu sõltumatutele ekspertidele on täielikult või osaliselt keelatud juurdepääs Krimmi poolsaarele ning seetõttu ei ole nad saanud jälgida inimõiguste olukorda, kuigi neil on selleks tegevuseks Krimmis volitused; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et institutsioonidele ning OSCE, ÜRO ja Euroopa Nõukogu sõltumatutele ekspertidele on täielikult või osaliselt keelatud juurdepääs Krimmi poolsaarele ning seetõttu ei ole nad saanud jälgida inimõiguste olukorda, kuigi neil on selleks tegevuseks Krimmis volitused;

| 7. | palub Vene Föderatsiooni võimudel ja Krimmi de facto võimudel, kes on kohustatud järgima rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigustealast rahvusvahelist õigust, võimaldada rahvusvahelistele institutsioonidele ning OSCE, ÜRO ja Euroopa Nõukogu sõltumatutele ekspertidele ning mis tahes inimõigustega tegelevatele valitsusvälistele organisatsioonidele ja uudiseid tootvatele meediaväljaannetele, kes soovivad Krimmi külastada ning sealset olukorda hinnata ja sellest teada anda, Krimmi takistuseta juurdepääs; palub nõukogul ja Euroopa välisteenistusel avaldada Venemaale selles osas survet; peab tervitatavaks Euroopa Nõukogu peasekretäri otsust saata Krimmi inimõiguste eriesindaja, sest see oli esimene visiit pärast Venemaa anneksiooni ja peaks andma olukorrast kohapeal värske ülevaate; ootab huviga visiidi tulemusi; rõhutab, et igasugune rahvusvaheline kohalolek tuleks kooskõlastada Ukrainaga; |
| --- | --- |

7.

palub Vene Föderatsiooni võimudel ja Krimmi de facto võimudel, kes on kohustatud järgima rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigustealast rahvusvahelist õigust, võimaldada rahvusvahelistele institutsioonidele ning OSCE, ÜRO ja Euroopa Nõukogu sõltumatutele ekspertidele ning mis tahes inimõigustega tegelevatele valitsusvälistele organisatsioonidele ja uudiseid tootvatele meediaväljaannetele, kes soovivad Krimmi külastada ning sealset olukorda hinnata ja sellest teada anda, Krimmi takistuseta juurdepääs; palub nõukogul ja Euroopa välisteenistusel avaldada Venemaale selles osas survet; peab tervitatavaks Euroopa Nõukogu peasekretäri otsust saata Krimmi inimõiguste eriesindaja, sest see oli esimene visiit pärast Venemaa anneksiooni ja peaks andma olukorrast kohapeal värske ülevaate; ootab huviga visiidi tulemusi; rõhutab, et igasugune rahvusvaheline kohalolek tuleks kooskõlastada Ukrainaga;

| 8. | väljendab heameelt Ukraina algatuse üle luua Ukraina suveräänsuse taastamiseks Krimmis rahvusvaheline nn Genf-Pluss mudelit järgiv läbirääkimiste mehhanism, mis peaks otseselt kaasama ka ELi; palub Venemaal alustada Ukrainaga ja muude osapooltega läbirääkimisi Krimmi okupeerimise lõpetamise, kaubandus- ja energiaembargo kaotamise ning erakorralise olukorra tühistamise üle Krimmis; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt Ukraina algatuse üle luua Ukraina suveräänsuse taastamiseks Krimmis rahvusvaheline nn Genf-Pluss mudelit järgiv läbirääkimiste mehhanism, mis peaks otseselt kaasama ka ELi; palub Venemaal alustada Ukrainaga ja muude osapooltega läbirääkimisi Krimmi okupeerimise lõpetamise, kaubandus- ja energiaembargo kaotamise ning erakorralise olukorra tühistamise üle Krimmis;

| 9. | mõistab hukka Krimmi naasvatele tatarlaste juhtidele tehtavad takistused ja neile süüdistuste esitamise ning järjest suureneva ja vastuvõetamatu surve avaldamise muudele Mejlise liikmetele; mõistab samuti hukka peamiselt krimmitatarlaste kogukonnale suunatud meediaväljaande ATR ebaseadusliku sulgemise; palub Euroopa Komisjonil suurendada vajalikku rahalist abi, et tagada selle ja muude Ukraina meediaväljaannete toimimine eksiilis; on seisukohal, et krimmitatarlaste koolide ja klasside sulgemine ja nende keele kasutamise piiramine, nagu ka ukraina keele avalikust sektorist väljajätmine, kujutab endast selle kogukonna liikmete põhiõiguste tõsist piiramist; |
| --- | --- |

9.

mõistab hukka Krimmi naasvatele tatarlaste juhtidele tehtavad takistused ja neile süüdistuste esitamise ning järjest suureneva ja vastuvõetamatu surve avaldamise muudele Mejlise liikmetele; mõistab samuti hukka peamiselt krimmitatarlaste kogukonnale suunatud meediaväljaande ATR ebaseadusliku sulgemise; palub Euroopa Komisjonil suurendada vajalikku rahalist abi, et tagada selle ja muude Ukraina meediaväljaannete toimimine eksiilis; on seisukohal, et krimmitatarlaste koolide ja klasside sulgemine ja nende keele kasutamise piiramine, nagu ka ukraina keele avalikust sektorist väljajätmine, kujutab endast selle kogukonna liikmete põhiõiguste tõsist piiramist;

| 10. | nõuab Krimmi paljukultuurilise keskkonna säilitamist ning ukraina, tatari ja muude vähemuskeelte ja erikultuuride täielikku austamist; |
| --- | --- |

10.

nõuab Krimmi paljukultuurilise keskkonna säilitamist ning ukraina, tatari ja muude vähemuskeelte ja erikultuuride täielikku austamist;

| 11. | mõistab hukka de facto ametivõimude võetud meetmed, mille eesmärk on takistada krimmitatarlaste Mejlise (krimmitatarlaste kõrgeim täitev- ja esindusorgan) toimimist selle peakorteri sulgemise, vara osalise konfiskeerimise ja muude hirmutamistegudega; |
| --- | --- |

11.

mõistab hukka de facto ametivõimude võetud meetmed, mille eesmärk on takistada krimmitatarlaste Mejlise (krimmitatarlaste kõrgeim täitev- ja esindusorgan) toimimist selle peakorteri sulgemise, vara osalise konfiskeerimise ja muude hirmutamistegudega;

| 12. | mõistab hukka Krimmi sõltumatu meedia, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide korrapärase tagakiusamise; mõistab hukka selle, et Venemaa Föderatsioon sunnib Krimmi Ukraina kodanikke passi taotlema; mõistab hukka ka de facto ametivõimude tava sundida Krimmi elanikele peale Vene kodakondsust; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka Krimmi sõltumatu meedia, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide korrapärase tagakiusamise; mõistab hukka selle, et Venemaa Föderatsioon sunnib Krimmi Ukraina kodanikke passi taotlema; mõistab hukka ka de facto ametivõimude tava sundida Krimmi elanikele peale Vene kodakondsust;

| 13. | kordab oma toetust ELi otsusele keelata Krimmist pärit import, välja arvatud juhul, kui sellega on kaasa päritolutõend Ukraina asutuselt, ning piiravatele meetmetele, mis on seotud teatavate kaupade ja tehnoloogiate ekspordi, investeeringute ning kaubanduse ja teenustega Krimmis; palub nõukogul jätkata neid sanktsioone seni, kuni Krimmi täielik reintegreerimine Ukraina õiguskorda on lõpule viidud; |
| --- | --- |

13.

kordab oma toetust ELi otsusele keelata Krimmist pärit import, välja arvatud juhul, kui sellega on kaasa päritolutõend Ukraina asutuselt, ning piiravatele meetmetele, mis on seotud teatavate kaupade ja tehnoloogiate ekspordi, investeeringute ning kaubanduse ja teenustega Krimmis; palub nõukogul jätkata neid sanktsioone seni, kuni Krimmi täielik reintegreerimine Ukraina õiguskorda on lõpule viidud;

| 14. | palub Venemaa Föderatsioonil uurida kõiki Krimmis ebaseaduslikult vahistatud isikute piinamise juhtumeid, vabastada sellised vangid nagu Oleg Sentsov ja Oleksandr Koltšenko, Mejlise aseesimees Ahtem Tšiigoz, Mustafa Degermendži ja Ali Asanov, kes vahistati Krimmis okupatsioonivastase rahumeelse meeleavalduse eest, ning tagada nende turvaline naasmine Ukrainasse; nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon lõpetaks dissidentidele ja kodanikuaktivistidele poliitiliselt ajendatud süüdistuste esitamise; mõistab hukka nende edasitoimetamise Venemaale ja neile sunniviisiliselt Venemaa kodakondsuse andmise; |
| --- | --- |

14.

palub Venemaa Föderatsioonil uurida kõiki Krimmis ebaseaduslikult vahistatud isikute piinamise juhtumeid, vabastada sellised vangid nagu Oleg Sentsov ja Oleksandr Koltšenko, Mejlise aseesimees Ahtem Tšiigoz, Mustafa Degermendži ja Ali Asanov, kes vahistati Krimmis okupatsioonivastase rahumeelse meeleavalduse eest, ning tagada nende turvaline naasmine Ukrainasse; nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon lõpetaks dissidentidele ja kodanikuaktivistidele poliitiliselt ajendatud süüdistuste esitamise; mõistab hukka nende edasitoimetamise Venemaale ja neile sunniviisiliselt Venemaa kodakondsuse andmise;

| 15. | mõistab hukka Krimmi poolsaare militariseerimise koos selle märkimisväärse negatiivse mõjuga majanduslikule ja ühiskondlikule elule ning Venemaa ähvardused viia Krimmi tuumarelvad, mis kujutab endast olulist ohtu piirkondlikule, Euroopa ja globaalsele julgeolekule; kordab oma üleskutset viia Krimmist ja Ida-Ukrainast välja kõik Venemaa jõud; |
| --- | --- |

15.

mõistab hukka Krimmi poolsaare militariseerimise koos selle märkimisväärse negatiivse mõjuga majanduslikule ja ühiskondlikule elule ning Venemaa ähvardused viia Krimmi tuumarelvad, mis kujutab endast olulist ohtu piirkondlikule, Euroopa ja globaalsele julgeolekule; kordab oma üleskutset viia Krimmist ja Ida-Ukrainast välja kõik Venemaa jõud;

| 16. | rõhutab, et majanduslik koostöö ning kaupade ja teenuste tarnimine Ukraina ja praegu okupeeritud Krimmi poolsaare vahel peaks toimuma Ukraina õigusraamistikus ja seda peaksid austama kõik osapooled, et ära hoida kahjulikke tagajärgi Krimmi elanikele; palub ametiasutustel sellise korra mittejärgimise juhtumite puhul neid rikkumisi uurida ja need lõpetada; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et majanduslik koostöö ning kaupade ja teenuste tarnimine Ukraina ja praegu okupeeritud Krimmi poolsaare vahel peaks toimuma Ukraina õigusraamistikus ja seda peaksid austama kõik osapooled, et ära hoida kahjulikke tagajärgi Krimmi elanikele; palub ametiasutustel sellise korra mittejärgimise juhtumite puhul neid rikkumisi uurida ja need lõpetada;

| 17. | väljendab sügavat muret LGBTI-inimeste olukorra pärast Krimmis, mis on pärast Venemaa anneksiooni märkimisväärselt halvenenud, arvestades de facto ametivõimude ja poolsõjaliste rühmituste repressiivseid meetmeid ja ähvardusi; |
| --- | --- |

17.

väljendab sügavat muret LGBTI-inimeste olukorra pärast Krimmis, mis on pärast Venemaa anneksiooni märkimisväärselt halvenenud, arvestades de facto ametivõimude ja poolsõjaliste rühmituste repressiivseid meetmeid ja ähvardusi;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule, OSCE-le, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile ning krimmitatarlaste Mejlisele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule, OSCE-le, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile ning krimmitatarlaste Mejlisele.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/42

---

P8_TA(2016)0044

Bahrein ja Mohammed Ramadani juhtum

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Bahreini ja Mohammed Ramadani juhtumi kohta (2016/2557(RSP))

(2018/C 035/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bahreini kohta, eelkõige 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Bahreini kohta, eriti seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bahreini kohta, eelkõige 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Bahreini kohta, eriti seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (1),

| — | võttes arvesse Bahreini sõltumatut uurimiskomisjoni (BICI), mis moodustati kuningliku korraldusega selleks, et uurida Bahreinis 2011. aasta veebruaris toimunud sündmusi ja nende tagajärgi, ning komisjoni poolt 2011. aasta novembris avaldatud aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini sõltumatut uurimiskomisjoni (BICI), mis moodustati kuningliku korraldusega selleks, et uurida Bahreinis 2011. aasta veebruaris toimunud sündmusi ja nende tagajärgi, ning komisjoni poolt 2011. aasta novembris avaldatud aruannet,

| — | võttes arvesse Bahreini riikliku inimõiguste instituudi presidendi dr Abdulaziz Abuli teise aastaaruande tutvustamist siseministrile kindralleitnant Shaikh Rashid bin Abdullah Al-Khalifale 27. jaanuaril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini riikliku inimõiguste instituudi presidendi dr Abdulaziz Abuli teise aastaaruande tutvustamist siseministrile kindralleitnant Shaikh Rashid bin Abdullah Al-Khalifale 27. jaanuaril 2016,

| — | võttes arvesse 33 riigi ühisavaldust Bahreini kohta, mis esitati 14. septembril 2015 ÜRO Inimõiguste Nõukogu 30. istungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 33 riigi ühisavaldust Bahreini kohta, mis esitati 14. septembril 2015 ÜRO Inimõiguste Nõukogu 30. istungjärgul,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjate olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri, arvamus- ja sõnavabaduse kaitse ja edendamisega tegeleva ÜRO eriraportööri ning rahumeelse kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 16. juuli 2015. aasta ühisavaldust Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjate olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri, arvamus- ja sõnavabaduse kaitse ja edendamisega tegeleva ÜRO eriraportööri ning rahumeelse kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 16. juuli 2015. aasta ühisavaldust Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) 2011. aasta novembri aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) 2011. aasta novembri aruannet,

| — | võttes arvesse nõudmist vabastada viivitamatult meelsusvang dr Abduljalil al-Singace, kes peab näljastreiki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõudmist vabastada viivitamatult meelsusvang dr Abduljalil al-Singace, kes peab näljastreiki,

| — | võttes arvesse 1. septembril 2013. aastal Kairos toimunud Araabia Liiga ministrite nõukogu kohtumisel vastu võetud otsust asutada Bahreini pealinnas Manamas ülearaabialine inimõiguste kohus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. septembril 2013. aastal Kairos toimunud Araabia Liiga ministrite nõukogu kohtumisel vastu võetud otsust asutada Bahreini pealinnas Manamas ülearaabialine inimõiguste kohus,

| — | võttes arvesse 1988. aasta Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1988. aasta Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) koostöölepingut,

| — | võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid, mis 12. aprillil 2013. aastal läbi vaadati, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid, mis 12. aprillil 2013. aastal läbi vaadati,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 68/178 ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni 25/7 inimõiguste ja põhivabaduste kaitse kohta terrorismivastases võitluses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 68/178 ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni 25/7 inimõiguste ja põhivabaduste kaitse kohta terrorismivastases võitluses,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Bahrein on Euroopa Liidu oluline partner Pärsia lahe piirkonnas, sh poliitiliste ja majandussuhete, energeetika ja julgeoleku valdkonnas; arvestades, et partnerluse süvendamine on kummagi poole huvides, et tulla paremini toime tulevaste probleemidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bahrein on Euroopa Liidu oluline partner Pärsia lahe piirkonnas, sh poliitiliste ja majandussuhete, energeetika ja julgeoleku valdkonnas; arvestades, et partnerluse süvendamine on kummagi poole huvides, et tulla paremini toime tulevaste probleemidega;

| B. | arvestades, et 2011. aasta ülestõusude algusest saadik on Bahreini ametivõimud suurendanud väidetava terrorismi vastu võitlemise karistusmeetmete, sh surmanuhtluse kasutamist rahumeelsete meeleavaldajatele vastu; arvestades, et Bahreini kohtud tegid 2015. aastal seitse uut surmamõistmisotsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2011. aasta ülestõusude algusest saadik on Bahreini ametivõimud suurendanud väidetava terrorismi vastu võitlemise karistusmeetmete, sh surmanuhtluse kasutamist rahumeelsete meeleavaldajatele vastu; arvestades, et Bahreini kohtud tegid 2015. aastal seitse uut surmamõistmisotsust;

| C. | arvestades, et 18. veebruaril 2014 vahistasid Bahreini ametivõimud 32-aastase lennujaama turvatöötaja Mohammed Ramadani selle eest, et ta koos juba varem vahistatud Husain Ali Moosaga oli väidetavalt osaline 14. veebruaril 2014 Al Dairis toimunud pommirünnakus, mille tulemusel hukkus julgeolekuametnik ja mitu inimest sai vigastada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 18. veebruaril 2014 vahistasid Bahreini ametivõimud 32-aastase lennujaama turvatöötaja Mohammed Ramadani selle eest, et ta koos juba varem vahistatud Husain Ali Moosaga oli väidetavalt osaline 14. veebruaril 2014 Al Dairis toimunud pommirünnakus, mille tulemusel hukkus julgeolekuametnik ja mitu inimest sai vigastada;

| D. | arvestades, et hr Ramadan vahistati väidetavalt ilma vahistamismääruseta, ning arvestades, et mõlema mehe teadete kohaselt peksti neid julmalt ja piinati seni, kuni nad nõustusid üles tunnistama, kuid hiljem prokuröri ees võtsid nad ülestunnistused tagasi; arvestades, et väidetavalt piinamise tagajärjel saadud ülestunnistused olid peamised tõendid hr Ramadani ja hr Moosa vastu algatatud kohtumenetluses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hr Ramadan vahistati väidetavalt ilma vahistamismääruseta, ning arvestades, et mõlema mehe teadete kohaselt peksti neid julmalt ja piinati seni, kuni nad nõustusid üles tunnistama, kuid hiljem prokuröri ees võtsid nad ülestunnistused tagasi; arvestades, et väidetavalt piinamise tagajärjel saadud ülestunnistused olid peamised tõendid hr Ramadani ja hr Moosa vastu algatatud kohtumenetluses;

| E. | arvestades, et 29. detsembril 2014 mõistis Bahreini kriminaalkohus hr Ramadani ja hr Moosa surma; arvestades, et neile mõisteti karistused koos 10 teise süüdistatuga, kellest üheksale määrati 6-aastane ja ühele eluaegne vanglakaristus; arvestades, et Bahreini terrorismivastase võitluse seadust kasutati surmanuhtluse õigustamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 29. detsembril 2014 mõistis Bahreini kriminaalkohus hr Ramadani ja hr Moosa surma; arvestades, et neile mõisteti karistused koos 10 teise süüdistatuga, kellest üheksale määrati 6-aastane ja ühele eluaegne vanglakaristus; arvestades, et Bahreini terrorismivastase võitluse seadust kasutati surmanuhtluse õigustamiseks;

| F. | arvestades, et Bahreini kõrgem apellatsioonikohus – kassatsioonikohus jättis hr Ramadanile ja hr Moosale määratud surmanuhtluse 16. novembril 2015 kehtima, vaatamata sellele, et mehed olid oma ülestunnistused tagasi võtnud ja uuesti kinnitanud, et ülestunnistused saadi piinamise tagajärjel; arvestades, et Bahreini kohtud ei võtnud nende kaebusi arvesse ja ei algatanud isegi uurimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Bahreini kõrgem apellatsioonikohus – kassatsioonikohus jättis hr Ramadanile ja hr Moosale määratud surmanuhtluse 16. novembril 2015 kehtima, vaatamata sellele, et mehed olid oma ülestunnistused tagasi võtnud ja uuesti kinnitanud, et ülestunnistused saadi piinamise tagajärjel; arvestades, et Bahreini kohtud ei võtnud nende kaebusi arvesse ja ei algatanud isegi uurimist;

| G. | arvestades, et hr Ramadan on ainult üks kümnest surmanuhtluse täideviimist ootavast isikust Bahreinis ja esimene, kes pärast 2011. aastat surma mõisteti; arvestades, et hr Ramadan on üks esimesi, kes on ära kasutanud kõik seaduslikud edasikaebamise võimalused ja ta võidakse viivitamatult hukata; arvestades, et hr Ramadani väidetava piinamise suhtes ei ole teadaolevalt algatatud uurimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hr Ramadan on ainult üks kümnest surmanuhtluse täideviimist ootavast isikust Bahreinis ja esimene, kes pärast 2011. aastat surma mõisteti; arvestades, et hr Ramadan on üks esimesi, kes on ära kasutanud kõik seaduslikud edasikaebamise võimalused ja ta võidakse viivitamatult hukata; arvestades, et hr Ramadani väidetava piinamise suhtes ei ole teadaolevalt algatatud uurimist;

| H. | arvestades, et 14. augustil 2014 väljendasid viis ÜRO inimõiguste eksperti Bahreini valitsusele muret üheksa Bahreini kodaniku, sh hr Ramadani väidetava meelevaldse vahistamise, kinnipidamise ja piinamise pärast ja nende süüdimõistmise pärast kohtumenetluse järel, mis ei vastanud õiglase ja nõuetekohase kohtumenetluse rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 14. augustil 2014 väljendasid viis ÜRO inimõiguste eksperti Bahreini valitsusele muret üheksa Bahreini kodaniku, sh hr Ramadani väidetava meelevaldse vahistamise, kinnipidamise ja piinamise pärast ja nende süüdimõistmise pärast kohtumenetluse järel, mis ei vastanud õiglase ja nõuetekohase kohtumenetluse rahvusvahelistele standarditele;

| I. | arvestades, et mitmed inimõigustega tegelevad vabaühendused on dokumenteerinud ebaõiglase kohtumenetluse, piinamise ja surmanuhtluse kasutamist Bahreinis, millega Bahrein rikub mitmeid rahvusvahelisi konventsioone, sh kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega see riik ühines 2006. aastal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitmed inimõigustega tegelevad vabaühendused on dokumenteerinud ebaõiglase kohtumenetluse, piinamise ja surmanuhtluse kasutamist Bahreinis, millega Bahrein rikub mitmeid rahvusvahelisi konventsioone, sh kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega see riik ühines 2006. aastal;

| J. | arvestades, et Bahreini sõltumatu uurimiskomisjon (BICI), mis moodustati 29. juunil 2011 kuningliku korraldusega nr 28 selleks, et uurida Bahreinis 2011. aasta veebruaris toimunud sündmusi ja koostada selle kohta aruanne, esitas mitmeid inimõiguste ja poliitiliste reformide alaseid soovitusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Bahreini sõltumatu uurimiskomisjon (BICI), mis moodustati 29. juunil 2011 kuningliku korraldusega nr 28 selleks, et uurida Bahreinis 2011. aasta veebruaris toimunud sündmusi ja koostada selle kohta aruanne, esitas mitmeid inimõiguste ja poliitiliste reformide alaseid soovitusi;

| K. | arvestades, et 26 BICI soovitust sisaldasid ka 2011. aasta veebruari ja märtsi sündmustel aset leidnud tegude eest määratud surmanuhtluste äramuutmise ettepanekut; arvestades, et see oli üks kahest täielikult täidetud soovitusest, mis kujutas endast edasiminekut surmanuhtluse kaotamise suunas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 26 BICI soovitust sisaldasid ka 2011. aasta veebruari ja märtsi sündmustel aset leidnud tegude eest määratud surmanuhtluste äramuutmise ettepanekut; arvestades, et see oli üks kahest täielikult täidetud soovitusest, mis kujutas endast edasiminekut surmanuhtluse kaotamise suunas;

| L. | arvestades, et nende soovituste alusel on Bahreini valitsus pärast 2012. aastat moodustanud 3 organit – ombudsmani büroo siseministeeriumi juures, eriuurimisüksuse prokuratuuris ja vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjoni – millel on kollektiivsed volitused lõpetada piinamise kasutamine ülekuulamis- ja kinnipidamisasutustes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nende soovituste alusel on Bahreini valitsus pärast 2012. aastat moodustanud 3 organit – ombudsmani büroo siseministeeriumi juures, eriuurimisüksuse prokuratuuris ja vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjoni – millel on kollektiivsed volitused lõpetada piinamise kasutamine ülekuulamis- ja kinnipidamisasutustes;

| M. | arvestades, et mitmed hiljutised Bahreini ametivõimude meetmed rikuvad ja piiravad jätkuvalt Bahreini elanikkonna eri rühmade õigusi ja vabadusi, eriti üksikisikute õigust rahumeelselt meelt avaldada ning sõnavabadust ja internetivabadust; arvestades, et inimõiguslasi jälitatakse, ahistatakse ja vahistatakse süstemaatiliselt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitmed hiljutised Bahreini ametivõimude meetmed rikuvad ja piiravad jätkuvalt Bahreini elanikkonna eri rühmade õigusi ja vabadusi, eriti üksikisikute õigust rahumeelselt meelt avaldada ning sõnavabadust ja internetivabadust; arvestades, et inimõiguslasi jälitatakse, ahistatakse ja vahistatakse süstemaatiliselt;

| N. | arvestades, et teadete kohaselt on Bahreinis endiselt märkimisväärselt palju meelsusvange; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et teadete kohaselt on Bahreinis endiselt märkimisväärselt palju meelsusvange;

| O. | arvestades, et Bahreini julgeolekujõud jätkavad teadete kohaselt kinnipeetavate piinamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Bahreini julgeolekujõud jätkavad teadete kohaselt kinnipeetavate piinamist;

| 1. | väljendab muret ja pettumust selle pärast, et Bahrein on otsustanud surmanuhtluse taas kasutusele võtta; nõuab, et Bahrein teeks esimese sammu surmanuhtluse kaotamiseks ja kehtestaks uuesti surmanuhtluse moratooriumi; kutsub Bahreini valitsust ja eriti Tema Majesteet Šeik Hamad bin Isa Al Khalifat üles andma Mohammed Ramadanile armu või tema karistust ära muutma; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret ja pettumust selle pärast, et Bahrein on otsustanud surmanuhtluse taas kasutusele võtta; nõuab, et Bahrein teeks esimese sammu surmanuhtluse kaotamiseks ja kehtestaks uuesti surmanuhtluse moratooriumi; kutsub Bahreini valitsust ja eriti Tema Majesteet Šeik Hamad bin Isa Al Khalifat üles andma Mohammed Ramadanile armu või tema karistust ära muutma;

| 2. | mõistab kindlalt hukka piinamise ning muu julma või inimväärikust alandava kohtlemise, mida julgeolekujõud vangide vastu kasutavad; on äärmiselt mures vangide füüsilise ja vaimse puutumatuse pärast; |
| --- | --- |

2.

mõistab kindlalt hukka piinamise ning muu julma või inimväärikust alandava kohtlemise, mida julgeolekujõud vangide vastu kasutavad; on äärmiselt mures vangide füüsilise ja vaimse puutumatuse pärast;

| 3. | väljendab muret selle pärast, et Bahreinis kasutatakse terrorismivastase võitluse seadusi poliitilise vaadete või veendumuste eest karistamiseks ja kodanike poliitilise tegevuse tõkestamiseks; |
| --- | --- |

3.

väljendab muret selle pärast, et Bahreinis kasutatakse terrorismivastase võitluse seadusi poliitilise vaadete või veendumuste eest karistamiseks ja kodanike poliitilise tegevuse tõkestamiseks;

| 4. | rõhutab kohustust tagada inimõiguste kaitsjate kaitse ja võimaldada neil teha tööd ilma takistuste, hirmutamise või ahistamiseta; |
| --- | --- |

4.

rõhutab kohustust tagada inimõiguste kaitsjate kaitse ja võimaldada neil teha tööd ilma takistuste, hirmutamise või ahistamiseta;

| 5. | võtab teadmiseks Bahreini valitsuse jätkuvad jõupingutused karistusseadustiku ja õiguslike menetluste reformimisel ning ergutab valitsust seda protsessi jätkama; nõuab, et Bahreini valitsus järgiks õiglase ja nõuetekohase kohtumenetluse rahvusvahelisi standardeid ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklites 9 ja 14 sätestatud miinimumstandardeid; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks Bahreini valitsuse jätkuvad jõupingutused karistusseadustiku ja õiguslike menetluste reformimisel ning ergutab valitsust seda protsessi jätkama; nõuab, et Bahreini valitsus järgiks õiglase ja nõuetekohase kohtumenetluse rahvusvahelisi standardeid ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklites 9 ja 14 sätestatud miinimumstandardeid;

| 6. | kutsub pädevaid ametivõime üles alustama viivitamatult erapooletut uurimist väidetavate piinamiste asjus, kahtlusaluseid piinajaid vastutusele võtma ning tühistama kõik süüdimõistmised, mis on tehtud piinamise tagajärjel saadud ülestunnistuste alusel; |
| --- | --- |

6.

kutsub pädevaid ametivõime üles alustama viivitamatult erapooletut uurimist väidetavate piinamiste asjus, kahtlusaluseid piinajaid vastutusele võtma ning tühistama kõik süüdimõistmised, mis on tehtud piinamise tagajärjel saadud ülestunnistuste alusel;

| 7. | tuletab Bahreini ametivõimudele meelde, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni artikliga 15 on keelatud kasutada piinamise teel saadud tunnistusi tõendina mis tahes menetluse läbiviimisel; nõuab piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti surmanuhtluse kaotamist käsitleva teise fakultatiivprotokolli viivitamatut ratifitseerimist; |
| --- | --- |

7.

tuletab Bahreini ametivõimudele meelde, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni artikliga 15 on keelatud kasutada piinamise teel saadud tunnistusi tõendina mis tahes menetluse läbiviimisel; nõuab piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti surmanuhtluse kaotamist käsitleva teise fakultatiivprotokolli viivitamatut ratifitseerimist;

| 8. | kutsub Bahreini valitsust üles esitama piinamisküsimustega tegelevale ÜRO eriraportöörile viivitamatult avatud kutse külastada riiki ja võimaldama talle takistamatu juurdepääsu kinnipeetavatele ja kõikidele kinnipidamiskohtadele; |
| --- | --- |

8.

kutsub Bahreini valitsust üles esitama piinamisküsimustega tegelevale ÜRO eriraportöörile viivitamatult avatud kutse külastada riiki ja võimaldama talle takistamatu juurdepääsu kinnipeetavatele ja kõikidele kinnipidamiskohtadele;

| 9. | võtab teadmiseks ombudsmani, vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjoni ja riikliku inimõiguste institutsiooni soovitused, eelkõige seoses kinnipeetavate õiguste ja nende kinnipidamistingimustega vanglates, sh nende väidetava väärkohtlemise ja piinamisega; kutsub Bahreini valitsust üles tagama ombudsmani büroo, vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjoni ning prokuratuuri eriuurimisüksuse sõltumatus; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks ombudsmani, vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjoni ja riikliku inimõiguste institutsiooni soovitused, eelkõige seoses kinnipeetavate õiguste ja nende kinnipidamistingimustega vanglates, sh nende väidetava väärkohtlemise ja piinamisega; kutsub Bahreini valitsust üles tagama ombudsmani büroo, vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjoni ning prokuratuuri eriuurimisüksuse sõltumatus;

| 10. | rõhutab Bahreinile antava toetuse ja eelkõige riigi kohtusüsteemi toetamise olulisust, et tagada selle vastavus rahvusvahelistele inimõigustealastele standarditele; soovitab tungivalt luua ELi ja Bahreini inimõigustealase töörühma; |
| --- | --- |

10.

rõhutab Bahreinile antava toetuse ja eelkõige riigi kohtusüsteemi toetamise olulisust, et tagada selle vastavus rahvusvahelistele inimõigustealastele standarditele; soovitab tungivalt luua ELi ja Bahreini inimõigustealase töörühma;

| 11. | kutsub Bahreini ametivõime üles tühistama Nabeel Rajabi suhtes meelevaldselt kehtestatud reisikeeldu ja kõiki tema suhtes sõnavabaduse kasutamisega seoses esitatud süüdistusi; |
| --- | --- |

11.

kutsub Bahreini ametivõime üles tühistama Nabeel Rajabi suhtes meelevaldselt kehtestatud reisikeeldu ja kõiki tema suhtes sõnavabaduse kasutamisega seoses esitatud süüdistusi;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmetele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmetele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0279.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/46

---

P8_TA(2016)0045

Hongkongis kadunud raamatukirjastajad

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Hongkongi kadunud raamatukirjastajate juhtumi kohta (2016/2558(RSP))

(2018/C 035/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Hiinas, eelkõige 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (1) ning 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Hiinas, eelkõige 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (1) ning 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (2),

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 7. jaanuari 2016. aasta avaldust isikute kadumise kohta, kes on seotud Hongkongis asuv kirjastusega Mighty Current, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 7. jaanuari 2016. aasta avaldust isikute kadumise kohta, kes on seotud Hongkongis asuv kirjastusega Mighty Current,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 29. jaanuari 2016. aasta avaldust ELi mure kohta inimõiguste olukorra pärast Hiinas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 29. jaanuari 2016. aasta avaldust ELi mure kohta inimõiguste olukorra pärast Hiinas,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2015. aasta aprillis avaldatud 2014. aasta aruannet Hongkongi erihalduspiirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2015. aasta aprillis avaldatud 2014. aasta aruannet Hongkongi erihalduspiirkonna kohta,

| — | võttes arvesse diplomaatiliste suhete sõlmimist ELi ja Hiina vahel 6. mail 1975, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse diplomaatiliste suhete sõlmimist ELi ja Hiina vahel 6. mail 1975,

| — | võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Hiina strateegilist partnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Hiina strateegilist partnerlust,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina strateegilist koostöökava 2020, milles lepiti kokku 21. novembril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina strateegilist koostöökava 2020, milles lepiti kokku 21. novembril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse uue partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimisi, mis on peatatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimisi, mis on peatatud,

| — | võttes arvesse uue riikliku julgeolekuseaduse vastuvõtmist Hiina Rahvavabariigi Rahvakongressi poolt 1. juulil 2015 ja välismaiste vabaühenduste haldamise uue seaduse teise eelnõu avaldamist 5. mail 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue riikliku julgeolekuseaduse vastuvõtmist Hiina Rahvavabariigi Rahvakongressi poolt 1. juulil 2015 ja välismaiste vabaühenduste haldamise uue seaduse teise eelnõu avaldamist 5. mail 2015,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mida alustati 1995. aastal, ja selle 34. vooru, mis toimus 30. novembril ja 1. detsembril 2015. aastal Pekingis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mida alustati 1995. aastal, ja selle 34. vooru, mis toimus 30. novembril ja 1. detsembril 2015. aastal Pekingis,

| — | võttes arvesse 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste komitee lõppjäreldusi Hongkongi (Hiina) kolmanda perioodilise aruande kohta, mille komitee võttis vastu oma 107. istungjärgul (11.–28. märts 2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste komitee lõppjäreldusi Hongkongi (Hiina) kolmanda perioodilise aruande kohta, mille komitee võttis vastu oma 107. istungjärgul (11.–28. märts 2013),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piinamisvastase komitee lõppjäreldusi Hiina viienda perioodilise aruande kohta, mille komitee võttis vastu oma 1 391. ja 1 392. istungil, mis toimusid 2. ja 3. detsembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piinamisvastase komitee lõppjäreldusi Hiina viienda perioodilise aruande kohta, mille komitee võttis vastu oma 1 391. ja 1 392. istungil, mis toimusid 2. ja 3. detsembril 2015,

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadust (Basic Law, edaspidi põhiseadus), eelkõige artikleid, mis käsitlevad isikuvabadusi ja ajakirjandusvabadust, ja Hongkongi õiguste deklaratsiooni määrust (Bill of Rights Ordinance), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadust (Basic Law, edaspidi põhiseadus), eelkõige artikleid, mis käsitlevad isikuvabadusi ja ajakirjandusvabadust, ja Hongkongi õiguste deklaratsiooni määrust (Bill of Rights Ordinance),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et viimase nelja kuu jooksul on saladuslikel asjaoludel läinud kaduma viis raamatukaupmeest (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji ja Lee Po) – neist neli on Hongkongi elanikud ja üks elab mujal –, kes olid seotud kirjastusega Mighty Current ja selle raamatupoega ning müüsid Pekingi suhtes kriitiliselt meelestatud kirjandusteoseid; arvestades, et kaks neist on ELi kodanikud – Gui Minhai on Rootsi ja Lee Po Ühendkuningriigi kodanik; arvestades, et 2016. aasta jaanuaris saadi kinnitust, et mõlemad ELi kodanikud asuvad mandri-Hiinas, ja kahtlustatakse, et sealsamas on ka ülejäänud kolm; arvestades, et Lee Po sai oma naisega korraks kokku 23. jaanuaril 2016 mandri-Hiina teadmata asukohas; arvestades, et jätkuv teadmatus nende käekäigust ja asukohast tekitab väga suurt muret; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viimase nelja kuu jooksul on saladuslikel asjaoludel läinud kaduma viis raamatukaupmeest (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji ja Lee Po) – neist neli on Hongkongi elanikud ja üks elab mujal –, kes olid seotud kirjastusega Mighty Current ja selle raamatupoega ning müüsid Pekingi suhtes kriitiliselt meelestatud kirjandusteoseid; arvestades, et kaks neist on ELi kodanikud – Gui Minhai on Rootsi ja Lee Po Ühendkuningriigi kodanik; arvestades, et 2016. aasta jaanuaris saadi kinnitust, et mõlemad ELi kodanikud asuvad mandri-Hiinas, ja kahtlustatakse, et sealsamas on ka ülejäänud kolm; arvestades, et Lee Po sai oma naisega korraks kokku 23. jaanuaril 2016 mandri-Hiina teadmata asukohas; arvestades, et jätkuv teadmatus nende käekäigust ja asukohast tekitab väga suurt muret;

| B. | arvestades, et ajakirjanduses on esitatud veenvaid väiteid ning seadusandjad, inimõiguste organisatsioonid ja paljud tavakodanikud tunnevad muret, et kõnealused viis raamatukaupmeest rööviti mandri-Hiina ametivõimude poolt; arvestades, et eelkõige Lee Po rööviti Hongkongist ning Giu Minhai kadus oma kodust Tais; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ajakirjanduses on esitatud veenvaid väiteid ning seadusandjad, inimõiguste organisatsioonid ja paljud tavakodanikud tunnevad muret, et kõnealused viis raamatukaupmeest rööviti mandri-Hiina ametivõimude poolt; arvestades, et eelkõige Lee Po rööviti Hongkongist ning Giu Minhai kadus oma kodust Tais;

| C. | arvestades, et 10. jaanuaril 2016 kogunesid Hongkongis tänavatele tuhanded meeleavaldajad ja nõudsid linnavalitsuselt tegusid, et saada selgitusi viie raamatukaupmehe kadumise kohta; arvestades, et need kadumised järgnesid 2013. ja 2014. aastal toimunud vägivaldsetele rünnakutele Pekingi suhtes kriitiliste Hongkongi ajakirjanike vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 10. jaanuaril 2016 kogunesid Hongkongis tänavatele tuhanded meeleavaldajad ja nõudsid linnavalitsuselt tegusid, et saada selgitusi viie raamatukaupmehe kadumise kohta; arvestades, et need kadumised järgnesid 2013. ja 2014. aastal toimunud vägivaldsetele rünnakutele Pekingi suhtes kriitiliste Hongkongi ajakirjanike vastu;

| D. | arvestades, et Hongkong toetab ja kaitseb sõnavabadust ja avaldamisvabadust; arvestades, et Hiina juhte kritiseerivate materjalide avaldamine on Hongkongis seaduslik, kuid mandri-Hiinas keelatud; arvestades, et põhimõte „üks riik – kaks süsteemi“ tagab Hongkongi autonoomia Pekingist põhiseaduse artiklis 27 sätestatud vabaduste osas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hongkong toetab ja kaitseb sõnavabadust ja avaldamisvabadust; arvestades, et Hiina juhte kritiseerivate materjalide avaldamine on Hongkongis seaduslik, kuid mandri-Hiinas keelatud; arvestades, et põhimõte „üks riik – kaks süsteemi“ tagab Hongkongi autonoomia Pekingist põhiseaduse artiklis 27 sätestatud vabaduste osas;

| E. | arvestades, et on avaldatud paljastusi, mille kohaselt määrati kommunistliku partei 2015. aasta aprilli sisedokumendis sihtmärkidena kindlaks Hongkongi 14 kirjastajat ja 21 väljaannet ja milles tuli avalikuks strateegia keelatud raamatute hävitamiseks otse nende kirjastamiskohas Hongkongis ja Macaus; arvestades, et repressioonide hirmus korjasid mõned raamatukaupmehed Hongkongis Hiina suhtes kriitilised raamatud riiulitelt ära; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on avaldatud paljastusi, mille kohaselt määrati kommunistliku partei 2015. aasta aprilli sisedokumendis sihtmärkidena kindlaks Hongkongi 14 kirjastajat ja 21 väljaannet ja milles tuli avalikuks strateegia keelatud raamatute hävitamiseks otse nende kirjastamiskohas Hongkongis ja Macaus; arvestades, et repressioonide hirmus korjasid mõned raamatukaupmehed Hongkongis Hiina suhtes kriitilised raamatud riiulitelt ära;

| F. | arvestades, et mandri-Hiina valitsus piirab rangelt ja kriminaliseerib sõnavabadust, eelkõige tsensuuri abil; arvestades, et Hiina interneti „suur tulemüür“ võimaldab valitsusel tsenseerida mis tahes poliitiliselt vastuvõetamatut teavet; arvestades, et Hiina jätkab sõnavabaduse ranget piiramist ja et Hiina suhtes kriitiliste raamatute populaarsust mandri-Hiina lugejate seas peetakse ohuks ühiskonna stabiilsusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mandri-Hiina valitsus piirab rangelt ja kriminaliseerib sõnavabadust, eelkõige tsensuuri abil; arvestades, et Hiina interneti „suur tulemüür“ võimaldab valitsusel tsenseerida mis tahes poliitiliselt vastuvõetamatut teavet; arvestades, et Hiina jätkab sõnavabaduse ranget piiramist ja et Hiina suhtes kriitiliste raamatute populaarsust mandri-Hiina lugejate seas peetakse ohuks ühiskonna stabiilsusele;

| G. | arvestades, et Gui Minhai avaldas mandri-Hiinas 17. jaanuaril 2016 pressiteate, milles ta väitis, et oli reisinud mandri-Hiinasse vabatahtlikult, ja teatas ilmselt pealesunnitud ülestunnistusena oma varasemast karistusest joobes juhtimise eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Gui Minhai avaldas mandri-Hiinas 17. jaanuaril 2016 pressiteate, milles ta väitis, et oli reisinud mandri-Hiinasse vabatahtlikult, ja teatas ilmselt pealesunnitud ülestunnistusena oma varasemast karistusest joobes juhtimise eest;

| H. | arvestades, et nii Rootsi kui ka Ühendkuningriigi ametiasutused on palunud Hiina ametivõimudelt täielikku toetust, et kaitsta oma kahe kodaniku ja ka teiste nn kadunud isikute õigusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nii Rootsi kui ka Ühendkuningriigi ametiasutused on palunud Hiina ametivõimudelt täielikku toetust, et kaitsta oma kahe kodaniku ja ka teiste nn kadunud isikute õigusi;

| I. | arvestades, et ÜRO piinamisvastane komitee on andnud teada oma tõsisest murest mitmesugustest allikatest pärit jätkuvate teadete pärast, mille kohaselt jätkatakse ebaseadusliku kinnipidamise tava tunnustamata ja mitteametlikes kinnipidamiskohtades, nn mustades vanglates; arvestades, et komitee on samuti väljendanud tõsist muret jätkuvate teadete pärast, mille kohaselt on kriminaalõigussüsteemis endiselt sügavalt juurdunud tavaks piinamine ja väärkohtlemine, kusjuures süsteemis sõltutakse süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel ülemäära ülestunnistustest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO piinamisvastane komitee on andnud teada oma tõsisest murest mitmesugustest allikatest pärit jätkuvate teadete pärast, mille kohaselt jätkatakse ebaseadusliku kinnipidamise tava tunnustamata ja mitteametlikes kinnipidamiskohtades, nn mustades vanglates; arvestades, et komitee on samuti väljendanud tõsist muret jätkuvate teadete pärast, mille kohaselt on kriminaalõigussüsteemis endiselt sügavalt juurdunud tavaks piinamine ja väärkohtlemine, kusjuures süsteemis sõltutakse süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel ülemäära ülestunnistustest;

| J. | arvestades, et Hiina on ametlikult ja põhimõtteliselt nõustunud inimõiguste universaalsusega ning viimase kolmekümne aasta jooksul allkirjastanud mitmesugused inimõiguslepingud, saades seega rahvusvahelise õigusliku ja institutsioonilise inimõigusraamistiku osaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Hiina on ametlikult ja põhimõtteliselt nõustunud inimõiguste universaalsusega ning viimase kolmekümne aasta jooksul allkirjastanud mitmesugused inimõiguslepingud, saades seega rahvusvahelise õigusliku ja institutsioonilise inimõigusraamistiku osaks;

| K. | arvestades, et Hongkongi de facto põhiseaduse artikliga 27 tagatakse „sõnavabadus, ajakirjandus- ja avaldamisvabadus, ühinemis-, kogunemis-, rongkäigu- ja meeleavaldamisvabadus“; arvestades, et kõnealuse põhiseadusega, mis räägiti läbi Hiina ja Ühendkuningriigi vahel, tagatakse need õigused viiekümneks aastaks, kuni 2047. aastani; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Hongkongi de facto põhiseaduse artikliga 27 tagatakse „sõnavabadus, ajakirjandus- ja avaldamisvabadus, ühinemis-, kogunemis-, rongkäigu- ja meeleavaldamisvabadus“; arvestades, et kõnealuse põhiseadusega, mis räägiti läbi Hiina ja Ühendkuningriigi vahel, tagatakse need õigused viiekümneks aastaks, kuni 2047. aastani;

| L. | arvestades, et ELi-Hiina 17. tippkohtumine 29. juunil 2015 viis kahepoolsed suhted uuele tasandile, ja arvestades, et EL tõotab oma inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus asetada inimõigused kõigi kolmandate riikide, k.a strateegiliste partneritega sõlmitud suhete keskmesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi-Hiina 17. tippkohtumine 29. juunil 2015 viis kahepoolsed suhted uuele tasandile, ja arvestades, et EL tõotab oma inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus asetada inimõigused kõigi kolmandate riikide, k.a strateegiliste partneritega sõlmitud suhete keskmesse;

| M. | arvestades, et EL ja Hiina on pidanud inimõigustealaseid dialooge alates 1995. aastast, ja arvestades, et mõlemad pooled peavad inimõigusi oma kahepoolsete suhete tähtsaks osaks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL ja Hiina on pidanud inimõigustealaseid dialooge alates 1995. aastast, ja arvestades, et mõlemad pooled peavad inimõigusi oma kahepoolsete suhete tähtsaks osaks;

| N. | arvestades, et Hongkongi ajakirjanike liidu 21. aastaaruande (juuli 2014) andmetel oli 2014. aasta ajakirjandusvabaduse seisukohast Hongkongi jaoks üks viimaste aastakümnete süngemaid aastaid; arvestades, et ajakirjanikke on rünnatud füüsiliselt ja neid on vallandatud, samas kui mõned kriitilisi seisukohti väljendanud ajakirjanikud on viidud üle tööle vähemtundlikes valdkondades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Hongkongi ajakirjanike liidu 21. aastaaruande (juuli 2014) andmetel oli 2014. aasta ajakirjandusvabaduse seisukohast Hongkongi jaoks üks viimaste aastakümnete süngemaid aastaid; arvestades, et ajakirjanikke on rünnatud füüsiliselt ja neid on vallandatud, samas kui mõned kriitilisi seisukohti väljendanud ajakirjanikud on viidud üle tööle vähemtundlikes valdkondades;

| 1. | väljendab tõsist muret teadmatuse pärast viie kadunud raamatukaupmehe asukohast ja käekäigust; nõuab, et viivitamata avaldataks üksikasjalik teave Lee Po ja Gui Minhai asukoha ja käekäigu kohta, ja nõuab nende viivitamatut turvalist vabastamist, ja et neile antaks õigus suhtlusele; nõuab, et viivitamata vabastataks kõik muud isikud, kes on meelevaldselt vahistatud sõnavabaduse ja avaldamisvabaduse kasutamise eest Hongkongis, sh kolm ülejäänud raamatukaupmeest; |
| --- | --- |

1.

väljendab tõsist muret teadmatuse pärast viie kadunud raamatukaupmehe asukohast ja käekäigust; nõuab, et viivitamata avaldataks üksikasjalik teave Lee Po ja Gui Minhai asukoha ja käekäigu kohta, ja nõuab nende viivitamatut turvalist vabastamist, ja et neile antaks õigus suhtlusele; nõuab, et viivitamata vabastataks kõik muud isikud, kes on meelevaldselt vahistatud sõnavabaduse ja avaldamisvabaduse kasutamise eest Hongkongis, sh kolm ülejäänud raamatukaupmeest;

| 2. | kutsub Hiina valitsust üles andma viivituseta teavet kadunud raamatukaupmeeste kohta ning alustama selles küsimuses viivitamata kaasavat ja läbipaistvat dialoogi ja suhtlust mandril asuvate ametivõimude ja Hongkongi vahel; märgib, et Lee Po teade ja taasühinemine kaasaga oli positiivne areng; |
| --- | --- |

2.

kutsub Hiina valitsust üles andma viivituseta teavet kadunud raamatukaupmeeste kohta ning alustama selles küsimuses viivitamata kaasavat ja läbipaistvat dialoogi ja suhtlust mandril asuvate ametivõimude ja Hongkongi vahel; märgib, et Lee Po teade ja taasühinemine kaasaga oli positiivne areng;

| 3. | palub, et Hiina, Hongkongi ja Tai asjaomased asutused uuriksid ja täpsustaksid kadumisega kaasnenud asjaolusid kooskõlas õigusriigi põhimõttega ning aitaksid võimalikult suurel määral kaasa raamatukaupmeeste turvalisele koju naasmisele; |
| --- | --- |

3.

palub, et Hiina, Hongkongi ja Tai asjaomased asutused uuriksid ja täpsustaksid kadumisega kaasnenud asjaolusid kooskõlas õigusriigi põhimõttega ning aitaksid võimalikult suurel määral kaasa raamatukaupmeeste turvalisele koju naasmisele;

| 4. | tunneb muret väidete pärast, et mandri-Hiina õiguskaitseasutused tegutsevad Hongkongis; tuletab meelde, et kui mandri-Hiina õiguskaitseasutused tegutseksid Hongkongis, rikutaks sellega põhiseadust; on veendunud, et see ei oleks kooskõlas põhimõttega „üks riik – kaks süsteemi“; palub Hiinal austada Hongkongile põhiseadusega antud autonoomia garantiid; |
| --- | --- |

4.

tunneb muret väidete pärast, et mandri-Hiina õiguskaitseasutused tegutsevad Hongkongis; tuletab meelde, et kui mandri-Hiina õiguskaitseasutused tegutseksid Hongkongis, rikutaks sellega põhiseadust; on veendunud, et see ei oleks kooskõlas põhimõttega „üks riik – kaks süsteemi“; palub Hiinal austada Hongkongile põhiseadusega antud autonoomia garantiid;

| 5. | mõistab teravalt hukka kõik inimõiguste rikkumised, eriti meelevaldsed vahistamised, erakorralise üleviimise, sunniviisilised ülestunnistused, salajased kinnipidamised, isoleeritud vangistuse ning avaldamis- ja sõnavabaduse rikkumised; tuletab meelde, et raamatutoimetajate, ajakirjanike ja blogijate sõltumatust tuleb kaitsta; nõuab, et inimõiguste rikkumine ja poliitiline hirmutamine lõpetataks viivitamatult; |
| --- | --- |

5.

mõistab teravalt hukka kõik inimõiguste rikkumised, eriti meelevaldsed vahistamised, erakorralise üleviimise, sunniviisilised ülestunnistused, salajased kinnipidamised, isoleeritud vangistuse ning avaldamis- ja sõnavabaduse rikkumised; tuletab meelde, et raamatutoimetajate, ajakirjanike ja blogijate sõltumatust tuleb kaitsta; nõuab, et inimõiguste rikkumine ja poliitiline hirmutamine lõpetataks viivitamatult;

| 6. | mõistab hukka sõnavabaduse piiramise ja kriminaliseerimise ning taunib sõnavabaduse veelgi suuremat piiramist; palub Hiina valitsusel lõpetada vaba teabevoo mahasurumine, k.a interneti kasutamise piiramine; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka sõnavabaduse piiramise ja kriminaliseerimise ning taunib sõnavabaduse veelgi suuremat piiramist; palub Hiina valitsusel lõpetada vaba teabevoo mahasurumine, k.a interneti kasutamise piiramine;

| 7. | tunneb muret Hiina välismaiste vabaühenduste haldamist käsitleva seaduseelnõu peatse vastuvõtmise pärast, sest praegusel kujul ahendaks see veelgi Hiina kodanikuühiskonna tegutsemisvõimalusi ning piiraks tõsiselt ühinemis- ja sõnavabadust, sh keelates välismaistel vabaühendustel, mis ei ole Hiina avaliku julgeoleku ministeeriumis ega provintside avaliku julgeoleku ametites registreeritud, Hiina eraisikuid ja organisatsioone rahastada, ning keelates Hiina rühmitustel tegutseda Hiinas registreerimata, sh Hongkongis ja Macaus asutatud välismaiste vabaühenduste nimel või loal; palub, et Hiina ametivõimud vaataksid selle seaduseelnõu põhjalikult läbi, et viia see kooskõlla rahvusvaheliste inimõiguste standarditega, k.a Hiina Rahvavabariigi võetud kohustused; |
| --- | --- |

7.

tunneb muret Hiina välismaiste vabaühenduste haldamist käsitleva seaduseelnõu peatse vastuvõtmise pärast, sest praegusel kujul ahendaks see veelgi Hiina kodanikuühiskonna tegutsemisvõimalusi ning piiraks tõsiselt ühinemis- ja sõnavabadust, sh keelates välismaistel vabaühendustel, mis ei ole Hiina avaliku julgeoleku ministeeriumis ega provintside avaliku julgeoleku ametites registreeritud, Hiina eraisikuid ja organisatsioone rahastada, ning keelates Hiina rühmitustel tegutseda Hiinas registreerimata, sh Hongkongis ja Macaus asutatud välismaiste vabaühenduste nimel või loal; palub, et Hiina ametivõimud vaataksid selle seaduseelnõu põhjalikult läbi, et viia see kooskõlla rahvusvaheliste inimõiguste standarditega, k.a Hiina Rahvavabariigi võetud kohustused;

| 8. | väljendab muret küberjulgeolekut käsitleva uue seaduseelnõu pärast, mis tugevdaks küberruumi tsenseerimise ja järelevalve tavasid ja need institutsionaliseeriks, ja vastuvõetud riikliku julgeolekuseaduse ning terrorismivastast võitlust käsitleva seaduse eelnõu pärast; märgib, et reformimeelsed Hiina juristid ja kodanikuõiguste kaitsjad kardavad, et need seadused piiravad veelgi sõnavabadust ja tugevdavad enesetsensuuri; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret küberjulgeolekut käsitleva uue seaduseelnõu pärast, mis tugevdaks küberruumi tsenseerimise ja järelevalve tavasid ja need institutsionaliseeriks, ja vastuvõetud riikliku julgeolekuseaduse ning terrorismivastast võitlust käsitleva seaduse eelnõu pärast; märgib, et reformimeelsed Hiina juristid ja kodanikuõiguste kaitsjad kardavad, et need seadused piiravad veelgi sõnavabadust ja tugevdavad enesetsensuuri;

| 9. | on veendunud, et ELi ja Hiina tugevad suhted peavad looma kindla aluse küpsele, sisukale ja avatud inimõigustealasele dialoogile, mis põhineb vastastikusel austusel; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et ELi ja Hiina tugevad suhted peavad looma kindla aluse küpsele, sisukale ja avatud inimõigustealasele dialoogile, mis põhineb vastastikusel austusel;

| 10. | toonitab Euroopa Liidu pühendumust demokraatia, sh õigusriigi, kohtusüsteemi sõltumatuse, põhivabaduste ja -õiguste, läbipaistvuse ning teabe- ja sõnavabaduse tugevdamisele Hongkongis; |
| --- | --- |

10.

toonitab Euroopa Liidu pühendumust demokraatia, sh õigusriigi, kohtusüsteemi sõltumatuse, põhivabaduste ja -õiguste, läbipaistvuse ning teabe- ja sõnavabaduse tugevdamisele Hongkongis;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile ning Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusjuhile ja kogule. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile ning Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusjuhile ja kogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0458.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0252.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/50

---

P8_TA(2016)0046

Serbia 2015. aasta eduaruanne

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Serbia 2015. aasta aruande kohta (2015/2892(RSP))

(2018/C 035/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ, millega sätestatakse Serbiaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ, millega sätestatakse Serbiaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (SEC(2011)1208), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (SEC(2011)1208),

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244(1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni A/RES/64/298, milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Serbia ja Kosovo vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244(1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni A/RES/64/298, milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Serbia ja Kosovo vahel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Serbia parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 7.–8. oktoobril 2015. aastal toimunud neljanda kohtumise deklaratsiooni ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Serbia parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 7.–8. oktoobril 2015. aastal toimunud neljanda kohtumise deklaratsiooni ja soovitusi,

| — | võttes arvesse 8. oktoobril 2015. aastal Luxembourgis toimunud Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändemarsruudi teemat käsitlenud kõrgetasemelise konverentsi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. oktoobril 2015. aastal Luxembourgis toimunud Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändemarsruudi teemat käsitlenud kõrgetasemelise konverentsi tulemusi,

| — | võttes arvesse 9. novembril 2015. aastal kohtunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta ning 12. oktoobril 2015. aastal kohtunud välisasjade nõukogu järeldusi rände kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. novembril 2015. aastal kohtunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta ning 12. oktoobril 2015. aastal kohtunud välisasjade nõukogu järeldusi rände kohta,

| — | võttes arvesse 17-punktilist tegevuskava, milles rändajate ja pagulaste sissevoolust mõjutatud ELi liikmesriikide ja ELi mittekuuluvate riikide juhid leppisid kokku 25. oktoobril 2015. aastal toimunud Lääne-Balkani rändemarsruuti käsitleval kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17-punktilist tegevuskava, milles rändajate ja pagulaste sissevoolust mõjutatud ELi liikmesriikide ja ELi mittekuuluvate riikide juhid leppisid kokku 25. oktoobril 2015. aastal toimunud Lääne-Balkani rändemarsruuti käsitleval kohtumisel,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembril 2015. aastal avaldatud Serbia 2015. aasta eduaruannet (SWD(2015)0211), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembril 2015. aastal avaldatud Serbia 2015. aasta eduaruannet (SWD(2015)0211),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Serbia 2014. aasta eduaruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Serbia 2014. aasta eduaruande kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva puhul romavastasuse kohta Euroopas ning II maailmasõja ajal toime pandud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva puhul romavastasuse kohta Euroopas ning II maailmasõja ajal toime pandud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni alalise Serbia raportööri David McAllisteri tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni alalise Serbia raportööri David McAllisteri tööd,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu otsustas 28. juunil 2013. aastal, et Serbiaga alustatakse ühinemisläbirääkimisi; arvestades, et esimene valitsustevaheline konverents toimus 21. jaanuaril 2014. aastal; arvestades, et läbivaatamisprotsess jõudis lõpule 2015. aasta märtsis; arvestades, et Serbia moodustas lõpliku läbirääkimisrühma 2015. aasta septembris; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu otsustas 28. juunil 2013. aastal, et Serbiaga alustatakse ühinemisläbirääkimisi; arvestades, et esimene valitsustevaheline konverents toimus 21. jaanuaril 2014. aastal; arvestades, et läbivaatamisprotsess jõudis lõpule 2015. aasta märtsis; arvestades, et Serbia moodustas lõpliku läbirääkimisrühma 2015. aasta septembris;

| B. | arvestades, et 2015. aasta aruandes Serbia kohta annab komisjon ülevaate Serbia edusammudest Euroopaga integreerumisel ja hinnangu Serbia püüdlustele täita Kopenhaageni kriteeriume ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusi; arvestades, et komisjon on aruandmise suhtes kohaldanud uut lähenemisviisi, mis tagab asjaomastele riikidele palju selgemad suunised selle kohta, millele nad peavad keskenduma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2015. aasta aruandes Serbia kohta annab komisjon ülevaate Serbia edusammudest Euroopaga integreerumisel ja hinnangu Serbia püüdlustele täita Kopenhaageni kriteeriume ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusi; arvestades, et komisjon on aruandmise suhtes kohaldanud uut lähenemisviisi, mis tagab asjaomastele riikidele palju selgemad suunised selle kohta, millele nad peavad keskenduma;

| C. | arvestades, et Serbiat, nagu ka kõiki teisi riike, kes soovivad ELi liikmeks saada, tuleb hinnata saavutuste järgi ühiste kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel, ning arvestades, et riikide pühendumus vajalike reformide teostamisele ja nende kvaliteet määravad ära ühinemise ajakava; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Serbiat, nagu ka kõiki teisi riike, kes soovivad ELi liikmeks saada, tuleb hinnata saavutuste järgi ühiste kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel, ning arvestades, et riikide pühendumus vajalike reformide teostamisele ja nende kvaliteet määravad ära ühinemise ajakava;

| D. | arvestades, et Serbia on teinud olulisi samme suhete normaliseerimiseks Kosovoga, mille tulemusel sõlmiti 19. aprillil 2013 esimene kokkulepe, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid; arvestades, et 25. augustil 2015. aastal saavutati neli olulist kokkulepet; arvestades, et läbirääkimisraamistiku kohaselt tuleb Serbia liitumisläbirääkimiste edusammud saavutada paralleelselt Kosovoga suhete normaliseerimise protsessi edusammudega; arvestades, et täiendavad pingutused on vajalikud nende suhete püsivalt rahumeelseks muutmiseks; arvestades, et see on ülioluline, et mõlemad pooled rakendaksid täielikult kõiki kokkuleppeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Serbia on teinud olulisi samme suhete normaliseerimiseks Kosovoga, mille tulemusel sõlmiti 19. aprillil 2013 esimene kokkulepe, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid; arvestades, et 25. augustil 2015. aastal saavutati neli olulist kokkulepet; arvestades, et läbirääkimisraamistiku kohaselt tuleb Serbia liitumisläbirääkimiste edusammud saavutada paralleelselt Kosovoga suhete normaliseerimise protsessi edusammudega; arvestades, et täiendavad pingutused on vajalikud nende suhete püsivalt rahumeelseks muutmiseks; arvestades, et see on ülioluline, et mõlemad pooled rakendaksid täielikult kõiki kokkuleppeid;

| E. | arvestades, et Serbiast sai 2015. aasta juulis 33. riik, kes osaleb ELi kodanikukaitse mehhanismis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Serbiast sai 2015. aasta juulis 33. riik, kes osaleb ELi kodanikukaitse mehhanismis;

| F. | arvestades, et EL on toonitanud vajadust tugevdada majanduse juhtimist, õigusriigi põhimõtet ja avaliku halduse suutlikkust kõigis Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on toonitanud vajadust tugevdada majanduse juhtimist, õigusriigi põhimõtet ja avaliku halduse suutlikkust kõigis Lääne-Balkani riikides;

| G. | arvestades, et EL on seadnud laienemispoliitika keskmesse õigusriigi põhimõtte järgimise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on seadnud laienemispoliitika keskmesse õigusriigi põhimõtte järgimise;

| H. | arvestades, et 2015. aasta jaanuaris sai Serbiast Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) eesistuja; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2015. aasta jaanuaris sai Serbiast Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) eesistuja;

| 1. | väljendab heameelt läbirääkimiste ning peatükkide 32 (finantskontroll) ja 35 (muud küsimused, punkt 1: Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimine) avamise üle 14. detsembril 2015 toimunud valitsustevahelisel konverentsil Brüsselis; väljendab heameelt Serbia jätkuva pühendumuse üle Euroopa integratsiooniprotsessile; kutsub Serbiat üles aktiivselt edendama seda strateegilist otsust Serbia üldsuse seas; märgib rahuloluga, et Serbia on alustanud ulatusliku reformikava rakendamist; kutsub Serbiat üles viima otsejoones ja otsustavalt ellu süsteemseid ja sotsiaal-majanduslikke reforme; nõuab tungivalt, et Serbia pühendaks oma reformide elluviimisel erilist tähelepanu noortele; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt läbirääkimiste ning peatükkide 32 (finantskontroll) ja 35 (muud küsimused, punkt 1: Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimine) avamise üle 14. detsembril 2015 toimunud valitsustevahelisel konverentsil Brüsselis; väljendab heameelt Serbia jätkuva pühendumuse üle Euroopa integratsiooniprotsessile; kutsub Serbiat üles aktiivselt edendama seda strateegilist otsust Serbia üldsuse seas; märgib rahuloluga, et Serbia on alustanud ulatusliku reformikava rakendamist; kutsub Serbiat üles viima otsejoones ja otsustavalt ellu süsteemseid ja sotsiaal-majanduslikke reforme; nõuab tungivalt, et Serbia pühendaks oma reformide elluviimisel erilist tähelepanu noortele;

| 2. | väljendab heameelt Serbia ettevalmistuste üle, et alustada tõhusaid ühinemisläbirääkimisi, mille käigus viiakse lõpuni 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) sõelumisprotsess ja koostatakse ja esitatakse põhjalikud tegevuskavad; väljendab lootust, et need peatükid saab avada 2016. aasta alguses; rõhutab, et põhjalikud läbirääkimised 23. ja 24. peatüki üle on erakordselt olulised, et käsitleda reforme, mida tuleb ellu viia ja rakendada kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas; tuletab meelde, et nendes valdkondades tuleb teha edusamme paralleelselt läbirääkimiste üldise edenemisega; rõhutab, et läbirääkimised 35. peatüki üle on otsustava tähtsusega Serbia edenemiseks ELiga integreerumisel; on seoses sellega seisukohal, et Serbia ja Kosovo suhete täielik normaliseerimine on oluline eeltingimus Serbia ELiga ühinemiseks; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt Serbia ettevalmistuste üle, et alustada tõhusaid ühinemisläbirääkimisi, mille käigus viiakse lõpuni 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) sõelumisprotsess ja koostatakse ja esitatakse põhjalikud tegevuskavad; väljendab lootust, et need peatükid saab avada 2016. aasta alguses; rõhutab, et põhjalikud läbirääkimised 23. ja 24. peatüki üle on erakordselt olulised, et käsitleda reforme, mida tuleb ellu viia ja rakendada kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas; tuletab meelde, et nendes valdkondades tuleb teha edusamme paralleelselt läbirääkimiste üldise edenemisega; rõhutab, et läbirääkimised 35. peatüki üle on otsustava tähtsusega Serbia edenemiseks ELiga integreerumisel; on seoses sellega seisukohal, et Serbia ja Kosovo suhete täielik normaliseerimine on oluline eeltingimus Serbia ELiga ühinemiseks;

| 3. | rõhutab, et integratsiooniprotsessi edukuse peamine näitaja on endiselt õigusaktide ja poliitikameetmete põhjalik rakendamine; julgustab Serbia juhtivpoliitikuid jätkama reforme, mis on vajalikud vastavuse saavutamiseks ELi standarditega; kutsub Serbiat üles parandama uute õigusaktide ja poliitikapõhimõtete kavandamist, kooskõlastamist ning rakendamise järelevalvet; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et integratsiooniprotsessi edukuse peamine näitaja on endiselt õigusaktide ja poliitikameetmete põhjalik rakendamine; julgustab Serbia juhtivpoliitikuid jätkama reforme, mis on vajalikud vastavuse saavutamiseks ELi standarditega; kutsub Serbiat üles parandama uute õigusaktide ja poliitikapõhimõtete kavandamist, kooskõlastamist ning rakendamise järelevalvet;

| 4. | väljendab heameelt Serbia edusammude üle seoses ettevõtluskeskkonna, eelarvepuudujäägi vähendamise ning tööturuga, sealhulgas tööalaste õigusaktide ja tööhõivepoliitikaga; julgustab Serbia ametivõime veelgi parandama investeerimiskeskkonda kogu Serbias ja vähendama piirkondadevahelist majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, tagama välisinvesteeringute kaitse ja lahendama investeeringuid käsitlevad pikaajalised vaidlused ning, tunnustades riiklike ettevõtete restruktureerimisel saavutatud edu, rõhutab, kui olulised on asjakohased edasised edusammud ja läbipaistvus erastamisprotsessis; rõhutab, et Serbia peab viima riigiabi kontrollimist käsitlevad õigusaktid vastavusse ühenduse õigustikuga; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt Serbia edusammude üle seoses ettevõtluskeskkonna, eelarvepuudujäägi vähendamise ning tööturuga, sealhulgas tööalaste õigusaktide ja tööhõivepoliitikaga; julgustab Serbia ametivõime veelgi parandama investeerimiskeskkonda kogu Serbias ja vähendama piirkondadevahelist majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, tagama välisinvesteeringute kaitse ja lahendama investeeringuid käsitlevad pikaajalised vaidlused ning, tunnustades riiklike ettevõtete restruktureerimisel saavutatud edu, rõhutab, kui olulised on asjakohased edasised edusammud ja läbipaistvus erastamisprotsessis; rõhutab, et Serbia peab viima riigiabi kontrollimist käsitlevad õigusaktid vastavusse ühenduse õigustikuga;

| 5. | tunneb heameelt majanduse reformimisel saavutatud edusammude üle, millega parandati Serbia eelarve olukorda, ja kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama valitsuse kavatsust jätkata reforme, eelkõige eelarve tasakaalustamatuse probleemi lahendamise ja majanduse tähtsamate sektorite reformimise eesmärgil; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt majanduse reformimisel saavutatud edusammude üle, millega parandati Serbia eelarve olukorda, ja kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama valitsuse kavatsust jätkata reforme, eelkõige eelarve tasakaalustamatuse probleemi lahendamise ja majanduse tähtsamate sektorite reformimise eesmärgil;

| 6. | avaldab Serbiale tunnustust konstruktiivse lähenemisviisi eest rändekriisiga tegelemisel; märgib siiski vajadust edendada konstruktiivset lähenemisviisi naaberriikide suhtes; märgib, et Serbia on ELi jaoks Balkanil oluline ja abivalmis partner, mistõttu on möödapääsmatu, et EL annaks vahendeid ja osutaks piisavalt rahalist abi; väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbia on teinud märkimisväärseid pingutusi tagamaks, et kolmandate riikide kodanikele antakse peavarju ja humanitaarabi ELi ja rahvusvahelise toe abil; kutsub Serbiat üles suurendama kiiresti oma vastuvõtusuutlikkust; märgib, et vaja on põhjalikke reforme, et ratsionaliseerida kogu varjupaigasüsteemi ning viia see vastavusse ELi õigustiku ja rahvusvaheliste standarditega; märgib, et Serbia on võtnud täiendavaid meetmeid, et tegeleda Serbia kodanike esitatud põhjendamatute varjupaigataotlustega ELi liikmesriikides ja Schengeni lepinguga ühinenud riikides; kutsub Serbiat üles aitama kaasa põhjendamatute taotluste edasisele vähendamisele; rõhutab, et suutlikkus ja vahendid, mis võimaldavad tagasitulijatel uuesti integreeruda, on jätkuvalt piiratud; |
| --- | --- |

6.

avaldab Serbiale tunnustust konstruktiivse lähenemisviisi eest rändekriisiga tegelemisel; märgib siiski vajadust edendada konstruktiivset lähenemisviisi naaberriikide suhtes; märgib, et Serbia on ELi jaoks Balkanil oluline ja abivalmis partner, mistõttu on möödapääsmatu, et EL annaks vahendeid ja osutaks piisavalt rahalist abi; väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbia on teinud märkimisväärseid pingutusi tagamaks, et kolmandate riikide kodanikele antakse peavarju ja humanitaarabi ELi ja rahvusvahelise toe abil; kutsub Serbiat üles suurendama kiiresti oma vastuvõtusuutlikkust; märgib, et vaja on põhjalikke reforme, et ratsionaliseerida kogu varjupaigasüsteemi ning viia see vastavusse ELi õigustiku ja rahvusvaheliste standarditega; märgib, et Serbia on võtnud täiendavaid meetmeid, et tegeleda Serbia kodanike esitatud põhjendamatute varjupaigataotlustega ELi liikmesriikides ja Schengeni lepinguga ühinenud riikides; kutsub Serbiat üles aitama kaasa põhjendamatute taotluste edasisele vähendamisele; rõhutab, et suutlikkus ja vahendid, mis võimaldavad tagasitulijatel uuesti integreeruda, on jätkuvalt piiratud;

| 7. | kutsub Serbiat üles tegema suuremaid jõupingutusi oma välis- ja julgeolekupoliitika, sh Venemaa-suunalise poliitika kooskõlla viimiseks ELi vastava poliitikaga; peab seoses sellega Serbia ja Venemaa ühiste sõjaliste õppuste korraldamist kahetsusväärseks; tunnustab Serbia aktiivset osalemist rahvusvahelistes rahuvalveoperatsioonides; |
| --- | --- |

7.

kutsub Serbiat üles tegema suuremaid jõupingutusi oma välis- ja julgeolekupoliitika, sh Venemaa-suunalise poliitika kooskõlla viimiseks ELi vastava poliitikaga; peab seoses sellega Serbia ja Venemaa ühiste sõjaliste õppuste korraldamist kahetsusväärseks; tunnustab Serbia aktiivset osalemist rahvusvahelistes rahuvalveoperatsioonides;

Õigusriigi põhimõtted

| 8. | toonitab õigusriigi põhimõtete keskset tähtsust; rõhutab sõltumatu kohtusüsteemi tähtsust; märgib, et kuigi kohtusüsteemi valdkonnas on tehtud mõningaid edusamme, nimelt on võetud vastu eeskirjad kohtunike ja prokuröride hindamiseks, esineb ikkagi väga palju poliitilist sekkumist; märgib, et professionaalsetele kohtuorganitele tuleb tagada piisavad vahendid; kutsub ametivõime rakendama kohtureformi riiklikku strateegiat, nagu on sätestatud 23. peatükki käsitlevas tegevuskavas, ning tagama kohtusüsteemi sõltumatuse ja selle, et kohtunike ja prokuröride töö oleks vaba poliitilisest mõjutamisest; kutsub valitsust üles võtma vastu uue õigusakti tasuta õigusabi kohta ja kehtestama õiguslikud muudatused, et lahendada kohtupraktika ja õigusalase hariduse kvaliteedi ja järjepidevusega seotud probleemid; väljendab muret kohtuasjade jätkuva kuhjumise üle, vaatamata kõrgema kassatsioonikohtu programmile nende vähendamiseks, ja palub tungivalt Serbial astuda edasisi samme kohtusüsteemi usaldusväärsuse parandamise nimel; |
| --- | --- |

8.

toonitab õigusriigi põhimõtete keskset tähtsust; rõhutab sõltumatu kohtusüsteemi tähtsust; märgib, et kuigi kohtusüsteemi valdkonnas on tehtud mõningaid edusamme, nimelt on võetud vastu eeskirjad kohtunike ja prokuröride hindamiseks, esineb ikkagi väga palju poliitilist sekkumist; märgib, et professionaalsetele kohtuorganitele tuleb tagada piisavad vahendid; kutsub ametivõime rakendama kohtureformi riiklikku strateegiat, nagu on sätestatud 23. peatükki käsitlevas tegevuskavas, ning tagama kohtusüsteemi sõltumatuse ja selle, et kohtunike ja prokuröride töö oleks vaba poliitilisest mõjutamisest; kutsub valitsust üles võtma vastu uue õigusakti tasuta õigusabi kohta ja kehtestama õiguslikud muudatused, et lahendada kohtupraktika ja õigusalase hariduse kvaliteedi ja järjepidevusega seotud probleemid; väljendab muret kohtuasjade jätkuva kuhjumise üle, vaatamata kõrgema kassatsioonikohtu programmile nende vähendamiseks, ja palub tungivalt Serbial astuda edasisi samme kohtusüsteemi usaldusväärsuse parandamise nimel;

| 9. | tuletab meelde, et Serbia valitsusel tuleks rakendada rehabiliteerimist käsitlevat seadust täielikult ja mittediskrimineerivalt; soovitab Serbia valitsusel teha tagastamist käsitlevas seaduses täiendavaid muudatusi, et kõrvaldada kõik mitterahalise hüvitamisega seotud menetluslikud ja õiguslikud takistused; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et Serbia valitsusel tuleks rakendada rehabiliteerimist käsitlevat seadust täielikult ja mittediskrimineerivalt; soovitab Serbia valitsusel teha tagastamist käsitlevas seaduses täiendavaid muudatusi, et kõrvaldada kõik mitterahalise hüvitamisega seotud menetluslikud ja õiguslikud takistused;

| 10. | märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on piirkonnas laialt levinud ning see takistab ka Serbia demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; märgib, et võitluses korruptsiooniga, mis on Serbias jätkuvalt murettekitav probleem, on tehtud mõningaid edusamme õigusaktide jätkuva rakendamisega ning rikkumisest teatajate kaitset käsitleva õigusakti vastuvõtmisega; rõhutab vajadust saavutada tulemusi korruptsiooni, sealhulgas kõrgetasemelise korruptsiooni uurimisel ja lõplike kohtuotsuste tegemisel, ning vajadust koordineerida ja kontrollida 23. peatükki käsitlevas tegevuskavas sätestatud korruptsioonivastase strateegia täielikku rakendamist kõigis tähtsaimates institutsioonides; kutsub ametivõimusid üles tagama, et korruptsioonivastase võitluse amet ja korruptsioonivastane nõukogu suudaksid täielikult ja tõhusalt täita oma mandaati ning et riigiasutused järgiksid nende soovitusi; on seisukohal, et nende probleemide tulemuslikumaks lahendamiseks on hädasti vaja piirkondlikku strateegiat ja tõhustatud koostööd kõikide piirkonna riikide vahel; kutsub teadusasutusi võtma koos riigiasutuste ja -teenistujatega selles valdkonnas vastu eeskirjad, et uurida plagiaadijuhtumeid ja need tulevikus ära hoida; |
| --- | --- |

10.

märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on piirkonnas laialt levinud ning see takistab ka Serbia demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; märgib, et võitluses korruptsiooniga, mis on Serbias jätkuvalt murettekitav probleem, on tehtud mõningaid edusamme õigusaktide jätkuva rakendamisega ning rikkumisest teatajate kaitset käsitleva õigusakti vastuvõtmisega; rõhutab vajadust saavutada tulemusi korruptsiooni, sealhulgas kõrgetasemelise korruptsiooni uurimisel ja lõplike kohtuotsuste tegemisel, ning vajadust koordineerida ja kontrollida 23. peatükki käsitlevas tegevuskavas sätestatud korruptsioonivastase strateegia täielikku rakendamist kõigis tähtsaimates institutsioonides; kutsub ametivõimusid üles tagama, et korruptsioonivastase võitluse amet ja korruptsioonivastane nõukogu suudaksid täielikult ja tõhusalt täita oma mandaati ning et riigiasutused järgiksid nende soovitusi; on seisukohal, et nende probleemide tulemuslikumaks lahendamiseks on hädasti vaja piirkondlikku strateegiat ja tõhustatud koostööd kõikide piirkonna riikide vahel; kutsub teadusasutusi võtma koos riigiasutuste ja -teenistujatega selles valdkonnas vastu eeskirjad, et uurida plagiaadijuhtumeid ja need tulevikus ära hoida;

| 11. | kutsub Serbia ametivõimusid üles muutma ja rakendama karistusseadustiku majandus- ja korruptsioonikuritegusid käsitlevat jagu, et tagada usaldusväärne ja õiguskindel kriminaalõiguse raamistik; väljendab veel kord sügavat muret karistusseadustiku artikli 234 ametiseisundi kuritarvitamist käsitlevate sätete ja nende rakendamise üle; nõuab veel kord ametiseisundi kuritarvitamiseks liigitatud juhtumite sõltumatut ja põhjalikku läbivaatamist, et oleks võimalik viivitamatult ümber lükata pikaajalised ja ebaõiglased süüdistused; |
| --- | --- |

11.

kutsub Serbia ametivõimusid üles muutma ja rakendama karistusseadustiku majandus- ja korruptsioonikuritegusid käsitlevat jagu, et tagada usaldusväärne ja õiguskindel kriminaalõiguse raamistik; väljendab veel kord sügavat muret karistusseadustiku artikli 234 ametiseisundi kuritarvitamist käsitlevate sätete ja nende rakendamise üle; nõuab veel kord ametiseisundi kuritarvitamiseks liigitatud juhtumite sõltumatut ja põhjalikku läbivaatamist, et oleks võimalik viivitamatult ümber lükata pikaajalised ja ebaõiglased süüdistused;

| 12. | märgib, et võitluses organiseeritud kuritegevusega tuleb teha suuremaid pingutusi ning tuleb saavutada tulemusi lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel, nagu on sätestatud 24. peatükki käsitlevas tegevuskavas; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles osutama asjatundlikku abi institutsioonilise raamistiku loomisel ja jagama asjatundlikke teadmisi tõhusaks võitluseks organiseeritud kuritegevuse vastu; nõuab sellega seoses, et Serbia ja Kosovo õiguskaitseasutused ning Belgradi ja Priština kontaktbürood teeksid vahetut koostööd; |
| --- | --- |

12.

märgib, et võitluses organiseeritud kuritegevusega tuleb teha suuremaid pingutusi ning tuleb saavutada tulemusi lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel, nagu on sätestatud 24. peatükki käsitlevas tegevuskavas; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles osutama asjatundlikku abi institutsioonilise raamistiku loomisel ja jagama asjatundlikke teadmisi tõhusaks võitluseks organiseeritud kuritegevuse vastu; nõuab sellega seoses, et Serbia ja Kosovo õiguskaitseasutused ning Belgradi ja Priština kontaktbürood teeksid vahetut koostööd;

Demokraatia

| 13. | märgib jõupingutusi, mida on tehtud konsultatsiooniprotsessi parandamiseks parlamendis ja parlamendi osaluse suurendamiseks ELiga ühinemise läbirääkimiste protsessis; on jätkuvalt mures kiirmenetluste laialdase kasutuse pärast õigusaktide, sealhulgas ELi ühinemisprotsessiga seotud õigusaktide vastuvõtmisel, kuna selliste menetluste käigus ei ole alati võimalik sidusrühmade ja laiema üldsusega piisavalt konsulteerida; rõhutab, et parlamendi järelevalvet täitevvõimu üle tuleb veelgi tugevdada; rõhutab, kui oluline on opositsiooni aktiivne ja konstruktiivne osalus otsuste tegemises ja demokraatlikes institutsioonides; rõhutab, et erakondade rahastamine peab olema läbipaistev ja kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

13.

märgib jõupingutusi, mida on tehtud konsultatsiooniprotsessi parandamiseks parlamendis ja parlamendi osaluse suurendamiseks ELiga ühinemise läbirääkimiste protsessis; on jätkuvalt mures kiirmenetluste laialdase kasutuse pärast õigusaktide, sealhulgas ELi ühinemisprotsessiga seotud õigusaktide vastuvõtmisel, kuna selliste menetluste käigus ei ole alati võimalik sidusrühmade ja laiema üldsusega piisavalt konsulteerida; rõhutab, et parlamendi järelevalvet täitevvõimu üle tuleb veelgi tugevdada; rõhutab, kui oluline on opositsiooni aktiivne ja konstruktiivne osalus otsuste tegemises ja demokraatlikes institutsioonides; rõhutab, et erakondade rahastamine peab olema läbipaistev ja kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste normidega;

| 14. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse olulisust demokraatlikus ühiskonnas; märgib, et koostöö valitsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel on paranenud; julgustab Serbia ametivõimusid võtma lisameetmeid, et tagada läbipaistev dialoog kodanikuühiskonna ja riigiasutuste vahel ning suurendada kodanikuühiskonna ja rahvusvähemuste esindajate tulemuslikku osalemist otsuste tegemises; palub ametiasutustel tagada piisav rahaline toetus kodanikuühiskonna organisatsioonide tõhusaks toimimiseks; nõuab, et kodanikke, organisatsioone ja üldsust teavitataks aegsasti ja läbipaistvalt ühinemisläbirääkimiste protsessi edusammudest ja aidataks kaasa nende laiaulatuslikule osalemisele selles protsessis; |
| --- | --- |

14.

rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse olulisust demokraatlikus ühiskonnas; märgib, et koostöö valitsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel on paranenud; julgustab Serbia ametivõimusid võtma lisameetmeid, et tagada läbipaistev dialoog kodanikuühiskonna ja riigiasutuste vahel ning suurendada kodanikuühiskonna ja rahvusvähemuste esindajate tulemuslikku osalemist otsuste tegemises; palub ametiasutustel tagada piisav rahaline toetus kodanikuühiskonna organisatsioonide tõhusaks toimimiseks; nõuab, et kodanikke, organisatsioone ja üldsust teavitataks aegsasti ja läbipaistvalt ühinemisläbirääkimiste protsessi edusammudest ja aidataks kaasa nende laiaulatuslikule osalemisele selles protsessis;

| 15. | kordab oma palvet Serbia valitsusele, et see arvestaks täielikult Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/OHDIR) valimiste vaatlemise missiooni soovitusi, eriti neid, mille abil tagatakse, et kampaania rahastamine ja valimiste protsess oleksid läbipaistvad; palub ametiasutustel nõuetekohaselt uurida kohalike valimiste ja muude kampaaniaürituste ajal aset leidnud vägivaldseid vahejuhtumeid ning väiteid hirmutamise ja pettuste kohta; |
| --- | --- |

15.

kordab oma palvet Serbia valitsusele, et see arvestaks täielikult Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/OHDIR) valimiste vaatlemise missiooni soovitusi, eriti neid, mille abil tagatakse, et kampaania rahastamine ja valimiste protsess oleksid läbipaistvad; palub ametiasutustel nõuetekohaselt uurida kohalike valimiste ja muude kampaaniaürituste ajal aset leidnud vägivaldseid vahejuhtumeid ning väiteid hirmutamise ja pettuste kohta;

| 16. | rõhutab veel kord, kui olulised on sõltumatute reguleerivate asutuste, sh ombudsmani olemasolu täitevvõimu järelevalve ja vastutuse tagamisel; palub ametivõimudel tagada ombudsmanile tema töös täielik poliitiline ja haldustoetus ning hoiduda põhjendamatust kriitikast tema suhtes; |
| --- | --- |

16.

rõhutab veel kord, kui olulised on sõltumatute reguleerivate asutuste, sh ombudsmani olemasolu täitevvõimu järelevalve ja vastutuse tagamisel; palub ametivõimudel tagada ombudsmanile tema töös täielik poliitiline ja haldustoetus ning hoiduda põhjendamatust kriitikast tema suhtes;

| 17. | kiidab heaks avaliku sektori reformimise põhjaliku tegevuskava, kontrollimeetmete järelevalvet käsitleva õigusakti, kohaliku omavalitsuse koolitamise riikliku strateegia ning avaliku sektori töötajate maksimaalset arvu käsitleva õigusakti vastuvõtmise, ning nõuab, et neid hakataks viivitamatult rakendama; rõhutab, et avalik haldus tuleb depolitiseerida ja professionaalseks muuta ning töölevõtmis- ja koondamismenetlused tuleb muuta läbipaistvamaks, et tagada avaliku halduse ülesannete täitmisel asjatundlikkus, erapooletus ja järjepidevus; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks avaliku sektori reformimise põhjaliku tegevuskava, kontrollimeetmete järelevalvet käsitleva õigusakti, kohaliku omavalitsuse koolitamise riikliku strateegia ning avaliku sektori töötajate maksimaalset arvu käsitleva õigusakti vastuvõtmise, ning nõuab, et neid hakataks viivitamatult rakendama; rõhutab, et avalik haldus tuleb depolitiseerida ja professionaalseks muuta ning töölevõtmis- ja koondamismenetlused tuleb muuta läbipaistvamaks, et tagada avaliku halduse ülesannete täitmisel asjatundlikkus, erapooletus ja järjepidevus;

Inimõigused

| 18. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbial on inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmiseks piisav õigus- ja institutsionaalne raamistik; märgib siiski veel esinevaid puudujääke selle rakendamisel, eriti seoses haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas puudega inimeste, HIV-positiivsete või AIDSi põdevate inimeste ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimeste) diskrimineerimise vältimisega; väljendab heameelt seoses 20. septembril 2015. aastal edukalt toimunud geiparaadiga; rõhutab, et LGBTI-inimeste vastu suunatud diskrimineerimine ja vägivald tekitab siiski muret; ergutab sellega seoses valitsust arvestama Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust liikmesriikidele CM/Rec(2010); väljendab muret haavatavate elanikkonnarühmade liikmete vastu suunatud arvukate rünnakute pärast, mida ei ole veel täielikult uuritud; lisaks väljendab muret seoses jätkuva koduvägivalla probleemiga; kutsub ametiasutusi üles edendama kõigi inimeste inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbial on inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmiseks piisav õigus- ja institutsionaalne raamistik; märgib siiski veel esinevaid puudujääke selle rakendamisel, eriti seoses haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas puudega inimeste, HIV-positiivsete või AIDSi põdevate inimeste ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimeste) diskrimineerimise vältimisega; väljendab heameelt seoses 20. septembril 2015. aastal edukalt toimunud geiparaadiga; rõhutab, et LGBTI-inimeste vastu suunatud diskrimineerimine ja vägivald tekitab siiski muret; ergutab sellega seoses valitsust arvestama Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust liikmesriikidele CM/Rec(2010); väljendab muret haavatavate elanikkonnarühmade liikmete vastu suunatud arvukate rünnakute pärast, mida ei ole veel täielikult uuritud; lisaks väljendab muret seoses jätkuva koduvägivalla probleemiga; kutsub ametiasutusi üles edendama kõigi inimeste inimõiguste austamist;

| 19. | väljendab muret asjaolu pärast, et sõna- ja meediavabadusega seotud olukorra parandamisel ei ole saavutatud mingit edu; märgib murelikult, et pidev poliitiline surve kahjustab meedia sõltumatust, mille tagajärjel suureneb meediaväljaannete enesetsensuur; tunneb muret selle pärast, et ajakirjanikud seisavad oma erialal tegutsedes silmitsi poliitilise surve, hirmutamise, vägivalla ja ähvardustega; kutsub ametivõime üles uurima kõiki ajakirjanike ja meediaväljaannete vastu suunatud rünnakujuhtumeid, mille on resoluutselt hukka mõistnud ka rahvusvaheline ajakirjanike ühendus; toonitab veel kord vajadust uute meediavaldkonna õigusaktide täielikuks rakendamiseks; rõhutab vajadust täielikuks läbipaistvuseks meedia omandisuhetes ja rahastamises ning mittediskrimineerimiseks avalik-õigusliku reklaami valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

väljendab muret asjaolu pärast, et sõna- ja meediavabadusega seotud olukorra parandamisel ei ole saavutatud mingit edu; märgib murelikult, et pidev poliitiline surve kahjustab meedia sõltumatust, mille tagajärjel suureneb meediaväljaannete enesetsensuur; tunneb muret selle pärast, et ajakirjanikud seisavad oma erialal tegutsedes silmitsi poliitilise surve, hirmutamise, vägivalla ja ähvardustega; kutsub ametivõime üles uurima kõiki ajakirjanike ja meediaväljaannete vastu suunatud rünnakujuhtumeid, mille on resoluutselt hukka mõistnud ka rahvusvaheline ajakirjanike ühendus; toonitab veel kord vajadust uute meediavaldkonna õigusaktide täielikuks rakendamiseks; rõhutab vajadust täielikuks läbipaistvuseks meedia omandisuhetes ja rahastamises ning mittediskrimineerimiseks avalik-õigusliku reklaami valdkonnas;

| 20. | on tõsiselt mures asjaolu pärast, et teave pooleliolevate kriminaaluurimiste kohta on korduvalt meediasse lekkinud, mis on vastuolus süütuse presumptsiooniga; kutsub Serbia ametiasutusi üles tõsiselt uurima mitmeid tähelepanu äratanud juhtumeid, mille puhul meedia on esitanud tõendeid väidetavate rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

20.

on tõsiselt mures asjaolu pärast, et teave pooleliolevate kriminaaluurimiste kohta on korduvalt meediasse lekkinud, mis on vastuolus süütuse presumptsiooniga; kutsub Serbia ametiasutusi üles tõsiselt uurima mitmeid tähelepanu äratanud juhtumeid, mille puhul meedia on esitanud tõendeid väidetavate rikkumiste kohta;

Vähemuste austamine ja kaitse

| 21. | rõhutab rahvusvähemuste nõukogude tähtsat rolli rahvusvähemuste õiguste edendamisel ja nende demokraatlikku iseloomu, ning julgustab nende tegevust asjakohaselt ja tõendatavalt rahastama; tervitab Serbia võetud kohustust koostada asjakohane rahvusvähemuste tegevuskava, millega tagatakse rahvusvähemusi käsitlevate tavade ja õigusraamistiku parem rakendamine ja väljaarendamine; kordab Serbiale esitatud üleskutset tagada omandatud õiguste ja pädevuste taseme hoidmine õigusaktide ühtlustamisel Serbia konstitutsioonikohtu otsusega ning palub tungivalt võtta esimesel võimalusel vastu rahvusvähemuste nõukogusid käsitlev seadus, et täpsustada nende õiguslikku seisundit ja tagada kindlustunne nende pädevuste suhtes; väljendab tõsist muret vähemuskeelsete programmide katkemise pärast seoses meediaväljaannete väljakuulutatud erastamisega; kutsub Serbiat üles suurendama kogu riigis jõupingutusi vähemuste kaitset käsitlevate õigusaktide tõhusa ja järjepideva rakendamise ning rahvusvähemuste mittediskrimineeriva kohtlemise suhtes, sealhulgas hariduses, eelkõige seoses vähemuskeelsete õpikute õigeaegse rahastamise ja tõlkimisega, vähemuskeelte kasutamisega, esindatusega avaliku halduse asutustes ja kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi esindusorganites ning meedia ja usutalituste vähemuskeeltes kättesaadavusega; kutsub Serbia valitsust üles rakendama kõiki vähemuste õigusi käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid ja kahepoolseid kokkuleppeid; |
| --- | --- |

21.

rõhutab rahvusvähemuste nõukogude tähtsat rolli rahvusvähemuste õiguste edendamisel ja nende demokraatlikku iseloomu, ning julgustab nende tegevust asjakohaselt ja tõendatavalt rahastama; tervitab Serbia võetud kohustust koostada asjakohane rahvusvähemuste tegevuskava, millega tagatakse rahvusvähemusi käsitlevate tavade ja õigusraamistiku parem rakendamine ja väljaarendamine; kordab Serbiale esitatud üleskutset tagada omandatud õiguste ja pädevuste taseme hoidmine õigusaktide ühtlustamisel Serbia konstitutsioonikohtu otsusega ning palub tungivalt võtta esimesel võimalusel vastu rahvusvähemuste nõukogusid käsitlev seadus, et täpsustada nende õiguslikku seisundit ja tagada kindlustunne nende pädevuste suhtes; väljendab tõsist muret vähemuskeelsete programmide katkemise pärast seoses meediaväljaannete väljakuulutatud erastamisega; kutsub Serbiat üles suurendama kogu riigis jõupingutusi vähemuste kaitset käsitlevate õigusaktide tõhusa ja järjepideva rakendamise ning rahvusvähemuste mittediskrimineeriva kohtlemise suhtes, sealhulgas hariduses, eelkõige seoses vähemuskeelsete õpikute õigeaegse rahastamise ja tõlkimisega, vähemuskeelte kasutamisega, esindatusega avaliku halduse asutustes ja kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi esindusorganites ning meedia ja usutalituste vähemuskeeltes kättesaadavusega; kutsub Serbia valitsust üles rakendama kõiki vähemuste õigusi käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid ja kahepoolseid kokkuleppeid;

| 22. | märgib, et Vojvodina kultuuriline mitmekesisus kuulub samuti Serbia identiteedi juurde; rõhutab, et Vojvodina autonoomiat ei tohi nõrgestada ning et viivitamata tuleb vastu võtta Vojvodina omavahendeid käsitlev õigusakt, nagu on ette nähtud põhiseaduses; |
| --- | --- |

22.

märgib, et Vojvodina kultuuriline mitmekesisus kuulub samuti Serbia identiteedi juurde; rõhutab, et Vojvodina autonoomiat ei tohi nõrgestada ning et viivitamata tuleb vastu võtta Vojvodina omavahendeid käsitlev õigusakt, nagu on ette nähtud põhiseaduses;

| 23. | kutsub Serbia ametivõimusid üles võtma konkreetseid meetmeid, et parandada romade olukorda, eriti isiklike dokumentide, hariduse, eluaseme, tervishoiu ja tööhõive tagamise osas; samuti kutsub Serbia ametiasutusi üles tagama romade võrdne esindatus avaliku sektori institutsioonides ja avalikus elus, pöörates muuhulgas eritähelepanu romadest naiste kaasamisele; rõhutab, et romade integratsioonipoliitikat tuleb veelgi tugevdada ning et, võttes arvesse vähemusi esindavate valitsusväliste organisatsioonide suhtes aset leidnud vägivallajuhtumeid, tuleb tulemuslikult lahendada diskrimineerimise probleem; ootab seetõttu huviga, millised on tulevase romade kaasamist käsitleva strateegia ja tegevuskava meetmed; tervitab seoses sellega Priština deklaratsiooni, milles kutsutakse valitsusi ning rahvusvahelisi, valitsustevahelisi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles põhjalikult kohaldama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse põhimõtteid, kui nad töötavad ja tegutsevad romade õiguste edendamise ja austamise nimel; |
| --- | --- |

23.

kutsub Serbia ametivõimusid üles võtma konkreetseid meetmeid, et parandada romade olukorda, eriti isiklike dokumentide, hariduse, eluaseme, tervishoiu ja tööhõive tagamise osas; samuti kutsub Serbia ametiasutusi üles tagama romade võrdne esindatus avaliku sektori institutsioonides ja avalikus elus, pöörates muuhulgas eritähelepanu romadest naiste kaasamisele; rõhutab, et romade integratsioonipoliitikat tuleb veelgi tugevdada ning et, võttes arvesse vähemusi esindavate valitsusväliste organisatsioonide suhtes aset leidnud vägivallajuhtumeid, tuleb tulemuslikult lahendada diskrimineerimise probleem; ootab seetõttu huviga, millised on tulevase romade kaasamist käsitleva strateegia ja tegevuskava meetmed; tervitab seoses sellega Priština deklaratsiooni, milles kutsutakse valitsusi ning rahvusvahelisi, valitsustevahelisi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles põhjalikult kohaldama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse põhimõtteid, kui nad töötavad ja tegutsevad romade õiguste edendamise ja austamise nimel;

Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted

| 24. | hindab kõrgelt Serbia valitsuse konstruktiivsust naaberriikidega suhtlemisel, kuna see on võimaldanud olulisi edusamme nii piirkondlikus koostöös kui ka tihedamate suhete loomisel ELiga, ja nõuab tungivalt, et Serbia jätkaks oma heanaaberlike suhete arendamist; kutsub Serbiat üles edendama heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist, mis hõlmab salliva õhkkonna edendamist ning mis tahes vormis vihakõne või sõjaaegse retoorika hukkamõistmist ning hoidumist sellistest sammudest nagu sõjakuritegude eest süüdimõistetud isikute avalik tervitamine naasmise puhul; märgib, et lahendamata vaidlused ja küsimused, eelkõige piiride mahamärkimise, õigusjärgluse, kultuuriväärtuste tagastamise ja Jugoslaavia arhiivide avamise küsimused, tuleks lahendada kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja väljakujunenud põhimõtetega, sealhulgas rakendades õiguslikult siduvaid lepinguid, muu hulgas õigusjärgluse küsimusi käsitlevat lepingut, ning et kahepoolsed vaidlused tuleks lahendada ühinemisprotsessi varastes etappides kooskõlas rahvusvahelise õigusega; juhib tähelepanu Serbia konstruktiivsele rollile Berliini protsessi ning Lääne-Balkani kuuiku algatuse ja selle ühenduvust käsitleva tegevuskava raames; väljendab heameelt ka teiste Lääne-Balkani riikide tulevikku käsitlevate algatuste, eriti Brdo protsessi üle, mis tõotab olla oluline raamistik koostöö tegemiseks nii poliitikas kui ka tehnilistes valdkondades, ja on seisukohal, et konkreetne koostöö vastastikuste huvide valdkonnas võib aidata kaasa Lääne-Balkani riikide stabiliseerimisele; peab sellega seonduvalt tervitatavaks Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina esimest ühist ministrite tasandi kohtumist, mis toimus 4. novembril 2015. aastal Sarajevos; kutsub Serbiat üles toetama Bosnia ja Hertsegoviina edasist stabiliseerimist ja institutsioonilist tugevdamist olemasolevate kontaktide ja kahe riigi vaheliste heanaaberlike suhete kaudu; kordab oma palvet Serbia ametiasutustele võtta täiendavaid meetmeid, et teha tema naabruses asuvate ELi liikmesriikidega piiriülest koostööd, sealhulgas 2014.–2020. aasta piiriüleste ja riikidevaheliste koostööprogrammide ning ELi Doonau piirkonna strateegia raames; väljendab heameelt kavatsuse üle alustada läbirääkimisi heanaaberlike suhete lepingu sõlmimiseks naaberriikidega ning loodab, et see avaldab piirkondliku arengu kontekstis soodsat mõju; peab tervitatavaks Bulgaaria, Rumeenia ja Serbia peaministrite vahelist kohtumist energeetika- ja transporditaristu koostöö teemal; |
| --- | --- |

24.

hindab kõrgelt Serbia valitsuse konstruktiivsust naaberriikidega suhtlemisel, kuna see on võimaldanud olulisi edusamme nii piirkondlikus koostöös kui ka tihedamate suhete loomisel ELiga, ja nõuab tungivalt, et Serbia jätkaks oma heanaaberlike suhete arendamist; kutsub Serbiat üles edendama heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist, mis hõlmab salliva õhkkonna edendamist ning mis tahes vormis vihakõne või sõjaaegse retoorika hukkamõistmist ning hoidumist sellistest sammudest nagu sõjakuritegude eest süüdimõistetud isikute avalik tervitamine naasmise puhul; märgib, et lahendamata vaidlused ja küsimused, eelkõige piiride mahamärkimise, õigusjärgluse, kultuuriväärtuste tagastamise ja Jugoslaavia arhiivide avamise küsimused, tuleks lahendada kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja väljakujunenud põhimõtetega, sealhulgas rakendades õiguslikult siduvaid lepinguid, muu hulgas õigusjärgluse küsimusi käsitlevat lepingut, ning et kahepoolsed vaidlused tuleks lahendada ühinemisprotsessi varastes etappides kooskõlas rahvusvahelise õigusega; juhib tähelepanu Serbia konstruktiivsele rollile Berliini protsessi ning Lääne-Balkani kuuiku algatuse ja selle ühenduvust käsitleva tegevuskava raames; väljendab heameelt ka teiste Lääne-Balkani riikide tulevikku käsitlevate algatuste, eriti Brdo protsessi üle, mis tõotab olla oluline raamistik koostöö tegemiseks nii poliitikas kui ka tehnilistes valdkondades, ja on seisukohal, et konkreetne koostöö vastastikuste huvide valdkonnas võib aidata kaasa Lääne-Balkani riikide stabiliseerimisele; peab sellega seonduvalt tervitatavaks Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina esimest ühist ministrite tasandi kohtumist, mis toimus 4. novembril 2015. aastal Sarajevos; kutsub Serbiat üles toetama Bosnia ja Hertsegoviina edasist stabiliseerimist ja institutsioonilist tugevdamist olemasolevate kontaktide ja kahe riigi vaheliste heanaaberlike suhete kaudu; kordab oma palvet Serbia ametiasutustele võtta täiendavaid meetmeid, et teha tema naabruses asuvate ELi liikmesriikidega piiriülest koostööd, sealhulgas 2014.–2020. aasta piiriüleste ja riikidevaheliste koostööprogrammide ning ELi Doonau piirkonna strateegia raames; väljendab heameelt kavatsuse üle alustada läbirääkimisi heanaaberlike suhete lepingu sõlmimiseks naaberriikidega ning loodab, et see avaldab piirkondliku arengu kontekstis soodsat mõju; peab tervitatavaks Bulgaaria, Rumeenia ja Serbia peaministrite vahelist kohtumist energeetika- ja transporditaristu koostöö teemal;

| 25. | ergutab Serbiat jätkama leppimise ja heanaaberlike suhete vaimus koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK); rõhutab tervikliku riikliku strateegia olulisust sõjakuritegude siseriiklikuks menetlemiseks; nõuab tungivalt, et ametivõimud jätkaksid tööd teadmata kadunud inimeste saatuse väljaselgitamiseks ning ohvritele ja nende perekondadele hüvitise maksmise süsteemi ettevalmistamiseks, mis on leppimise oluline eeltingimus, tagades ohvrite perekondadele õiguse saada teavet kadunud pereliikmete saatuse kohta; juhib tähelepanu sellele, et tsiviilohvreid käsitlev seadus tuleks ilma põhjendamatu viivituseta vastu võtta, arvestades, et kehtivas õigusaktis ei tunnistata mitmesuguseid sõjakuriteoohvrite rühmi; märgib, et esineb veel vastuolusid, eriti lähiajaloo erinevate tõlgenduste kontekstis; kordab oma toetust RECOMi algatusele, millega luuakse piirkondlik komisjon sõjakuritegude ja muude endises Jugoslaavias toimepandud inimõiguste rikkumiste väljaselgitamiseks; |
| --- | --- |

25.

ergutab Serbiat jätkama leppimise ja heanaaberlike suhete vaimus koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK); rõhutab tervikliku riikliku strateegia olulisust sõjakuritegude siseriiklikuks menetlemiseks; nõuab tungivalt, et ametivõimud jätkaksid tööd teadmata kadunud inimeste saatuse väljaselgitamiseks ning ohvritele ja nende perekondadele hüvitise maksmise süsteemi ettevalmistamiseks, mis on leppimise oluline eeltingimus, tagades ohvrite perekondadele õiguse saada teavet kadunud pereliikmete saatuse kohta; juhib tähelepanu sellele, et tsiviilohvreid käsitlev seadus tuleks ilma põhjendamatu viivituseta vastu võtta, arvestades, et kehtivas õigusaktis ei tunnistata mitmesuguseid sõjakuriteoohvrite rühmi; märgib, et esineb veel vastuolusid, eriti lähiajaloo erinevate tõlgenduste kontekstis; kordab oma toetust RECOMi algatusele, millega luuakse piirkondlik komisjon sõjakuritegude ja muude endises Jugoslaavias toimepandud inimõiguste rikkumiste väljaselgitamiseks;

| 26. | peab tervitatavaks, et avaldati riikliku sõjakuritegude strateegia projekt, mis hõlmab kava 1990. aastatel endises Jugoslaavias toime pandud kuritegude eest vastutusele võtmisega tegelemise kohta; rõhutab vajadust sõjakuritegudega tegelevate Serbia institutsioonide tugevdamiseks ja depolitiseerimiseks; kutsub Serbiat üles looma tõhusa süsteemi tunnistajate ja ohvrite kaitseks ning tagama ohvritele ja nende perekondadele õiguse kahjutasule; nõuab piirkondliku koostöö parandamist sõjakuritegudega seotud kohtuasjade käsitlemisel; kordab oma üleskutset Serbiale vaadata leppimise ja heanaaberlike suhete vaimus koos komisjoni ja naabritega läbi õigusaktid, mis käsitlevad kohtualluvust sõjakuritegude menetlemisel; |
| --- | --- |

26.

peab tervitatavaks, et avaldati riikliku sõjakuritegude strateegia projekt, mis hõlmab kava 1990. aastatel endises Jugoslaavias toime pandud kuritegude eest vastutusele võtmisega tegelemise kohta; rõhutab vajadust sõjakuritegudega tegelevate Serbia institutsioonide tugevdamiseks ja depolitiseerimiseks; kutsub Serbiat üles looma tõhusa süsteemi tunnistajate ja ohvrite kaitseks ning tagama ohvritele ja nende perekondadele õiguse kahjutasule; nõuab piirkondliku koostöö parandamist sõjakuritegudega seotud kohtuasjade käsitlemisel; kordab oma üleskutset Serbiale vaadata leppimise ja heanaaberlike suhete vaimus koos komisjoni ja naabritega läbi õigusaktid, mis käsitlevad kohtualluvust sõjakuritegude menetlemisel;

| 27. | väljendab heameelt Serbia jätkuva osalemise üle suhete normaliseerimises Kosovoga, ning peamiste kokkulepete lõpuleviimise üle 25. augustil 2015, s.o Kosovo serblaste enamusega kohalike omavalitsuste liidu/ühenduse loomise, energeetika, telekommunikatsiooni ning Mitrovica silla kohta; palub tungivalt, et Serbia täidaks kiiresti kõnealuste lepingutega endale võetud kohustused ja teeks Kosovoga konstruktiivselt koostööd edasiste kokkulepete väljatöötamiseks ja rakendamiseks; märgib, et edusamme on tehtud sellistes valdkondades nagu politsei ja tsiviilkaitse, sõidukikindlustus, tollisüsteem, sidepidamiskord ja katastridokumendid; kordab, et dialoogi edukust tuleks mõõta selle kohapealse rakendamise põhjal; kutsub Serbiat ja Kosovot üles hoiduma negatiivsest retoorikast ning võtma heas usus ja õigeaegselt meetmeid kõigi juba sõlmitud kokkulepete täielikuks rakendamiseks, jätkates sihikindlalt normaliseerimisprotsessi; kutsub mõlema riigi valitsust ja ELi institutsioone üles tegema jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et teavitada saavutatud kokkulepete punktidest ja neid selgitada, et tuua albaanlaste ja serblaste kogukonnad Kosovos üksteisele lähemale; peab kiiduväärseks kaubanduskodade eestvedamisel tehtud äriringkondade jõupingutusi suhete normaliseerimise edendamiseks, alustades Serbia ja Kosovo kaubanduskoja vahelist dialoogi, et kaotada tõkked kahe poole vahelistes ärisuhetes ning hõlbustada ettevõtjate vahelisi kontakte ja koostööd; kutsub komisjoni üles toetama edaspidi selliste ettevõtmiste jätkamist ja arendamist; julgustab Serbiat ja Kosovot kindlaks määrama uusi aruteluvaldkondi peetavas dialoogis, eesmärgiga parandada inimeste elu ja normaliseerida põhjalikult suhteid; kutsub Euroopa välisteenistust üles hindama mõlema poole tulemuslikkust oma kohustuste täitmisel; palub tungivalt, et Serbia tegutseks heanaaberlike suhete vaimus, ja avaldab lootust, et dialoog ja Kosovo edasine integreerumine piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ei kannata Kosovo ebaõnnestunud katse tõttu saada UNESCO liikmeks ning et koostöö ja jõupingutused kultuuripärandi kaitsmiseks jätkuvad ka edaspidi; kutsub Belgradi ja Prištinat üles säilitama heanaaberlikke suhteid; tunneb heameelt Serbia peaministri Vučići ja Kosovo peaministri Mustafa vaheliste kõneluste taasalustamise üle 27. jaanuaril 2016; märgib, et arutatud teemad hõlmasid ülikooli- ja kutsediplomite vastastikust tunnustamist ning maantee- ja raudteeühenduste parandamist; rõhutab, et kohapeal tehtud edusammud toovad kasu kogu piirkonnale; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt Serbia jätkuva osalemise üle suhete normaliseerimises Kosovoga, ning peamiste kokkulepete lõpuleviimise üle 25. augustil 2015, s.o Kosovo serblaste enamusega kohalike omavalitsuste liidu/ühenduse loomise, energeetika, telekommunikatsiooni ning Mitrovica silla kohta; palub tungivalt, et Serbia täidaks kiiresti kõnealuste lepingutega endale võetud kohustused ja teeks Kosovoga konstruktiivselt koostööd edasiste kokkulepete väljatöötamiseks ja rakendamiseks; märgib, et edusamme on tehtud sellistes valdkondades nagu politsei ja tsiviilkaitse, sõidukikindlustus, tollisüsteem, sidepidamiskord ja katastridokumendid; kordab, et dialoogi edukust tuleks mõõta selle kohapealse rakendamise põhjal; kutsub Serbiat ja Kosovot üles hoiduma negatiivsest retoorikast ning võtma heas usus ja õigeaegselt meetmeid kõigi juba sõlmitud kokkulepete täielikuks rakendamiseks, jätkates sihikindlalt normaliseerimisprotsessi; kutsub mõlema riigi valitsust ja ELi institutsioone üles tegema jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et teavitada saavutatud kokkulepete punktidest ja neid selgitada, et tuua albaanlaste ja serblaste kogukonnad Kosovos üksteisele lähemale; peab kiiduväärseks kaubanduskodade eestvedamisel tehtud äriringkondade jõupingutusi suhete normaliseerimise edendamiseks, alustades Serbia ja Kosovo kaubanduskoja vahelist dialoogi, et kaotada tõkked kahe poole vahelistes ärisuhetes ning hõlbustada ettevõtjate vahelisi kontakte ja koostööd; kutsub komisjoni üles toetama edaspidi selliste ettevõtmiste jätkamist ja arendamist; julgustab Serbiat ja Kosovot kindlaks määrama uusi aruteluvaldkondi peetavas dialoogis, eesmärgiga parandada inimeste elu ja normaliseerida põhjalikult suhteid; kutsub Euroopa välisteenistust üles hindama mõlema poole tulemuslikkust oma kohustuste täitmisel; palub tungivalt, et Serbia tegutseks heanaaberlike suhete vaimus, ja avaldab lootust, et dialoog ja Kosovo edasine integreerumine piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ei kannata Kosovo ebaõnnestunud katse tõttu saada UNESCO liikmeks ning et koostöö ja jõupingutused kultuuripärandi kaitsmiseks jätkuvad ka edaspidi; kutsub Belgradi ja Prištinat üles säilitama heanaaberlikke suhteid; tunneb heameelt Serbia peaministri Vučići ja Kosovo peaministri Mustafa vaheliste kõneluste taasalustamise üle 27. jaanuaril 2016; märgib, et arutatud teemad hõlmasid ülikooli- ja kutsediplomite vastastikust tunnustamist ning maantee- ja raudteeühenduste parandamist; rõhutab, et kohapeal tehtud edusammud toovad kasu kogu piirkonnale;

| 28. | toetab Berliini protsessi raames Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna foorumi loomist, kuna see annab piirkonna kodanikuühiskonna esindajatele võimaluse vahetada mõtteid, väljendada oma muresid ja koostada poliitikakujundajatele konkreetseid soovitusi, ning nõuab selle protsessi jätkamist 2016. aastal Pariisis toimuval järgmisel tippkohtumisel, ühtlasi nõuab piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele ettevalmistavate seminaride korraldamist; |
| --- | --- |

28.

toetab Berliini protsessi raames Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna foorumi loomist, kuna see annab piirkonna kodanikuühiskonna esindajatele võimaluse vahetada mõtteid, väljendada oma muresid ja koostada poliitikakujundajatele konkreetseid soovitusi, ning nõuab selle protsessi jätkamist 2016. aastal Pariisis toimuval järgmisel tippkohtumisel, ühtlasi nõuab piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele ettevalmistavate seminaride korraldamist;

Energia, keskkond ja transport

| 29. | rõhutab, et Serbia peaks energiaühenduse osalisena jääma aktiivseks energiaühenduse institutsioonide töös ning rakendama jätkuvalt liidu õigustikku, et ehitada üles jätkusuutlikud ja turvalised energiasüsteemid; kutsub ametivõime üles alustama energiasektori arengustrateegias kindlaks määratud eesmärkide rakendamist, kuna taastuvenergia sektorisse ei ole tehtud mingeid märkimisväärseid investeeringuid; julgustab Serbiat edendama konkurentsi gaasiturul ja võtma meetmeid, et parandada õigusaktide vastavust liidu õigustikuga taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, ning palub Serbial panustada rohkem taastuvenergiasse; kutsub komisjoni üles toetama Serbia valitsust tema jõupingutustes vähendada riigi sõltuvust energia impordist ja mitmekesistada Serbia gaasitarneid; märgib, et hiljuti vastuvõetud IPA II 2015. aasta pakett sisaldab eelkõige 155 miljoni euro suurust programmi, mille abil rahastatakse Lääne-Balkani riikides energia- ja transpordisektori peamisi piirkondlikke taristuprojekte; julgustab Serbiat viima endale võetud kohustused kooskõlla ELi keskmiste kliimamuutuste kohustustega ja Pariisis COP21 konverentsil saavutatud kokkuleppega; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et Serbia peaks energiaühenduse osalisena jääma aktiivseks energiaühenduse institutsioonide töös ning rakendama jätkuvalt liidu õigustikku, et ehitada üles jätkusuutlikud ja turvalised energiasüsteemid; kutsub ametivõime üles alustama energiasektori arengustrateegias kindlaks määratud eesmärkide rakendamist, kuna taastuvenergia sektorisse ei ole tehtud mingeid märkimisväärseid investeeringuid; julgustab Serbiat edendama konkurentsi gaasiturul ja võtma meetmeid, et parandada õigusaktide vastavust liidu õigustikuga taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, ning palub Serbial panustada rohkem taastuvenergiasse; kutsub komisjoni üles toetama Serbia valitsust tema jõupingutustes vähendada riigi sõltuvust energia impordist ja mitmekesistada Serbia gaasitarneid; märgib, et hiljuti vastuvõetud IPA II 2015. aasta pakett sisaldab eelkõige 155 miljoni euro suurust programmi, mille abil rahastatakse Lääne-Balkani riikides energia- ja transpordisektori peamisi piirkondlikke taristuprojekte; julgustab Serbiat viima endale võetud kohustused kooskõlla ELi keskmiste kliimamuutuste kohustustega ja Pariisis COP21 konverentsil saavutatud kokkuleppega;

| 30. | kutsub Serbia valitsust üles, arvestades Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKR) tähtsust ELi liikmesriikide ja nende naabrite piiriülese koostöö edendamisel, tagama vajaliku õiguskeskkonna Serbia osalemiseks nendes rühmitustes; |
| --- | --- |

30.

kutsub Serbia valitsust üles, arvestades Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKR) tähtsust ELi liikmesriikide ja nende naabrite piiriülese koostöö edendamisel, tagama vajaliku õiguskeskkonna Serbia osalemiseks nendes rühmitustes;

| 31. | väljendab muret jäätmeid käsitlevate õigusaktide jõustamata jätmise pärast ning kutsub Serbia ametiasutusi üles suurendama jõupingutusi, et sulgeda ja puhastada ebaseaduslikud prügilad ning arendada välja usaldusväärne jäätmete vähendamise poliitika kooskõlas jäätmete raamdirektiiviga; |
| --- | --- |

31.

väljendab muret jäätmeid käsitlevate õigusaktide jõustamata jätmise pärast ning kutsub Serbia ametiasutusi üles suurendama jõupingutusi, et sulgeda ja puhastada ebaseaduslikud prügilad ning arendada välja usaldusväärne jäätmete vähendamise poliitika kooskõlas jäätmete raamdirektiiviga;

| 32. | peab tervitatavaks kava rekonstrueerida, ajakohastada ja uuendada osa raudteevõrgust ning julgustab Serbia ametiasutusi edendama jätkuvalt ühistranspordisüsteemi koostöös naaberriikidega; |
| --- | --- |

32.

peab tervitatavaks kava rekonstrueerida, ajakohastada ja uuendada osa raudteevõrgust ning julgustab Serbia ametiasutusi edendama jätkuvalt ühistranspordisüsteemi koostöös naaberriikidega;

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 80, 19.3.2008, lk 46.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0065.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0095.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/58

---

P8_TA(2016)0047

Kosovo integreerumine Euroopaga

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon Kosovo 2015. aasta aruande kohta (2015/2893(RSP))

(2018/C 035/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2012. aasta otsust, millega volitati komisjoni alustama Kosovoga läbirääkimisi raamlepingu üle Kosovo osalemiseks liidu programmides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2012. aasta otsust, millega volitati komisjoni alustama Kosovoga läbirääkimisi raamlepingu üle Kosovo osalemiseks liidu programmides,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta järeldusi, millega otsustati anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta järeldusi, millega otsustati anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks,

| — | võttes arvesse 19. aprillil 2013. aastal peaministrite Hashim Thaçi ja Ivica Dačići poolt alla kirjutatud esimest kokkulepet, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid, ning 22. mail 2013. aastal vastu võetud rakendamise tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. aprillil 2013. aastal peaministrite Hashim Thaçi ja Ivica Dačići poolt alla kirjutatud esimest kokkulepet, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid, ning 22. mail 2013. aastal vastu võetud rakendamise tegevuskava,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsust 2014/349/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsust 2014/349/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO),

| — | võttes arvesse 27. oktoobril 2015. aastal allkirjastatud ELi ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mille Kosovo assamblee ratifitseeris 2. novembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. oktoobril 2015. aastal allkirjastatud ELi ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mille Kosovo assamblee ratifitseeris 2. novembril 2015,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruandeid ÜRO ajutise haldusmissiooni (UNMIK) jätkuva tegevuse kohta ja sellega seotud arengu kohta, sealhulgas viimast aruannet, mis avaldati 3. novembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruandeid ÜRO ajutise haldusmissiooni (UNMIK) jätkuva tegevuse kohta ja sellega seotud arengu kohta, sealhulgas viimast aruannet, mis avaldati 3. novembril 2015,

| — | võttes arvesse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja Samuel Žbogari volituste pikendamist 28. veebruarini 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja Samuel Žbogari volituste pikendamist 28. veebruarini 2017,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2015)0611), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta teatist ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2015)0611),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 7. detsembri 2009. aasta, 14. detsembri 2010. aasta ja 5. detsembri 2011. aasta istungite järeldusi, milles vastavalt rõhutati ja kinnitati taas, et ka Kosovo peaks – ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta tema staatuse kohta – saama edaspidi kasutada viisanõude kaotamise võimalust, kui kõik tingimused selleks on täidetud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 7. detsembri 2009. aasta, 14. detsembri 2010. aasta ja 5. detsembri 2011. aasta istungite järeldusi, milles vastavalt rõhutati ja kinnitati taas, et ka Kosovo peaks – ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta tema staatuse kohta – saama edaspidi kasutada viisanõude kaotamise võimalust, kui kõik tingimused selleks on täidetud,

| — | võttes arvesse viisadialoogi alustamist 2012. aasta jaanuaris, 2012. aasta juuni viisanõude kaotamise tegevuskava, komisjoni 24. juuli 2014. aasta teist aruannet Kosovo edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel (COM(2014)0488) ning komisjoni 2015. aasta juulis toimunud ekspertide missiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viisadialoogi alustamist 2012. aasta jaanuaris, 2012. aasta juuni viisanõude kaotamise tegevuskava, komisjoni 24. juuli 2014. aasta teist aruannet Kosovo edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel (COM(2014)0488) ning komisjoni 2015. aasta juulis toimunud ekspertide missiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo vahelist dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo vahelist dialoogi,

| — | võttes arvesse 28.–29. mail 2008, 6.–7. aprillil 2009, 22.–23. juunil 2010, 20. mail 2011, 14.–15. märtsil 2012, 30.–31. oktoobril 2013 ja 29.–30. aprillil 2015 toimunud Euroopa Parlamendi ja Kosovo parlamendi vaheliste kohtumiste ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. mail 2008, 6.–7. aprillil 2009, 22.–23. juunil 2010, 20. mail 2011, 14.–15. märtsil 2012, 30.–31. oktoobril 2013 ja 29.–30. aprillil 2015 toimunud Euroopa Parlamendi ja Kosovo parlamendi vaheliste kohtumiste ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembril 2015. aastal avaldatud Kosovo 2015. aasta eduaruannet (SWD(2015)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembril 2015. aastal avaldatud Kosovo 2015. aasta eduaruannet (SWD(2015)0215),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse Ulrike Lunaceki tegevust väliskomisjoni alalise raportöörina Kosovo küsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ulrike Lunaceki tegevust väliskomisjoni alalise raportöörina Kosovo küsimustes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Kosovo iseseisvust tunnustab 110 riiki ÜRO 193 liikmesriigist, sealhulgas 23 ELi liikmesriiki 28-st; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kosovo iseseisvust tunnustab 110 riiki ÜRO 193 liikmesriigist, sealhulgas 23 ELi liikmesriiki 28-st;

| B. | arvestades, et 27. oktoobril 2015. aastal allkirjastasid EL ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu, mille Kosovo assamblee ratifitseeris 2. novembril 2015; arvestades, et Euroopa Parlament andis oma nõusoleku 21. jaanuaril 2016; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 27. oktoobril 2015. aastal allkirjastasid EL ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu, mille Kosovo assamblee ratifitseeris 2. novembril 2015; arvestades, et Euroopa Parlament andis oma nõusoleku 21. jaanuaril 2016;

| C. | arvestades, et (potentsiaalseid) kandidaatriike hinnatakse nende saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab vajalike reformide kiirus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et (potentsiaalseid) kandidaatriike hinnatakse nende saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab vajalike reformide kiirus ja kvaliteet;

| D. | arvestades, et EL on korduvalt meelde tuletanud oma valmisolekut aidata selge Euroopa perspektiivi kaudu kaasa Kosovo majanduslikule ja poliitilisele arengule kooskõlas kogu piirkonna Euroopa perspektiiviga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on korduvalt meelde tuletanud oma valmisolekut aidata selge Euroopa perspektiivi kaudu kaasa Kosovo majanduslikule ja poliitilisele arengule kooskõlas kogu piirkonna Euroopa perspektiiviga;

| E. | arvestades, et ELi laienemispoliitika keskmes on õigusriigi põhimõtte järgimine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi laienemispoliitika keskmes on õigusriigi põhimõtte järgimine;

| F. | arvestades, et EL on toonitanud vajadust tugevdada majanduse juhtimist, õigusriigi põhimõtet ja avaliku halduse suutlikkust kõigis Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on toonitanud vajadust tugevdada majanduse juhtimist, õigusriigi põhimõtet ja avaliku halduse suutlikkust kõigis Lääne-Balkani riikides;

| G. | arvestades, et EULEXi volitused lõpevad 14. juunil 2016; arvestades, et praegu toimub missiooni EULEX Kosovo strateegiline läbivaatamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EULEXi volitused lõpevad 14. juunil 2016; arvestades, et praegu toimub missiooni EULEX Kosovo strateegiline läbivaatamine;

| 1. | väljendab heameelt ELi ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamise üle 27. oktoobril 2015, millega pandi alus esimesele lepingulisele suhtele, ning selle kiire ratifitseerimise üle Kosovo assamblee poolt 2. novembril 2015; rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping sillutab teed Kosovo ELi integreerimisele, annab tugeva stiimuli reformide elluviimiseks ja institutsionaliseerimiseks ning võimaldab alustada mitmetes valdkondades ELiga koostööd, et edendada poliitilist dialoogi ja tihedamat kaubandusintegratsiooni, lisaks tugevdada suhteid naaberriikidega ning aidata tagada piirkonna stabiilsust; palub Kosovo valitsusel keskenduda laiaulatuslike reformide elluviimisele, mis on vajalikud selleks, et Kosovo saaks täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt ELi ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamise üle 27. oktoobril 2015, millega pandi alus esimesele lepingulisele suhtele, ning selle kiire ratifitseerimise üle Kosovo assamblee poolt 2. novembril 2015; rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping sillutab teed Kosovo ELi integreerimisele, annab tugeva stiimuli reformide elluviimiseks ja institutsionaliseerimiseks ning võimaldab alustada mitmetes valdkondades ELiga koostööd, et edendada poliitilist dialoogi ja tihedamat kaubandusintegratsiooni, lisaks tugevdada suhteid naaberriikidega ning aidata tagada piirkonna stabiilsust; palub Kosovo valitsusel keskenduda laiaulatuslike reformide elluviimisele, mis on vajalikud selleks, et Kosovo saaks täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi;

| 2. | tunneb heameelt, et komisjon võttis vastu paketi reformide ja piirkondliku koostöö toetamiseks Lääne-Balkani riikides; märgib, et kõnealuse paketiga väljendatakse ELi pühendumust toetada riikide poliitilisi ja majanduslikke reforme ELiga ühinemise teel; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt, et komisjon võttis vastu paketi reformide ja piirkondliku koostöö toetamiseks Lääne-Balkani riikides; märgib, et kõnealuse paketiga väljendatakse ELi pühendumust toetada riikide poliitilisi ja majanduslikke reforme ELiga ühinemise teel;

| 3. | rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eesmärk on edendada Euroopa standardeid sellistes valdkondades nagu konkurents, riigihanked, intellektuaalomand, tarbijakaitse ning luua vabakaubanduspiirkond konkreetse sammuna Kosovo majandusliku integratsiooni suunas Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eesmärk on edendada Euroopa standardeid sellistes valdkondades nagu konkurents, riigihanked, intellektuaalomand, tarbijakaitse ning luua vabakaubanduspiirkond konkreetse sammuna Kosovo majandusliku integratsiooni suunas Euroopa Liitu;

| 4. | väljendab heameelt 2015. aastal Kosovo ja Serbia suhete normaliseerimise vallas kokkulepete sõlmimisel saavutatud edu üle, täpsemalt 25. augusti 2015. aasta kokkulepete üle Kosovo serblaste enamusega kohalike omavalitsuste liidu/ühenduse loomise, energia, Mitrovicë silla ja telekommunikatsiooni kohta, 2015. aasta juuni kokkuleppe üle mootorsõidukite kindlustuse kohta ning 2015. aasta veebruari kohtusüsteemi käsitleva kokkuleppe üle; toetab komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jätkuvaid pingutusi vahendustegevuses, et saavutada Serbia ja Kosovo suhete normaliseerumine, mida ei ole siiski veel täielikult saavutatud; palub, et Euroopa välisteenistus viiks läbi üldise põhjaliku hinnangu seni allkirjastatud kokkulepete rakendamise seisu kohta seoses õigusaktide vastuvõtmisega kohapeal ning annaks sellest korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja nii Kosovo kui ka Serbia parlamendile; nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni asepresident tuvastaks puudused ja nõuaks osalistelt võetud kohustuste täitmist ning kutsub Serbiat ja Kosovot üles hoiduma negatiivsest retoorikast ning jätkama heas usus ja õigeaegselt kõigi juba sõlmitud kokkulepete täielikku rakendamist ning jätkama sihikindlalt suhete normaliseerimise protsessiga; rõhutab, et pidev ja konstruktiivne dialoog Priština ja Belgradi vahel ning sõlmitud kokkulepete täielik elluviimine on nende suhete normaliseerumiseks väga oluline; tunneb heameelt Serbia peaministri Vučići ja Kosovo peaministri Mustafa vaheliste kõneluste taasalustamise üle 27. jaanuaril 2016; märgib, et arutatud teemad hõlmasid ülikooli- ja kutsediplomite vastastikust tunnustamist ning maantee- ja raudteeühenduste parandamist; rõhutab, et kohapeal tehtud edusammud toovad kasu kogu piirkonnale; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt 2015. aastal Kosovo ja Serbia suhete normaliseerimise vallas kokkulepete sõlmimisel saavutatud edu üle, täpsemalt 25. augusti 2015. aasta kokkulepete üle Kosovo serblaste enamusega kohalike omavalitsuste liidu/ühenduse loomise, energia, Mitrovicë silla ja telekommunikatsiooni kohta, 2015. aasta juuni kokkuleppe üle mootorsõidukite kindlustuse kohta ning 2015. aasta veebruari kohtusüsteemi käsitleva kokkuleppe üle; toetab komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jätkuvaid pingutusi vahendustegevuses, et saavutada Serbia ja Kosovo suhete normaliseerumine, mida ei ole siiski veel täielikult saavutatud; palub, et Euroopa välisteenistus viiks läbi üldise põhjaliku hinnangu seni allkirjastatud kokkulepete rakendamise seisu kohta seoses õigusaktide vastuvõtmisega kohapeal ning annaks sellest korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja nii Kosovo kui ka Serbia parlamendile; nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni asepresident tuvastaks puudused ja nõuaks osalistelt võetud kohustuste täitmist ning kutsub Serbiat ja Kosovot üles hoiduma negatiivsest retoorikast ning jätkama heas usus ja õigeaegselt kõigi juba sõlmitud kokkulepete täielikku rakendamist ning jätkama sihikindlalt suhete normaliseerimise protsessiga; rõhutab, et pidev ja konstruktiivne dialoog Priština ja Belgradi vahel ning sõlmitud kokkulepete täielik elluviimine on nende suhete normaliseerumiseks väga oluline; tunneb heameelt Serbia peaministri Vučići ja Kosovo peaministri Mustafa vaheliste kõneluste taasalustamise üle 27. jaanuaril 2016; märgib, et arutatud teemad hõlmasid ülikooli- ja kutsediplomite vastastikust tunnustamist ning maantee- ja raudteeühenduste parandamist; rõhutab, et kohapeal tehtud edusammud toovad kasu kogu piirkonnale;

| 5. | tunneb muret sõja ajal kadunuks jäänud isikute suure hulga ja selles vallas tehtud edusammude vähesuse pärast; nõuab sellega seoses täielikku riikidevahelist koostööd, pidades silmas, et täielik koostöö kadunud isikute kohta tõe välja selgitamisel on vastastikuse leppimise jaoks oluline; |
| --- | --- |

5.

tunneb muret sõja ajal kadunuks jäänud isikute suure hulga ja selles vallas tehtud edusammude vähesuse pärast; nõuab sellega seoses täielikku riikidevahelist koostööd, pidades silmas, et täielik koostöö kadunud isikute kohta tõe välja selgitamisel on vastastikuse leppimise jaoks oluline;

| 6. | võtab teadmiseks konstitutsioonikohtu otsuse Serbia omavalitsuste liidu kokkuleppe rakendamise kohta; nõuab saavutatud kokkulepete täielikku ja kohusetundlikku rakendamist; kutsub üles austama õigusriigi põhimõtet; peab kahetsusväärseks, et opositsioonijõud ei kasuta seda peatamist ära parlamentaarse dialoogi jätkamiseks, ning julgustab kõiki poliitilisi jõude tegutsema konstruktiivselt oma riigi ja selle demokraatlike institutsioonide ja kodanike huvides; on seisukohal, et demokraatia, poliitilise dialoogi ja takistamata parlamenditöö põhimõtete järgmine on esmatähtis Kosovo reformikava kõikide aspektide rakendamiseks; mõistab teravalt hukka vägivallaga seotud takistused assamblees, nõuab edasiste vägivaldsete protestide vältimist assamblees ning rõhutab, et assamblees peaksid valitud parlamendiliikmed kohtuma ja arutelu pidama institutsiooni täielikult austades; rõhutab, et valitsus peab järgima parlamendi resolutsioone ja otsuseid ning esitama aruandeid, nagu seda nõuab seadusandlik organ, enne kui otsustatakse sõlmida kokkuleppeid teiste riikidega; kiidab sellega seoses heaks Kosovo kahe parlamendiliikme (üks valitsevast koalitsioonist, teine opositsioonist) 20. novembril 2015. aastal esitatud hästi ettevalmistatud ettepaneku; palub kõigil poliitilistel pooltel jätkata poliitilise dialoogi selleks, et lõpetada ummikseis ja leida teostatav lahendus, mis taastab Kosovo assamblee normaalse toimimise; kutsub kõiki Kosovo juhte üles pidama praegust olukorda ülioluliseks ja tegutsema vastutustundlikult, pidades silmas, et assamblee on valitud Kosovo rahva poolt ja Kosovo rahva jaoks; väljendab muret korduvate vägivallajuhtumite pärast ning palub õiguskaitseasutustel täita oma kohust, pidades täielikult kinni kohtumenetlusest; juhib murega tähelepanu mõne parlamendiliikme vahistamiseni viinud sündmustele ning nõuab võimaliku võimu kuritarvitamise uurimist seoses vahistamistega; nõuab, et Kosovo assamblee selgitaks eeskirju oma liikmete immuniteedi äravõtmise kohta; võtab teadmiseks ombudsmani poolt Priština riigiprokuratuurile esitatud taotluse uurimise algatamise kohta seoses politsei sekkumisega 28. novembril 2015; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks konstitutsioonikohtu otsuse Serbia omavalitsuste liidu kokkuleppe rakendamise kohta; nõuab saavutatud kokkulepete täielikku ja kohusetundlikku rakendamist; kutsub üles austama õigusriigi põhimõtet; peab kahetsusväärseks, et opositsioonijõud ei kasuta seda peatamist ära parlamentaarse dialoogi jätkamiseks, ning julgustab kõiki poliitilisi jõude tegutsema konstruktiivselt oma riigi ja selle demokraatlike institutsioonide ja kodanike huvides; on seisukohal, et demokraatia, poliitilise dialoogi ja takistamata parlamenditöö põhimõtete järgmine on esmatähtis Kosovo reformikava kõikide aspektide rakendamiseks; mõistab teravalt hukka vägivallaga seotud takistused assamblees, nõuab edasiste vägivaldsete protestide vältimist assamblees ning rõhutab, et assamblees peaksid valitud parlamendiliikmed kohtuma ja arutelu pidama institutsiooni täielikult austades; rõhutab, et valitsus peab järgima parlamendi resolutsioone ja otsuseid ning esitama aruandeid, nagu seda nõuab seadusandlik organ, enne kui otsustatakse sõlmida kokkuleppeid teiste riikidega; kiidab sellega seoses heaks Kosovo kahe parlamendiliikme (üks valitsevast koalitsioonist, teine opositsioonist) 20. novembril 2015. aastal esitatud hästi ettevalmistatud ettepaneku; palub kõigil poliitilistel pooltel jätkata poliitilise dialoogi selleks, et lõpetada ummikseis ja leida teostatav lahendus, mis taastab Kosovo assamblee normaalse toimimise; kutsub kõiki Kosovo juhte üles pidama praegust olukorda ülioluliseks ja tegutsema vastutustundlikult, pidades silmas, et assamblee on valitud Kosovo rahva poolt ja Kosovo rahva jaoks; väljendab muret korduvate vägivallajuhtumite pärast ning palub õiguskaitseasutustel täita oma kohust, pidades täielikult kinni kohtumenetlusest; juhib murega tähelepanu mõne parlamendiliikme vahistamiseni viinud sündmustele ning nõuab võimaliku võimu kuritarvitamise uurimist seoses vahistamistega; nõuab, et Kosovo assamblee selgitaks eeskirju oma liikmete immuniteedi äravõtmise kohta; võtab teadmiseks ombudsmani poolt Priština riigiprokuratuurile esitatud taotluse uurimise algatamise kohta seoses politsei sekkumisega 28. novembril 2015;

| 7. | rõhutab, et assamblee peab oma tegevust tõhustama ja järgima oma kodukorda igas olukorras ning et valitsus peab seda kodukorda austama; rõhutab vajadust tugevdada assamblee järelevalverolli ning palub eeskätt, et assamblee võtaks kiiremas korras vastu õigusaktid, mis tagavad ELi integreerumise komisjoni tugevama rolli Kosovo integratsiooniprotsessis ja näevad ette opositsiooni täieliku osalemise protsessis; soovitab assambleel regulaarselt konsulteerida Veneetsia komisjoniga ja see kaasata õigusaktide arutamisse; rõhutab kiireloomulist vajadust nimetada reguleerivatesse ja järelevalveasutustesse ametisse pädevad liikmed riiklike ametiasutuste nõuetekohase toimimise tagamiseks, tuginedes tulemuspõhisele, läbipaistvale ja mittepoliitilisele valikumenetlusele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et assamblee peab oma tegevust tõhustama ja järgima oma kodukorda igas olukorras ning et valitsus peab seda kodukorda austama; rõhutab vajadust tugevdada assamblee järelevalverolli ning palub eeskätt, et assamblee võtaks kiiremas korras vastu õigusaktid, mis tagavad ELi integreerumise komisjoni tugevama rolli Kosovo integratsiooniprotsessis ja näevad ette opositsiooni täieliku osalemise protsessis; soovitab assambleel regulaarselt konsulteerida Veneetsia komisjoniga ja see kaasata õigusaktide arutamisse; rõhutab kiireloomulist vajadust nimetada reguleerivatesse ja järelevalveasutustesse ametisse pädevad liikmed riiklike ametiasutuste nõuetekohase toimimise tagamiseks, tuginedes tulemuspõhisele, läbipaistvale ja mittepoliitilisele valikumenetlusele;

| 8. | võtab teadmiseks et viis liikmesriiki ei ole Kosovot ametlikult tunnustanud, on seisukohal, et täiendav tunnustamine võiks aidata tugevdada piirkonna stabiilsust, hõlbustada Serbia ja Kosovo suhete edasist normaliseerimist ning suurendada Euroopa Liidu välispoliitika usaldusväärsust; võtab sellega seoses heameelega teadmiseks viie Kosovot mittetunnustanud liikmesriigi otsuse hõlbustada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu heakskiitmist nõukogus; palub kõikidel ELi liikmesriikidel anda endast parim, et hõlbustada enda ja Kosovo kodanike inimestevahelisi kontakte ning sotsiaalseid suhteid, võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ning loodud ametlikke lepingulisi suhteid; väljendab heameelt selle üle, et Kosovo esitas esimese majandusreformi programmi, mis on esimene samm ELiga majandusdialoogi süvendamisel; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks et viis liikmesriiki ei ole Kosovot ametlikult tunnustanud, on seisukohal, et täiendav tunnustamine võiks aidata tugevdada piirkonna stabiilsust, hõlbustada Serbia ja Kosovo suhete edasist normaliseerimist ning suurendada Euroopa Liidu välispoliitika usaldusväärsust; võtab sellega seoses heameelega teadmiseks viie Kosovot mittetunnustanud liikmesriigi otsuse hõlbustada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu heakskiitmist nõukogus; palub kõikidel ELi liikmesriikidel anda endast parim, et hõlbustada enda ja Kosovo kodanike inimestevahelisi kontakte ning sotsiaalseid suhteid, võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ning loodud ametlikke lepingulisi suhteid; väljendab heameelt selle üle, et Kosovo esitas esimese majandusreformi programmi, mis on esimene samm ELiga majandusdialoogi süvendamisel;

| 9. | kiidab heaks Kosovo ametiasutuste tehtud töö 2015. aasta alguses haripunkti jõudnud ebaseadusliku rände peatamiseks; rõhutab, et rahva riigist lahkumise ärahoidmise lühiajaliste meetmete võtmise ajal tuleks ühtlasi tähelepanu pöörata sotsiaal-majanduslikule arengule ja töökohtade loomisele, mis julgustaks kodanikke Kosovosse jääma ja oma riigis tulevikku üles ehitama; on veendunud, et viisanõude kaotamine aitaks samuti kaasa ebaseadusliku rände probleemi lahendamisele, sest see võimaldaks inimestevahelistel kontaktidel avada võimalusi kodanikele turismi ning sugulaste ja sõprade külastamise eesmärgil pikki ja kulukaid viisamenetlusi läbimata välismaale reisida ning kaotaks riiki suletuse tunde; kordab, et Kosovot ähvardab võimalik oht jääda piirkonnas ainsaks, kes on olnud liiga kaua suletud ja isoleeritud; nõuab lisaks, et Priština võitleks tõhusalt inimkaubitsejate kuritegelike võrgustike vastu; on arvamusel, et Kosovo lisamine ELi ühisesse turvaliste päritoluriikide nimekirja turvalise päritoluriigina võiks aidata võidelda ebaseadusliku rände vastu; |
| --- | --- |

9.

kiidab heaks Kosovo ametiasutuste tehtud töö 2015. aasta alguses haripunkti jõudnud ebaseadusliku rände peatamiseks; rõhutab, et rahva riigist lahkumise ärahoidmise lühiajaliste meetmete võtmise ajal tuleks ühtlasi tähelepanu pöörata sotsiaal-majanduslikule arengule ja töökohtade loomisele, mis julgustaks kodanikke Kosovosse jääma ja oma riigis tulevikku üles ehitama; on veendunud, et viisanõude kaotamine aitaks samuti kaasa ebaseadusliku rände probleemi lahendamisele, sest see võimaldaks inimestevahelistel kontaktidel avada võimalusi kodanikele turismi ning sugulaste ja sõprade külastamise eesmärgil pikki ja kulukaid viisamenetlusi läbimata välismaale reisida ning kaotaks riiki suletuse tunde; kordab, et Kosovot ähvardab võimalik oht jääda piirkonnas ainsaks, kes on olnud liiga kaua suletud ja isoleeritud; nõuab lisaks, et Priština võitleks tõhusalt inimkaubitsejate kuritegelike võrgustike vastu; on arvamusel, et Kosovo lisamine ELi ühisesse turvaliste päritoluriikide nimekirja turvalise päritoluriigina võiks aidata võidelda ebaseadusliku rände vastu;

| 10. | tunneb heameelt viisanõude kaotamise tegevuskava eduka rakendamise üle; palub ametiasutustel kiiresti ja täielikult täita kõik nõutavad tingimused; palub komisjonil tõhustada oma tööd Kosovole kehtestatud viisanõude kaotamisel; on valmis heaks kiitma Kosovole viisavabaduse kehtestamise ning palub nõukogul see samuti kiiresti heaks kiita, kui komisjon on aegsasti andnud hinnangu, et kõik tehnilised tingimused on täidetud; väljendab samal ajal vajadust tabada ja vastutusele võtta inimkaubitsejad ja ebaseaduslikult üle piiri toimetajad, et takistada nende ebaseaduslikku tegevust; nõuab tungivalt kõigilt ELi institutsioonidelt ja eelkõige komisjonilt Kosovo viisavabaduse protsessi kiirendamist, aga nõuab ka tungivalt Kosovo ametiasutustelt oma kohustuste ja veel täitmata kriteeriumide täitmist, et Kosovole saaks kehtestada viisavabaduse 2016. aasta jooksul ja seega tuua ELi Kosovo rahvale lähemale; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt viisanõude kaotamise tegevuskava eduka rakendamise üle; palub ametiasutustel kiiresti ja täielikult täita kõik nõutavad tingimused; palub komisjonil tõhustada oma tööd Kosovole kehtestatud viisanõude kaotamisel; on valmis heaks kiitma Kosovole viisavabaduse kehtestamise ning palub nõukogul see samuti kiiresti heaks kiita, kui komisjon on aegsasti andnud hinnangu, et kõik tehnilised tingimused on täidetud; väljendab samal ajal vajadust tabada ja vastutusele võtta inimkaubitsejad ja ebaseaduslikult üle piiri toimetajad, et takistada nende ebaseaduslikku tegevust; nõuab tungivalt kõigilt ELi institutsioonidelt ja eelkõige komisjonilt Kosovo viisavabaduse protsessi kiirendamist, aga nõuab ka tungivalt Kosovo ametiasutustelt oma kohustuste ja veel täitmata kriteeriumide täitmist, et Kosovole saaks kehtestada viisavabaduse 2016. aasta jooksul ja seega tuua ELi Kosovo rahvale lähemale;

| 11. | toetab läbirääkimiste jätkamist raamlepingu üle, mis lubaks Kosovol osaleda ELi programmides; |
| --- | --- |

11.

toetab läbirääkimiste jätkamist raamlepingu üle, mis lubaks Kosovol osaleda ELi programmides;

| 12. | tunneb heameelt inimõigustealaste õigusaktide paketi vastuvõtmise üle, mis tugevdab inimõiguste kaitse ja austamise järelevalve institutsioonilist korraldust; rõhutab nende õigusaktide rakendamise äärmist olulisust; tunneb eriti suurt heameelt ombudsmani ametikoha loomise ja ametisse nimetamise üle, pidades eriti silmas Kosovo ühiskonna vastu sotsiaalse usalduse loomist; peab siiski kahetsusväärseks, et seda on takistanud sobivate ruumide puudumine, ning palub ametiasutustel kiiresti tegutseda, et anda kooskõlas Pariisi põhimõtetega ombudsmani büroo käsutusse uued ruumid; palub ametiasutustel muuta kõik olemasolevad sõltumatud institutsioonid ja reguleerivad asutused täielikult toimivaks; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt inimõigustealaste õigusaktide paketi vastuvõtmise üle, mis tugevdab inimõiguste kaitse ja austamise järelevalve institutsioonilist korraldust; rõhutab nende õigusaktide rakendamise äärmist olulisust; tunneb eriti suurt heameelt ombudsmani ametikoha loomise ja ametisse nimetamise üle, pidades eriti silmas Kosovo ühiskonna vastu sotsiaalse usalduse loomist; peab siiski kahetsusväärseks, et seda on takistanud sobivate ruumide puudumine, ning palub ametiasutustel kiiresti tegutseda, et anda kooskõlas Pariisi põhimõtetega ombudsmani büroo käsutusse uued ruumid; palub ametiasutustel muuta kõik olemasolevad sõltumatud institutsioonid ja reguleerivad asutused täielikult toimivaks;

| 13. | märgib murega, et ametiasutuste poliitiline tahe tõeliselt suhelda kodanikuühiskonnaga on endiselt väga nõrk; palub ametiasutustel heas usus rakendada kodanikuühiskonnaga tehtava koostöö õigusraamistikku, eelkõige ühisele nõuandekomisjonile kõigi vajalike vahendite tagamise kaudu; palub ELi bürool asjaomast konsultatsiooni ergutada ning vajaduse korral hõlbustada; |
| --- | --- |

13.

märgib murega, et ametiasutuste poliitiline tahe tõeliselt suhelda kodanikuühiskonnaga on endiselt väga nõrk; palub ametiasutustel heas usus rakendada kodanikuühiskonnaga tehtava koostöö õigusraamistikku, eelkõige ühisele nõuandekomisjonile kõigi vajalike vahendite tagamise kaudu; palub ELi bürool asjaomast konsultatsiooni ergutada ning vajaduse korral hõlbustada;

| 14. | tervitab ühtlasi 2015. aasta mais vastu võetud diskrimineerimisvastast kaitset käsitlevat seadust ning ombudsmanile antud volitusi tegutseda võrdõiguslikkuse eest seisva organina; väljendab jätkuvat muret vihakõne juhtumite vähese menetlemise ja uurimise pärast, eriti kui need on suunatud lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) ning vähemuskogukondade vastu; ergutab LGBTI-inimeste õigustega tegelevat koordineerimis- ja nõuanderühma nende juhtumite ja probleemidega aktiivselt tegelema; |
| --- | --- |

14.

tervitab ühtlasi 2015. aasta mais vastu võetud diskrimineerimisvastast kaitset käsitlevat seadust ning ombudsmanile antud volitusi tegutseda võrdõiguslikkuse eest seisva organina; väljendab jätkuvat muret vihakõne juhtumite vähese menetlemise ja uurimise pärast, eriti kui need on suunatud lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) ning vähemuskogukondade vastu; ergutab LGBTI-inimeste õigustega tegelevat koordineerimis- ja nõuanderühma nende juhtumite ja probleemidega aktiivselt tegelema;

| 15. | väljendab samuti heameelt soolist võrdõiguslikkust käsitleva seaduse vastuvõtmise üle ning palub Kosovo ametiasutustel esmajärjekorras tegeleda soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega ja tagada, et valitsus- ja ametiasutused näitaksid sellega seoses eeskuju; väljendab muret struktuursete probleemide pärast, mis takistavad kõnealuse seaduse rakendamist; on jätkuvalt mures naiste alaesindatuse pärast otsustustasandi ametikohtadel; väljendab muret selle pärast, et võitluses koduvägivalla ja soolise vägivalla vastu ei ole saavutatud edu; nõuab tungivalt ametiasutuste avalikku toetust ning kaitsemehhanismide ja varjupaigameetmete kehtestamist naistele, kes lõpetavad vaikimise ja mõistavad koduvägivalla hukka; tunneb muret asjaolu pärast, et naistele kuulub vähe kinnisvara; kutsub ametiasutusi üles aktiivselt tagama naiste õigust omandile, muu hulgas nähes katastriandmete ja registreerimise eest vastutavatele ametnikele ette kohustuse registreerida kõik kinnisvara kaasomanikud ning korraldades teavituskampaania; |
| --- | --- |

15.

väljendab samuti heameelt soolist võrdõiguslikkust käsitleva seaduse vastuvõtmise üle ning palub Kosovo ametiasutustel esmajärjekorras tegeleda soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega ja tagada, et valitsus- ja ametiasutused näitaksid sellega seoses eeskuju; väljendab muret struktuursete probleemide pärast, mis takistavad kõnealuse seaduse rakendamist; on jätkuvalt mures naiste alaesindatuse pärast otsustustasandi ametikohtadel; väljendab muret selle pärast, et võitluses koduvägivalla ja soolise vägivalla vastu ei ole saavutatud edu; nõuab tungivalt ametiasutuste avalikku toetust ning kaitsemehhanismide ja varjupaigameetmete kehtestamist naistele, kes lõpetavad vaikimise ja mõistavad koduvägivalla hukka; tunneb muret asjaolu pärast, et naistele kuulub vähe kinnisvara; kutsub ametiasutusi üles aktiivselt tagama naiste õigust omandile, muu hulgas nähes katastriandmete ja registreerimise eest vastutavatele ametnikele ette kohustuse registreerida kõik kinnisvara kaasomanikud ning korraldades teavituskampaania;

| 16. | väljendab muret selle pärast, et sõnavabaduse ja meedia valdkonnas on viimasel aastal tehtud väga vähe edusamme; on mures, et ajakirjanikud seisavad oma tööülesannete täitmisel silmitsi vägivalla ja ähvardustega, ning rõhutab vajadust tugevdada ajakirjanike kaitset, tagades järjepideva reageerimise ajakirjanike vastu suunatud rünnakutele ning nende rünnakute avaliku hukkamõistmise, kiire uurimise ja õigeaegse lahendamise; rõhutab, et täiendavaid edusamme tuleb teha ka meedia sõltumatuse valdkonnas; palub, et põhjaliku ja ulatusliku avaliku arutelu järel kaotaksid ametiasutused kiiresti süstemaatilised lüngad õigusaktides, et tagada meediavabadus, eelkõige seoses meediaomandi läbipaistvuse ja avalik-õigusliku ringhäälingu jätkusuutlikkusega; nõuab tungivalt, et ametiasutused rakendaksid tõhusalt laimu, vihakõnet ja halvustamist käsitlevaid õigusakte; |
| --- | --- |

16.

väljendab muret selle pärast, et sõnavabaduse ja meedia valdkonnas on viimasel aastal tehtud väga vähe edusamme; on mures, et ajakirjanikud seisavad oma tööülesannete täitmisel silmitsi vägivalla ja ähvardustega, ning rõhutab vajadust tugevdada ajakirjanike kaitset, tagades järjepideva reageerimise ajakirjanike vastu suunatud rünnakutele ning nende rünnakute avaliku hukkamõistmise, kiire uurimise ja õigeaegse lahendamise; rõhutab, et täiendavaid edusamme tuleb teha ka meedia sõltumatuse valdkonnas; palub, et põhjaliku ja ulatusliku avaliku arutelu järel kaotaksid ametiasutused kiiresti süstemaatilised lüngad õigusaktides, et tagada meediavabadus, eelkõige seoses meediaomandi läbipaistvuse ja avalik-õigusliku ringhäälingu jätkusuutlikkusega; nõuab tungivalt, et ametiasutused rakendaksid tõhusalt laimu, vihakõnet ja halvustamist käsitlevaid õigusakte;

| 17. | tuletab meelde, et Kosovo ja Serbia peavad leidma pagulaste jaoks jätkusuutlikud lahendused kooskõlas ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti sellekohaste järelduste ja riigisiseste põgenike inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 2014. aasta aruandega; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et Kosovo ja Serbia peavad leidma pagulaste jaoks jätkusuutlikud lahendused kooskõlas ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti sellekohaste järelduste ja riigisiseste põgenike inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 2014. aasta aruandega;

| 18. | märgib, et vaja on täiendavaid jõupingutusi Kosovo kõigi etniliste vähemuste, sealhulgas roma, aškali, egiptuse ja gorani kogukonna õiguste kaitsmiseks ja tegelikuks tagamiseks asjaomaste õigusaktide täieliku rakendamisega, pidades silmas piirkonna ja ELi liikmesriikide parimaid tavasid; palub riiklikel ja kohalikel ametiasutustel teha suuremaid pingutusi vastuvõetud seaduste rakendamisel, et need aitaksid kaasa mitmerahvuselise ühiskonna jätkuvale arengule, eelkõige vähemuste hariduse ja tööhõive vallas, ning eesmärgiga hoida ära otsest ja kaudset diskrimineerimist; kiidab heaks Priština deklaratsiooni, milles kutsutakse valitsusi, rahvusvahelisi, valitsustevahelisi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles põhjalikult kohaldama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse põhimõtteid, kui nad töötavad ja tegutsevad romade õiguste edendamise ja austamise nimel ning võitlevad romavastasuse vastu Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

18.

märgib, et vaja on täiendavaid jõupingutusi Kosovo kõigi etniliste vähemuste, sealhulgas roma, aškali, egiptuse ja gorani kogukonna õiguste kaitsmiseks ja tegelikuks tagamiseks asjaomaste õigusaktide täieliku rakendamisega, pidades silmas piirkonna ja ELi liikmesriikide parimaid tavasid; palub riiklikel ja kohalikel ametiasutustel teha suuremaid pingutusi vastuvõetud seaduste rakendamisel, et need aitaksid kaasa mitmerahvuselise ühiskonna jätkuvale arengule, eelkõige vähemuste hariduse ja tööhõive vallas, ning eesmärgiga hoida ära otsest ja kaudset diskrimineerimist; kiidab heaks Priština deklaratsiooni, milles kutsutakse valitsusi, rahvusvahelisi, valitsustevahelisi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles põhjalikult kohaldama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse põhimõtteid, kui nad töötavad ja tegutsevad romade õiguste edendamise ja austamise nimel ning võitlevad romavastasuse vastu Lääne-Balkani riikides;

| 19. | kordab oma muret selle pärast, et ei ole saavutatud märkimisväärset edu suurkorruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ning süüdistuste esitamise ja süüdimõistmiste osas; rõhutab, et endiselt tekitab suurt muret organiseeritud kuritegevus; märgib, et Kosovo valitsus peab andma selgelt ja konkreetselt märku sellest, et riik viib läbi süstemaatilist korruptsioonivastast võitlust kõikidel tasanditel; palub ametiasutustel kiiresti vastu võtta tervikliku ja strateegilise lähenemisviisi, et võidelda sügavalt juurdunud korruptsiooniga, mis jätkuvalt takistab märkimisväärselt Kosovo demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; palub, et Kosovo korruptsioonivastase võitluse amet algataks rohkem juurdlusi ja riigiprokuratuur võtaks järelmeetmeid korruptsioonivastase võitluse ameti edastatud juhtumite asjus; rõhutab, et menetluste läbipaistvus on oluline osa võitlusest korruptsiooni vastu ja tähtis põhiõiguste kaitse tagamiseks; rõhutab lisaks poliitilise eliidi rolli ja vastutust korruptsiooni vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

19.

kordab oma muret selle pärast, et ei ole saavutatud märkimisväärset edu suurkorruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel ning süüdistuste esitamise ja süüdimõistmiste osas; rõhutab, et endiselt tekitab suurt muret organiseeritud kuritegevus; märgib, et Kosovo valitsus peab andma selgelt ja konkreetselt märku sellest, et riik viib läbi süstemaatilist korruptsioonivastast võitlust kõikidel tasanditel; palub ametiasutustel kiiresti vastu võtta tervikliku ja strateegilise lähenemisviisi, et võidelda sügavalt juurdunud korruptsiooniga, mis jätkuvalt takistab märkimisväärselt Kosovo demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; palub, et Kosovo korruptsioonivastase võitluse amet algataks rohkem juurdlusi ja riigiprokuratuur võtaks järelmeetmeid korruptsioonivastase võitluse ameti edastatud juhtumite asjus; rõhutab, et menetluste läbipaistvus on oluline osa võitlusest korruptsiooni vastu ja tähtis põhiõiguste kaitse tagamiseks; rõhutab lisaks poliitilise eliidi rolli ja vastutust korruptsiooni vastu võitlemisel;

| 20. | kiidab heaks suuremad pingutused ja tugeva pühendumuse terrorismivastases võitluses ning ergutab rakendama terrorismivastase võitluse strateegiat; nõuab tungivalt, et ametiasutused tegeleksid radikaliseerumise põhjustega ning eelkõige noorte töötuse kõrge määra ja vägivaldse äärmusluse küsimustega; tervitab Kosovo osalemist terrorismivastase võitluse koalitsioonis ning ametiasutuste võetavaid meetmeid noorte radikaliseerumise ärahoidmiseks; palub ametiasutustel tähelepanelikult jälgida ja vältida võimalike islami välisvõitlejate ja terroristide mobilisatsiooni; väljendab heameelt asjaolu üle, et Kosovo põhiseaduses on sätestatud põhimõte, mille kohaselt on Kosovo ilmalik riik, mis on usuliste tõekspidamiste küsimuses neutraalne; |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks suuremad pingutused ja tugeva pühendumuse terrorismivastases võitluses ning ergutab rakendama terrorismivastase võitluse strateegiat; nõuab tungivalt, et ametiasutused tegeleksid radikaliseerumise põhjustega ning eelkõige noorte töötuse kõrge määra ja vägivaldse äärmusluse küsimustega; tervitab Kosovo osalemist terrorismivastase võitluse koalitsioonis ning ametiasutuste võetavaid meetmeid noorte radikaliseerumise ärahoidmiseks; palub ametiasutustel tähelepanelikult jälgida ja vältida võimalike islami välisvõitlejate ja terroristide mobilisatsiooni; väljendab heameelt asjaolu üle, et Kosovo põhiseaduses on sätestatud põhimõte, mille kohaselt on Kosovo ilmalik riik, mis on usuliste tõekspidamiste küsimuses neutraalne;

| 21. | märgib, et Kosovo siseministri andmetel on umbes 300 Kosovo kodanikku ühinenud džihadistidega Süürias ja Iraagis ning et paljud neist on juba Kosovosse naasnud; tervitab valitsuse võetud meetmeid, mille kohaselt määratakse vanglakaristus nendele kodanikele, kes on ühinenud mõne terroristliku organisatsiooniga; |
| --- | --- |

21.

märgib, et Kosovo siseministri andmetel on umbes 300 Kosovo kodanikku ühinenud džihadistidega Süürias ja Iraagis ning et paljud neist on juba Kosovosse naasnud; tervitab valitsuse võetud meetmeid, mille kohaselt määratakse vanglakaristus nendele kodanikele, kes on ühinenud mõne terroristliku organisatsiooniga;

| 22. | märgib, et mõningate asjakohaste õigusaktide vastuvõtmisega on kohtusüsteemis saavutatud teatavat edu; rõhutab vajadust jätkata viivitamatult nende õigusaktide konkreetset ja tõhusat rakendamist; on jätkuvalt tõsiselt mures aeglase õigusemõistmise, kohtuasjade märkimisväärse kuhjumise, kohtusüsteemi vahendite puudumise, kohtuametnike vähese aruandekohustuse ja vastutuse ning võimaliku poliitilise mõju pärast kohtustruktuuridele, mida ei ole õigusaktides endiselt piisavalt käsitletud, ning rõhutab, kui oluline on täielikult toimiv kohtusüsteem, kus on kehtestatud eeskirjad kohtuasjade menetlusaja kohta; kiidab heaks kohtusüsteemi integreerimisel tehtud edusammud riigi põhjaosas, kus mõnedele ametikohtadele määrati Kosovo serblastest kohtunikud ja prokurörid; palub, et poliitilised ametiasutused näitaksid selgelt oma täielikku toetust nende kohtunike ja prokuröride sõltumatusele, kelle kaudu püütakse jätkuvalt mõjutada käimasolevaid uurimisi ja kohtumenetlusi; kutsub ametivõime üles muutma põhiseadust, et tagada enamiku Kosovo kohtunõukogu liikmete valimine nende kolleegide poolt kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega; |
| --- | --- |

22.

märgib, et mõningate asjakohaste õigusaktide vastuvõtmisega on kohtusüsteemis saavutatud teatavat edu; rõhutab vajadust jätkata viivitamatult nende õigusaktide konkreetset ja tõhusat rakendamist; on jätkuvalt tõsiselt mures aeglase õigusemõistmise, kohtuasjade märkimisväärse kuhjumise, kohtusüsteemi vahendite puudumise, kohtuametnike vähese aruandekohustuse ja vastutuse ning võimaliku poliitilise mõju pärast kohtustruktuuridele, mida ei ole õigusaktides endiselt piisavalt käsitletud, ning rõhutab, kui oluline on täielikult toimiv kohtusüsteem, kus on kehtestatud eeskirjad kohtuasjade menetlusaja kohta; kiidab heaks kohtusüsteemi integreerimisel tehtud edusammud riigi põhjaosas, kus mõnedele ametikohtadele määrati Kosovo serblastest kohtunikud ja prokurörid; palub, et poliitilised ametiasutused näitaksid selgelt oma täielikku toetust nende kohtunike ja prokuröride sõltumatusele, kelle kaudu püütakse jätkuvalt mõjutada käimasolevaid uurimisi ja kohtumenetlusi; kutsub ametivõime üles muutma põhiseadust, et tagada enamiku Kosovo kohtunõukogu liikmete valimine nende kolleegide poolt kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega;

| 23. | palub Kosovol järgida ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhimõtteid; |
| --- | --- |

23.

palub Kosovol järgida ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhimõtteid;

| 24. | väljendab heameelt selle üle, et võeti vastu põhiseaduse muudatused, millega luuakse erikojad ja eriprokuratuur; tunneb heameelt Kosovo ja Madalmaade vaheliste asukohariigi lepingu läbirääkimiste lõpuleviimise üle ning loodab, et erikojad hakkavad võimalikult kiiresti täielikult tööle ja et eriprokuratuuril on oma ülesannete täitmiseks piisavalt töötajaid; palub erikodadel ja eriprokuratuuril järgida endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) kogemusi ja parimaid tavasid kooskõlas nende loomist käsitlevate asjaomaste põhiseaduse sätetega; kutsub Kosovo ametiasutusi üles tegema uue kohtuga täielikku koostööd; palub ELil ja liikmesriikidel eraldada piisavad rahalised vahendid kodade toimimiseks; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt selle üle, et võeti vastu põhiseaduse muudatused, millega luuakse erikojad ja eriprokuratuur; tunneb heameelt Kosovo ja Madalmaade vaheliste asukohariigi lepingu läbirääkimiste lõpuleviimise üle ning loodab, et erikojad hakkavad võimalikult kiiresti täielikult tööle ja et eriprokuratuuril on oma ülesannete täitmiseks piisavalt töötajaid; palub erikodadel ja eriprokuratuuril järgida endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) kogemusi ja parimaid tavasid kooskõlas nende loomist käsitlevate asjaomaste põhiseaduse sätetega; kutsub Kosovo ametiasutusi üles tegema uue kohtuga täielikku koostööd; palub ELil ja liikmesriikidel eraldada piisavad rahalised vahendid kodade toimimiseks;

| 25. | on seisukohal, et samaaegselt EULEXi läbivaatamise ja järkjärgulise lõpetamisega tuleks tugevdada ja laiendada ELi eriesindaja volitusi, et tagada ELi eriesindajale vajalik suutlikkus järelevalve-, mentorlus- ja nõustamistegevuseks, Kosovo ELi integreerimise edendamiseks, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks ning sõjakuritegude eest vastutusele võtmiseks; nõuab seni missiooni EULEX tõhususe suurendamist ning täielikku läbipaistvust ja vastutust oma volituste ajal; võtab teadmiseks nõukogu 2015. aasta detsembri järeldused EULEXi volituste kohta ning palub Kosovol aidata kaasa EULEXi uuendatud volituste täielikule ja takistamatule elluviimisele; rõhutab, et volituste läbivaatamisel tuleb arvesse võtta pärast väidetavaid korruptsioonijuhtumeid missioonil EULEX professor Jean-Paul Jacqué’ koostatud aruandes sisalduvaid järeldusi ja ellu viia selles esitatud soovitused; nõuab kindlalt, et missioon EULEX jõuaks kokkuleppele ÜRO ajutise missiooniga Kosovos (UNMIK) asjaomastele Kosovo ametiasutustele avatud toimikute üleandmise osas; palub liikmesriikidel vajaliku aja jooksul toetada hästi koolitatud ja kvalifitseeritud eksperte ja tagada nende tagasipöördumine siseriiklikku teenistusse pärast missiooni lõppemist; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et samaaegselt EULEXi läbivaatamise ja järkjärgulise lõpetamisega tuleks tugevdada ja laiendada ELi eriesindaja volitusi, et tagada ELi eriesindajale vajalik suutlikkus järelevalve-, mentorlus- ja nõustamistegevuseks, Kosovo ELi integreerimise edendamiseks, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks ning sõjakuritegude eest vastutusele võtmiseks; nõuab seni missiooni EULEX tõhususe suurendamist ning täielikku läbipaistvust ja vastutust oma volituste ajal; võtab teadmiseks nõukogu 2015. aasta detsembri järeldused EULEXi volituste kohta ning palub Kosovol aidata kaasa EULEXi uuendatud volituste täielikule ja takistamatule elluviimisele; rõhutab, et volituste läbivaatamisel tuleb arvesse võtta pärast väidetavaid korruptsioonijuhtumeid missioonil EULEX professor Jean-Paul Jacqué’ koostatud aruandes sisalduvaid järeldusi ja ellu viia selles esitatud soovitused; nõuab kindlalt, et missioon EULEX jõuaks kokkuleppele ÜRO ajutise missiooniga Kosovos (UNMIK) asjaomastele Kosovo ametiasutustele avatud toimikute üleandmise osas; palub liikmesriikidel vajaliku aja jooksul toetada hästi koolitatud ja kvalifitseeritud eksperte ja tagada nende tagasipöördumine siseriiklikku teenistusse pärast missiooni lõppemist;

| 26. | peab kahetsusväärseks Kosovo UNESCO liikmeks astumise taotluse tagasilükkamist nii Serbia aktiivse vastuseisu tõttu, mis on vastuolus heanaaberlike suhete loomise püüdlustega, kui ka liikmesriikide seas üksmeele puudumise tõttu; väljendab heameelt Prizreni ajaloopärandit kaitsva seaduse vastuvõtmise üle ja nõuab selle täielikku rakendamist, kuid juhib siiski tähelepanu linnapärandit ähvardavatele ohtudele, mis tulenevad ulatuslikust ebaseaduslikust ehitustegevusest; väljendab heameelt asjaolu üle, et on taastatud mitmed 2004. aastal kahetsusväärselt hävitatud serbia usu- ja kultuurimälestised, näiteks õigeusu katedraal, ning nõuab serbia usu- ja kultuuripärandi jätkuvat taastamist; kutsub sellega seoses huvitatud pooli ja sealhulgas Kosovo ametiasutusi, Serbia valitsust, serbia kogukonda Kosovos ja serbia õigeusu kirikut üles leidma süsteemi, kuidas edendada, kaitsta ja säilitada Kosovo kultuuri- ja usupärandit, mida tuleks käsitleda Euroopa ühise pärandina; väljendab heameelt selle üle, et Kosovo põhiseaduses on sätestatud Kosovo pühendumine oma kultuuri- ja usupärandi säilitamisele ja kaitsmisele, ning nõuab täiendavaid jõupingutusi kõigi usuvähemuste, sealhulgas Kosovo kristlaste õiguste kaitsmiseks; toonitab asjaolu, et ühinemine rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ja mehhanismidega peaks Kosovo jaoks olema esmatähtis; tuletab sellega seoses meelde piirkondliku koostöö vallas saavutatud kokkuleppe järgimise tähtsust; usub, et Berliini protsessi raames Lääne-Balkani piirkondliku noortevaldkonna koostöötalituse loomine, mida paljud aktiivselt toetavad, annab positiivseid tulemusi, eelkõige Serbia ja Kosovo noorte vahelistes suhetes; |
| --- | --- |

26.

peab kahetsusväärseks Kosovo UNESCO liikmeks astumise taotluse tagasilükkamist nii Serbia aktiivse vastuseisu tõttu, mis on vastuolus heanaaberlike suhete loomise püüdlustega, kui ka liikmesriikide seas üksmeele puudumise tõttu; väljendab heameelt Prizreni ajaloopärandit kaitsva seaduse vastuvõtmise üle ja nõuab selle täielikku rakendamist, kuid juhib siiski tähelepanu linnapärandit ähvardavatele ohtudele, mis tulenevad ulatuslikust ebaseaduslikust ehitustegevusest; väljendab heameelt asjaolu üle, et on taastatud mitmed 2004. aastal kahetsusväärselt hävitatud serbia usu- ja kultuurimälestised, näiteks õigeusu katedraal, ning nõuab serbia usu- ja kultuuripärandi jätkuvat taastamist; kutsub sellega seoses huvitatud pooli ja sealhulgas Kosovo ametiasutusi, Serbia valitsust, serbia kogukonda Kosovos ja serbia õigeusu kirikut üles leidma süsteemi, kuidas edendada, kaitsta ja säilitada Kosovo kultuuri- ja usupärandit, mida tuleks käsitleda Euroopa ühise pärandina; väljendab heameelt selle üle, et Kosovo põhiseaduses on sätestatud Kosovo pühendumine oma kultuuri- ja usupärandi säilitamisele ja kaitsmisele, ning nõuab täiendavaid jõupingutusi kõigi usuvähemuste, sealhulgas Kosovo kristlaste õiguste kaitsmiseks; toonitab asjaolu, et ühinemine rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ja mehhanismidega peaks Kosovo jaoks olema esmatähtis; tuletab sellega seoses meelde piirkondliku koostöö vallas saavutatud kokkuleppe järgimise tähtsust; usub, et Berliini protsessi raames Lääne-Balkani piirkondliku noortevaldkonna koostöötalituse loomine, mida paljud aktiivselt toetavad, annab positiivseid tulemusi, eelkõige Serbia ja Kosovo noorte vahelistes suhetes;

| 27. | toetab Berliini protsessi raames Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna foorumi loomist, kuna see annab piirkonna kodanikuühiskonna esindajatele võimaluse vahetada mõtteid, väljendada oma muresid ja koostada poliitikakujundajatele konkreetseid soovitusi, ning nõuab selle protsessi jätkamist 2016. aastal Pariisis toimuval järgmisel tippkohtumisel, ühtlasi nõuab piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele ettevalmistavate seminaride korraldamist; |
| --- | --- |

27.

toetab Berliini protsessi raames Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna foorumi loomist, kuna see annab piirkonna kodanikuühiskonna esindajatele võimaluse vahetada mõtteid, väljendada oma muresid ja koostada poliitikakujundajatele konkreetseid soovitusi, ning nõuab selle protsessi jätkamist 2016. aastal Pariisis toimuval järgmisel tippkohtumisel, ühtlasi nõuab piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele ettevalmistavate seminaride korraldamist;

| 28. | tunneb heameelt Kosovo assambleele esitatud kutse üle osaleda Kagu-Euroopa koostööprotsessi parlamentaarse assamblee (SEECP-PA) tegevuses ja koosolekutel püsivalt kõigil tasanditel ja võrdsetel tingimustel, nagu otsustati 2015. aasta mais, ning peab seda oluliseks panuseks piirkondlikku parlamentaarsesse dialoogi; peab kahetsusväärseks, et Kosovo assambleed ei ole võetud täisliikmeks teistes piirkondlikes parlamentaarsetes koostööalgatustes, nagu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide Euroopa integratsiooni komisjonide konverents (COSAP), samuti Lääne-Balkani riikide parlamentide majandus-, rahandus- ja Euroopa integratsiooni komisjonide võrgustik (NPC); palub kõigil piirkonna parlamentidel kasutada kaasavamat lähenemisviisi Kosovo assamblee taotluste suhtes osaleda piirkondlikes algatustes, panustades seega piirkondlikku koostöö tõhustamisse; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt Kosovo assambleele esitatud kutse üle osaleda Kagu-Euroopa koostööprotsessi parlamentaarse assamblee (SEECP-PA) tegevuses ja koosolekutel püsivalt kõigil tasanditel ja võrdsetel tingimustel, nagu otsustati 2015. aasta mais, ning peab seda oluliseks panuseks piirkondlikku parlamentaarsesse dialoogi; peab kahetsusväärseks, et Kosovo assambleed ei ole võetud täisliikmeks teistes piirkondlikes parlamentaarsetes koostööalgatustes, nagu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide Euroopa integratsiooni komisjonide konverents (COSAP), samuti Lääne-Balkani riikide parlamentide majandus-, rahandus- ja Euroopa integratsiooni komisjonide võrgustik (NPC); palub kõigil piirkonna parlamentidel kasutada kaasavamat lähenemisviisi Kosovo assamblee taotluste suhtes osaleda piirkondlikes algatustes, panustades seega piirkondlikku koostöö tõhustamisse;

| 29. | kordab oma üleskutset Kosovole viia lõpule avalikku teenistust käsitleva õigusraamistiku väljatöötamine ning täielikult rakendada avaliku halduse strateegilist raamistikku ja tegevuskava; palub ametiasutustel lõpetada avaliku halduse politiseerimine, edendada kõikides riigiasutustes tulemuspõhist professionaalsust ning tagada riigiasutuste usaldusväärne finantsjuhtimine ja assamblee poolt eelarve täitmise üle teostatava järelevalve läbipaistvus; |
| --- | --- |

29.

kordab oma üleskutset Kosovole viia lõpule avalikku teenistust käsitleva õigusraamistiku väljatöötamine ning täielikult rakendada avaliku halduse strateegilist raamistikku ja tegevuskava; palub ametiasutustel lõpetada avaliku halduse politiseerimine, edendada kõikides riigiasutustes tulemuspõhist professionaalsust ning tagada riigiasutuste usaldusväärne finantsjuhtimine ja assamblee poolt eelarve täitmise üle teostatava järelevalve läbipaistvus;

| 30. | rõhutab, et on oluline suurendada selliste Kosovo valitsusväliste organisatsioonide projektide rahastamist, kelle eesmärk on edendada hea valitsemistava põhimõtteid, suurendada läbipaistvust ja aruandekohustust, tugevdada kohtusüsteemi institutsionaalseid mehhanisme, konsolideerida veel rohkem institutsionaalset ja sotsiaalset demokraatiat ning suurendada jõupingutusi tõrjutud rühmade ja etniliste vähemuste õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et on oluline suurendada selliste Kosovo valitsusväliste organisatsioonide projektide rahastamist, kelle eesmärk on edendada hea valitsemistava põhimõtteid, suurendada läbipaistvust ja aruandekohustust, tugevdada kohtusüsteemi institutsionaalseid mehhanisme, konsolideerida veel rohkem institutsionaalset ja sotsiaalset demokraatiat ning suurendada jõupingutusi tõrjutud rühmade ja etniliste vähemuste õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks;

| 31. | väljendab taas muret töötuse kõrge määra pärast, seda eelkõige naiste ja noorte hulgas, ning mõistab hukka naiste üldise diskrimineerimise ühiskonnas ja tööturul; rõhutab vajadust tagada Kosovo noortele tulevikuväljavaated; palub Kosovol keskenduda oskustöötajate nappuse probleemi lahendamisele tööturul, kõrvaldada igasugused haldustakistused, mis võivad põhjustada diskrimineerimist, ning parandada riigi üldist ettevõtluskeskkonda, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks; palub komisjonil jätkata noorte ettevõtjate toetamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), keskendudes eelkõige koolituskursustele, seminaridele ja oskusteabe vahetamisele, sealhulgas meetmetele, millega aidata neil luua sidemed ELi liikmesriikide ettevõtjatega, tehes samas kõik võimaliku, et vältida ajude äravoolu, eriti pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumist; |
| --- | --- |

31.

väljendab taas muret töötuse kõrge määra pärast, seda eelkõige naiste ja noorte hulgas, ning mõistab hukka naiste üldise diskrimineerimise ühiskonnas ja tööturul; rõhutab vajadust tagada Kosovo noortele tulevikuväljavaated; palub Kosovol keskenduda oskustöötajate nappuse probleemi lahendamisele tööturul, kõrvaldada igasugused haldustakistused, mis võivad põhjustada diskrimineerimist, ning parandada riigi üldist ettevõtluskeskkonda, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks; palub komisjonil jätkata noorte ettevõtjate toetamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), keskendudes eelkõige koolituskursustele, seminaridele ja oskusteabe vahetamisele, sealhulgas meetmetele, millega aidata neil luua sidemed ELi liikmesriikide ettevõtjatega, tehes samas kõik võimaliku, et vältida ajude äravoolu, eriti pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumist;

| 32. | juhib tähelepanu sellele, et struktuurireformid on jätkuvalt olulised Kosovo majanduse kasvupotentsiaali ja tootlikkuse tõstmiseks ning paindlikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks; toetab komisjoni järeldust, et Kosovo peaks tugevdama keskpika perioodi eelarveraamistikku, parandama riigi rahanduse läbipaistvust, suunama eelarvekulud majanduskasvu soodustavatesse meetmetesse ning välismaised otseinvesteeringud ja rahaülekanded tootmissektorisse; palub Kosovol kiirendada riigi osalusega äriühingute restruktureerimist, parandada pankroti- ja maksejõuetusmenetlusi ning vähendada sõltuvust tollimaksudest, laiendades riigi maksubaasi ja ajakohastades tulude kogumist; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu sellele, et struktuurireformid on jätkuvalt olulised Kosovo majanduse kasvupotentsiaali ja tootlikkuse tõstmiseks ning paindlikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks; toetab komisjoni järeldust, et Kosovo peaks tugevdama keskpika perioodi eelarveraamistikku, parandama riigi rahanduse läbipaistvust, suunama eelarvekulud majanduskasvu soodustavatesse meetmetesse ning välismaised otseinvesteeringud ja rahaülekanded tootmissektorisse; palub Kosovol kiirendada riigi osalusega äriühingute restruktureerimist, parandada pankroti- ja maksejõuetusmenetlusi ning vähendada sõltuvust tollimaksudest, laiendades riigi maksubaasi ja ajakohastades tulude kogumist;

| 33. | rõhutab, et tööturureformid koos haridusreformidega on hädavajalikud, pidades silmas kõrget tööpuudust ja madalat tööjõus osalemise määra; rõhutab, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et viia haridussüsteem paremini vastavusse tööturu vajadustega, eriti keskhariduse õppekavaraamistiku muutmise kaudu; rõhutab lisaks, et on oluline laiendada kutsehariduse süsteemi, mida tuleb täiendada aktiivse tööturupoliitikaga; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et tööturureformid koos haridusreformidega on hädavajalikud, pidades silmas kõrget tööpuudust ja madalat tööjõus osalemise määra; rõhutab, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et viia haridussüsteem paremini vastavusse tööturu vajadustega, eriti keskhariduse õppekavaraamistiku muutmise kaudu; rõhutab lisaks, et on oluline laiendada kutsehariduse süsteemi, mida tuleb täiendada aktiivse tööturupoliitikaga;

| 34. | märgib, et Kosovo on toimiva majanduse loomise varajases etapis; tunneb heameelt asjaolu üle, et on tehtud mõningaid edusamme tööstuse ja VKEde valdkonnas; nõuab tungivalt, et jätkuvalt vähendataks VKEde koormust, ja toonitab vajadust hinnata VKEdele avalduvat regulatiivset mõju, lisaks kutsub üles toetama idufirmasid ja uuenduslikke ettevõtteid, kes pakuvad suurt lisandväärtust, soodustamaks ettevõtlusaktiivsust, mis toob nii sotsiaalset kui ka majanduslikku kasu; palub komisjonil jätkata noorte ettevõtjate toetamist IPA kaudu, sealhulgas aidata neil luua sidemeid ELi liikmesriikide ettevõtjatega ja võimaldada Kosovo ettevõtlusliitudel osaleda Euroopa noorte ettevõtjate konföderatsioonis, eriti pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumist; nõuab tungivalt, et Kosovo institutsioonid looksid investeeringute rahastamise võimalusi sotsiaalsetele ja jätkusuutlikele ettevõtetele, et tulla toime sotsiaalsete probleemidega ja tagada jätkusuutlik majanduskasv; |
| --- | --- |

34.

märgib, et Kosovo on toimiva majanduse loomise varajases etapis; tunneb heameelt asjaolu üle, et on tehtud mõningaid edusamme tööstuse ja VKEde valdkonnas; nõuab tungivalt, et jätkuvalt vähendataks VKEde koormust, ja toonitab vajadust hinnata VKEdele avalduvat regulatiivset mõju, lisaks kutsub üles toetama idufirmasid ja uuenduslikke ettevõtteid, kes pakuvad suurt lisandväärtust, soodustamaks ettevõtlusaktiivsust, mis toob nii sotsiaalset kui ka majanduslikku kasu; palub komisjonil jätkata noorte ettevõtjate toetamist IPA kaudu, sealhulgas aidata neil luua sidemeid ELi liikmesriikide ettevõtjatega ja võimaldada Kosovo ettevõtlusliitudel osaleda Euroopa noorte ettevõtjate konföderatsioonis, eriti pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumist; nõuab tungivalt, et Kosovo institutsioonid looksid investeeringute rahastamise võimalusi sotsiaalsetele ja jätkusuutlikele ettevõtetele, et tulla toime sotsiaalsete probleemidega ja tagada jätkusuutlik majanduskasv;

| 35. | kordab, kui oluline on tagada, et Kosovo saaks võimalikult kiiresti oma rahvusvahelise telefonikoodi, kuna see aitab suurendada Kosovo nähtavust rahvusvahelisel tasandil; palub Rahvusvahelisel Telekommunikatsiooni Liidul selle kokkuleppe asjus edusamme teha; |
| --- | --- |

35.

kordab, kui oluline on tagada, et Kosovo saaks võimalikult kiiresti oma rahvusvahelise telefonikoodi, kuna see aitab suurendada Kosovo nähtavust rahvusvahelisel tasandil; palub Rahvusvahelisel Telekommunikatsiooni Liidul selle kokkuleppe asjus edusamme teha;

| 36. | toonitab, et kutsete laiendamisel on oluline arvesse võtta kõikide kogukondade suhtes tundlikke küsimusi (näiteks kindral Dikovići juhtum), ja palub Kosovo rahuvalvejõududel teha koostööd Kosovo ametiasutustega, et vältida käitumist, mis võiks ohvrite mälestusi riivata ning kahjustada Priština ja Belgradi vahelist dialoogi; tuletab meelde, et nii Kosovo kui ka Serbia kontaktbüroosid tuleb sellistest visiitidest nõuetekohaselt 48 tundi ette teavitada; |
| --- | --- |

36.

toonitab, et kutsete laiendamisel on oluline arvesse võtta kõikide kogukondade suhtes tundlikke küsimusi (näiteks kindral Dikovići juhtum), ja palub Kosovo rahuvalvejõududel teha koostööd Kosovo ametiasutustega, et vältida käitumist, mis võiks ohvrite mälestusi riivata ning kahjustada Priština ja Belgradi vahelist dialoogi; tuletab meelde, et nii Kosovo kui ka Serbia kontaktbüroosid tuleb sellistest visiitidest nõuetekohaselt 48 tundi ette teavitada;

| 37. | märgib maanteetranspordi ja liikuvust edendava infrastruktuuri paranemist, pidades eeskätt silmas kiirteid, samuti IPA II 2015. aasta paketi hiljutist vastuvõtmist, mis hõlmab suurt Kosovo raudteeinfrastruktuuri projekti; peab siiski kahetsusväärseks, et ehituskulud on kõrged; loodab, et hiljuti allkirjastatud laenuleping Kosovo ja Euroopa Investeerimispanga vahel Euroopa raudteevõrgustiku telje 10 Kosovo osa moderniseerimiseks annab hoogu ühistranspordi parandamise ja raudteetaristu uuendamise laiaulatuslikule kavale; tunneb sellega seoses heameelt peaministrite Isa Mustafa ja Aleksandar Vučići vahel 27. jaanuaril 2016 saavutatud kokkuleppe üle alustada arutelusid Kosovo ja Serbia vahelise lennu- ja raudtee otseühenduse üle; kutsub Kosovo ametiasutusi üles – pidades silmas, et komisjon peab ühenduvust käsitlevat tegevuskava üheks oma tähtsaimaks prioriteediks ja piirkonna majandusarengu peamiseks teguriks – tagama 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kokku lepitud transpordivaldkonna tehniliste standardite ja pehmete meetmete täieliku ja kiire rakendamise; |
| --- | --- |

37.

märgib maanteetranspordi ja liikuvust edendava infrastruktuuri paranemist, pidades eeskätt silmas kiirteid, samuti IPA II 2015. aasta paketi hiljutist vastuvõtmist, mis hõlmab suurt Kosovo raudteeinfrastruktuuri projekti; peab siiski kahetsusväärseks, et ehituskulud on kõrged; loodab, et hiljuti allkirjastatud laenuleping Kosovo ja Euroopa Investeerimispanga vahel Euroopa raudteevõrgustiku telje 10 Kosovo osa moderniseerimiseks annab hoogu ühistranspordi parandamise ja raudteetaristu uuendamise laiaulatuslikule kavale; tunneb sellega seoses heameelt peaministrite Isa Mustafa ja Aleksandar Vučići vahel 27. jaanuaril 2016 saavutatud kokkuleppe üle alustada arutelusid Kosovo ja Serbia vahelise lennu- ja raudtee otseühenduse üle; kutsub Kosovo ametiasutusi üles – pidades silmas, et komisjon peab ühenduvust käsitlevat tegevuskava üheks oma tähtsaimaks prioriteediks ja piirkonna majandusarengu peamiseks teguriks – tagama 2015. aastal Viinis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kokku lepitud transpordivaldkonna tehniliste standardite ja pehmete meetmete täieliku ja kiire rakendamise;

| 38. | väljendab muret Kosovos energeetika valdkonnas praegu valitseva ebakindluse pärast, mis avaldab negatiivset mõju igapäevaelule; juhib tähelepanu sellele, et elektrikaod ja sellega seotud kahjud kaubandustegevusele on praegu vananenud elektrivõrkude tõttu väga suured, ning nõuab suuri reforme energiatõhususe ja varustuskindluse suurendamiseks olemasolevate elektrivõrkude taastamisse investeerimise teel, kuna toimiv elektrivõrk on vajalik eeltingimus välismaiste ettevõtete jaoks, kes soovivad alustada äri Kosovos; nõuab tungivalt, et energiavaldkonda reguleeriv asutus oleks taastuvenergia sektori uutele äriinvestoritele litsentside ja lubade andmisel paindlikum; võtab teadmiseks kokkuleppe, mis saavutati 500 MW tootmisvõimsusega elektrijaama New Kosovo ehitamiseks koos USA ettevõttega Contour Global, ning nõuab läbipaistvat protsessi ning projekti sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamist täielikus kooskõlas ELi standarditega; |
| --- | --- |

38.

väljendab muret Kosovos energeetika valdkonnas praegu valitseva ebakindluse pärast, mis avaldab negatiivset mõju igapäevaelule; juhib tähelepanu sellele, et elektrikaod ja sellega seotud kahjud kaubandustegevusele on praegu vananenud elektrivõrkude tõttu väga suured, ning nõuab suuri reforme energiatõhususe ja varustuskindluse suurendamiseks olemasolevate elektrivõrkude taastamisse investeerimise teel, kuna toimiv elektrivõrk on vajalik eeltingimus välismaiste ettevõtete jaoks, kes soovivad alustada äri Kosovos; nõuab tungivalt, et energiavaldkonda reguleeriv asutus oleks taastuvenergia sektori uutele äriinvestoritele litsentside ja lubade andmisel paindlikum; võtab teadmiseks kokkuleppe, mis saavutati 500 MW tootmisvõimsusega elektrijaama New Kosovo ehitamiseks koos USA ettevõttega Contour Global, ning nõuab läbipaistvat protsessi ning projekti sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamist täielikus kooskõlas ELi standarditega;

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo valitsusele ja Kosovo Rahvusassambleele. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo valitsusele ja Kosovo Rahvusassambleele.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/66

---

P8_TA(2016)0048

Olukord Liibüas

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Liibüas (2016/2537(RSP))

(2018/C 035/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Liibüa kohta, eriti 15. septembri 2011. aasta (1), 22. novembri 2012. aasta (2), 18. septembri 2014. aasta (3) ja 15. jaanuari 2015. aasta (4) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Liibüa kohta, eriti 15. septembri 2011. aasta (1), 22. novembri 2012. aasta (2), 18. septembri 2014. aasta (3) ja 15. jaanuari 2015. aasta (4) resolutsioone,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2013. aasta otsust 2013/233/ÜVJP, millega loodi Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2013. aasta otsust 2013/233/ÜVJP, millega loodi Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya),

| — | võttes arvesse 18. mai 2015. aasta otsust käivitada operatsioon EUNAVFOR MED Sophia, et teha kindlaks, pidada kinni ning kõrvaldada alused ja vara, mida inimeste ebaseadusliku ületoimetamisega tegelejad ja inimkaubitsejad kasutavad või mille puhul on kahtlusi, et nad neid kasutavad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. mai 2015. aasta otsust käivitada operatsioon EUNAVFOR MED Sophia, et teha kindlaks, pidada kinni ning kõrvaldada alused ja vara, mida inimeste ebaseadusliku ületoimetamisega tegelejad ja inimkaubitsejad kasutavad või mille puhul on kahtlusi, et nad neid kasutavad,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini avaldusi Liibüa kohta, eelkõige 30. aprilli, 26. ja 27. mai, 30. juuni, 12. juuli, 17. augusti, 13. ja 22. septembri, 9. oktoobri, 19. ja 26. novembri ning 14. ja 17. detsembri 2015. aasta ning 7., 11. ja 18. jaanuari 2016. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini avaldusi Liibüa kohta, eelkõige 30. aprilli, 26. ja 27. mai, 30. juuni, 12. juuli, 17. augusti, 13. ja 22. septembri, 9. oktoobri, 19. ja 26. novembri ning 14. ja 17. detsembri 2015. aasta ning 7., 11. ja 18. jaanuari 2016. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta järeldusi Liibüa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta järeldusi Liibüa kohta,

| — | võttes arvesse Liibüa poliitilist kokkulepet, mis allkirjastati 17. detsembril 2015. aastal Marokos Skhiratis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Liibüa poliitilist kokkulepet, mis allkirjastati 17. detsembril 2015. aastal Marokos Skhiratis,

| — | võttes arvesse 13. detsembri 2015. aasta Rooma välisministrite Liibüa-teemalise kohtumise ühiskommünikeed, mille kiitsid heaks Alžeeria, Hiina, Egiptus, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Jordaania, Maroko, Venemaa, Katar, Saudi Araabia, Hispaania, Tuneesia, Türgi, Araabia Ühendemiraadid, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid, Euroopa Liit, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, Araabia Riikide Liiga ja Aafrika Liit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembri 2015. aasta Rooma välisministrite Liibüa-teemalise kohtumise ühiskommünikeed, mille kiitsid heaks Alžeeria, Hiina, Egiptus, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Jordaania, Maroko, Venemaa, Katar, Saudi Araabia, Hispaania, Tuneesia, Türgi, Araabia Ühendemiraadid, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid, Euroopa Liit, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, Araabia Riikide Liiga ja Aafrika Liit,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2259 (2015) olukorra kohta Liibüas, mis võeti ühehäälselt vastu 23. detsembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2259 (2015) olukorra kohta Liibüas, mis võeti ühehäälselt vastu 23. detsembril 2015,

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (5),

| — | võttes arvesse 2011. aasta juulis Tripolis toimunud Liibüa hõimude üleriigilist konverentsi, millel nõuti kodusõja lõpetamiseks üldise amnestiaseaduse kehtestamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta juulis Tripolis toimunud Liibüa hõimude üleriigilist konverentsi, millel nõuti kodusõja lõpetamiseks üldise amnestiaseaduse kehtestamist,

| — | võttes arvesse Alžiiris 11. märtsil 2015. aastal toimunud poliitikute ja aktivistide kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Alžiiris 11. märtsil 2015. aastal toimunud poliitikute ja aktivistide kohtumist,

| — | võttes arvesse Alžeeria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Maroko, Hispaania, Tuneesia, Araabia Ühendemiraatide, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide valitsuste toetusavaldust Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Alžeeria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Maroko, Hispaania, Tuneesia, Araabia Ühendemiraatide, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide valitsuste toetusavaldust Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Gaddafi diktatuuri ajal omas Liibüa Vahemere lõunakalda suurimat relvaarsenali ning on pärast diktaatori kukutamist muutunud üheks peamiseks ebaseadusliku relvadega kaubitsemise ja salakaubanduse allikaks ja varustusalaks kõigi Saheli piirkonna (Mali, Niger, Nigeeria) terroristide ja äärmuslaste ning Sudaani, Tšaadi ja Süüria opositsiooniliikumiste jaoks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Gaddafi diktatuuri ajal omas Liibüa Vahemere lõunakalda suurimat relvaarsenali ning on pärast diktaatori kukutamist muutunud üheks peamiseks ebaseadusliku relvadega kaubitsemise ja salakaubanduse allikaks ja varustusalaks kõigi Saheli piirkonna (Mali, Niger, Nigeeria) terroristide ja äärmuslaste ning Sudaani, Tšaadi ja Süüria opositsiooniliikumiste jaoks;

| B. | arvestades, et 2011. aasta veebruaris tulid liibüalased araabia kevade raames tänavatele, millele järgnes üheksa kuud kestnud tsiviilkonflikt; arvestades, et NATO toetas valimatute riiklike repressioonide vastu välja astunud mässulisi ning see toetus oli Gaddafi režiimi kukutamisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2011. aasta veebruaris tulid liibüalased araabia kevade raames tänavatele, millele järgnes üheksa kuud kestnud tsiviilkonflikt; arvestades, et NATO toetas valimatute riiklike repressioonide vastu välja astunud mässulisi ning see toetus oli Gaddafi režiimi kukutamisel otsustava tähtsusega;

| C. | arvestades, et Liibüa ühiskond on alati – nii enne riigipööret kui eriti pärast seda – rajanenud hõimusüsteemile; arvestades, et erinevate etniliste rühmade (enamuses olevad araablased ning berberi, tubu ja tuareegi vähemused) vahelised hõimuliidud etendavad Liibüas praegu toimuvates rahutustes jätkuvalt olulist rolli; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Liibüa ühiskond on alati – nii enne riigipööret kui eriti pärast seda – rajanenud hõimusüsteemile; arvestades, et erinevate etniliste rühmade (enamuses olevad araablased ning berberi, tubu ja tuareegi vähemused) vahelised hõimuliidud etendavad Liibüas praegu toimuvates rahutustes jätkuvalt olulist rolli;

| D. | arvestades, et mitmesse Gaddafi vastu võitlevasse relvarühmitusse imbusid sisse islamistid, kes saavutasid järk-järgult ülekaalu, ning mõned neist rühmitustest etendasid konfliktis keskset rolli; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides klassifitseeritakse Daesh, Ansar al-Sharia ja Al Qaeda, mis kõik tegutsevad ka Liibüas, terroriorganisatsioonideks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitmesse Gaddafi vastu võitlevasse relvarühmitusse imbusid sisse islamistid, kes saavutasid järk-järgult ülekaalu, ning mõned neist rühmitustest etendasid konfliktis keskset rolli; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides klassifitseeritakse Daesh, Ansar al-Sharia ja Al Qaeda, mis kõik tegutsevad ka Liibüas, terroriorganisatsioonideks;

| E. | arvestades, et augustis 2012 andis rahvuslik üleminekunõukogu võimu üle valitud parlamendile – rahvuskongressile, kes seejärel valis ajutise riigipea; arvestades, et 2014. aasta juunis valiti rahvuskongressi asemele uus parlament – esindajatekoda, mis asus ümber Tobruki linna; arvestades, et endine rahvuskongress, kus domineeris Moslemi Vennaskond, tuli kohe pärast seda uuesti kokku ja valis omakorda peaministri, seades kahtluse alla esindajatekoja võimu ajal, kui toimusid lahingud, mille kestel võeti võim üle isegi pealinnas Tripolis; arvestades, et mõlemad vaenupooled saavad väidetavalt toetust välisjõududelt: esindajatekoda (Tobrukis) Egiptuselt, Saudi Araabialt ja Araabia Ühendemiraatidelt ning uus rahvuskongress (Tripolis) Türgilt ja Katarilt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et augustis 2012 andis rahvuslik üleminekunõukogu võimu üle valitud parlamendile – rahvuskongressile, kes seejärel valis ajutise riigipea; arvestades, et 2014. aasta juunis valiti rahvuskongressi asemele uus parlament – esindajatekoda, mis asus ümber Tobruki linna; arvestades, et endine rahvuskongress, kus domineeris Moslemi Vennaskond, tuli kohe pärast seda uuesti kokku ja valis omakorda peaministri, seades kahtluse alla esindajatekoja võimu ajal, kui toimusid lahingud, mille kestel võeti võim üle isegi pealinnas Tripolis; arvestades, et mõlemad vaenupooled saavad väidetavalt toetust välisjõududelt: esindajatekoda (Tobrukis) Egiptuselt, Saudi Araabialt ja Araabia Ühendemiraatidelt ning uus rahvuskongress (Tripolis) Türgilt ja Katarilt;

| F. | arvestades, et alates augustist 2014 väidavad mõlemad poliitilised organid (Tobrukis asuv esindajatekoda, mida toetab rahvusvaheline üldsus, ning uus rahvuskongress, mis on end sisse seadnud Tripolis), et juhivad riiki, ning neid toetavad mitmed raskelt relvastatud sõjaväestatud rühmitused, mis on seotud erinevate piirkondade, linnade ja hõimudega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alates augustist 2014 väidavad mõlemad poliitilised organid (Tobrukis asuv esindajatekoda, mida toetab rahvusvaheline üldsus, ning uus rahvuskongress, mis on end sisse seadnud Tripolis), et juhivad riiki, ning neid toetavad mitmed raskelt relvastatud sõjaväestatud rühmitused, mis on seotud erinevate piirkondade, linnade ja hõimudega;

| G. | arvestades, et poliitilist vaakumit ja stabiilse valitsuse puudumist on ära kasutanud Daesh, kelle ridadesse kuuluvad välisvõitlejad ja Liibüa terroristid, kes on pöördunud tagasi lahingutest Iraagis ja Süürias; arvestades, et sellised tagasipöördunud, keda toetasid džihadistid teistest riikidest, vallutasid novembris 2014 Benghazist ida pool asuva Derna linna ning andsid lojaalsusvande Daeshile; arvestades, et sellised jõud või nende liitlased on seejärel muutunud aktiivseks tervel Dernast Tripolini ulatuval rannikuribal, kus asuvad Bayda, Benghazi, Ajdabiya, Abugrein ja Misrata, kontrollivad täielikult 200 km laiust ala ümber Sirte ning neil on ka väljaõppekeskus, mis asub Tripolist lääne pool Tuneesia piiri lähedal; arvestades, et Daesh on käivitanud kohaliku terrorikampaania – mis hõlmab peade maharaiumisi, mahalaskmisi ja pommitamist –, laiendades samal ajal oma territooriumi, on haaranud oma kontrolli alla teed ja saab takistada ida-lääne vahelist ühendust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et poliitilist vaakumit ja stabiilse valitsuse puudumist on ära kasutanud Daesh, kelle ridadesse kuuluvad välisvõitlejad ja Liibüa terroristid, kes on pöördunud tagasi lahingutest Iraagis ja Süürias; arvestades, et sellised tagasipöördunud, keda toetasid džihadistid teistest riikidest, vallutasid novembris 2014 Benghazist ida pool asuva Derna linna ning andsid lojaalsusvande Daeshile; arvestades, et sellised jõud või nende liitlased on seejärel muutunud aktiivseks tervel Dernast Tripolini ulatuval rannikuribal, kus asuvad Bayda, Benghazi, Ajdabiya, Abugrein ja Misrata, kontrollivad täielikult 200 km laiust ala ümber Sirte ning neil on ka väljaõppekeskus, mis asub Tripolist lääne pool Tuneesia piiri lähedal; arvestades, et Daesh on käivitanud kohaliku terrorikampaania – mis hõlmab peade maharaiumisi, mahalaskmisi ja pommitamist –, laiendades samal ajal oma territooriumi, on haaranud oma kontrolli alla teed ja saab takistada ida-lääne vahelist ühendust;

| H. | arvestades, et Liibüast on saanud suurim Daeshi jõudude keskus väljaspool Lähis-Ida, mis moodustab Daeshi platsdarmi Vahemere lõunakaldal ja kujutab endast suurimat ohtu naaberriikidele Saheli ja Sahara piirkonnas ning ähvardab terroritegudega ka Euroopat; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Liibüast on saanud suurim Daeshi jõudude keskus väljaspool Lähis-Ida, mis moodustab Daeshi platsdarmi Vahemere lõunakaldal ja kujutab endast suurimat ohtu naaberriikidele Saheli ja Sahara piirkonnas ning ähvardab terroritegudega ka Euroopat;

| I. | arvestades, et Daesh viib läbi ulatuslikke rünnakuid Liibüa peamiste naftarajatiste vastu, eesmärgiga täita oma sõjakassat, ja on alates 4. jaanuarist 2016 võtnud oma kontrolli alla riigi idaosas asuvad al-Sidra, Ras Lanufi ja Marsa al-Brega hiiglaslikud naftarajatised, kahjustades seega peamisi Liibüa majanduslikke ressursse toestavaid taristuid ja seades ohtu riigi taastamiseks hädavajalikud tulud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Daesh viib läbi ulatuslikke rünnakuid Liibüa peamiste naftarajatiste vastu, eesmärgiga täita oma sõjakassat, ja on alates 4. jaanuarist 2016 võtnud oma kontrolli alla riigi idaosas asuvad al-Sidra, Ras Lanufi ja Marsa al-Brega hiiglaslikud naftarajatised, kahjustades seega peamisi Liibüa majanduslikke ressursse toestavaid taristuid ja seades ohtu riigi taastamiseks hädavajalikud tulud;

| J. | arvestades, et pärast anarhia võidulepääsemist on Liibüa muutnud veelgi rohkem Euroopa lõunapiiridel toimuva inimkaubanduse transiitmaaks; arvestades, et Liibüas viibib endiselt sadu tuhandeid rändajaid ja varjupaigataotlejaid muudest riikidest, kellest paljud elavad kohutavates tingimustes ja on seetõttu inimkaubitsejate sihtrühmaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pärast anarhia võidulepääsemist on Liibüa muutnud veelgi rohkem Euroopa lõunapiiridel toimuva inimkaubanduse transiitmaaks; arvestades, et Liibüas viibib endiselt sadu tuhandeid rändajaid ja varjupaigataotlejaid muudest riikidest, kellest paljud elavad kohutavates tingimustes ja on seetõttu inimkaubitsejate sihtrühmaks;

| K. | arvestades, et inimõiguste olukord halveneb kogu riigis, kus kõigi osapoolte toime pandud meelevaldsed kinnipidamised, inimröövid, ebaseaduslikud hukkamised, piinamised ning tsiviilisikute, ajakirjanike, ametnike, poliitikute ja inimõiguste kaitsjate vastu suunatud vägivald kujutab traagilist reaalsust; arvestades, et 26. veebruaril 2011 andis ÜRO Julgeolekunõukogu Liibüas valitseva olukorra lahendamise üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on jätkuvalt pädev uurima riigis toime pandud inimõiguste rikkumisi ja tegude toimepanijaid vastusele võtma; arvestades, et 27. juunil 2011 andis Rahvusvaheline Kriminaalkohus välja vahistamismäärused Muammar Gaddafi ja Saif al-Islam Gaddafi kohta, ning arvestades, et ülejäänud kahtlustatavad ei ole vahi all; arvestades, et Liibüa ametivõimud on tungivalt nõudnud, et nende üle mõistetaks kohut Liibüa riiklikus õigussüsteemis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et inimõiguste olukord halveneb kogu riigis, kus kõigi osapoolte toime pandud meelevaldsed kinnipidamised, inimröövid, ebaseaduslikud hukkamised, piinamised ning tsiviilisikute, ajakirjanike, ametnike, poliitikute ja inimõiguste kaitsjate vastu suunatud vägivald kujutab traagilist reaalsust; arvestades, et 26. veebruaril 2011 andis ÜRO Julgeolekunõukogu Liibüas valitseva olukorra lahendamise üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on jätkuvalt pädev uurima riigis toime pandud inimõiguste rikkumisi ja tegude toimepanijaid vastusele võtma; arvestades, et 27. juunil 2011 andis Rahvusvaheline Kriminaalkohus välja vahistamismäärused Muammar Gaddafi ja Saif al-Islam Gaddafi kohta, ning arvestades, et ülejäänud kahtlustatavad ei ole vahi all; arvestades, et Liibüa ametivõimud on tungivalt nõudnud, et nende üle mõistetaks kohut Liibüa riiklikus õigussüsteemis;

| L. | arvestades, et Liibüa poliitilises dialoogis osalesid Liibüa demokratiseerimisprotsessi põhiosalised, sh Liibüa esindajatekoja, rahvuskongressi ja rahvusliku üleminekunõukogu esindajad; arvestades, et tegelikku leppimist aitasid edendada ka teised sõltumatud sidusrühmad, nagu linnavolikogud, erakonnad, hõimujuhid ja naisorganisatsioonid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Liibüa poliitilises dialoogis osalesid Liibüa demokratiseerimisprotsessi põhiosalised, sh Liibüa esindajatekoja, rahvuskongressi ja rahvusliku üleminekunõukogu esindajad; arvestades, et tegelikku leppimist aitasid edendada ka teised sõltumatud sidusrühmad, nagu linnavolikogud, erakonnad, hõimujuhid ja naisorganisatsioonid;

| M. | arvestades, et Liibüa poliitilise kokkuleppe eesmärk on tagada Liibüa elanikele demokraatlikud õigused, luua konsensusel põhinev valitsus, järgides võimude lahususe põhimõtet, ning tugevdada riiklike institutsioonide, nagu rahvusliku kokkuleppe valitsuse mõjuvõimu; arvestades, et Liibüa ees seisvaid probleeme arvesse võttes tuleb aega viitmata moodustada rahvusliku kokkuleppe valitsus, mis tegutseks kogu Liibüa rahva heaks ja looks aluse rahule, stabiilsusele, ülesehitusele ja arengule kogu riigis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Liibüa poliitilise kokkuleppe eesmärk on tagada Liibüa elanikele demokraatlikud õigused, luua konsensusel põhinev valitsus, järgides võimude lahususe põhimõtet, ning tugevdada riiklike institutsioonide, nagu rahvusliku kokkuleppe valitsuse mõjuvõimu; arvestades, et Liibüa ees seisvaid probleeme arvesse võttes tuleb aega viitmata moodustada rahvusliku kokkuleppe valitsus, mis tegutseks kogu Liibüa rahva heaks ja looks aluse rahule, stabiilsusele, ülesehitusele ja arengule kogu riigis;

| N. | arvestades, et 25. jaanuaril 2016 lükkas Tobrukis asuv Liibüa esindajatekoda tagasi ÜRO toetatava ühtsusvalitsuse, kuid kiitis samas heaks Liibüa poliitilise kokkuleppe, mis on aluseks riigi poliitilisele üleminekule; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 25. jaanuaril 2016 lükkas Tobrukis asuv Liibüa esindajatekoda tagasi ÜRO toetatava ühtsusvalitsuse, kuid kiitis samas heaks Liibüa poliitilise kokkuleppe, mis on aluseks riigi poliitilisele üleminekule;

| O. | arvestades, et turvaline ja poliitiliselt stabiilne Liibüa on äärmiselt vajalik mitte üksnes Liibüa kodanikele, vaid ka kogu piirkonna ja Euroopa Liidu julgeolekule; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et turvaline ja poliitiliselt stabiilne Liibüa on äärmiselt vajalik mitte üksnes Liibüa kodanikele, vaid ka kogu piirkonna ja Euroopa Liidu julgeolekule;

| 1. | väljendab rahulolu ÜRO poolt toetatava Liibüa poliitilise kokkulepe üle, mis allkirjastati 17. detsembril 2015. aastal, avaldab täielikku toetust presidendi nõukogule ning tunnustab ÜRO peasekretäri eriesindajat Martin Koblerit tehtud raske töö eest; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahulolu ÜRO poolt toetatava Liibüa poliitilise kokkulepe üle, mis allkirjastati 17. detsembril 2015. aastal, avaldab täielikku toetust presidendi nõukogule ning tunnustab ÜRO peasekretäri eriesindajat Martin Koblerit tehtud raske töö eest;

| 2. | väljendab kahetsust, et esimene ettepanek ühisvalitsuse moodustamiseks lükati Tobrukis asuva esindajatekoja poolt tagasi; kutsub Liibüa mõlemat peamist institutsiooni seda plaani heaks kiitma, mis oleks oluline samm Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimisel ja vastab soovile tagada riigis rahu ja stabiilsus ning kõigi Liibüa kodanike kaitse; nõuab tungivalt, et Tobrukis asuv esindajatekoda ja selle eesistuja ilmutaksid kompromissivalmidust ja jätkaksid arutelusid kabinetiliikmete nimekirja üle, et kiita heaks Liibüa poliitilise kokkuleppega ette nähtud rahvusliku kokkuleppe valitsus; |
| --- | --- |

2.

väljendab kahetsust, et esimene ettepanek ühisvalitsuse moodustamiseks lükati Tobrukis asuva esindajatekoja poolt tagasi; kutsub Liibüa mõlemat peamist institutsiooni seda plaani heaks kiitma, mis oleks oluline samm Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimisel ja vastab soovile tagada riigis rahu ja stabiilsus ning kõigi Liibüa kodanike kaitse; nõuab tungivalt, et Tobrukis asuv esindajatekoda ja selle eesistuja ilmutaksid kompromissivalmidust ja jätkaksid arutelusid kabinetiliikmete nimekirja üle, et kiita heaks Liibüa poliitilise kokkuleppega ette nähtud rahvusliku kokkuleppe valitsus;

| 3. | tunnustab ja toetab Liibüa kõigi osapoolte konsensuse põhjal moodustatud rahvusliku kokkuleppe valitsust kui Liibüa ainsat seaduslikku valitsust; rõhutab Liibüa isevastutust poliitilises protsessis ning selle protsessi jätkuva kaasavuse tähtsust, mis hõlmab hõimunõukogude konstruktiivset kaasamist, naiste ja kodanikuühiskonna positiivset osalust ning poliitiliste ja kohalike osalejate positiivset panust demokraatiat, inimõigusi ja kodanikuvabadusi austava põhiseaduse õigeaegsesse muutmisse ja vastuvõtmisse; |
| --- | --- |

3.

tunnustab ja toetab Liibüa kõigi osapoolte konsensuse põhjal moodustatud rahvusliku kokkuleppe valitsust kui Liibüa ainsat seaduslikku valitsust; rõhutab Liibüa isevastutust poliitilises protsessis ning selle protsessi jätkuva kaasavuse tähtsust, mis hõlmab hõimunõukogude konstruktiivset kaasamist, naiste ja kodanikuühiskonna positiivset osalust ning poliitiliste ja kohalike osalejate positiivset panust demokraatiat, inimõigusi ja kodanikuvabadusi austava põhiseaduse õigeaegsesse muutmisse ja vastuvõtmisse;

| 4. | kutsub rahvusvahelist üldsust, ÜROd, Euroopa Liitu, Aafrika Liitu ja Araabia Liiga liikmesriike üles olema valmis toetama liibüalasi nende jõupingutustes kokkuleppe edukaks rakendamiseks; väljendab lootust, et liikmesriigid ja rahvusvahelised institutsioonid säilitavad ametlikud kontaktid üksnes Liibüa poliitilise kokkuleppe osalistega; nõuab, et EL kasutaks suunatud sanktsioone, näiteks reisikeelde ja vara külmutamist isikute ja organisatsioonide vastu, kes boikoteerivad Liibüa poliitilist kokkulepet; |
| --- | --- |

4.

kutsub rahvusvahelist üldsust, ÜROd, Euroopa Liitu, Aafrika Liitu ja Araabia Liiga liikmesriike üles olema valmis toetama liibüalasi nende jõupingutustes kokkuleppe edukaks rakendamiseks; väljendab lootust, et liikmesriigid ja rahvusvahelised institutsioonid säilitavad ametlikud kontaktid üksnes Liibüa poliitilise kokkuleppe osalistega; nõuab, et EL kasutaks suunatud sanktsioone, näiteks reisikeelde ja vara külmutamist isikute ja organisatsioonide vastu, kes boikoteerivad Liibüa poliitilist kokkulepet;

| 5. | väljendab kahetsust seoses jätkuva kolmandate osapoolte kaudu peetava sõjaga välismaiste sunniidi osapoolte vahel; kutsub piirkondlikke osalejaid üles hoiduma tegevusest, mis võiksid suurendada lõhesid ja takistada üleminekut stabiilsele, kaasavale ja demokraatlikule Liibüale, ning mis võiksid destabiliseerida naaberriike; kinnitab oma pühendumust Liibüa suveräänsusele, territoriaalsele terviklikkusele, rahvuslikule ühtsusele ja demokraatlikule üleminekule; |
| --- | --- |

5.

väljendab kahetsust seoses jätkuva kolmandate osapoolte kaudu peetava sõjaga välismaiste sunniidi osapoolte vahel; kutsub piirkondlikke osalejaid üles hoiduma tegevusest, mis võiksid suurendada lõhesid ja takistada üleminekut stabiilsele, kaasavale ja demokraatlikule Liibüale, ning mis võiksid destabiliseerida naaberriike; kinnitab oma pühendumust Liibüa suveräänsusele, territoriaalsele terviklikkusele, rahvuslikule ühtsusele ja demokraatlikule üleminekule;

| 6. | mõistab hukka Daeshi destabiliseerivad terrorirünnakud Liibüa elanike, sh vähemuste vastu ning al-Sidra ja Ras Lanufi naftataristute vastu, samuti mis tahes katsed häirida stabiliseerimisprotsessi Liibüas; kutsub rahvusvahelist koalitsiooni üles tegelema Daeshi üha suureneva kohalolekuga Liibüas, mis destabiliseerib olukorda riigis ning ei kujuta ohtu üksnes naaberriikidele Saheli ja Sahara piirkonnas, vaid ka ELile; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka Daeshi destabiliseerivad terrorirünnakud Liibüa elanike, sh vähemuste vastu ning al-Sidra ja Ras Lanufi naftataristute vastu, samuti mis tahes katsed häirida stabiliseerimisprotsessi Liibüas; kutsub rahvusvahelist koalitsiooni üles tegelema Daeshi üha suureneva kohalolekuga Liibüas, mis destabiliseerib olukorda riigis ning ei kujuta ohtu üksnes naaberriikidele Saheli ja Sahara piirkonnas, vaid ka ELile;

| 7. | rõhutab, et Liibüa piiride lekkimine ja poliitilise keskvõimu puudumine on oluliselt hõlbustanud relvade levikut ja ebaseaduslikku relvaäri ning nii Liibüa kui ka välisvõitlejate relvastatud rühmituste vaba liikumist; väljendab muret Liibüa konflikti julgeolekumõju ülekandumise pärast naaberriikidesse, eelkõige Egiptusesse ja Tuneesiasse, aga ka Alžeeriasse; on veendunud, et EL peaks kasutama ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas (ÜJKP) ning muudes poliitikavaldkondades, näiteks kaubanduse ja koostöö vallas, diplomaatiat ja välispoliitika vahendeid, et ergutada Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riike Liibüa üleminekuprotsessile kaasa aitama; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Liibüa piiride lekkimine ja poliitilise keskvõimu puudumine on oluliselt hõlbustanud relvade levikut ja ebaseaduslikku relvaäri ning nii Liibüa kui ka välisvõitlejate relvastatud rühmituste vaba liikumist; väljendab muret Liibüa konflikti julgeolekumõju ülekandumise pärast naaberriikidesse, eelkõige Egiptusesse ja Tuneesiasse, aga ka Alžeeriasse; on veendunud, et EL peaks kasutama ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas (ÜJKP) ning muudes poliitikavaldkondades, näiteks kaubanduse ja koostöö vallas, diplomaatiat ja välispoliitika vahendeid, et ergutada Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riike Liibüa üleminekuprotsessile kaasa aitama;

| 8. | usub, et majanduse taastumine on oluline samm Liibüa demokraatlikuks üleminekuks; toetab täielikult Liibüa uusi ametivõime nende terroristidevastases võitluses, et tagada Liibüa elanikele ja elutähtsatele majandustaristutele vajalik kaitse; |
| --- | --- |

8.

usub, et majanduse taastumine on oluline samm Liibüa demokraatlikuks üleminekuks; toetab täielikult Liibüa uusi ametivõime nende terroristidevastases võitluses, et tagada Liibüa elanikele ja elutähtsatele majandustaristutele vajalik kaitse;

| 9. | tuletab meelde parlamentaarse mõõtme keskset osatähtsust kriisi poliitilisel lahendamisel; rõhutab, et Euroopa Parlamendi organid ja parlamendiliikmed võivad oma institutsioonilisi kogemusi Liibüa asjaomaste toimijatega jagada, et aidata neid kaasava poliitilise dialoogi korraldamisel; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde parlamentaarse mõõtme keskset osatähtsust kriisi poliitilisel lahendamisel; rõhutab, et Euroopa Parlamendi organid ja parlamendiliikmed võivad oma institutsioonilisi kogemusi Liibüa asjaomaste toimijatega jagada, et aidata neid kaasava poliitilise dialoogi korraldamisel;

| 10. | väljendab sügavat muret rändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste olukorra pärast Liibüas, kelle niigi väljakannatamatu olukord jätkuvalt halveneb; nõuab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti suuremat osalemist ÜRO jõupingutuste koordineerimisel; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tegeleksid tõhusalt kasvavate rände- ja pagulasvoogudega Põhja-Aafrikast, eelkõige Liibüast; kutsub Liibüa ametivõime ja relvarühmitusi üles tagama väline juurdepääs kinnipidamisasutustele, eelkõige rändajatele mõeldud asutustele; |
| --- | --- |

10.

väljendab sügavat muret rändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste olukorra pärast Liibüas, kelle niigi väljakannatamatu olukord jätkuvalt halveneb; nõuab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti suuremat osalemist ÜRO jõupingutuste koordineerimisel; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tegeleksid tõhusalt kasvavate rände- ja pagulasvoogudega Põhja-Aafrikast, eelkõige Liibüast; kutsub Liibüa ametivõime ja relvarühmitusi üles tagama väline juurdepääs kinnipidamisasutustele, eelkõige rändajatele mõeldud asutustele;

| 11. | palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel, kes koordineerib liikmesriikide tegevust Liibüas, suunata oma toetus riikluse ja institutsioonide ülesehitamisele ning aidata koos liikmesriikide, ÜRO, NATO ja piirkondlike partneritega viia läbi reform julgeolekusektoris ning luua rahvusliku kokkuleppe valitsuse kontrolli all tõhus riiklik armee ja politseijõud, mis suudaksid kontrollida kogu Liibüa territooriumi ja merealasid ning kindlustada riigipiirid; rõhutab, et EL peaks pidama esmatähtsaks ka reformide toetamist Liibüa kohtusüsteemis ja muudes demokraatliku juhtimise seisukohast olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel, kes koordineerib liikmesriikide tegevust Liibüas, suunata oma toetus riikluse ja institutsioonide ülesehitamisele ning aidata koos liikmesriikide, ÜRO, NATO ja piirkondlike partneritega viia läbi reform julgeolekusektoris ning luua rahvusliku kokkuleppe valitsuse kontrolli all tõhus riiklik armee ja politseijõud, mis suudaksid kontrollida kogu Liibüa territooriumi ja merealasid ning kindlustada riigipiirid; rõhutab, et EL peaks pidama esmatähtsaks ka reformide toetamist Liibüa kohtusüsteemis ja muudes demokraatliku juhtimise seisukohast olulistes valdkondades;

| 12. | toetab ELi operatsiooni EUNAVFOR MED Sophia võitluses rändekriisiga ning rändajaid ära kasutavate inimkaubitsejatega; tuletab meelde, et operatsiooni edu on otseses seoses Liibüa poliitilise dialoogi jätkusuutlikkusega ning vajadusega taastada riigis rahu ja stabiilsus; nõuab kokkuleppe sõlmimist rahvusliku kokkuleppe valitsusega, et võimaldada ELi missioonil korraldada vajalikke operatsioone Liibüa territoriaalvetes; |
| --- | --- |

12.

toetab ELi operatsiooni EUNAVFOR MED Sophia võitluses rändekriisiga ning rändajaid ära kasutavate inimkaubitsejatega; tuletab meelde, et operatsiooni edu on otseses seoses Liibüa poliitilise dialoogi jätkusuutlikkusega ning vajadusega taastada riigis rahu ja stabiilsus; nõuab kokkuleppe sõlmimist rahvusliku kokkuleppe valitsusega, et võimaldada ELi missioonil korraldada vajalikke operatsioone Liibüa territoriaalvetes;

| 13. | tunnustab asjaolu, et EL on juba eraldanud 100 miljoni euro suuruse abipaketi ja avaldanud valmisolekut pakkuda kohest toetust valdkondades, mis tunnistatakse prioriteetseteks koostöös Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusega, kohe kui see on moodustatud; kutsub ELi ja ÜROd üles kavandama abi riigi ülesehitamiseks, julgeolekuks ja rahu tagamiseks ning hädaolukordadele ja õnnetustele reageerimise võimekuse, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtte ellurakendamise väljaõppeks; |
| --- | --- |

13.

tunnustab asjaolu, et EL on juba eraldanud 100 miljoni euro suuruse abipaketi ja avaldanud valmisolekut pakkuda kohest toetust valdkondades, mis tunnistatakse prioriteetseteks koostöös Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusega, kohe kui see on moodustatud; kutsub ELi ja ÜROd üles kavandama abi riigi ülesehitamiseks, julgeolekuks ja rahu tagamiseks ning hädaolukordadele ja õnnetustele reageerimise võimekuse, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtte ellurakendamise väljaõppeks;

| 14. | palub liikmesriikidel mitte tegutseda üksinda, vaid toetada komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat kõikehõlmava strateegia väljatöötamisel koostöös UNSMILi ja Liibüa ametivõimudega, et toetada üleminekut ja uut Liibüa valitsust; on veendunud, et julgeolekusektori reform ning desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise programmid on riigi jaoks prioriteetsed, ning palub komisjonil, komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal ning liikmesriikidel olla valmis nendes valdkondades vajalikku abi andma, kui uus valitsus seda palub; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel mitte tegutseda üksinda, vaid toetada komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat kõikehõlmava strateegia väljatöötamisel koostöös UNSMILi ja Liibüa ametivõimudega, et toetada üleminekut ja uut Liibüa valitsust; on veendunud, et julgeolekusektori reform ning desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise programmid on riigi jaoks prioriteetsed, ning palub komisjonil, komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal ning liikmesriikidel olla valmis nendes valdkondades vajalikku abi andma, kui uus valitsus seda palub;

| 15. | rõhutab, kui oluline on rahvusvahelise üldsuse rahastatava humanitaarabi suurendamine selleks, et katta Liibüa konfliktis tõsiselt kannatanute kõige pakilisemad vajadused; toonitab vajadust eraldada humanitaarabiorganisatsioonidele vahendeid, et aidata neil olukorda paremini hinnata ja parandada reageerimist kohapealsetele vajadustele; palub liikmesriikidel täita endale võetud kohustused Aafrika jaoks mõeldud ELi hädaolukordade usaldusfondi ees; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, kui oluline on rahvusvahelise üldsuse rahastatava humanitaarabi suurendamine selleks, et katta Liibüa konfliktis tõsiselt kannatanute kõige pakilisemad vajadused; toonitab vajadust eraldada humanitaarabiorganisatsioonidele vahendeid, et aidata neil olukorda paremini hinnata ja parandada reageerimist kohapealsetele vajadustele; palub liikmesriikidel täita endale võetud kohustused Aafrika jaoks mõeldud ELi hädaolukordade usaldusfondi ees;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Vahemere Liidule, Araabia Riikide Liigale, Aafrika Liidu nõukogule ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Vahemere Liidule, Araabia Riikide Liigale, Aafrika Liidu nõukogule ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 114.

(2)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 192.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0028.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0010.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0272.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/71 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/71

---

P8_TA(2016)0049

Saarelisus

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon saarte erilise olukorra kohta (2015/3014(RSP))

(2018/C 035/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 174 ja 175, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 174 ja 175,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005,

| — | võttes arvesse komisjoni kuuendat aruannet majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kuuendat aruannet majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta (COM(2014)0473),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Saarte spetsiifilised probleemid“ (1229/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Saarte spetsiifilised probleemid“ (1229/2011),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust saarelisuse kohta (O-000013/2016 – B8-0106/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust saarelisuse kohta (O-000013/2016 – B8-0106/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et saartel mis on liigitatud NUTS-2 ja NUTS-3 piirkondadeks, on ühine ja püsiv konkreetne eripära, mis eristab neid selgelt maismaast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et saartel mis on liigitatud NUTS-2 ja NUTS-3 piirkondadeks, on ühine ja püsiv konkreetne eripära, mis eristab neid selgelt maismaast;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 tunnistatakse, et saarte olukorda iseloomustavad püsivad ebasoodsad looduslikud ja geograafilised tingimused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 tunnistatakse, et saarte olukorda iseloomustavad püsivad ebasoodsad looduslikud ja geograafilised tingimused;

| C. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika peamised eesmärgid on piirkondade vahel valitseva majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase ebavõrdsuse vähendamine ning ühtlane polütsentriline areng, mis on tihedalt seotud strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika peamised eesmärgid on piirkondade vahel valitseva majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase ebavõrdsuse vähendamine ning ühtlane polütsentriline areng, mis on tihedalt seotud strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisega;

| D. | arvestades, et majanduskriis on avaldanud väga tugevat mõju mitmete liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele eelarvetele, piirates rahastamise kättesaadavust paljudes sektorites ja tuues kaasa avaliku sektori investeeringute 20 % vähenemise; arvestades, et kriisi tagajärjed on tõsiselt kahjustanud mitmete ebasoodsas olukorras piirkondade, sealhulgas saarte arengupotentsiaali, millele on juhitud tähelepanu ka kuuendas aruandes majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, arvestades, et majanduskriis on pööranud ümber SKP ja töötuse määrade üleeuroopalise lähenemise pikaajalise suundumuse, mis on toonud kaasa suurema vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning takistanud liidu majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse alaste pikaajaliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majanduskriis on avaldanud väga tugevat mõju mitmete liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele eelarvetele, piirates rahastamise kättesaadavust paljudes sektorites ja tuues kaasa avaliku sektori investeeringute 20 % vähenemise; arvestades, et kriisi tagajärjed on tõsiselt kahjustanud mitmete ebasoodsas olukorras piirkondade, sealhulgas saarte arengupotentsiaali, millele on juhitud tähelepanu ka kuuendas aruandes majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, arvestades, et majanduskriis on pööranud ümber SKP ja töötuse määrade üleeuroopalise lähenemise pikaajalise suundumuse, mis on toonud kaasa suurema vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning takistanud liidu majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse alaste pikaajaliste eesmärkide saavutamist;

| E. | arvestades, et ELi saared on ka mõningatel juhtudel ELi välispiiridel asuvad äärealad, mida eriti ohustavad praegu ELi ees seisvad probleemid, nagu globaliseerumine, demograafilised suundumused, kliimamuutused, energiavarustus ja eelkõige lõunapiirkondade puhul üha suurenevate rändevoogudega toimetulek; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi saared on ka mõningatel juhtudel ELi välispiiridel asuvad äärealad, mida eriti ohustavad praegu ELi ees seisvad probleemid, nagu globaliseerumine, demograafilised suundumused, kliimamuutused, energiavarustus ja eelkõige lõunapiirkondade puhul üha suurenevate rändevoogudega toimetulek;

| F. | arvestades, et Euroopa saared aitavad kaasa liidu mitmekesisusele nii keskkonnaalaselt (konkreetsed elupaigatüübid ja endeemilised liigid) kui ka kultuuriliselt (arhitektuuripärand, vaatamisväärsused, maastikud, põllumajandusega seotud ja mitteseotud aspektid ning geograafiline identiteet); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa saared aitavad kaasa liidu mitmekesisusele nii keskkonnaalaselt (konkreetsed elupaigatüübid ja endeemilised liigid) kui ka kultuuriliselt (arhitektuuripärand, vaatamisväärsused, maastikud, põllumajandusega seotud ja mitteseotud aspektid ning geograafiline identiteet);

| G. | arvestades, et Euroopa saared saavad kaasa aidata liidu säästva arengu tugevdamisele tänu nende taastuvenergia tootmise suurele potentsiaalile, mis tuleneb nende erilisest avatusest tuulehoovustele, ookeanilainetele ja päikesevalgusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa saared saavad kaasa aidata liidu säästva arengu tugevdamisele tänu nende taastuvenergia tootmise suurele potentsiaalile, mis tuleneb nende erilisest avatusest tuulehoovustele, ookeanilainetele ja päikesevalgusele;

| H. | arvestades, et piirkondade juurdepääsetavus ja saartevahelised ühendused on saarte kõrge kvalifikatsiooniga töötajate ja ettevõtete jaoks atraktiivsemaks muutmise põhitegurid; arvestades, et territoriaalse ühtsuse põhimõttest lähtudes on vaja ligi meelitada investeeringuid, luua uusi töökohti ning vähendada isikute ja kaupade mere- ja õhutranspordi kulusid, tehes samal ajal jõupingutusi mere- ja õhutranspordist pärit heitkoguste ja saaste vähendamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et piirkondade juurdepääsetavus ja saartevahelised ühendused on saarte kõrge kvalifikatsiooniga töötajate ja ettevõtete jaoks atraktiivsemaks muutmise põhitegurid; arvestades, et territoriaalse ühtsuse põhimõttest lähtudes on vaja ligi meelitada investeeringuid, luua uusi töökohti ning vähendada isikute ja kaupade mere- ja õhutranspordi kulusid, tehes samal ajal jõupingutusi mere- ja õhutranspordist pärit heitkoguste ja saaste vähendamiseks;

| I. | arvestades, et põllumajandus, tõuaretus ja kalandus on kohaliku saaremajanduse tähtis osa, mis on tarneallikaks suurele osale agrotööstussektorist, ning arvestades, et need sektorid kannatavad eriti VKEde puhul vähese juurdepääsetavuse, toodete vähese eristamise ning kliimatingimuste all; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et põllumajandus, tõuaretus ja kalandus on kohaliku saaremajanduse tähtis osa, mis on tarneallikaks suurele osale agrotööstussektorist, ning arvestades, et need sektorid kannatavad eriti VKEde puhul vähese juurdepääsetavuse, toodete vähese eristamise ning kliimatingimuste all;

| J. | arvestades, et intensiivne turism on enamiku saarte jaoks kohaliku majanduse tähtis osa, kuid kaldub tavaliselt keskenduma ainult teatavatele aastaaegadele ja seda hooajaväliselt piisaval määral ei planeerita ning see võib ohustada saarepiirkondade keskkonnasäästlikku arengut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et intensiivne turism on enamiku saarte jaoks kohaliku majanduse tähtis osa, kuid kaldub tavaliselt keskenduma ainult teatavatele aastaaegadele ja seda hooajaväliselt piisaval määral ei planeerita ning see võib ohustada saarepiirkondade keskkonnasäästlikku arengut;

| 1. | ergutab komisjoni määratlema selgelt püsivad ebasoodsad geograafilised, looduslikud ja demograafilised tingimused, mis võivad saarepiirkondades valitseda, osutades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 174; |
| --- | --- |

1.

ergutab komisjoni määratlema selgelt püsivad ebasoodsad geograafilised, looduslikud ja demograafilised tingimused, mis võivad saarepiirkondades valitseda, osutades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 174;

| 2. | küsib, kuidas komisjon kavatseb kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 sõnastust seoses saarepiirkondades valitsevate püsivate ebasoodsate tingimustega, mis pidurdavad nende loomulikku arengut ja takistavad neid saavutamast majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

2.

küsib, kuidas komisjon kavatseb kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 sõnastust seoses saarepiirkondades valitsevate püsivate ebasoodsate tingimustega, mis pidurdavad nende loomulikku arengut ja takistavad neid saavutamast majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| 3. | tunnistab, kui tähtis on pakkuda toetust võitluseks saarepiirkondade ulatusliku rahvastikukao suundumusega; tuletab meelde, et osade ebasoodsate tingimustega on saarte puhul vastavalt nende väikesele suurusele ja nende kaugusele Euroopa mandri rannikutest palju raskem tegeleda; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, kui tähtis on pakkuda toetust võitluseks saarepiirkondade ulatusliku rahvastikukao suundumusega; tuletab meelde, et osade ebasoodsate tingimustega on saarte puhul vastavalt nende väikesele suurusele ja nende kaugusele Euroopa mandri rannikutest palju raskem tegeleda;

| 4. | nõuab, et komisjon algataks põhjaliku uuringu/analüüsi saareks olemisega seotud täiendavate kulude kohta, eelkõige VKEde jaoks, seoses isikute ja kaupade transpordisüsteemi, energiavarustuse ja turulepääsuga; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et komisjon algataks põhjaliku uuringu/analüüsi saareks olemisega seotud täiendavate kulude kohta, eelkõige VKEde jaoks, seoses isikute ja kaupade transpordisüsteemi, energiavarustuse ja turulepääsuga;

| 5. | on arvamusel, et saartel peaks olema nõuetekohane määratlus/liigitus, mille puhul võetakse lisaks nende erinevustele ja eripäradele arvesse ka nende konkreetset olukorda; kutsub komisjoni üles moodustama saarte spetsiifilist olukorda tunnustava Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 alusel kõigist saareterritooriumitest koosneva homogeense rühma; nõuab, et komisjon võtaks lisaks SKP-le arvesse ka muid statistilisi näitajaid, mis võivad kajastada püsivate ebasoodsate looduslike tingimuste põhjustatud majanduslikku ja sotsiaalset haavatavust; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et saartel peaks olema nõuetekohane määratlus/liigitus, mille puhul võetakse lisaks nende erinevustele ja eripäradele arvesse ka nende konkreetset olukorda; kutsub komisjoni üles moodustama saarte spetsiifilist olukorda tunnustava Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 alusel kõigist saareterritooriumitest koosneva homogeense rühma; nõuab, et komisjon võtaks lisaks SKP-le arvesse ka muid statistilisi näitajaid, mis võivad kajastada püsivate ebasoodsate looduslike tingimuste põhjustatud majanduslikku ja sotsiaalset haavatavust;

| 6. | tuletab meelde, et nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ kohaselt kohaldatakse teatavate Euroopa saarte suhtes maksustamise erikorda, et tasakaalustada nende püsivaid ebasoodsaid looduslikke ja demograafilisi tingimusi; rõhutab sellise maksustamise erikorra tähtsust kohalike kogukondade ja majandusharude jaoks ning nõuab selle kohaldamise jätkamist, eriti majanduslikes kohandamisprogrammides osalevates liikmesriikides; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ kohaselt kohaldatakse teatavate Euroopa saarte suhtes maksustamise erikorda, et tasakaalustada nende püsivaid ebasoodsaid looduslikke ja demograafilisi tingimusi; rõhutab sellise maksustamise erikorra tähtsust kohalike kogukondade ja majandusharude jaoks ning nõuab selle kohaldamise jätkamist, eriti majanduslikes kohandamisprogrammides osalevates liikmesriikides;

| 7. | tuletab eelkõige meelde vajadust mereteede kaudu parema ühenduvuse saavutamise, suurema sadamatele juurdepääsu ja paremate õhutransporditeenuste järgi; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleb pöörata transpordisõlmedele, ühendvedudele ja säästvale liikuvusele; rõhutab samuti vajadust toetada saarepiirkondade tasakaalustatud territoriaalset arengut, edendades innovatsiooni ja konkurentsivõimet nendes piirkondades, mis asuvad kaugel peamistest haldus- ja majanduskeskustest ning ei saa kasu hõlpsast juurdepääsust transpordile, ning tugevdades kohalikku tootmist kohalike turgude jaoks; |
| --- | --- |

7.

tuletab eelkõige meelde vajadust mereteede kaudu parema ühenduvuse saavutamise, suurema sadamatele juurdepääsu ja paremate õhutransporditeenuste järgi; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleb pöörata transpordisõlmedele, ühendvedudele ja säästvale liikuvusele; rõhutab samuti vajadust toetada saarepiirkondade tasakaalustatud territoriaalset arengut, edendades innovatsiooni ja konkurentsivõimet nendes piirkondades, mis asuvad kaugel peamistest haldus- ja majanduskeskustest ning ei saa kasu hõlpsast juurdepääsust transpordile, ning tugevdades kohalikku tootmist kohalike turgude jaoks;

| 8. | rõhutab, et digitaalne suutlikkus on saarepiirkondade ühenduvusega seotud puudujääkide tasakaalustamisel esmatähtis vahend; rõhutab, et tuleb investeerida taristusse, et tagada saartel lairibajuurdepääs ning saarte täielik osalemine digitaalsel ühtsel turul; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et digitaalne suutlikkus on saarepiirkondade ühenduvusega seotud puudujääkide tasakaalustamisel esmatähtis vahend; rõhutab, et tuleb investeerida taristusse, et tagada saartel lairibajuurdepääs ning saarte täielik osalemine digitaalsel ühtsel turul;

| 9. | tuletab meelde, et paljudele Vahemere saartele on saabunud suur arv rändajaid ning nad peavad selle olukorraga toime tulema; rõhutab vajadust tervikliku ELi lähenemisviisi järele, mis peaks hõlmama ELi toetust ja kõigi liikmesriikide ühiseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et paljudele Vahemere saartele on saabunud suur arv rändajaid ning nad peavad selle olukorraga toime tulema; rõhutab vajadust tervikliku ELi lähenemisviisi järele, mis peaks hõlmama ELi toetust ja kõigi liikmesriikide ühiseid jõupingutusi;

| 10. | rõhutab, kui tähtis on tagada hariduse andmine kõigil tasanditel, mida saab vajaduse korral teha ka kaugõppesüsteemide suurema kasutamise abil; tuletab meelde, et saared seisavad silmitsi ka tõsise kliimamuutuste mõjuga, millel on väga tõsised tagajärjed, sealhulgas looduslike ohtude arvu suurenemine; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, kui tähtis on tagada hariduse andmine kõigil tasanditel, mida saab vajaduse korral teha ka kaugõppesüsteemide suurema kasutamise abil; tuletab meelde, et saared seisavad silmitsi ka tõsise kliimamuutuste mõjuga, millel on väga tõsised tagajärjed, sealhulgas looduslike ohtude arvu suurenemine;

| 11. | rõhutab, et kuigi saared seisavad silmitsi piirangutega, saavad nad oma territoriaalsest potentsiaalist ka kasu, mida tuleks kasutada arengu, majanduskasvu ja töökohtade loomise võimalusena; rõhutab, kui tähtsat rolli täidab madalate maksude ning bürokraatia vähendamise poliitika peamise stiimulina investeeringute ligimeelitamiseks; mainib sellega seoses hooajaturismi kõrval ka säästva turismi arendamist, mille puhul keskendutakse kultuuripärandile ja konkreetsetele käsitööndusega seotud majandusvaldkondadele; rõhutab ka ookeani-, tuule- ja päikeseenergia suurt potentsiaali ning saarte potentsiaali muutuda tähtsaks alternatiivenergia allikaks, olla võimalikult suures ulatuses sõltumatu energiavarustusega ning ennekõike tagada oma elanikele odavam energiavarustus; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kuigi saared seisavad silmitsi piirangutega, saavad nad oma territoriaalsest potentsiaalist ka kasu, mida tuleks kasutada arengu, majanduskasvu ja töökohtade loomise võimalusena; rõhutab, kui tähtsat rolli täidab madalate maksude ning bürokraatia vähendamise poliitika peamise stiimulina investeeringute ligimeelitamiseks; mainib sellega seoses hooajaturismi kõrval ka säästva turismi arendamist, mille puhul keskendutakse kultuuripärandile ja konkreetsetele käsitööndusega seotud majandusvaldkondadele; rõhutab ka ookeani-, tuule- ja päikeseenergia suurt potentsiaali ning saarte potentsiaali muutuda tähtsaks alternatiivenergia allikaks, olla võimalikult suures ulatuses sõltumatu energiavarustusega ning ennekõike tagada oma elanikele odavam energiavarustus;

| 12. | rõhutab sellega seoses, kui tähtis on kasutada kogu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning muude liidu vahendite vahelist koostoimet, et tasakaalustada saarte puudujääke ning edendada nende majanduskasvu, töökohtade loomist ning jätkusuutliku arengu olukorda; |
| --- | --- |

12.

rõhutab sellega seoses, kui tähtis on kasutada kogu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning muude liidu vahendite vahelist koostoimet, et tasakaalustada saarte puudujääke ning edendada nende majanduskasvu, töökohtade loomist ning jätkusuutliku arengu olukorda;

| 13. | kutsub komisjoni üles looma ELi saarte strateegilist raamistikku, et ühendada suure territoriaalse mõju potentsiaaliga vahendid; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles looma ELi saarte strateegilist raamistikku, et ühendada suure territoriaalse mõju potentsiaaliga vahendid;

| 14. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles täitma kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega saarte arengustrateegiates tähtsat rolli kõiki valitsustasandeid hõlmava vertikaalse lähenemise abil, et tagada ELi saarte jätkusuutlik areng; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles täitma kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega saarte arengustrateegiates tähtsat rolli kõiki valitsustasandeid hõlmava vertikaalse lähenemise abil, et tagada ELi saarte jätkusuutlik areng;

| 15. | soovitab komisjonil luua komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadiga (DG REGIO) ühendatud saarte talitus, kus töötaks väike arv ametnikke, kelle ülesanne on kooskõlastada ja analüüsida saarepiirkondadega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

15.

soovitab komisjonil luua komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadiga (DG REGIO) ühendatud saarte talitus, kus töötaks väike arv ametnikke, kelle ülesanne on kooskõlastada ja analüüsida saarepiirkondadega seotud küsimusi;

| 16. | palub komisjonil esitada teatise, mis sisaldab ELi saarte tegevuskava, ning seejärel saarte arengut käsitleva valge raamatu, mis tugineb parimatele tavadele ning hõlmab kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke ametiasutusi ning teisi asjaomaseid osalisi, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnereid ning kodanikuühiskonna esindajaid; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil esitada teatise, mis sisaldab ELi saarte tegevuskava, ning seejärel saarte arengut käsitleva valge raamatu, mis tugineb parimatele tavadele ning hõlmab kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke ametiasutusi ning teisi asjaomaseid osalisi, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnereid ning kodanikuühiskonna esindajaid;

| 17. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut Euroopa saarte ja mägede aasta väljakuulutamiseks; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut Euroopa saarte ja mägede aasta väljakuulutamiseks;

| 18. | palub komisjonil võtta järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku ettevalmistamisel arvesse saarte konkreetset olukorda; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil võtta järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku ettevalmistamisel arvesse saarte konkreetset olukorda;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/74 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/74

---

P8_TA(2016)0050

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides (2015/3013(RSP))

(2018/C 035/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 174–178, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 174–178,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 9. juuli 2015. aasta arvamust partnerluslepinguid ja rakenduskavasid käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 9. juuli 2015. aasta arvamust partnerluslepinguid ja rakenduskavasid käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2015. aasta teatist „Investeerimine töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimine“ (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2015. aasta teatist „Investeerimine töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimine“ (COM(2015)0639),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee valget raamatut mitmetasandilise valitsemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee valget raamatut mitmetasandilise valitsemise kohta,

| — | võttes arvesse küsimust komisjonile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides (O-000012/2016 – B8-0105/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimust komisjonile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides (O-000012/2016 – B8-0105/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on programmitöö perioodil 2014–2020 jätkuvalt peamine kõiki ELi piirkondi hõlmav investeerimisvahend ja see on võimalus luua rohkem alt üles protsess jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks, mis toetab töökohtade loomist, ettevõtlust ja innovatsiooni kohalikul ja piirkondlikul tasandil, parandab kodanike elukvaliteeti ning loob ELi piirkondades solidaarsust ja kiiremat arengut; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on programmitöö perioodil 2014–2020 jätkuvalt peamine kõiki ELi piirkondi hõlmav investeerimisvahend ja see on võimalus luua rohkem alt üles protsess jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks, mis toetab töökohtade loomist, ettevõtlust ja innovatsiooni kohalikul ja piirkondlikul tasandil, parandab kodanike elukvaliteeti ning loob ELi piirkondades solidaarsust ja kiiremat arengut;

| B. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on ELi toimimise lepingu kohaselt ka vähendada kaasava strateegia abil majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi ELi liikmesriikide ja nende piirkondade vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on ELi toimimise lepingu kohaselt ka vähendada kaasava strateegia abil majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi ELi liikmesriikide ja nende piirkondade vahel;

| C. | arvestades, et perioodiks 2014–2020 loodi esimest korda sidus raamistik – ühissätete määrus –, milles on sätestatud ühised eeskirjad kõigi viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) – jaoks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et perioodiks 2014–2020 loodi esimest korda sidus raamistik – ühissätete määrus –, milles on sätestatud ühised eeskirjad kõigi viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) – jaoks;

| D. | arvestades, et ühissätete määruse alusel kehtestatud ühine strateegiline raamistik aitab maksimeerida avaliku sektori kulutuste mõju ja tõhusust ning võimaldab luua sünergiat, ühendades Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid muude ELi rahastatavate programmidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühissätete määruse alusel kehtestatud ühine strateegiline raamistik aitab maksimeerida avaliku sektori kulutuste mõju ja tõhusust ning võimaldab luua sünergiat, ühendades Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid muude ELi rahastatavate programmidega;

| E. | arvestades, et Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse artiklis 7 on märgitud, et vähemalt 5 % ERFi vahenditest eraldatakse linnade säästva arengu integreeritud meetmete jaoks, kus linnad, allpiirkondade või kohalikud asutused, kes vastutavad säästvate linnastrateegiate rakendamise eest, vastutavad ülesannete eest, mis on seotud vähemalt tegevuste valimisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse artiklis 7 on märgitud, et vähemalt 5 % ERFi vahenditest eraldatakse linnade säästva arengu integreeritud meetmete jaoks, kus linnad, allpiirkondade või kohalikud asutused, kes vastutavad säästvate linnastrateegiate rakendamise eest, vastutavad ülesannete eest, mis on seotud vähemalt tegevuste valimisega;

| F. | arvestades, et praegusel programmitöö perioodil (2014–2020) võivad ERFi ja ESFi alusel toetust saada ka kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiad ja kohalikud algatusrühmad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegusel programmitöö perioodil (2014–2020) võivad ERFi ja ESFi alusel toetust saada ka kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiad ja kohalikud algatusrühmad;

| G. | arvestades, et ühissätete määruse artiklis 5 sätestatud partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted kuuluvad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide aluspõhimõtete hulka; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühissätete määruse artiklis 5 sätestatud partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted kuuluvad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide aluspõhimõtete hulka;

| 1. | toonitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsat rolli ELi strateegiate koostamisel ja rakendamisel, tunnistades samal ajal ka mitmesuguste sidusrühmade rolli alates liikmesriikidest kuni kogukonnarühmadeni; on lisaks veendunud, et nende omavalitsuste lähedus kodanikele ning valitsemise mitmekesisus kohalikul ja piirkondlikul tasandil on ELi jaoks väärtuslik; |
| --- | --- |

1.

toonitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsat rolli ELi strateegiate koostamisel ja rakendamisel, tunnistades samal ajal ka mitmesuguste sidusrühmade rolli alates liikmesriikidest kuni kogukonnarühmadeni; on lisaks veendunud, et nende omavalitsuste lähedus kodanikele ning valitsemise mitmekesisus kohalikul ja piirkondlikul tasandil on ELi jaoks väärtuslik;

| 2. | toetab sünergiat ja täiendavust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning muude ELi programmide vahel, mille puhul kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad täita kasulikku rolli ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisel; rõhutab siiski, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ümberjaotamine peaks toimuma vastavalt ühissätete määruse eeskirjadele ning et uued algatused ei tohiks nõrgestada kõnealuste fondide tuuma; |
| --- | --- |

2.

toetab sünergiat ja täiendavust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning muude ELi programmide vahel, mille puhul kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad täita kasulikku rolli ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisel; rõhutab siiski, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ümberjaotamine peaks toimuma vastavalt ühissätete määruse eeskirjadele ning et uued algatused ei tohiks nõrgestada kõnealuste fondide tuuma;

| 3. | osutab tugevdatud partnerluse põhimõttele ja Euroopa partnerluse käitumisjuhendile, mis sätestavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks õiguskeskkonna ja miinimumnõuded nende osalemiseks rakenduskavade koostamise ja rakendamise igas etapis; tunnistab, et ehkki partnerluslepingute ja rakenduskavade läbirääkimistel konsulteeriti enamasti kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, ei saa nende osalemist pidada täielikuks partnerluseks; nõuab seetõttu, et liikmesriigid täidaksid täielikult neid nõudeid ning suurendaksid jõupingutusi puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

3.

osutab tugevdatud partnerluse põhimõttele ja Euroopa partnerluse käitumisjuhendile, mis sätestavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks õiguskeskkonna ja miinimumnõuded nende osalemiseks rakenduskavade koostamise ja rakendamise igas etapis; tunnistab, et ehkki partnerluslepingute ja rakenduskavade läbirääkimistel konsulteeriti enamasti kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, ei saa nende osalemist pidada täielikuks partnerluseks; nõuab seetõttu, et liikmesriigid täidaksid täielikult neid nõudeid ning suurendaksid jõupingutusi puuduste kõrvaldamiseks;

| 4. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkuse suurendamine ja struktuursete puuduste käsitlemine on tähtsal kohal nii rakenduskavade koostamise kui ka rakendamise etapis ning selleks, et suurendada suutlikkust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid ära kasutada; palub seepärast komisjonil tagada toetuse andmine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende haldusüksuste ja institutsioonide suutlikkuse suurendamiseks, et neil oleks võimalik täita sisulist rolli ühtekuuluvuspoliitikas, eriti rakendamisülesannete edasi delegeerimise puhul madalama tasandi haldusüksustele, eelkõige linnavalitsustele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkuse suurendamine ja struktuursete puuduste käsitlemine on tähtsal kohal nii rakenduskavade koostamise kui ka rakendamise etapis ning selleks, et suurendada suutlikkust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid ära kasutada; palub seepärast komisjonil tagada toetuse andmine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende haldusüksuste ja institutsioonide suutlikkuse suurendamiseks, et neil oleks võimalik täita sisulist rolli ühtekuuluvuspoliitikas, eriti rakendamisülesannete edasi delegeerimise puhul madalama tasandi haldusüksustele, eelkõige linnavalitsustele;

| 5. | märgib, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on hea näide alt üles lähenemisviisi kasutava mitmetasandilise valitsemise kohta, kus kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused leiavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega tegeledes tasakaalu liidu suurema majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi ning ELi poliitika piirkondliku mõju vahel; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on hea näide alt üles lähenemisviisi kasutava mitmetasandilise valitsemise kohta, kus kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused leiavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega tegeledes tasakaalu liidu suurema majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi ning ELi poliitika piirkondliku mõju vahel;

| 6. | rõhutab kohalike omavalitsustega partnerluses toimuva kogukonna juhitud kohaliku arengu algatuse tähtsust; toonitab, et jätkuvalt tuleks kasutada alt üles lähenemisviisi ning samal ajal määrata kindlaks eesmärgid kohalike ja piirkondlike vajadustega seotud sekkumiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab kohalike omavalitsustega partnerluses toimuva kogukonna juhitud kohaliku arengu algatuse tähtsust; toonitab, et jätkuvalt tuleks kasutada alt üles lähenemisviisi ning samal ajal määrata kindlaks eesmärgid kohalike ja piirkondlike vajadustega seotud sekkumiseks;

| 7. | on seisukohal, et uued integreeritud territoriaalsete investeeringute ja kogukonna juhitud kohaliku arengu algatused tähendavad edusamme seoses kohalike sidusrühmade võimalusega kombineerida rahastamisallikaid ja kavandada hästi suunatud kohalikke algatusi; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et uued integreeritud territoriaalsete investeeringute ja kogukonna juhitud kohaliku arengu algatused tähendavad edusamme seoses kohalike sidusrühmade võimalusega kombineerida rahastamisallikaid ja kavandada hästi suunatud kohalikke algatusi;

| 8. | on veendunud, et mitmetasandiline valitsemine toetab ELi peamisi poliitilisi eesmärke, nagu majanduskasv, sotsiaalne edasiminek ja säästev areng, ning et see tugevdab ELi demokraatlikku mõõdet ja suurendab tema poliitiliste meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et mitmetasandiline valitsemine toetab ELi peamisi poliitilisi eesmärke, nagu majanduskasv, sotsiaalne edasiminek ja säästev areng, ning et see tugevdab ELi demokraatlikku mõõdet ja suurendab tema poliitiliste meetmete tõhusust;

| 9. | juhib tähelepanu väljakutsetele, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kokku puutuvad, näiteks globaliseerumine, kliimamuutused, energiajulgeolek, rändevood ja kasvav linnastumine, võttes arvesse, et igal piirkonnal on oma konkreetsed vajadused ja tunnused; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu väljakutsetele, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kokku puutuvad, näiteks globaliseerumine, kliimamuutused, energiajulgeolek, rändevood ja kasvav linnastumine, võttes arvesse, et igal piirkonnal on oma konkreetsed vajadused ja tunnused;

| 10. | on veendunud, et linnaalad mängivad tänapäeva maailmas üha suuremat rolli ning et ELi poliitikal on tähtis ülesanne kujundada sobiv raamistik, milles Euroopa linnaalad saaksid oma kasvupotentsiaali ära kasutada; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et linnaalad mängivad tänapäeva maailmas üha suuremat rolli ning et ELi poliitikal on tähtis ülesanne kujundada sobiv raamistik, milles Euroopa linnaalad saaksid oma kasvupotentsiaali ära kasutada;

| 11. | palub komisjonil jälgida teraselt ERFi määruse artikli 7 rakendamist ja anda parlamendile selle kohta aru; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil jälgida teraselt ERFi määruse artikli 7 rakendamist ja anda parlamendile selle kohta aru;

| 12. | on veendunud, et ELi linnade tegevuskava võib parandada poliitika ja programmide kujundamist ja elluviimist ning tagada seeläbi ühtsema mõju ja toetuse linnadele, andes samal ajal panuse ühiste Euroopa eesmärkide ja riiklike eesmärkide saavutamisse, austades täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; rõhutab, kui tähtis on Amsterdami pakt ja liikumine selle eesmärkide poole; märgib siiski, et jõupingutusi kitsaskohtade ja ebakõlade kaotamiseks tuleks teha nii linnu kui ka maapiirkondi mõjutava ELi poliitika puhul; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et ELi linnade tegevuskava võib parandada poliitika ja programmide kujundamist ja elluviimist ning tagada seeläbi ühtsema mõju ja toetuse linnadele, andes samal ajal panuse ühiste Euroopa eesmärkide ja riiklike eesmärkide saavutamisse, austades täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; rõhutab, kui tähtis on Amsterdami pakt ja liikumine selle eesmärkide poole; märgib siiski, et jõupingutusi kitsaskohtade ja ebakõlade kaotamiseks tuleks teha nii linnu kui ka maapiirkondi mõjutava ELi poliitika puhul;

| 13. | palub komisjonil kasutada ka edaspidi ära varasemate ja jätkuvate algatuste tulemusi, muu hulgas avalikke konsultatsioone, et määrata kindlaks meetmed, mis tugevdavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamises ja rakendamises partnerluslepingute ja rakenduskavade kaudu; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil kasutada ka edaspidi ära varasemate ja jätkuvate algatuste tulemusi, muu hulgas avalikke konsultatsioone, et määrata kindlaks meetmed, mis tugevdavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamises ja rakendamises partnerluslepingute ja rakenduskavade kaudu;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele parlamentidele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/77 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/77

---

P8_TA(2016)0051

Usuvähemuste esindajate süstemaatiline massiline tapmine ISISe poolt

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (2016/2529(RSP))

(2018/C 035/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone – 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Iraagis (1), 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Iraagis ja Süürias ning rühmituse Islamiriik (IS) pealetungi, sealhulgas vähemuste tagakiusamise kohta (2), eelkõige selle punkti 4, ning 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni naiste röövimise ja väärkohtlemise kohta Iraagis (3); 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni humanitaarkriisi kohta Iraagis ja Süürias, eelkõige seoses rühmitusega Islamiriik (IS) (4), eriti selle punkti 27, 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni hiljutiste ISISe/Daeshi rünnakute ja inimröövide kohta Lähis-Idas, eelkõige assüürlaste vastu (5), eriti selle punkti 2, 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (6), eriti selle punkte 129 ja 211, 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta istungjärguks (7), eriti selle punkte 66 ja 67, 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni kristlaste tagakiusamise kohta kogu maailmas seoses üliõpilaste tapmisega Keenias terrorirühmituse Al-Shabaab poolt (8), eriti selle punkti 10, ning 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni kultuurimälestiste hävitamise kohta ISISe/Daeshi poolt (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone – 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Iraagis (1), 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Iraagis ja Süürias ning rühmituse Islamiriik (IS) pealetungi, sealhulgas vähemuste tagakiusamise kohta (2), eelkõige selle punkti 4, ning 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni naiste röövimise ja väärkohtlemise kohta Iraagis (3); 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni humanitaarkriisi kohta Iraagis ja Süürias, eelkõige seoses rühmitusega Islamiriik (IS) (4), eriti selle punkti 27, 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni hiljutiste ISISe/Daeshi rünnakute ja inimröövide kohta Lähis-Idas, eelkõige assüürlaste vastu (5), eriti selle punkti 2, 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (6), eriti selle punkte 129 ja 211, 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta istungjärguks (7), eriti selle punkte 66 ja 67, 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni kristlaste tagakiusamise kohta kogu maailmas seoses üliõpilaste tapmisega Keenias terrorirühmituse Al-Shabaab poolt (8), eriti selle punkti 10, ning 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni kultuurimälestiste hävitamise kohta ISISe/Daeshi poolt (9),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta soovitust nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta soovitust nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2015. aasta järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISILi/Daeshi ohu kohta, 20. oktoobri 2014. aasta järeldusi ISILi/Daeshi kriisi kohta Süürias ja Iraagis, 30. augusti 2014. aasta järeldusi Iraagi ja Süüria kohta, 14. aprilli 2014. aasta ja 12. oktoobri 2015. aasta järeldusi Süüria kohta ning 15. augusti 2014. aasta järeldusi Iraagi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2015. aasta järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISILi/Daeshi ohu kohta, 20. oktoobri 2014. aasta järeldusi ISILi/Daeshi kriisi kohta Süürias ja Iraagis, 30. augusti 2014. aasta järeldusi Iraagi ja Süüria kohta, 14. aprilli 2014. aasta ja 12. oktoobri 2015. aasta järeldusi Süüria kohta ning 15. augusti 2014. aasta järeldusi Iraagi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. mai 2003. aasta otsust 2003/335/JSK genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimise ning nende eest vastutuselevõtmise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2003. aasta otsust 2003/335/JSK genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimise ning nende eest vastutuselevõtmise kohta (11),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta; ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks; ELi suuniseid, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu; suuniseid kolmandatele riikidele suunatud Euroopa Liidu poliitika kohta seoses piinamise ning muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamisega; ELi suuniseid laste ja relvakonfliktide kohta; ELi suuniseid laste õiguste edendamise ja kaitse kohta; ja ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal; ELi suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta; ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks; ELi suuniseid, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu; suuniseid kolmandatele riikidele suunatud Euroopa Liidu poliitika kohta seoses piinamise ning muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamisega; ELi suuniseid laste ja relvakonfliktide kohta; ELi suuniseid laste õiguste edendamise ja kaitse kohta; ja ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal; ELi suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldusi Iraagi ja Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldusi Iraagi ja Süüria kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuaril 2016 vastu võetud resolutsiooni 2091 (2016) välisvõitlejate kohta Süürias ja Iraagis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuaril 2016 vastu võetud resolutsiooni 2091 (2016) välisvõitlejate kohta Süürias ja Iraagis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 25. augusti 2014. aasta avaldust Iraagi tsiviilelanike „kohutavat ulatusliku ja süstemaatilise tagakiusamise kohta“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 25. augusti 2014. aasta avaldust Iraagi tsiviilelanike „kohutavat ulatusliku ja süstemaatilise tagakiusamise kohta“,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutisi resolutsioone Iraagi ja Süüria kohta, eelkõige resolutsiooni 2249 (2015), milles mõistetakse hukka ISISe hiljutised terrorirünnakud, ning resolutsiooni 2254 (2015), millega kinnitatakse Süüria rahuprotsessi tegevuskava ja määratakse kindlaks kõneluste ajakava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutisi resolutsioone Iraagi ja Süüria kohta, eelkõige resolutsiooni 2249 (2015), milles mõistetakse hukka ISISe hiljutised terrorirünnakud, ning resolutsiooni 2254 (2015), millega kinnitatakse Süüria rahuprotsessi tegevuskava ja määratakse kindlaks kõneluste ajakava,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 3. septembri 2014. aasta resolutsiooni S-22/1 inimõiguste olukorra kohta Iraagis nn Iraagi ja Levandi Islamiriigi ning sellega seotud rühmituste toime pandud kuritarvituste valguses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 3. septembri 2014. aasta resolutsiooni S-22/1 inimõiguste olukorra kohta Iraagis nn Iraagi ja Levandi Islamiriigi ning sellega seotud rühmituste toime pandud kuritarvituste valguses,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 9. detsembri 1948. aasta genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 9. detsembri 1948. aasta genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, eriti selle artikleid 5–8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, eriti selle artikleid 5–8,

| — | võttes arvesse genotsiidi vältimise ÜRO erinõuniku ameti (Office of the UN Special Adviser on the Prevention on Genocide – OSAPG) analüüsiraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse genotsiidi vältimise ÜRO erinõuniku ameti (Office of the UN Special Adviser on the Prevention on Genocide – OSAPG) analüüsiraamistikku,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri genotsiidi vältimise erinõuniku ja kaitsmise kohustuse erinõuniku 12. augusti 2014. aasta avaldust olukorra kohta Iraagis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri genotsiidi vältimise erinõuniku ja kaitsmise kohustuse erinõuniku 12. augusti 2014. aasta avaldust olukorra kohta Iraagis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 27. märtsi 2015. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraagis seoses nn Iraagi ja Levandi Islamiriigi ning sellega seotud rühmituste õigusrikkumistega, eelkõige selle punkti 16 „ISILi toime pandud rikkumised. Rünnakud usu- ja etniliste rühmituste vastu“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 27. märtsi 2015. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraagis seoses nn Iraagi ja Levandi Islamiriigi ning sellega seotud rühmituste õigusrikkumistega, eelkõige selle punkti 16 „ISILi toime pandud rikkumised. Rünnakud usu- ja etniliste rühmituste vastu“,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri genotsiidi vältimise erinõuniku ja kaitsmise kohustuse erinõuniku 13. oktoobril 2015 tehtud avaldust usulistel põhjustel vägivalla õhutamise eskaleerumise kohta Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri genotsiidi vältimise erinõuniku ja kaitsmise kohustuse erinõuniku 13. oktoobril 2015 tehtud avaldust usulistel põhjustel vägivalla õhutamise eskaleerumise kohta Süürias,

| — | võttes arvesse Süüria Araabia Vabariigi küsimustega tegeleva sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 13. augustil 2015. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogus esitletud aruannet, eriti selle punkte 165–173, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Süüria Araabia Vabariigi küsimustega tegeleva sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 13. augustil 2015. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogus esitletud aruannet, eriti selle punkte 165–173,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et nagu on tunnistatud ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2249 (2015), kujutab nn ISISe/Daeshi vägivaldne äärmuslik ideoloogia, selle terrorirünnakud, jätkuvad jõhkrad, süstemaatilised ja ulatuslikud tsiviilisikute vastu suunatud rünnakud, inimõiguste rikkumised ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, sealhulgas usulistel või etnilistel alustel toime pandavad rikkumised, samuti kultuuripärandi hävitamine ja kultuuriväärtustega kauplemine ülemaailmset ja enneolematut ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nagu on tunnistatud ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2249 (2015), kujutab nn ISISe/Daeshi vägivaldne äärmuslik ideoloogia, selle terrorirünnakud, jätkuvad jõhkrad, süstemaatilised ja ulatuslikud tsiviilisikute vastu suunatud rünnakud, inimõiguste rikkumised ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, sealhulgas usulistel või etnilistel alustel toime pandavad rikkumised, samuti kultuuripärandi hävitamine ja kultuuriväärtustega kauplemine ülemaailmset ja enneolematut ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule;

| B. | arvestades, et nn ISIS/Daesh on rünnanud usu- ja etnilisi vähemusi, nt kristlasi (kaldea/süüria/assüüria/melkite/armeenia kogukond), jeziidi, türkmeeni, šabaki, kakai, saaba ehk manda, kurdi ning šiiidi kogukondi, kuid ka paljusid araablasi ja sunniidi moslemeid; arvestades, et neid on surmatud, tapetud, pekstud, röövitud ja piinatud ning nad on olnud väljapressimise ohvriteks; arvestades, et neid on orjastatud (eelkõige naisi ja tütarlapsi, kelle vastu on toime pandud ka muid seksuaalvägivalla tegusid) ja neid on sunnitud teise usku pöörduma ning nad on langenud sundabielude ja inimkaubanduse ohvriteks; arvestades, et ka lapsi on sunniviisiliselt võitlejateks värvatud; arvestades, et rüüstatud on mošeesid, mälestusmärke, pühamuid, kirikuid ja muid palvekohti, haudasid ja surnuaedu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nn ISIS/Daesh on rünnanud usu- ja etnilisi vähemusi, nt kristlasi (kaldea/süüria/assüüria/melkite/armeenia kogukond), jeziidi, türkmeeni, šabaki, kakai, saaba ehk manda, kurdi ning šiiidi kogukondi, kuid ka paljusid araablasi ja sunniidi moslemeid; arvestades, et neid on surmatud, tapetud, pekstud, röövitud ja piinatud ning nad on olnud väljapressimise ohvriteks; arvestades, et neid on orjastatud (eelkõige naisi ja tütarlapsi, kelle vastu on toime pandud ka muid seksuaalvägivalla tegusid) ja neid on sunnitud teise usku pöörduma ning nad on langenud sundabielude ja inimkaubanduse ohvriteks; arvestades, et ka lapsi on sunniviisiliselt võitlejateks värvatud; arvestades, et rüüstatud on mošeesid, mälestusmärke, pühamuid, kirikuid ja muid palvekohti, haudasid ja surnuaedu;

| C. | arvestades, et genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod, ükskõik kus ja mis ajal need toime pannakse, ei tohi jääda karistamata, ning arvestades, et neid kuritegusid tuleb tulemuslikult uurida, võttes meetmeid riigi tasandil, tõhustades rahvusvahelist koostööd ning kasutades Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja rahvusvahelist kriminaalõigust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod, ükskõik kus ja mis ajal need toime pannakse, ei tohi jääda karistamata, ning arvestades, et neid kuritegusid tuleb tulemuslikult uurida, võttes meetmeid riigi tasandil, tõhustades rahvusvahelist koostööd ning kasutades Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja rahvusvahelist kriminaalõigust;

| D. | arvestades, et genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod teevad muret kõikidele ELi liikmesriikidele, kes on otsustanud teha koostööd niisuguste kuritegude ärahoidmiseks ja nende toimepanijate karistamatuse kaotamiseks kooskõlas nõukogu 16. juuni 2003. aasta ühise seisukohaga 2003/444/ÜVJP; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod teevad muret kõikidele ELi liikmesriikidele, kes on otsustanud teha koostööd niisuguste kuritegude ärahoidmiseks ja nende toimepanijate karistamatuse kaotamiseks kooskõlas nõukogu 16. juuni 2003. aasta ühise seisukohaga 2003/444/ÜVJP;

| E. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2249 (2015) antakse vastava võimekusega ÜRO liikmesriikidele volitused võtta kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise inimõigustealase, pagulas- ja humanitaarõigusega, kõiki vajalikke meetmeid nn ISISe/Daeshi kontrolli all oleval territooriumil Süürias ja Iraagis, ning oluliselt suurendada ja koordineerida oma jõupingutusi terrorirünnakute ennetamiseks ja tõrjumiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2249 (2015) antakse vastava võimekusega ÜRO liikmesriikidele volitused võtta kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise inimõigustealase, pagulas- ja humanitaarõigusega, kõiki vajalikke meetmeid nn ISISe/Daeshi kontrolli all oleval territooriumil Süürias ja Iraagis, ning oluliselt suurendada ja koordineerida oma jõupingutusi terrorirünnakute ennetamiseks ja tõrjumiseks;

| F. | arvestades, et 1948. aasta genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsiooni II artikli kohaselt hõlmab genotsiidi rahvusvaheline õiguslik määratlus „iga allpool loetletud tegu, mis on toime pandud kavatsusega hävitada osaliselt või täielikult rahvuslikke, etnilisi, rassilisi või usulisi üksusi, nagu: (a) üksuse liikmete tapmine; (b) üksuse liikmetele tõsiste kehaliste vigastuste või vaimsete hälvete tekitamine; (c) üksusele tahtlikult selliste elutingimuste pealesurumine, mis põhjustab üksuse täielikku või osalist hävimist; (d) abinõude rakendamine üksusesisese sündimuse takistamiseks; (e) laste sunniviisiline ümberpaigutamine ühest üksusest teise“; arvestades, et kõnealuse konventsiooni III artikli kohaselt loetakse karistatavaks mitte üksnes genotsiid ise, vaid ka vandenõu genotsiidi toimepanemiseks, genotsiidi toimepaneku otsene ja avalik õhutamine ning kaasosalus genotsiidis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 1948. aasta genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsiooni II artikli kohaselt hõlmab genotsiidi rahvusvaheline õiguslik määratlus „iga allpool loetletud tegu, mis on toime pandud kavatsusega hävitada osaliselt või täielikult rahvuslikke, etnilisi, rassilisi või usulisi üksusi, nagu: (a) üksuse liikmete tapmine; (b) üksuse liikmetele tõsiste kehaliste vigastuste või vaimsete hälvete tekitamine; (c) üksusele tahtlikult selliste elutingimuste pealesurumine, mis põhjustab üksuse täielikku või osalist hävimist; (d) abinõude rakendamine üksusesisese sündimuse takistamiseks; (e) laste sunniviisiline ümberpaigutamine ühest üksusest teise“; arvestades, et kõnealuse konventsiooni III artikli kohaselt loetakse karistatavaks mitte üksnes genotsiid ise, vaid ka vandenõu genotsiidi toimepanemiseks, genotsiidi toimepaneku otsene ja avalik õhutamine ning kaasosalus genotsiidis;

| G. | arvestades, et 2014. aastast saadik tapetud jeziidide arvu hinnatakse 5 000-le ning paljusid jeziide on piinatud või sunnitud islami usku pöörduma; arvestades, et vähemalt 2 000 jeziidi naist on orjaks tehtud ning neist on saanud sundabielu ja inimkaubanduse ohvrid; arvestades, et vägistatud on ka kõigest kuueaastasi tüdrukuid ja jeziidi lapsi on vägisi võetud nn ISISe/Daeshi sõduriteks; arvestades, et on selgeid tõendeid nn ISISe/Daeshi poolt röövitud jeziidide massihaudade kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2014. aastast saadik tapetud jeziidide arvu hinnatakse 5 000-le ning paljusid jeziide on piinatud või sunnitud islami usku pöörduma; arvestades, et vähemalt 2 000 jeziidi naist on orjaks tehtud ning neist on saanud sundabielu ja inimkaubanduse ohvrid; arvestades, et vägistatud on ka kõigest kuueaastasi tüdrukuid ja jeziidi lapsi on vägisi võetud nn ISISe/Daeshi sõduriteks; arvestades, et on selgeid tõendeid nn ISISe/Daeshi poolt röövitud jeziidide massihaudade kohta;

| H. | arvestades, et 2014. aasta 6. augusti ööl põgenes nn ISISe/Daeshi poolt Mosulile, Qaraqoshile ja teistele Niineve tasandiku asulatele korraldatud pealetungi eest rohkem kui 150 000 kristlast, kellelt rööviti kogu nende vara, ning arvestades, et need kristlased on praeguseni põgenikud ja elavad ebakindlates tingimustes Põhja-Iraagis; arvestades, et nn ISIS/Daesh püüdis kinni need, kes ei saanud Mosulist ja Niineve tasandikult põgeneda, ning arvestades, et mittemoslemitest naised ja lapsed orjastati, osa neist müüdi maha ja osa tapeti julmalt, mida nende kuritegude toimepanijad ise filmisid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2014. aasta 6. augusti ööl põgenes nn ISISe/Daeshi poolt Mosulile, Qaraqoshile ja teistele Niineve tasandiku asulatele korraldatud pealetungi eest rohkem kui 150 000 kristlast, kellelt rööviti kogu nende vara, ning arvestades, et need kristlased on praeguseni põgenikud ja elavad ebakindlates tingimustes Põhja-Iraagis; arvestades, et nn ISIS/Daesh püüdis kinni need, kes ei saanud Mosulist ja Niineve tasandikult põgeneda, ning arvestades, et mittemoslemitest naised ja lapsed orjastati, osa neist müüdi maha ja osa tapeti julmalt, mida nende kuritegude toimepanijad ise filmisid;

| I. | arvestades, et 2015. aasta veebruaris võttis nn ISIS/Daesh pärast mitme põllumajanduskogukonna rüüstamist Khaburi jõe lõunakaldal Süüria kirdeosas asuvas Hassakehi provintsis pantvangi rohkem kui 220 assüüria kristlast, ning arvestades, et praeguseni on vabastatud vaid mõni neist, ülejäänute saatus on aga seniajani teadmata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2015. aasta veebruaris võttis nn ISIS/Daesh pärast mitme põllumajanduskogukonna rüüstamist Khaburi jõe lõunakaldal Süüria kirdeosas asuvas Hassakehi provintsis pantvangi rohkem kui 220 assüüria kristlast, ning arvestades, et praeguseni on vabastatud vaid mõni neist, ülejäänute saatus on aga seniajani teadmata;

| J. | arvestades, et mitu ÜRO organit, sealhulgas ÜRO peasekretäri genotsiidi vältimise erinõunik, ÜRO peasekretäri kaitsmise kohustuse erinõunik ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on oma aruannetes märkinud, et nn ISISe/Daeshi toimepandud teod võib lugeda sõjakuritegudeks, inimsusvastasteks kuritegudeks ja genotsiidiks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitu ÜRO organit, sealhulgas ÜRO peasekretäri genotsiidi vältimise erinõunik, ÜRO peasekretäri kaitsmise kohustuse erinõunik ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on oma aruannetes märkinud, et nn ISISe/Daeshi toimepandud teod võib lugeda sõjakuritegudeks, inimsusvastasteks kuritegudeks ja genotsiidiks;

| K. | arvestades, et sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon on dokumentaalselt tõendanud ja teada andnud, et etniliste ja usuvähemuste esindajaid, kes nn ISISe/Daeshi ning teiste terrorirühmituste, sõjaliste rühmituste ja valitsusväliste relvarühmituste de facto kontrolli all olevatel aladel nendele rühmitustele vastupanu avaldavad, jälitatakse jätkuvalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon on dokumentaalselt tõendanud ja teada andnud, et etniliste ja usuvähemuste esindajaid, kes nn ISISe/Daeshi ning teiste terrorirühmituste, sõjaliste rühmituste ja valitsusväliste relvarühmituste de facto kontrolli all olevatel aladel nendele rühmitustele vastupanu avaldavad, jälitatakse jätkuvalt;

| L. | arvestades, et juhul, kui konkreetne riik (või valitsusväline jõud) ei suuda ilmselgelt kaitsta oma elanikkonda või on tegelikult sedalaadi kuritegude toimepanija, on rahvusvaheline üldsus kohustatud kaitsmise kohustuse põhimõtete kohaselt ja vastavalt ÜRO põhikirjale võtma kollektiivseid meetmeid elanikkonna kaitseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et juhul, kui konkreetne riik (või valitsusväline jõud) ei suuda ilmselgelt kaitsta oma elanikkonda või on tegelikult sedalaadi kuritegude toimepanija, on rahvusvaheline üldsus kohustatud kaitsmise kohustuse põhimõtete kohaselt ja vastavalt ÜRO põhikirjale võtma kollektiivseid meetmeid elanikkonna kaitseks;

| M. | arvestades, et rahvusvahelise õiguse järgi on igal inimesel õigus elada oma südametunnistuse järgi ning vabalt valida ja muuta usulisi ja mitteusulisi veendumusi; arvestades, et poliitilistel ja usujuhtidel on kohustus võidelda kõigil tasanditel äärmusluse vastu ning edendada üksikisikute ja usurühmade vahel vastastikust lugupidamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvahelise õiguse järgi on igal inimesel õigus elada oma südametunnistuse järgi ning vabalt valida ja muuta usulisi ja mitteusulisi veendumusi; arvestades, et poliitilistel ja usujuhtidel on kohustus võidelda kõigil tasanditel äärmusluse vastu ning edendada üksikisikute ja usurühmade vahel vastastikust lugupidamist;

| 1. | mõistab taas kord karmilt hukka nn ISISe/Daeshi ja selle rühmituse toime pandud rängad inimõiguste rikkumised, mis on käsitatavad inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudena Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi tähenduses, ning rõhutab, et tuleks astuda samme, et ÜRO Julgeolekunõukogu need teod genotsiidiks tunnistaks; on väga mures, et nimetatud terrorirühmitus on asunud kavakindlalt ründama kristlaste (kaldealased/süürlased/assüürlased, melkiidid, armeenlased), jeziidide, türkmeenide, šiiitide, šabakkide, saabalaste, kakaide ja sunniitide kogukondi, kes ei nõustu tema islamitõlgendusega, kusjuures need rünnakud on osa tegevusest, millega nn ISIS/Daesh püüab oma kontrolli all olevates piirkondades hävitada kõik usu- ja etnilised vähemused; |
| --- | --- |

1.

mõistab taas kord karmilt hukka nn ISISe/Daeshi ja selle rühmituse toime pandud rängad inimõiguste rikkumised, mis on käsitatavad inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudena Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi tähenduses, ning rõhutab, et tuleks astuda samme, et ÜRO Julgeolekunõukogu need teod genotsiidiks tunnistaks; on väga mures, et nimetatud terrorirühmitus on asunud kavakindlalt ründama kristlaste (kaldealased/süürlased/assüürlased, melkiidid, armeenlased), jeziidide, türkmeenide, šiiitide, šabakkide, saabalaste, kakaide ja sunniitide kogukondi, kes ei nõustu tema islamitõlgendusega, kusjuures need rünnakud on osa tegevusest, millega nn ISIS/Daesh püüab oma kontrolli all olevates piirkondades hävitada kõik usu- ja etnilised vähemused;

| 2. | on seisukohal, et selline tagakiusamine, julmused ja rahvusvahelised kuriteod kujutavad endast sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; rõhutab, et nn ISIS/Daesh teostab genotsiidi kristlaste ja jeziidide ning teiste usu- ja etniliste vähemuste vastu, kes ei nõustu ISISe/Daeshi islamitõlgendusega, ning seetõttu on vaja rakendada meetmeid vastavalt ÜRO 1948. aasta genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsioonile; rõhutab, et need, kes etnilistel või usulistel põhjustel tahtlikult sepitsevad, kavandavad, õhutavad, panevad toime või püüavad toime panna julmusi, on nendes kaasosalised või toetavad neid, tuleb rahvusvahelise õiguse rikkumiste – eelkõige sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest kohtu alla anda ja vastutusele võtta; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et selline tagakiusamine, julmused ja rahvusvahelised kuriteod kujutavad endast sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; rõhutab, et nn ISIS/Daesh teostab genotsiidi kristlaste ja jeziidide ning teiste usu- ja etniliste vähemuste vastu, kes ei nõustu ISISe/Daeshi islamitõlgendusega, ning seetõttu on vaja rakendada meetmeid vastavalt ÜRO 1948. aasta genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsioonile; rõhutab, et need, kes etnilistel või usulistel põhjustel tahtlikult sepitsevad, kavandavad, õhutavad, panevad toime või püüavad toime panna julmusi, on nendes kaasosalised või toetavad neid, tuleb rahvusvahelise õiguse rikkumiste – eelkõige sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest kohtu alla anda ja vastutusele võtta;

| 3. | nõuab, et kõik 9. detsembril 1948 Pariisis allkirjastatud ÜRO genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsiooni ning teiste asjaomaste rahvusvaheliste kokkulepete osalisriigid, eelkõige ELi liikmesriigid, hoiaksid oma territooriumil ära sõjakuriteod, inimsusvastased kuriteod ja genotsiidi; nõuab, et Süüria ja Iraak aktsepteeriksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et kõik 9. detsembril 1948 Pariisis allkirjastatud ÜRO genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsiooni ning teiste asjaomaste rahvusvaheliste kokkulepete osalisriigid, eelkõige ELi liikmesriigid, hoiaksid oma territooriumil ära sõjakuriteod, inimsusvastased kuriteod ja genotsiidi; nõuab, et Süüria ja Iraak aktsepteeriksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni;

| 4. | kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid üles toetama julgeolekunõukogu esildist Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, et see kohus uuriks rikkumisi, mida nn ISIS/Daesh paneb Iraagis ja Süürias toime kristlaste, jeziidide ning teiste usu- ja etniliste vähemuste vastu; |
| --- | --- |

4.

kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid üles toetama julgeolekunõukogu esildist Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, et see kohus uuriks rikkumisi, mida nn ISIS/Daesh paneb Iraagis ja Süürias toime kristlaste, jeziidide ning teiste usu- ja etniliste vähemuste vastu;

| 5. | nõuab, et kõik ÜRO 1948. aasta genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsiooni ning sõjakuritegude, inimsusvastaste kuritegude ja genotsiidi vältimiseks ja nende eest karistamiseks sõlmitud muude rahvusvaheliste kokkulepete osalisriigid ja eelkõige riikide pädevad asutused – ja kodanikud –, kes ükskõik mil viisil toetavad või rahastavad niisuguseid kuritegusid või teevad nende kasuks koostööd või on nendes kaasosalised, täidaksid täies ulatuses sellest konventsioonist ja muudest rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid õiguslikke kohustusi; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et kõik ÜRO 1948. aasta genotsiidi vältimise ja genotsiidi eest karistamise konventsiooni ning sõjakuritegude, inimsusvastaste kuritegude ja genotsiidi vältimiseks ja nende eest karistamiseks sõlmitud muude rahvusvaheliste kokkulepete osalisriigid ja eelkõige riikide pädevad asutused – ja kodanikud –, kes ükskõik mil viisil toetavad või rahastavad niisuguseid kuritegusid või teevad nende kasuks koostööd või on nendes kaasosalised, täidaksid täies ulatuses sellest konventsioonist ja muudest rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid õiguslikke kohustusi;

| 6. | nõuab, et nende riikide pädevad asutused, kes ükskõik mil viisil otseselt või kaudselt toetavad või rahastavad selliseid sõjakuritegusid, inimsusvastaseid kuritegusid ja genotsiidi või teevad nende kasuks koostööd või on nendes kaasosalised, täidaksid täielikult oma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid õiguslikke kohustusi ning lõpetaksid vastuvõetamatu käitumise, mis tekitab tohutut kahju Iraagi ja Süüria ühiskonnale ning destabiliseerib tugevasti nende naaberriike ja rahvusvahelist rahu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et nende riikide pädevad asutused, kes ükskõik mil viisil otseselt või kaudselt toetavad või rahastavad selliseid sõjakuritegusid, inimsusvastaseid kuritegusid ja genotsiidi või teevad nende kasuks koostööd või on nendes kaasosalised, täidaksid täielikult oma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid õiguslikke kohustusi ning lõpetaksid vastuvõetamatu käitumise, mis tekitab tohutut kahju Iraagi ja Süüria ühiskonnale ning destabiliseerib tugevasti nende naaberriike ja rahvusvahelist rahu ja julgeolekut;

| 7. | tuletab meelde, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2253 (2015) pandi ÜRO liikmesriikidele õiguslik kohustus keelata igasugune abi nn ISISele/Daeshile ja muudele terroriorganisatsioonidele, eelkõige relvadega varustamine ja rahaline abi, kaasa arvatud ebaseaduslik naftakaubandus, ning nõuab, et riigid kuulutaksid sellise abi osutamise oma õigusaktidega kuritegelikuks; tuletab meelde, et nimetatud kohustuste rikkumine teatavate ÜRO liikmesriikide poolt kujutab endast rahvusvahelise õiguse rikkumist, mis paneb ülejäänud liikmesriikidele õigusliku kohustuse tagada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni rakendamine ning anda rikkumise eest vastutavad isikud ja üksused kohtu alla; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2253 (2015) pandi ÜRO liikmesriikidele õiguslik kohustus keelata igasugune abi nn ISISele/Daeshile ja muudele terroriorganisatsioonidele, eelkõige relvadega varustamine ja rahaline abi, kaasa arvatud ebaseaduslik naftakaubandus, ning nõuab, et riigid kuulutaksid sellise abi osutamise oma õigusaktidega kuritegelikuks; tuletab meelde, et nimetatud kohustuste rikkumine teatavate ÜRO liikmesriikide poolt kujutab endast rahvusvahelise õiguse rikkumist, mis paneb ülejäänud liikmesriikidele õigusliku kohustuse tagada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni rakendamine ning anda rikkumise eest vastutavad isikud ja üksused kohtu alla;

| 8. | mõistab resoluutselt hukka usu- ja kultuurimälestiste ja -objektide hävitamise nn ISISe/Daeshi poolt, kuna tegemist on rünnakuga kõigi Süüria ja Iraagi elanike ning kogu inimkonna kultuuripärandi vastu; kutsub kõiki riike üles tõhustama kriminaaluurimisi ja õigusalast koostööd, et tuvastada kõik rühmitused, kes tegelevad ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemisega ning kahjustavad ja hävitavad Süürias, Iraagis ning kogu Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas kultuuripärandit, mis kuulub kogu inimkonnale; |
| --- | --- |

8.

mõistab resoluutselt hukka usu- ja kultuurimälestiste ja -objektide hävitamise nn ISISe/Daeshi poolt, kuna tegemist on rünnakuga kõigi Süüria ja Iraagi elanike ning kogu inimkonna kultuuripärandi vastu; kutsub kõiki riike üles tõhustama kriminaaluurimisi ja õigusalast koostööd, et tuvastada kõik rühmitused, kes tegelevad ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemisega ning kahjustavad ja hävitavad Süürias, Iraagis ning kogu Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas kultuuripärandit, mis kuulub kogu inimkonnale;

| 9. | nõuab, et kõik riigid, kes kokku moodustavad rahvusvahelise üldsuse, kaasa arvatud ELi liikmesriigid, võitleksid aktiivselt radikaliseerumise vastu ning parandaksid oma õigus- ja kohtusüsteeme, et nende kodanikud ei saaks oma riigist välja sõita ja nn ISISe/Daeshiga ühineda ning osaleda inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõigus rikkumistes, ning et riigid tagaksid, et kodanikud, kes seda siiski teevad, võetaks võimalikult kiiresti kriminaalvastutusele, seda ka veebis tehtud kihutustöö ja kuritegude toetamise eest; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et kõik riigid, kes kokku moodustavad rahvusvahelise üldsuse, kaasa arvatud ELi liikmesriigid, võitleksid aktiivselt radikaliseerumise vastu ning parandaksid oma õigus- ja kohtusüsteeme, et nende kodanikud ei saaks oma riigist välja sõita ja nn ISISe/Daeshiga ühineda ning osaleda inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõigus rikkumistes, ning et riigid tagaksid, et kodanikud, kes seda siiski teevad, võetaks võimalikult kiiresti kriminaalvastutusele, seda ka veebis tehtud kihutustöö ja kuritegude toetamise eest;

| 10. | nõuab, et EL looks usu- ja veendumusvabaduse küsimuste alalise eriesindaja ameti; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et EL looks usu- ja veendumusvabaduse küsimuste alalise eriesindaja ameti;

| 11. | tunnustab ja toetab kõigi Iraagis ja Süürias elavate etniliste ja usuvähemuste ja teiste rühmade vääramatut õigust elada väärikalt, võrdõiguslikult ja turvaliselt oma ajaloolisel ja traditsioonilisel kodumaal ning järgida oma usukombeid ja veendumusi täiesti vabalt, ilma igasuguse sunni, vägivalla või diskrimineerimiseta, ning nõuab kõikidelt niisuguse õiguse austamist; on veendunud, et kristlaste, jeziidide ja teiste selle piirkonna kogukondade kannatuste lõpetamiseks ja massilise väljarändamise peatamiseks on tingimata vajalik piirkonna poliitiliste ja usujuhtide selge ja ühemõtteline seisukohavõtt, milles toetataks nende kogukondade jätkuvat kohalolekut ning kogukondade liikmete täielikke ja võrdseid õigusi oma koduriigi kodanikena; |
| --- | --- |

11.

tunnustab ja toetab kõigi Iraagis ja Süürias elavate etniliste ja usuvähemuste ja teiste rühmade vääramatut õigust elada väärikalt, võrdõiguslikult ja turvaliselt oma ajaloolisel ja traditsioonilisel kodumaal ning järgida oma usukombeid ja veendumusi täiesti vabalt, ilma igasuguse sunni, vägivalla või diskrimineerimiseta, ning nõuab kõikidelt niisuguse õiguse austamist; on veendunud, et kristlaste, jeziidide ja teiste selle piirkonna kogukondade kannatuste lõpetamiseks ja massilise väljarändamise peatamiseks on tingimata vajalik piirkonna poliitiliste ja usujuhtide selge ja ühemõtteline seisukohavõtt, milles toetataks nende kogukondade jätkuvat kohalolekut ning kogukondade liikmete täielikke ja võrdseid õigusi oma koduriigi kodanikena;

| 12. | palub rahvusvahelisel üldsusel ja selle liikmesriikidel, sealhulgas ELil ja selle liikmesriikidel tagada vajalikud julgeolekutingimused ja väljavaated kõigile oma kodumaalt lahkuma või põgenema sunnitud inimestele, et nad saaksid võimalikult kiiresti kasutada oma õigust pöörduda tagasi kodumaale, säilitada oma kodu, maa, kinnis- ja vallasvara, oma kirikud ning usulised ja kultuurilised paigad ning et nad saaksid väärikalt elada ja kindlalt tulevikku vaadata; |
| --- | --- |

12.

palub rahvusvahelisel üldsusel ja selle liikmesriikidel, sealhulgas ELil ja selle liikmesriikidel tagada vajalikud julgeolekutingimused ja väljavaated kõigile oma kodumaalt lahkuma või põgenema sunnitud inimestele, et nad saaksid võimalikult kiiresti kasutada oma õigust pöörduda tagasi kodumaale, säilitada oma kodu, maa, kinnis- ja vallasvara, oma kirikud ning usulised ja kultuurilised paigad ning et nad saaksid väärikalt elada ja kindlalt tulevikku vaadata;

| 13. | tunnistab, et usuvähemuste ja etniliste rühmade jätkuv tagakiusamine Lähis-Idas soodustab inimeste massilist rännet ja riikidesisest ümberasumist; |
| --- | --- |

13.

tunnistab, et usuvähemuste ja etniliste rühmade jätkuv tagakiusamine Lähis-Idas soodustab inimeste massilist rännet ja riikidesisest ümberasumist;

| 14. | rõhutab, kui oluline on, et rahvusvaheline üldsus kindlustaks kooskõlas rahvusvahelise õigusega kaitse ja abi, sealhulgas sõjalise kaitse ja abi kõigile, näiteks etnilistele ja usuvähemustele, keda nn ISIS/Daesh ja muud terroriorganisatsioonid Lähis-Idas ründavad, ja kindlustaks neile inimestele osaluse tulevastes püsivates poliitilistes lahendustes; kutsub kõiki konfliktiosalisi üles austama üldisi inimõigusi ning hõlbustama humanitaarabi ja toetuse andmist kõikide võimalike kanalite kaudu; nõuab humanitaarkoridoride loomist; on seisukohal, et probleemi, kuidas Süüria ja Iraagi konfliktipiirkondadest põgenenud miljonitele inimestele ajutist kaitset pakkuda, võiks aidata lahendada ÜRO mandaadiga üksuste kaitse all olevate turva-alade loomine; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on, et rahvusvaheline üldsus kindlustaks kooskõlas rahvusvahelise õigusega kaitse ja abi, sealhulgas sõjalise kaitse ja abi kõigile, näiteks etnilistele ja usuvähemustele, keda nn ISIS/Daesh ja muud terroriorganisatsioonid Lähis-Idas ründavad, ja kindlustaks neile inimestele osaluse tulevastes püsivates poliitilistes lahendustes; kutsub kõiki konfliktiosalisi üles austama üldisi inimõigusi ning hõlbustama humanitaarabi ja toetuse andmist kõikide võimalike kanalite kaudu; nõuab humanitaarkoridoride loomist; on seisukohal, et probleemi, kuidas Süüria ja Iraagi konfliktipiirkondadest põgenenud miljonitele inimestele ajutist kaitset pakkuda, võiks aidata lahendada ÜRO mandaadiga üksuste kaitse all olevate turva-alade loomine;

| 15. | kinnitab veel kord täielikku ja aktiivset toetust rahvusvahelistele diplomaatilistele jõupingutustele ja tööle, mida ÜRO erisaadik Staffan de Mistura teeb selleks, et käivitada lähiajal Genfis kõigi Süüria konflikti osaliste vahelised rahuläbirääkimised, milles osaleksid kõik asjaomased globaalsed ja piirkondlikud jõud, ning toetab ka erisaadiku ettepanekuid kohalike relvarahukokkulepete kohta; nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus avaldaksid survet kõikidele doonorriikidele, et nad täidaksid oma lubadusi ja kohustuksid täiel määral andma vastuvõtvatele riikidele rahalist toetust, pidades eriti silmas 4. veebruaril 2016 Londonis toimuvat Süüria doonorriikide konverentsi; |
| --- | --- |

15.

kinnitab veel kord täielikku ja aktiivset toetust rahvusvahelistele diplomaatilistele jõupingutustele ja tööle, mida ÜRO erisaadik Staffan de Mistura teeb selleks, et käivitada lähiajal Genfis kõigi Süüria konflikti osaliste vahelised rahuläbirääkimised, milles osaleksid kõik asjaomased globaalsed ja piirkondlikud jõud, ning toetab ka erisaadiku ettepanekuid kohalike relvarahukokkulepete kohta; nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus avaldaksid survet kõikidele doonorriikidele, et nad täidaksid oma lubadusi ja kohustuksid täiel määral andma vastuvõtvatele riikidele rahalist toetust, pidades eriti silmas 4. veebruaril 2016 Londonis toimuvat Süüria doonorriikide konverentsi;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Süüria valitsusele ja parlamendile, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, Islami Koostöö Organisatsiooni (OIC) institutsioonidele, Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogule (Pärsia lahe koostöönõukogu – GCC), ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, ÜRO Julgeolekunõukogule ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Süüria valitsusele ja parlamendile, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, Islami Koostöö Organisatsiooni (OIC) institutsioonidele, Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogule (Pärsia lahe koostöönõukogu – GCC), ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, ÜRO Julgeolekunõukogule ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0171.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0027.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0066.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0040.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0071.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0076.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0079.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0178.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0179.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0180.

(11)  ELT L 118, 14.5.2003, lk 12.

---

Neljapäev, 25. veebruar 2016

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/83

---

P8_TA(2016)0058

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta majanduskasvu analüüs

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2015/2285(INI))

(2018/C 035/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ning artikleid 136 ja 148, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ning artikleid 136 ja 148,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9 (horisontaalne sotsiaalklausel), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9 (horisontaalne sotsiaalklausel),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (8),

| — | võttes arvesse 25.–26. märtsi 2010. aasta ja 17. juuni 2010. aasta Euroopa Ülemkogu järeldusi ning komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. märtsi 2010. aasta ja 17. juuni 2010. aasta Euroopa Ülemkogu järeldusi ning komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitust (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitust (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1848 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1848 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (12),

| — | võttes arvesse aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“ (edaspidi „viie juhi aruanne“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“ (edaspidi „viie juhi aruanne“),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta (COM(2015)0600),

| — | võttes arvesse 15.–16. novembril 2015 Antalyas toimunud G20 juhtide tippkohtumise kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15.–16. novembril 2015 Antalyas toimunud G20 juhtide tippkohtumise kommünikeed,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi töötajate poolt G20 vastastikuse hindamise protsessi jaoks koostatud tasakaalustamatust ja majanduskasvu käsitlevate jätkusuutlikkuse hinnangute ajakohastatud versiooni (oktoober 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi töötajate poolt G20 vastastikuse hindamise protsessi jaoks koostatud tasakaalustamatust ja majanduskasvu käsitlevate jätkusuutlikkuse hinnangute ajakohastatud versiooni (oktoober 2015),

| — | võttes arvesse COP 21 kokkulepet, mis võeti vastu Pariisi kliimakonverentsil 12. detsembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse COP 21 kokkulepet, mis võeti vastu Pariisi kliimakonverentsil 12. detsembril 2015,

| — | võttes arvesse komisjoni Euroopa majandusprognoosi (sügis 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Euroopa majandusprognoosi (sügis 2015),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks koostatud uuringuid ja analüüse, mis käsitlevad euroala majanduspoliitika koordineerimist Euroopa poolaasta raames (november 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks koostatud uuringuid ja analüüse, mis käsitlevad euroala majanduspoliitika koordineerimist Euroopa poolaasta raames (november 2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta teatist 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2015)0690), häiremehhanismi aruannet 2016 (COM(2015)0691) ja ühise tööhõivearuande projekti (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta teatist 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2015)0690), häiremehhanismi aruannet 2016 (COM(2015)0691) ja ühise tööhõivearuande projekti (COM(2015)0700),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta (COM(2015)0701),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta (14),

| — | võttes arvesse nõukogu soovitust euroala majanduspoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu soovitust euroala majanduspoliitika kohta,

| — | võttes arvesse liikmesriikide parlamentide esindajatega peetud arutelu 2016. aasta Euroopa poolaasta prioriteetide üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide parlamentide esindajatega peetud arutelu 2016. aasta Euroopa poolaasta prioriteetide üle,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2015. aasta aruannet majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta 2015. aastal (institutsiooni töödokument 014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2015. aasta aruannet majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta 2015. aastal (institutsiooni töödokument 014),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendis toimunud arutelu komisjoniga Euroopa poolaasta paketi ja 2016. aasta majanduskasvu analüüsi üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendis toimunud arutelu komisjoniga Euroopa poolaasta paketi ja 2016. aasta majanduskasvu analüüsi üle,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0030/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu majandus on elavnemas, kuid et elavnemine on endiselt aeglane ning toimub liikmesriigiti ja liikmesriikide sees ebaühtlaselt ning osaliselt annavad sellele hoogu ajutised ja välised tegurid, sh madalad naftahinnad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu majandus on elavnemas, kuid et elavnemine on endiselt aeglane ning toimub liikmesriigiti ja liikmesriikide sees ebaühtlaselt ning osaliselt annavad sellele hoogu ajutised ja välised tegurid, sh madalad naftahinnad;

| B. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides on majanduskasvu määr püsivalt väga madal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides on majanduskasvu määr püsivalt väga madal;

| C. | arvestades, et lisaks maailma majanduse arengu pidurdumisele esineb mitmes tärkava turumajandusega riigis majanduse ja finantsturgude ebastabiilsust, mis toob kaasa uued strateegilised ülesanded, millega Euroopa Liit peab nõuetekohaselt kohanema; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lisaks maailma majanduse arengu pidurdumisele esineb mitmes tärkava turumajandusega riigis majanduse ja finantsturgude ebastabiilsust, mis toob kaasa uued strateegilised ülesanded, millega Euroopa Liit peab nõuetekohaselt kohanema;

| D. | arvestades, et Euroopas esineb endiselt oluline investeeringute puudujääk, mis nõrgendab märkimisväärselt ELi pikaajalisemat majanduskasvu potentsiaali, samal ajal kui euroala jooksevkonto ülejääk kasvab; arvestades, et riigi- ja erasektori võlg on paljudes riikides jätkuvalt suur, kuigi jooksevkonto puudujääke on vähendatud; arvestades, et mitmed liikmesriigid peaksid suurendama oma jõupingutusi sisuliste struktuurireformide elluviimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopas esineb endiselt oluline investeeringute puudujääk, mis nõrgendab märkimisväärselt ELi pikaajalisemat majanduskasvu potentsiaali, samal ajal kui euroala jooksevkonto ülejääk kasvab; arvestades, et riigi- ja erasektori võlg on paljudes riikides jätkuvalt suur, kuigi jooksevkonto puudujääke on vähendatud; arvestades, et mitmed liikmesriigid peaksid suurendama oma jõupingutusi sisuliste struktuurireformide elluviimiseks;

| E. | arvestades, et hoolimata mitme liikmesriigi jooksevkonto puudujäägi märkimisväärsest vähenemisest ja tööjõu ühikukulude vähenemisest, ei ole netovälisvõla osakaal SKPst enamikus liikmesriikides siiski vähenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hoolimata mitme liikmesriigi jooksevkonto puudujäägi märkimisväärsest vähenemisest ja tööjõu ühikukulude vähenemisest, ei ole netovälisvõla osakaal SKPst enamikus liikmesriikides siiski vähenenud;

| F. | arvestades, et tööhõive määr on tõusuteel, kuid sellest ei piisa, et töötust – eelkõige noorte ja pikaajalist töötust – ning vaesust oluliselt vähendada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööhõive määr on tõusuteel, kuid sellest ei piisa, et töötust – eelkõige noorte ja pikaajalist töötust – ning vaesust oluliselt vähendada;

| G. | arvestades, et oma konkurentidega võrreldes on Euroopa kõige rohkem imporditud ressurssidest sõltuv majanduspiirkond; arvestades, et seega on tulevase majanduskasvu eeltingimuseks Euroopas tõelise ringmajanduse ülesehitamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et oma konkurentidega võrreldes on Euroopa kõige rohkem imporditud ressurssidest sõltuv majanduspiirkond; arvestades, et seega on tulevase majanduskasvu eeltingimuseks Euroopas tõelise ringmajanduse ülesehitamine;

| H. | arvestades, et 2008. aasta kriis ei olnud oma olemuselt mitte üksnes tsükliline, vaid ka struktuurne, mis selgitab selle kestvat mõju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2008. aasta kriis ei olnud oma olemuselt mitte üksnes tsükliline, vaid ka struktuurne, mis selgitab selle kestvat mõju;

| I. | arvestades, et isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine on Euroopa Liidu ühtse turu jätkusuutliku majanduskasvu nurgakivi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine on Euroopa Liidu ühtse turu jätkusuutliku majanduskasvu nurgakivi;

| J. | arvestades, et maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise tõttu on mitmes liikmesriigis jäänud riigi eelarvesse laekumata miljardeid, millest on saanud kasu suured äriühingud, kahjustades riikidevahelise solidaarsuse aluseid ja ettevõtetevahelist ausat konkurentsi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise tõttu on mitmes liikmesriigis jäänud riigi eelarvesse laekumata miljardeid, millest on saanud kasu suured äriühingud, kahjustades riikidevahelise solidaarsuse aluseid ja ettevõtetevahelist ausat konkurentsi;

Poliitikameetmete kombinatsioon

| 1. | väljendab heameelt 2016. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi paketi ja kavandatava poliitikameetmete kombinatsiooni üle, kuhu kuuluvad investeeringud, struktuurireform ja eelarvepoliitilised kohustused ning mille eesmärk on edendada veelgi suuremat majanduskasvu ja tugevdada Euroopa majanduse elavnemist ja paremuse poole ühtlustamist; rõhutab, et majanduse jõulisema elavnemise ning jätkusuutliku ja üldise jõukuse saavutamiseks on vaja suuri riiklikke jõupingutusi struktuurireformide tulemusliku rakendamise osas ning suuremat koordineerimist Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt 2016. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi paketi ja kavandatava poliitikameetmete kombinatsiooni üle, kuhu kuuluvad investeeringud, struktuurireform ja eelarvepoliitilised kohustused ning mille eesmärk on edendada veelgi suuremat majanduskasvu ja tugevdada Euroopa majanduse elavnemist ja paremuse poole ühtlustamist; rõhutab, et majanduse jõulisema elavnemise ning jätkusuutliku ja üldise jõukuse saavutamiseks on vaja suuri riiklikke jõupingutusi struktuurireformide tulemusliku rakendamise osas ning suuremat koordineerimist Euroopa tasandil;

| 2. | väljendab heameelt ELi ja euroala riikide rahandusolukorra paranemise, eelkõige valitsemissektori võla ja SKP suhte järkjärgulise vähenemise ning nominaalse eelarvepuudujäägi vähenemise üle; märgib siiski, et mitmes liikmesriigis suureneb jätkuvalt valitsemissektori võlatase koos madala SKP nominaalkasvu ja madala inflatsiooniga, ning et üheksa liikmesriigi suhtes rakendatakse endiselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust; juhib tähelepanu, et paljude liikmesriikide eelarvepoliitiline manööverdamisruum võimalike uute majandusšokkidega toimetulekuks on piiratud, ja et seetõttu tuleks kaaluda suuremat koordineerimist Euroopa tasandil, et toetada eelarve konsolideerimist ilma majanduskasvu takistamata; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt ELi ja euroala riikide rahandusolukorra paranemise, eelkõige valitsemissektori võla ja SKP suhte järkjärgulise vähenemise ning nominaalse eelarvepuudujäägi vähenemise üle; märgib siiski, et mitmes liikmesriigis suureneb jätkuvalt valitsemissektori võlatase koos madala SKP nominaalkasvu ja madala inflatsiooniga, ning et üheksa liikmesriigi suhtes rakendatakse endiselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust; juhib tähelepanu, et paljude liikmesriikide eelarvepoliitiline manööverdamisruum võimalike uute majandusšokkidega toimetulekuks on piiratud, ja et seetõttu tuleks kaaluda suuremat koordineerimist Euroopa tasandil, et toetada eelarve konsolideerimist ilma majanduskasvu takistamata;

| 3. | märgib, et Euroopa Liidu ülemaailmne konkurentsivõime on endiselt oluline eesmärk, ning juhib tähelepanu struktuurireformide, uurimis- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute, ressursitõhususe, tootlikkust suurendava innovatsiooni ja väiksema makromajandusliku tasakaalustamatuse olulisusele; on samal ajal seisukohal, et ülemaailmsete väljavaadete halvenemine nõuab ka sisenõudluse suurendamist, et suurendada Euroopa majanduse vastupanuvõimet; on eriti mures üleilmse nõudluse võimaliku aeglustumise pärast; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Euroopa Liidu ülemaailmne konkurentsivõime on endiselt oluline eesmärk, ning juhib tähelepanu struktuurireformide, uurimis- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute, ressursitõhususe, tootlikkust suurendava innovatsiooni ja väiksema makromajandusliku tasakaalustamatuse olulisusele; on samal ajal seisukohal, et ülemaailmsete väljavaadete halvenemine nõuab ka sisenõudluse suurendamist, et suurendada Euroopa majanduse vastupanuvõimet; on eriti mures üleilmse nõudluse võimaliku aeglustumise pärast;

| 4. | on seisukohal, et makromajandusliku tasakaalustamatusega tuleks tegeleda koordineeritud jõupingutuste abil, millesse on kaasatud kõik liikmesriigid, tuginedes asjakohastele reformide ja investeeringutele; rõhutab, et iga liikmesriik peab andma selles kontekstis panuse vastavalt oma individuaalsetele kohustustele; märgib, et suur jooksevkonto ülejääk tähendab võimalikku suuremat sisenõudlust; rõhutab, et avaliku ja erasektori kõrge võlatase kujutab endast märkimisväärset haavatavust ning et selle kiiremaks vähendamiseks on vaja vastutustundlikke eelarvemeetmeid ja suuremat majanduskasvu; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et makromajandusliku tasakaalustamatusega tuleks tegeleda koordineeritud jõupingutuste abil, millesse on kaasatud kõik liikmesriigid, tuginedes asjakohastele reformide ja investeeringutele; rõhutab, et iga liikmesriik peab andma selles kontekstis panuse vastavalt oma individuaalsetele kohustustele; märgib, et suur jooksevkonto ülejääk tähendab võimalikku suuremat sisenõudlust; rõhutab, et avaliku ja erasektori kõrge võlatase kujutab endast märkimisväärset haavatavust ning et selle kiiremaks vähendamiseks on vaja vastutustundlikke eelarvemeetmeid ja suuremat majanduskasvu;

| 5. | nõuab täiendavaid jõupingutusi majanduse elavdamise toetamiseks, parimate tulemuste saavutajatele lähenemise edendamiseks ja makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks, muu hulgas tootlikkuse suurendamise ja investeeringute ergutamise kaudu; |
| --- | --- |

5.

nõuab täiendavaid jõupingutusi majanduse elavdamise toetamiseks, parimate tulemuste saavutajatele lähenemise edendamiseks ja makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks, muu hulgas tootlikkuse suurendamise ja investeeringute ergutamise kaudu;

| 6. | tõdeb heameelega, et tööturu näitajad on hakanud tasapisi paranema, tunnistades samal ajal, et liikmesriikidevahelised erinevused on endiselt suured ja töötuse määr on endiselt lubamatult kõrge; rõhutab vajadust tugineda hiljutistele edusammudele, suurendades ka loodud töökohtade kvaliteeti ja nende tootlikkust; nõuab rohkem jõupingutusi oskustesse investeerimise suurendamiseks, tööturgude kaasavamaks muutmiseks, kvaliteetsete töökohtade loomiseks ja vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ning sissetulekute ja rikkuse kasvava ebavõrdsuse vähendamiseks, säilitades seejuures eelarvedistsipliini; rõhutab, et kahte tüüpi lähenemisviisi vältimiseks tuleks tööhõivenäitajatele anda olemasolevate näitajatega võrdne staatus, mis võimaldaks viia läbi süvaanalüüsi, ning et ELi poliitikas ja liikmesriikidele antavates suunistes tuleks neid nõuetekohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

6.

tõdeb heameelega, et tööturu näitajad on hakanud tasapisi paranema, tunnistades samal ajal, et liikmesriikidevahelised erinevused on endiselt suured ja töötuse määr on endiselt lubamatult kõrge; rõhutab vajadust tugineda hiljutistele edusammudele, suurendades ka loodud töökohtade kvaliteeti ja nende tootlikkust; nõuab rohkem jõupingutusi oskustesse investeerimise suurendamiseks, tööturgude kaasavamaks muutmiseks, kvaliteetsete töökohtade loomiseks ja vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ning sissetulekute ja rikkuse kasvava ebavõrdsuse vähendamiseks, säilitades seejuures eelarvedistsipliini; rõhutab, et kahte tüüpi lähenemisviisi vältimiseks tuleks tööhõivenäitajatele anda olemasolevate näitajatega võrdne staatus, mis võimaldaks viia läbi süvaanalüüsi, ning et ELi poliitikas ja liikmesriikidele antavates suunistes tuleks neid nõuetekohaselt arvesse võtta;

| 7. | väljendab heameelt strateegia „Euroopa 2020“ koondsuuniste uuendamise üle ning nõuab strateegia „Euroopa 2020“ rolli tugevdamist Euroopa poolaasta juhtimises kooskõlas aluslepingu eesmärkide ja kohaldatavate õigusaktidega, ning võlakriisi kordumise vältimist; rõhutab ambitsioonika poliitika ja vahendite olulisust selleks, et tagada Euroopa jaoks säästvale energiavarustusele ja digitehnoloogiale üleminekust suurim kasu, seda ka tänu piisavatele investeeringutele teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni ja oskustesse, mis vähendab Euroopa tootmistegurite kogutootlikkuse alast mahajäämust oma peamistest ülemaailmsetest konkurentidest; peab ülimalt oluliseks võitlust majandusliku ebavõrdsuse vastu, mis takistab pikaajalist majanduskasvu; kutsub komisjoni üles käsitlema riigipõhistes soovitustes keskkonnaalaseid maksureforme, seda ka eelarvepoliitiliste kohustuste kontekstis; nõuab strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide osas parimate tulemuste saavutajatele lähenemise sidusat ja terviklikku seiret; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt strateegia „Euroopa 2020“ koondsuuniste uuendamise üle ning nõuab strateegia „Euroopa 2020“ rolli tugevdamist Euroopa poolaasta juhtimises kooskõlas aluslepingu eesmärkide ja kohaldatavate õigusaktidega, ning võlakriisi kordumise vältimist; rõhutab ambitsioonika poliitika ja vahendite olulisust selleks, et tagada Euroopa jaoks säästvale energiavarustusele ja digitehnoloogiale üleminekust suurim kasu, seda ka tänu piisavatele investeeringutele teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni ja oskustesse, mis vähendab Euroopa tootmistegurite kogutootlikkuse alast mahajäämust oma peamistest ülemaailmsetest konkurentidest; peab ülimalt oluliseks võitlust majandusliku ebavõrdsuse vastu, mis takistab pikaajalist majanduskasvu; kutsub komisjoni üles käsitlema riigipõhistes soovitustes keskkonnaalaseid maksureforme, seda ka eelarvepoliitiliste kohustuste kontekstis; nõuab strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide osas parimate tulemuste saavutajatele lähenemise sidusat ja terviklikku seiret;

Investeerimine

| 8. | nõuab, et võimalikult tulemuslikult kasutataks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI), et kooskõlas mandaadiga toetada strateegilisi projekte, mis muidu rahastamist ei leiaks; kutsub liikmesriike ja EFSIt üles tihedalt kaasama kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi projektide registrite ja investeerimisplatvormide arendamisse, mida toetavad Euroopa investeerimisnõustamise keskus ja Euroopa investeerimisprojektide portaal; rõhutab ühtlasi, kui tähtis on saavutada EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koostoime; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et võimalikult tulemuslikult kasutataks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI), et kooskõlas mandaadiga toetada strateegilisi projekte, mis muidu rahastamist ei leiaks; kutsub liikmesriike ja EFSIt üles tihedalt kaasama kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi projektide registrite ja investeerimisplatvormide arendamisse, mida toetavad Euroopa investeerimisnõustamise keskus ja Euroopa investeerimisprojektide portaal; rõhutab ühtlasi, kui tähtis on saavutada EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koostoime;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kõiki võimalusi kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“, et tugevdada ühtekuuluvust ja leevendada erinevusi ühtsel turul, võimaldades kõigil piirkondadel arendada oma konkurentsieeliseid ja hõlbustades täiendavaid erainvesteeringuid; on seisukohal, et need investeeringud peaksid teenima järjekindlat tööstuspoliitikat ja seejuures tuleks eriti tähelepanu pöörata kvaliteetsete töökohtade loomisele, eelkõige noorte jaoks; rõhutab, et vaja on piisavat haldussuutlikkust, piirkondadel peab olema aktiivne roll ning tuleb parandada kooskõlastamist kõigil valitsustasanditel ja eri tasandite vahel; nõuab, et kaalutaks võimalikke edasisi poliitilisi meetmeid investeeringute puudujäägi ületamiseks ELis; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kõiki võimalusi kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“, et tugevdada ühtekuuluvust ja leevendada erinevusi ühtsel turul, võimaldades kõigil piirkondadel arendada oma konkurentsieeliseid ja hõlbustades täiendavaid erainvesteeringuid; on seisukohal, et need investeeringud peaksid teenima järjekindlat tööstuspoliitikat ja seejuures tuleks eriti tähelepanu pöörata kvaliteetsete töökohtade loomisele, eelkõige noorte jaoks; rõhutab, et vaja on piisavat haldussuutlikkust, piirkondadel peab olema aktiivne roll ning tuleb parandada kooskõlastamist kõigil valitsustasanditel ja eri tasandite vahel; nõuab, et kaalutaks võimalikke edasisi poliitilisi meetmeid investeeringute puudujäägi ületamiseks ELis;

| 10. | on teadlik erasektoris toimuvast finantsvõimenduse vähendamise protsessist; rõhutab, et ELi investeerimistempo on kriisieelse ajaga võrreldes oluliselt aeglasem; juhib siinjuures tähelepanu sellele, et tähtis on kiiresti rakendada pangandusliit ja pankade struktuurireform, samuti ergutada kapitaliinvesteeringuid VKEdesse kapitaliturgude liidu abil; nõuab EFSI ja COSME programmi maksimaalset kasutamist, et suurendada VKEde juurdepääsu rahastamisele; on seisukohal, et ühtse turu suurem regulatiivne prognoositavus suurendaks investorite usaldust; |
| --- | --- |

10.

on teadlik erasektoris toimuvast finantsvõimenduse vähendamise protsessist; rõhutab, et ELi investeerimistempo on kriisieelse ajaga võrreldes oluliselt aeglasem; juhib siinjuures tähelepanu sellele, et tähtis on kiiresti rakendada pangandusliit ja pankade struktuurireform, samuti ergutada kapitaliinvesteeringuid VKEdesse kapitaliturgude liidu abil; nõuab EFSI ja COSME programmi maksimaalset kasutamist, et suurendada VKEde juurdepääsu rahastamisele; on seisukohal, et ühtse turu suurem regulatiivne prognoositavus suurendaks investorite usaldust;

| 11. | rõhutab, et vaja on suuremaid investeeringuid inimkapitali, eelkõige haridusse ja innovatsiooni, samuti tööturu reformide kontekstis; rõhutab vajadust täiustada riiklikku haridussüsteemi, kutseharidust ja elukestva õppe süsteeme ning kohandada neid ELi tööturu uute nõudmistega oskuste ja teadmiste järele; rõhutab, et see võimaldab innovatsiooni, mis on majanduskasvu, tootlikkuse ja konkurentsivõime peamine tõukejõud; kutsub sellega seoses liikmesriike üles suurendama avaliku sektori investeeringute tootlikkust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et vaja on suuremaid investeeringuid inimkapitali, eelkõige haridusse ja innovatsiooni, samuti tööturu reformide kontekstis; rõhutab vajadust täiustada riiklikku haridussüsteemi, kutseharidust ja elukestva õppe süsteeme ning kohandada neid ELi tööturu uute nõudmistega oskuste ja teadmiste järele; rõhutab, et see võimaldab innovatsiooni, mis on majanduskasvu, tootlikkuse ja konkurentsivõime peamine tõukejõud; kutsub sellega seoses liikmesriike üles suurendama avaliku sektori investeeringute tootlikkust;

| 12. | kiidab heaks riigipõhised investeerimisprofiilid, mis tõstavad esile üksikute liikmesriikide peamisi investeerimisprobleeme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama kõiki valitsustasandeid ja asjaomaseid sidusrühmi investeerimistakistuste väljaselgitamisse, keskendudes eelkõige siseturule, madalale sisenõudlusele ja struktuurireformidele, samuti piisavate avaliku ja erasektori rahastamist koondavate vahendite kättesaadavusele; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide majandusliku arengutaseme püsivaks ühtlustamiseks on vaja hulgaliselt tootlikke investeeringuid; märgib, et igas riigis tuleb leida sobiv tasakaal praeguste kulutuste, riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ja majanduslikku kasvupotentsiaali investeerimise vahel ning et ühtsel turul ja ELi vahenditel nagu EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on hea investeeringutaseme toetamisel tähtis roll; rõhutab, et mitmes liikmesriigis täheldatav vähene investeerimine teadus- ja uurimistegevusse võib jätta need riigid nn keskmise sissetuleku lõksu; |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks riigipõhised investeerimisprofiilid, mis tõstavad esile üksikute liikmesriikide peamisi investeerimisprobleeme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama kõiki valitsustasandeid ja asjaomaseid sidusrühmi investeerimistakistuste väljaselgitamisse, keskendudes eelkõige siseturule, madalale sisenõudlusele ja struktuurireformidele, samuti piisavate avaliku ja erasektori rahastamist koondavate vahendite kättesaadavusele; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide majandusliku arengutaseme püsivaks ühtlustamiseks on vaja hulgaliselt tootlikke investeeringuid; märgib, et igas riigis tuleb leida sobiv tasakaal praeguste kulutuste, riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ja majanduslikku kasvupotentsiaali investeerimise vahel ning et ühtsel turul ja ELi vahenditel nagu EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on hea investeeringutaseme toetamisel tähtis roll; rõhutab, et mitmes liikmesriigis täheldatav vähene investeerimine teadus- ja uurimistegevusse võib jätta need riigid nn keskmise sissetuleku lõksu;

Struktuurireformid

| 13. | on seisukohal, et pärast pikka makromajandusliku kohandamise perioodi tuleks keskenduda struktuurireformidele ja investeeringutele, mille eesmärk on tugevdada kvaliteetsetel töökohtadel ja tootlikkusel põhinevat kasvupotentsiaali, edendada õiglasi, tugevaid, tõhusaid ja eelarveliselt jätkusuutlikke hoolekandesüsteeme ning toetada liikmesriikide majanduse kestlikku üleminekut suuremale ressursitõhususele; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et pärast pikka makromajandusliku kohandamise perioodi tuleks keskenduda struktuurireformidele ja investeeringutele, mille eesmärk on tugevdada kvaliteetsetel töökohtadel ja tootlikkusel põhinevat kasvupotentsiaali, edendada õiglasi, tugevaid, tõhusaid ja eelarveliselt jätkusuutlikke hoolekandesüsteeme ning toetada liikmesriikide majanduse kestlikku üleminekut suuremale ressursitõhususele;

| 14. | nõuab kestlikke reforme toote-, teenuste- ja tööturul, samuti seoses pensioniskeemidega ning parema reguleerimise nimel, mis edendab innovatsiooni, töökohtade loomist ja heaolu suurendamist ning õiglast konkurentsi, nõrgestamata tarbijakaitset; |
| --- | --- |

14.

nõuab kestlikke reforme toote-, teenuste- ja tööturul, samuti seoses pensioniskeemidega ning parema reguleerimise nimel, mis edendab innovatsiooni, töökohtade loomist ja heaolu suurendamist ning õiglast konkurentsi, nõrgestamata tarbijakaitset;

| 15. | rõhutab ressursi- ja energiatõhususe suurendamise tähtsust, sealhulgas ringmajanduse arendamise kaudu; rõhutab, et tähtis on edasi arendada tõelist energialiitu, mis põhineb solidaarsusel, tõhususel ja mitmekesisusel, eiramata kohalikke energiaallikaid, sealhulgas taastuvenergiat; palub komisjonil hõlmata need teemad riigipõhistesse soovitustesse, kus need on kõige olulisemad konkurentsivõime ja kestliku arengu tagamiseks; |
| --- | --- |

15.

rõhutab ressursi- ja energiatõhususe suurendamise tähtsust, sealhulgas ringmajanduse arendamise kaudu; rõhutab, et tähtis on edasi arendada tõelist energialiitu, mis põhineb solidaarsusel, tõhususel ja mitmekesisusel, eiramata kohalikke energiaallikaid, sealhulgas taastuvenergiat; palub komisjonil hõlmata need teemad riigipõhistesse soovitustesse, kus need on kõige olulisemad konkurentsivõime ja kestliku arengu tagamiseks;

| 16. | nõuab tungivalt uusi meetmeid, et ergutada kvaliteetsete töökohtade loomist, suurendada tööturgude vastupidavust ja vähendada killustatust; rõhutab kestlike ja tulemuslike hoolekandesüsteemide tähtsust; tuletab meelde, et pensionisüsteemide kestlikkuse huvides on tähtis tagada kõrge tööhõivetase; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt uusi meetmeid, et ergutada kvaliteetsete töökohtade loomist, suurendada tööturgude vastupidavust ja vähendada killustatust; rõhutab kestlike ja tulemuslike hoolekandesüsteemide tähtsust; tuletab meelde, et pensionisüsteemide kestlikkuse huvides on tähtis tagada kõrge tööhõivetase;

| 17. | rõhutab kaasaegse, tõhusa, demokraatliku ja kodanikusõbraliku avaliku halduse vajalikkust kõigil valitsustasanditel, samuti tõhusate ja läbipaistvate riigihanke-eeskirjade vajalikkust; rõhutab, kui tähtis on teha edasisi samme tõelise e-halduse suunas liikmesriikide sees ja nende vahel; palub komisjonil ja liikmesriikidel kindlaks teha ja kõrvaldada oma haldussüsteemi puudused, sest need võivad kriisiolukorras ohtlikuks osutuda; |
| --- | --- |

17.

rõhutab kaasaegse, tõhusa, demokraatliku ja kodanikusõbraliku avaliku halduse vajalikkust kõigil valitsustasanditel, samuti tõhusate ja läbipaistvate riigihanke-eeskirjade vajalikkust; rõhutab, kui tähtis on teha edasisi samme tõelise e-halduse suunas liikmesriikide sees ja nende vahel; palub komisjonil ja liikmesriikidel kindlaks teha ja kõrvaldada oma haldussüsteemi puudused, sest need võivad kriisiolukorras ohtlikuks osutuda;

| 18. | nõuab maksustamise ulatuslikumat üleviimist tööjõult mujale, kusjuures selle üle tuleb otsustada riiklikul tasandil, tagades samas sotsiaalkaitsesüsteemide kestlikkuse; |
| --- | --- |

18.

nõuab maksustamise ulatuslikumat üleviimist tööjõult mujale, kusjuures selle üle tuleb otsustada riiklikul tasandil, tagades samas sotsiaalkaitsesüsteemide kestlikkuse;

| 19. | võtab teadmiseks ettepaneku struktuurireformi tugiprogrammi kohta, mis peaks tugevdama majanduskasvu soodustavate reformide teostamist liikmesriikides ja mille üle otsustatakse seadusandliku tavamenetluse korras; kordab, et struktuurireformide rakendamise eest vastutavad liikmesriigid; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks ettepaneku struktuurireformi tugiprogrammi kohta, mis peaks tugevdama majanduskasvu soodustavate reformide teostamist liikmesriikides ja mille üle otsustatakse seadusandliku tavamenetluse korras; kordab, et struktuurireformide rakendamise eest vastutavad liikmesriigid;

Eelarvepoliitilised kohustused

| 20. | rõhutab vastutustundliku, majanduskasvu soodustava eelarvepoliitika vajalikkust, kus tagatakse võlgade jätkusuutlikkus ja võetakse arvesse majandustsüklit ning investeerimise puudujääki, austades samas kodanike sotsiaalseid õigusi; tuletab meelde, et osa liikmesriikide väga suur võlakoormus kujutab endast tõsist ohtu euroala võimalike tulevaste vapustuste korral; rõhutab, et riikides, kus valitsemissektori võla suhe SKPsse on kõrge, tuleb suurendada jõupingutusi riigi rahanduse tugevdamiseks ja majanduskasvu ergutamiseks, et suunata need riigid võla kestliku vähendamise teele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vastutustundliku, majanduskasvu soodustava eelarvepoliitika vajalikkust, kus tagatakse võlgade jätkusuutlikkus ja võetakse arvesse majandustsüklit ning investeerimise puudujääki, austades samas kodanike sotsiaalseid õigusi; tuletab meelde, et osa liikmesriikide väga suur võlakoormus kujutab endast tõsist ohtu euroala võimalike tulevaste vapustuste korral; rõhutab, et riikides, kus valitsemissektori võla suhe SKPsse on kõrge, tuleb suurendada jõupingutusi riigi rahanduse tugevdamiseks ja majanduskasvu ergutamiseks, et suunata need riigid võla kestliku vähendamise teele;

| 21. | nõuab tungivalt stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamist ja ühtlasi selle kehtivate paindlikkusklauslite täielikku kasutamist kooskõlas komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatisega (COM(2015)0012), muu hulgas selleks, et toetada ulatuslikumaid investeeringuid ja struktuurireforme ning lahendada julgeolekuohtude ja pagulasvoogudega seotud probleeme; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamist ja ühtlasi selle kehtivate paindlikkusklauslite täielikku kasutamist kooskõlas komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatisega (COM(2015)0012), muu hulgas selleks, et toetada ulatuslikumaid investeeringuid ja struktuurireforme ning lahendada julgeolekuohtude ja pagulasvoogudega seotud probleeme;

| 22. | rõhutab vajadust parandada maksukogumist, võidelda maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, algatada kohtuasju agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside vastu ning töötada maksupoliitika parema kooskõlastamise nimel ELis; nõuab, et maksusüsteemid oleksid tulemuslikud ja läbipaistvad, et suurendada maksukogumist, ennetada maksustamise vältimist ja võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu; on seetõttu seisukohal, et maksu- ja tolliasutustele tuleks anda piisavad inim-, materiaalsed ja rahalised ressursid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust parandada maksukogumist, võidelda maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, algatada kohtuasju agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside vastu ning töötada maksupoliitika parema kooskõlastamise nimel ELis; nõuab, et maksusüsteemid oleksid tulemuslikud ja läbipaistvad, et suurendada maksukogumist, ennetada maksustamise vältimist ja võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu; on seetõttu seisukohal, et maksu- ja tolliasutustele tuleks anda piisavad inim-, materiaalsed ja rahalised ressursid;

| 23. | toetab ratsionaalseid ja riigipõhiseid jõupingutusi avaliku sektori kulutuste kvaliteedi, tõhususe ja kasvusõbralikkuse parandamiseks, eelkõige vähendades kasutuid kulutusi ja suurendades majanduskasvu soodustavaid investeeringuid, kuid ohustamata põhiliste avalike ja sotsiaalteenuste osutamist; |
| --- | --- |

23.

toetab ratsionaalseid ja riigipõhiseid jõupingutusi avaliku sektori kulutuste kvaliteedi, tõhususe ja kasvusõbralikkuse parandamiseks, eelkõige vähendades kasutuid kulutusi ja suurendades majanduskasvu soodustavaid investeeringuid, kuid ohustamata põhiliste avalike ja sotsiaalteenuste osutamist;

Euroala erilise tähelepanu all

| 24. | tunneb heameelt euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse üle, mille komisjon esitas kuus kuud enne riigipõhiste soovituste esitamist ja mis võimaldab süvendada poliitika koordineerimist viie juhi aruande ja Euroopa Parlamendi asjaomaste resolutsioonide järelmeetmena; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse üle, mille komisjon esitas kuus kuud enne riigipõhiste soovituste esitamist ja mis võimaldab süvendada poliitika koordineerimist viie juhi aruande ja Euroopa Parlamendi asjaomaste resolutsioonide järelmeetmena;

| 25. | rõhutab, et arvestades euroalal valitsevat suurt vastastikust sõltuvust ning rahapoliitika ühtsust, kujutab euroala endast majandusüksust, kus tuleb edendada lähenemist parimate tulemuste saavutajatele ning toetada seda liikmesriikide poliitika suurema kooskõlastamisega; rõhutab, kui tähtis on kõigi liikmesriikide valitsuste tõhustatud tegevus, et rakendada oma riikides majandusreforme ja investeeringuid, mis on vajalikud, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ning vältida riikliku poliitika negatiivse mõju ülekandumist teistele liikmesriikidele; nõuab seega nende makromajandusliku tasakaalustamatuse ja ülekanduva mõju ilmingute põhjalikku hindamist, et täiendada iga riigi nõrkade kohtade hindamist ja makromajanduslikku dialoogi; nõuab täielikku kooskõla euroala soovituse ja riigipõhiste soovituste vahel; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et arvestades euroalal valitsevat suurt vastastikust sõltuvust ning rahapoliitika ühtsust, kujutab euroala endast majandusüksust, kus tuleb edendada lähenemist parimate tulemuste saavutajatele ning toetada seda liikmesriikide poliitika suurema kooskõlastamisega; rõhutab, kui tähtis on kõigi liikmesriikide valitsuste tõhustatud tegevus, et rakendada oma riikides majandusreforme ja investeeringuid, mis on vajalikud, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ning vältida riikliku poliitika negatiivse mõju ülekandumist teistele liikmesriikidele; nõuab seega nende makromajandusliku tasakaalustamatuse ja ülekanduva mõju ilmingute põhjalikku hindamist, et täiendada iga riigi nõrkade kohtade hindamist ja makromajanduslikku dialoogi; nõuab täielikku kooskõla euroala soovituse ja riigipõhiste soovituste vahel;

| 26. | väljendab heameelt seoses suurenenud tähelepanuga euroala eelarvepoliitika üldisele seisundile, mis ei tähenda tähelepanu kõrvalejuhtimist üksikute liikmesriikide kohustustest; tuletab meelde, et kui asi puudutab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, siis ei saa eelarvepuudujääki ühes liikmesriigis tasakaalustada eelarveülejäägiga teises liikmesriigis; nõuab järjepidevat järelevalvet selle üle, kas eelarvepoliitika üldine seisund on olemasolevat investeeringute puudujääki arvestades asjakohane; |
| --- | --- |

26.

väljendab heameelt seoses suurenenud tähelepanuga euroala eelarvepoliitika üldisele seisundile, mis ei tähenda tähelepanu kõrvalejuhtimist üksikute liikmesriikide kohustustest; tuletab meelde, et kui asi puudutab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, siis ei saa eelarvepuudujääki ühes liikmesriigis tasakaalustada eelarveülejäägiga teises liikmesriigis; nõuab järjepidevat järelevalvet selle üle, kas eelarvepoliitika üldine seisund on olemasolevat investeeringute puudujääki arvestades asjakohane;

| 27. | toetab soovitust diferentseerida eri liikmesriikide poolt eelarve kohandamiseks tehtud pingutusi, võttes arvesse nende olukorda seoses stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmisega ning stabiliseerimisvajadusi, samuti ülekanduvat mõju; märgib, et paljude liikmesriikide jaoks tähendab see majanduskasvu toetavat eelarve konsolideerimist; märgib teisest küljest, et mõnedel liikmesriikidel võimaldab eelarveolukorra paranemine seoses stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmisega praeguses olukorras toetada sisemajandust; |
| --- | --- |

27.

toetab soovitust diferentseerida eri liikmesriikide poolt eelarve kohandamiseks tehtud pingutusi, võttes arvesse nende olukorda seoses stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmisega ning stabiliseerimisvajadusi, samuti ülekanduvat mõju; märgib, et paljude liikmesriikide jaoks tähendab see majanduskasvu toetavat eelarve konsolideerimist; märgib teisest küljest, et mõnedel liikmesriikidel võimaldab eelarveolukorra paranemine seoses stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmisega praeguses olukorras toetada sisemajandust;

| 28. | märgib, et kuigi euroala suur jooksevkonto ülejääk on teretulnud märk euroala välise konkurentsivõime kohta, annab selle praegune tase tunnistust ka siseinvesteeringute puudujäägist, mis on majanduskasvule ja tööhõivele kahjulik; on seisukohal, et tugevam sisenõudlus oleks kasulikum nii euroala jätkusuutliku majanduskasvu seisukohalt kui ka globaalsest vaatepunktist; on teadlik asjaolust, et mõnede liikmesriikide jooksevkonto ülejäägiga kaasneb positiivne ülekanduv mõju kogu väärtusahela ulatuses, mis võib mitmel eri moel kasuks tulla mõnedele teistele liikmesriikidele; tunnustab ka ühisraha rolli selles, et konkurentsivõimelisemad riigid on suutnud säilitada suurt ülejääki võrreldes ülejäänud maailmaga; väljendab heameelt seoses komisjoni 2016. aasta talvises prognoosis tehtud järeldusega, et mõnede liikmesriikide majanduskasv 2015. aastal oli tingitud peamiselt sisenõudlusest; peab oluliseks, et suurema jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid jätkaksid sisenõudluse suurendamist nii omaenda kui ka üldise kasu nimel; samal ajal kutsub vähem konkurentsivõimelisi liikmesriike tõhusalt rakendama struktuurireforme ja kvaliteetseid investeeringuid oma majanduse moderniseerimiseks ning pikaaegsete investeeringute jaoks jätkusuutliku ettevõtluskeskkonna rajamiseks kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“; on seisukohal, et see on parim viis makromajandusliku tasakaalustamatuse vähendamiseks liikmesriikides, samas kui riigisisene devalveerimine kahandaks nõudlust ja aeglustaks majanduskasvu kogu euroalal; |
| --- | --- |

28.

märgib, et kuigi euroala suur jooksevkonto ülejääk on teretulnud märk euroala välise konkurentsivõime kohta, annab selle praegune tase tunnistust ka siseinvesteeringute puudujäägist, mis on majanduskasvule ja tööhõivele kahjulik; on seisukohal, et tugevam sisenõudlus oleks kasulikum nii euroala jätkusuutliku majanduskasvu seisukohalt kui ka globaalsest vaatepunktist; on teadlik asjaolust, et mõnede liikmesriikide jooksevkonto ülejäägiga kaasneb positiivne ülekanduv mõju kogu väärtusahela ulatuses, mis võib mitmel eri moel kasuks tulla mõnedele teistele liikmesriikidele; tunnustab ka ühisraha rolli selles, et konkurentsivõimelisemad riigid on suutnud säilitada suurt ülejääki võrreldes ülejäänud maailmaga; väljendab heameelt seoses komisjoni 2016. aasta talvises prognoosis tehtud järeldusega, et mõnede liikmesriikide majanduskasv 2015. aastal oli tingitud peamiselt sisenõudlusest; peab oluliseks, et suurema jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid jätkaksid sisenõudluse suurendamist nii omaenda kui ka üldise kasu nimel; samal ajal kutsub vähem konkurentsivõimelisi liikmesriike tõhusalt rakendama struktuurireforme ja kvaliteetseid investeeringuid oma majanduse moderniseerimiseks ning pikaaegsete investeeringute jaoks jätkusuutliku ettevõtluskeskkonna rajamiseks kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“; on seisukohal, et see on parim viis makromajandusliku tasakaalustamatuse vähendamiseks liikmesriikides, samas kui riigisisene devalveerimine kahandaks nõudlust ja aeglustaks majanduskasvu kogu euroalal;

| 29. | rõhutab vajadust edendada tõelist majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, mis põhineb tootlikkuse suurenemisel ja kuluga mitteseotud tegurite paranemisel; peab tähtsaks, et kõik liikmesriigid rakendaksid tõhusalt struktuurireforme, parandaksid avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja omaksid piisavat investeerimisvõimet, et võimaldada tasakaalustatud ja jätkusuutlikku majanduskasvu, mis on väga oluline ka selleks, et vähendada riigivõla suhet SKPsse; tunnistab asjaolu, et avaliku ja erasektori kõrge võlatase vähendab märkimisväärselt investeerimisvõimekust ja aeglustab seega majanduskasvu; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust edendada tõelist majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, mis põhineb tootlikkuse suurenemisel ja kuluga mitteseotud tegurite paranemisel; peab tähtsaks, et kõik liikmesriigid rakendaksid tõhusalt struktuurireforme, parandaksid avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja omaksid piisavat investeerimisvõimet, et võimaldada tasakaalustatud ja jätkusuutlikku majanduskasvu, mis on väga oluline ka selleks, et vähendada riigivõla suhet SKPsse; tunnistab asjaolu, et avaliku ja erasektori kõrge võlatase vähendab märkimisväärselt investeerimisvõimekust ja aeglustab seega majanduskasvu;

| 30. | tuletab meelde, et palgakujundus toimub sõltumatute kollektiivläbirääkimiste kaudu, ning kutsub asjaosalisi üles tagama nii vastutustundlikku kui ka majanduskasvupõhist palkade arengut, mis peaks ühtlasi peegeldama tootlikkuse tõusu; eelkõige palub asjaosalistel jooksevkonto puudujäägiga või peaaegu tasakaalus eelarvega riikides jätkata jõupingutusi tootlikkuse suurendamiseks ja konkurentsivõime säilitamiseks; samuti palub asjaosalistel suure eelarveülejäägiga riikides suunata ülemäärased säästud sisenõudluse ja kodumaiste investeeringute toetuseks; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et palgakujundus toimub sõltumatute kollektiivläbirääkimiste kaudu, ning kutsub asjaosalisi üles tagama nii vastutustundlikku kui ka majanduskasvupõhist palkade arengut, mis peaks ühtlasi peegeldama tootlikkuse tõusu; eelkõige palub asjaosalistel jooksevkonto puudujäägiga või peaaegu tasakaalus eelarvega riikides jätkata jõupingutusi tootlikkuse suurendamiseks ja konkurentsivõime säilitamiseks; samuti palub asjaosalistel suure eelarveülejäägiga riikides suunata ülemäärased säästud sisenõudluse ja kodumaiste investeeringute toetuseks;

| 31. | nõuab, et võetaks meetmeid, mis aitaksid vältida võidujooksu madalaimate maksumäärade ja sotsiaalsete standardite nimel, mis toob kaasa ebavõrdsuse kasvu; tuletab meelde vajadust säilitada rahvusvaheline konkurentsivõime, mis põhineb tootlikkusel ja paremuse poole ühtlustamisel; väljendab heameelt seoses suurema tähelepanuga kolmele tööhõivenäitajale makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabelis ning palub komisjonil käsitleda neid näitajaid võrdsetel alustel teiste näitajatega; on ühtlasi seisukohal, et poliitikasuunistes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta peamiste tööhõive- ja sotsiaalnäitajate ning asjakohaste ressursitõhusust käsitlevate näitajate tulemustabeli analüüsi; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et võetaks meetmeid, mis aitaksid vältida võidujooksu madalaimate maksumäärade ja sotsiaalsete standardite nimel, mis toob kaasa ebavõrdsuse kasvu; tuletab meelde vajadust säilitada rahvusvaheline konkurentsivõime, mis põhineb tootlikkusel ja paremuse poole ühtlustamisel; väljendab heameelt seoses suurema tähelepanuga kolmele tööhõivenäitajale makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabelis ning palub komisjonil käsitleda neid näitajaid võrdsetel alustel teiste näitajatega; on ühtlasi seisukohal, et poliitikasuunistes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta peamiste tööhõive- ja sotsiaalnäitajate ning asjakohaste ressursitõhusust käsitlevate näitajate tulemustabeli analüüsi;

| 32. | võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu 2015. aasta detsembri kohtumise järeldused majandus- ja rahaliidu kohta ning palub komisjonil hakata võimalikult kiiresti ette valmistama pikemaajalisi meetmeid; |
| --- | --- |

32.

võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu 2015. aasta detsembri kohtumise järeldused majandus- ja rahaliidu kohta ning palub komisjonil hakata võimalikult kiiresti ette valmistama pikemaajalisi meetmeid;

Suurema demokraatliku vastutusega tulemuslikum Euroopa poolaasta

| 33. | taunib riigipõhiste soovituste puudulikku rakendamist ning on seisukohal, et paremaks rakendamiseks on vaja selgemalt sõnastada Euroopa tasandi prioriteedid ja suurendada riigi tasandil tõelist avalikku arutelu, poliitilist tahet ja pühendumust, mis suurendaks asjakohasust ja isevastutust; väljendab seoses sellega heameelt komisjoni liikmete visiitide üle liikmesriikidesse, et arutleda Euroopa poolaasta protsessi ja sellega seotud dokumentide üle; |
| --- | --- |

33.

taunib riigipõhiste soovituste puudulikku rakendamist ning on seisukohal, et paremaks rakendamiseks on vaja selgemalt sõnastada Euroopa tasandi prioriteedid ja suurendada riigi tasandil tõelist avalikku arutelu, poliitilist tahet ja pühendumust, mis suurendaks asjakohasust ja isevastutust; väljendab seoses sellega heameelt komisjoni liikmete visiitide üle liikmesriikidesse, et arutleda Euroopa poolaasta protsessi ja sellega seotud dokumentide üle;

| 34. | nõuab, et põhiprioriteetidele keskenduvate riigipõhiste soovituste andmisel jälgitaks, et käsitletakse kõiki olulisi ülesandeid, mh vajadust vältida võlakriisi kordumist ning vajadust suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet, võttes arvesse strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et põhiprioriteetidele keskenduvate riigipõhiste soovituste andmisel jälgitaks, et käsitletakse kõiki olulisi ülesandeid, mh vajadust vältida võlakriisi kordumist ning vajadust suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet, võttes arvesse strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke;

| 35. | väljendab heameelt seoses 15. detsembril 2015. aastal Euroopa Komisjoni presidendi ja eurorühma esimehe osalusel toimunud täiskogu aruteluga, kus käsitleti euroala soovituste eelnõu, ning soovib, et sellised täiskogu arutelud muutuksid Euroopa poolaasta tavapäraseks osaks; on seisukohal, et sellised arutelud tugevdavad ja täiendavad demokraatlikku dialoogi, eelkõige majanduslikku dialoogi, aidates suurendada täidesaatva võimu vastutust; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt seoses 15. detsembril 2015. aastal Euroopa Komisjoni presidendi ja eurorühma esimehe osalusel toimunud täiskogu aruteluga, kus käsitleti euroala soovituste eelnõu, ning soovib, et sellised täiskogu arutelud muutuksid Euroopa poolaasta tavapäraseks osaks; on seisukohal, et sellised arutelud tugevdavad ja täiendavad demokraatlikku dialoogi, eelkõige majanduslikku dialoogi, aidates suurendada täidesaatva võimu vastutust;

| 36. | rõhutab, et Euroopa Ülemkogu kevadine kohtumine peaks jääma keskseks ajaks, mil määratakse kindlaks poliitilised prioriteedid; väljendab heameelt täiskogul komisjoniga peetud arutelu üle, kus käsitleti iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteete enne ja pärast selle vastuvõtmist; tuletab meelde, et majanduspoliitika kehtestamine ülemkogu poolt liikmesriikidele antud soovituste põhjal kujutab endast täitevvõimu akti, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi demokraatlikku kontrolli ja arutelu; kutsub seetõttu nõukogu üles võtma euroalale mõeldud soovitused ja iga-aastase majanduskasvu analüüsi paketi järeldused vastu pärast seda, kui Euroopa Parlament on saanud nende suhtes oma seisukohta väljendada; kinnitab oma otsustavust käsitleda neid dokumente kiiresti ja väljendada oma seisukohta aegsasti enne kevadist Ülemkogu kohtumist; väljendab heameelt seoses Euroopa Parlamendi presidendile esitatud kutsega edastada parlamendi seisukoht kevadisel Ülemkogu kohtumisel; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et vastavalt aluslepingule tuleb Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu on soovitused vastu võtnud, samuti tuleb parlamenti teavitada mitmepoolse järelevalve tulemustest; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Euroopa Ülemkogu kevadine kohtumine peaks jääma keskseks ajaks, mil määratakse kindlaks poliitilised prioriteedid; väljendab heameelt täiskogul komisjoniga peetud arutelu üle, kus käsitleti iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteete enne ja pärast selle vastuvõtmist; tuletab meelde, et majanduspoliitika kehtestamine ülemkogu poolt liikmesriikidele antud soovituste põhjal kujutab endast täitevvõimu akti, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi demokraatlikku kontrolli ja arutelu; kutsub seetõttu nõukogu üles võtma euroalale mõeldud soovitused ja iga-aastase majanduskasvu analüüsi paketi järeldused vastu pärast seda, kui Euroopa Parlament on saanud nende suhtes oma seisukohta väljendada; kinnitab oma otsustavust käsitleda neid dokumente kiiresti ja väljendada oma seisukohta aegsasti enne kevadist Ülemkogu kohtumist; väljendab heameelt seoses Euroopa Parlamendi presidendile esitatud kutsega edastada parlamendi seisukoht kevadisel Ülemkogu kohtumisel; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et vastavalt aluslepingule tuleb Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu on soovitused vastu võtnud, samuti tuleb parlamenti teavitada mitmepoolse järelevalve tulemustest;

| 37. | rõhutab, kui oluline on, et parlamentides arutataks riikide kohta koostatud aruandeid ja riigipõhiseid soovitusi ning hääletataks nii riiklike reformikavade kui ka riiklike lähenemis- või stabiilsusprogrammide üle; kutsub liikmesriike üles kaasama struktureeritud viisil sotsiaalpartnereid, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ja muid asjaomaseid sidusrühmi, kasutades selleks ära riikide kohta koostatud aruannete varajast avaldamist; rõhutab, et sotsiaalpartnerite roll palgakujunduses on asendamatu ning nende roll laiemates majandusaruteludes peaks olema ülioluline, eriti mis puudutab tootlikkuse edendamist; nõuab ühtlasi liikmesriikide parlamentide tugevamat koostööd Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, kui oluline on, et parlamentides arutataks riikide kohta koostatud aruandeid ja riigipõhiseid soovitusi ning hääletataks nii riiklike reformikavade kui ka riiklike lähenemis- või stabiilsusprogrammide üle; kutsub liikmesriike üles kaasama struktureeritud viisil sotsiaalpartnereid, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ja muid asjaomaseid sidusrühmi, kasutades selleks ära riikide kohta koostatud aruannete varajast avaldamist; rõhutab, et sotsiaalpartnerite roll palgakujunduses on asendamatu ning nende roll laiemates majandusaruteludes peaks olema ülioluline, eriti mis puudutab tootlikkuse edendamist; nõuab ühtlasi liikmesriikide parlamentide tugevamat koostööd Euroopa Parlamendiga;

| 38. | nõuab tungivalt, et komisjon alustaks läbirääkimisi majanduse juhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkulepe üle; rõhutab, et selle institutsioonidevahelise kokkuleppega tuleks tagada, et Euroopa poolaasta ülesehitus võimaldab kõnealuse protsessi sisulist ja regulaarset parlamentaarset kontrolli aluslepingute raamistikus, eriti mis puudutab iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteete ning euroala käsitlevaid soovitusi; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et komisjon alustaks läbirääkimisi majanduse juhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkulepe üle; rõhutab, et selle institutsioonidevahelise kokkuleppega tuleks tagada, et Euroopa poolaasta ülesehitus võimaldab kõnealuse protsessi sisulist ja regulaarset parlamentaarset kontrolli aluslepingute raamistikus, eriti mis puudutab iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteete ning euroala käsitlevaid soovitusi;

Eelarvepoliitika

| 39. | peab kahetsusväärseks rahuldava mitmekordistava mõju puudumist tulenevalt ELi eelarve piiratusest, kusjuures ei ole võimalik muuta omavahendite süsteemi, ning seda, et majandusprognooside, majanduspoliitika prioriteetide ning aastaeelarvete ja mitmeaastaste eelarvete koostamise vahel puudub sidusus; |
| --- | --- |

39.

peab kahetsusväärseks rahuldava mitmekordistava mõju puudumist tulenevalt ELi eelarve piiratusest, kusjuures ei ole võimalik muuta omavahendite süsteemi, ning seda, et majandusprognooside, majanduspoliitika prioriteetide ning aastaeelarvete ja mitmeaastaste eelarvete koostamise vahel puudub sidusus;

| 40. | märgib, et ELi eelarve aitab otseselt kaasa kahe eesmärgi saavutamisele 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kolmest eesmärgist (taastada investeeringud, jätkata struktuurireforme ja rakendada vastutustundlikku, ausat ja võetud poliitilisi kohustusi täita suutvat eelarvepoliitikat); väljendab seoses sellega heameelt komisjoni ettepaneku üle kasutada ELi rahalisi vahendeid tehnilise abi andmiseks struktuurireforme toetavate teenuste raames; |
| --- | --- |

40.

märgib, et ELi eelarve aitab otseselt kaasa kahe eesmärgi saavutamisele 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kolmest eesmärgist (taastada investeeringud, jätkata struktuurireforme ja rakendada vastutustundlikku, ausat ja võetud poliitilisi kohustusi täita suutvat eelarvepoliitikat); väljendab seoses sellega heameelt komisjoni ettepaneku üle kasutada ELi rahalisi vahendeid tehnilise abi andmiseks struktuurireforme toetavate teenuste raames;

| 41. | on veendunud, et ELi eelarvega saaks leevendada survet liikmesriikide eelarvetele ning toetada eelarve konsolideerimist omavahendite kasutuselevõtu ja kulude ratsionaliseerimise kaudu; on veendunud, et avaliku sektori vahendite koondatud haldamine ELi tasandil võimaldaks saavutada mastaabisäästu ja seega vähendada kulusid, näiteks diplomaatias ja militaarvaldkonnas, seadmata samas kahtluse alla liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmise põhimõtet, eelkõige struktuurifondide puhul; |
| --- | --- |

41.

on veendunud, et ELi eelarvega saaks leevendada survet liikmesriikide eelarvetele ning toetada eelarve konsolideerimist omavahendite kasutuselevõtu ja kulude ratsionaliseerimise kaudu; on veendunud, et avaliku sektori vahendite koondatud haldamine ELi tasandil võimaldaks saavutada mastaabisäästu ja seega vähendada kulusid, näiteks diplomaatias ja militaarvaldkonnas, seadmata samas kahtluse alla liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmise põhimõtet, eelkõige struktuurifondide puhul;

| 42. | rõhutab asjaolu, et ELi eelarve puudujääk on õigusvastane; märgib, et liikmesriigid suhtuvad Euroopa Liidu eelarvesse kui kohandatavasse muutujasse, mis sõltub liikmesriikide eelarvetest; |
| --- | --- |

42.

rõhutab asjaolu, et ELi eelarve puudujääk on õigusvastane; märgib, et liikmesriigid suhtuvad Euroopa Liidu eelarvesse kui kohandatavasse muutujasse, mis sõltub liikmesriikide eelarvetest;

| 43. | rõhutab, et euroala integratsiooni edendamine on majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks vältimatu, ning et eelarveliit on euro tõhusa toimimise alustala; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et euroala integratsiooni edendamine on majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks vältimatu, ning et eelarveliit on euro tõhusa toimimise alustala;

| 44. | nõuab, et Euroopa Parlamendi seisukoha kujundamisel euroala ja selle eelarvesuutlikkuse kohta võetaks arvesse 2016. aasta jooksul koostatava algatusraporti järeldusi euroala eelarvesuutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et Euroopa Parlamendi seisukoha kujundamisel euroala ja selle eelarvesuutlikkuse kohta võetaks arvesse 2016. aasta jooksul koostatava algatusraporti järeldusi euroala eelarvesuutlikkuse kohta;

| 45. | palub komisjonil viia lõpule mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine, nagu lepiti kokku 2013. aasta juunis vastu võetud poliitilises kokkuleppes Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel; rõhutab, et ELi aastatel 2009–2014 tabanud finants- ja humanitaarkriis tõi ilmsiks kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku puudulikkuse; rõhutab samas vajadust viia läbi ulatuslik ELi finantsplaneerimise reform, milles võetaks piisavalt arvesse olemasolevate instrumentide eesmärke, rahastamist ja kestust; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil viia lõpule mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine, nagu lepiti kokku 2013. aasta juunis vastu võetud poliitilises kokkuleppes Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel; rõhutab, et ELi aastatel 2009–2014 tabanud finants- ja humanitaarkriis tõi ilmsiks kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku puudulikkuse; rõhutab samas vajadust viia läbi ulatuslik ELi finantsplaneerimise reform, milles võetaks piisavalt arvesse olemasolevate instrumentide eesmärke, rahastamist ja kestust;

Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuspoliitika

| 46. | rõhutab, et selleks, et jäätmeid käsitlevate õigusaktide reform ja ringmajanduse tegevuskava aitaksid muuta Euroopa majanduse ringmajanduseks, on tingimata vaja integreerida vastavad soovitused Euroopa poolaasta protsessi, et edendada konkurentsivõimet ning luua töökohti ja jätkusuutlikku majanduskasvu; soovitab integreerida ringmajanduse põhimõtted riigipõhistesse soovitustesse; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et selleks, et jäätmeid käsitlevate õigusaktide reform ja ringmajanduse tegevuskava aitaksid muuta Euroopa majanduse ringmajanduseks, on tingimata vaja integreerida vastavad soovitused Euroopa poolaasta protsessi, et edendada konkurentsivõimet ning luua töökohti ja jätkusuutlikku majanduskasvu; soovitab integreerida ringmajanduse põhimõtted riigipõhistesse soovitustesse;

| 47. | rõhutab taas sellise fiskaalraamistiku vajadust, mis soodustab jätkusuutlikku poliitikat, on kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“ ning stimuleerib investeerimist ressursitõhususse, tootmisprotsesside moderniseerimisse ning parandatavate ja vastupidavamate toodete tootmisse; kordab, et tuleb järk-järgult kaotada keskkonnale kahjulikud toetused, sh fossiilkütustele, ning minna tööjõumaksudelt üle keskkonnamaksudele; |
| --- | --- |

47.

rõhutab taas sellise fiskaalraamistiku vajadust, mis soodustab jätkusuutlikku poliitikat, on kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“ ning stimuleerib investeerimist ressursitõhususse, tootmisprotsesside moderniseerimisse ning parandatavate ja vastupidavamate toodete tootmisse; kordab, et tuleb järk-järgult kaotada keskkonnale kahjulikud toetused, sh fossiilkütustele, ning minna tööjõumaksudelt üle keskkonnamaksudele;

| 48. | peab oluliseks tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse ja jätkusuutlikkuse hindamist Euroopa poolaasta raamistikus ja toetab üleminekut tulemuspõhisele lähenemisviisile, samuti keskendumist haiguste ennetamisele ja tervislike eluviiside edendamisele; palub komisjonil koos kõigi sidusrühmadega töötada välja vahendid tervisenäitajate jälgimiseks, mõõta juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning edendada meditsiiniuuringute kulude läbipaistvust, et vähendada sotsiaalseid erinevusi ja tervishoius esinevat ebavõrdsust liikmeriikide vahel ja nende sees; palub komisjonil võtta riigipõhistes soovitustes arvesse ennetuskavadega seotud meetmete pikaajalist tervise- ja eelarvemõju; |
| --- | --- |

48.

peab oluliseks tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse ja jätkusuutlikkuse hindamist Euroopa poolaasta raamistikus ja toetab üleminekut tulemuspõhisele lähenemisviisile, samuti keskendumist haiguste ennetamisele ja tervislike eluviiside edendamisele; palub komisjonil koos kõigi sidusrühmadega töötada välja vahendid tervisenäitajate jälgimiseks, mõõta juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning edendada meditsiiniuuringute kulude läbipaistvust, et vähendada sotsiaalseid erinevusi ja tervishoius esinevat ebavõrdsust liikmeriikide vahel ja nende sees; palub komisjonil võtta riigipõhistes soovitustes arvesse ennetuskavadega seotud meetmete pikaajalist tervise- ja eelarvemõju;

| 49. | rõhutab tervishoiusektori jätkusuutlikkuse tähtsust, sest sellel sektoril on üldises majanduses oluline roll (sellega on seotud 8 % Euroopa tööjõust ja 10 % ELi SKPst), samuti rõhutab, kui tähtis on võimalus pakkuda kõigile kodanikele võrdset juurdepääsu tervishoiuteenustele, sest tervis on liikmesriikide ja nende majanduse stabiilsuse, jätkusuutlikkuse ja edasise arengu jaoks väga oluline tegur; |
| --- | --- |

49.

rõhutab tervishoiusektori jätkusuutlikkuse tähtsust, sest sellel sektoril on üldises majanduses oluline roll (sellega on seotud 8 % Euroopa tööjõust ja 10 % ELi SKPst), samuti rõhutab, kui tähtis on võimalus pakkuda kõigile kodanikele võrdset juurdepääsu tervishoiuteenustele, sest tervis on liikmesriikide ja nende majanduse stabiilsuse, jätkusuutlikkuse ja edasise arengu jaoks väga oluline tegur;

Regionaalpoliitika

| 50. | märgib, et vähem arenenud piirkondadele on tähtsad ELi investeeringud ja nende suutlikkus meelitada ligi muid investeeringuid, edendades nii majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

50.

märgib, et vähem arenenud piirkondadele on tähtsad ELi investeeringud ja nende suutlikkus meelitada ligi muid investeeringuid, edendades nii majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| 51. | võtab teadmiseks seosed Euroopa poolaasta protsessi eesmärkide ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöö vahel aastatel 2014–2020, mis kajastuvad ka partnerluslepingutes; on seetõttu seisukohal, et pärast 2014.–2020. aasta reformi võiksid ühtekuuluvuspoliitika instrumendid etendada väga olulist rolli asjaomaste riigipõhiste soovituste rakendamisel, toetades seeläbi struktuurireforme ning aidates saavutada ELi strateegilisi eesmärke ja rakendada tulemuslikult partnerluslepinguid; rõhutab siiski Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavade ja eesmärkide mitmeaastast ja pikaajalist olemust, võrreldes Euroopa poolaasta aastase tsükliga, ning vajadust koordineerida omavahel Euroopa Liidu prioriteete ning riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke vajadusi; |
| --- | --- |

51.

võtab teadmiseks seosed Euroopa poolaasta protsessi eesmärkide ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöö vahel aastatel 2014–2020, mis kajastuvad ka partnerluslepingutes; on seetõttu seisukohal, et pärast 2014.–2020. aasta reformi võiksid ühtekuuluvuspoliitika instrumendid etendada väga olulist rolli asjaomaste riigipõhiste soovituste rakendamisel, toetades seeläbi struktuurireforme ning aidates saavutada ELi strateegilisi eesmärke ja rakendada tulemuslikult partnerluslepinguid; rõhutab siiski Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavade ja eesmärkide mitmeaastast ja pikaajalist olemust, võrreldes Euroopa poolaasta aastase tsükliga, ning vajadust koordineerida omavahel Euroopa Liidu prioriteete ning riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke vajadusi;

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele, parlamentidele ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele, parlamentidele ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(7)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

(8)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

(9)  ELT L 192, 18.7.2015, lk 27.

(10)  ELT L 268, 15.10.2015, lk 28.

(11)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0238.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0408.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0469.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/93 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/93

---

P8_TA(2016)0059

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2016. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektid

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2016. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2015/2330(INI))

(2018/C 035/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 5 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 5 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 9,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 145, 148, 152 ja artikli 153 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 145, 148, 152 ja artikli 153 lõiget 5,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 174,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 349, milles käsitletakse äärepoolseimatele piirkondadele suunatud erimeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 349, milles käsitletakse äärepoolseimatele piirkondadele suunatud erimeetmeid,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta,

| — | võttes arvesse ELi põhiõiguste hartat, eelkõige selle IV jaotist (Solidaarsus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi põhiõiguste hartat, eelkõige selle IV jaotist (Solidaarsus),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta teatist „2016. aasta majanduskasvu analüüs. Majanduse elavnemise toetamine ja majandusliku lähenemise edendamine“ (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta teatist „2016. aasta majanduskasvu analüüs. Majanduse elavnemise toetamine ja majandusliku lähenemise edendamine“ (COM(2015)0690),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta teatist „Häiremehhanismi aruanne 2016“ (COM(2015)0691), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta teatist „Häiremehhanismi aruanne 2016“ (COM(2015)0691),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta soovitust euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta soovitust euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta (COM(2015)0692),

| — | võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 26. novembri 2015. aasta ühise tööhõivearuande projekti, mis on lisatud komisjoni teatisele 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 26. novembri 2015. aasta ühise tööhõivearuande projekti, mis on lisatud komisjoni teatisele 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2015)0700),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta (COM(2015)0600),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2015)0098) ja Euroopa Parlamendi 8. juuli 2015. aasta seisukohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2015)0098) ja Euroopa Parlamendi 8. juuli 2015. aasta seisukohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. aprilli 2014. aasta teatist tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. aprilli 2014. aasta teatist tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta (COM(2014)0215),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine“ (COM(2013)0690),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (C(2013)0778),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine“ (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus“ (COM(2011)0933),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (COM(2010)0758) ning Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni selle kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (COM(2010)0758) ning Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni selle kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse 2010.–2015. aasta kommunikatsioonistrateegiat naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks ning hilisemat 2016.–2019. aasta strateegilist kohustust naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks, milles käsitletakse konkreetselt naiste tööhõivet ja majanduslikku iseseisvust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010.–2015. aasta kommunikatsioonistrateegiat naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks ning hilisemat 2016.–2019. aasta strateegilist kohustust naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks, milles käsitletakse konkreetselt naiste tööhõivet ja majanduslikku iseseisvust,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta,

| — | võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta (13414/15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta (13414/15),

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 2014. aasta aruannet „Piisav pikaajalise hoolduse vajadust arvestav sotsiaalkaitse vananevas ühiskonnas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 2014. aasta aruannet „Piisav pikaajalise hoolduse vajadust arvestav sotsiaalkaitse vananevas ühiskonnas“,

| — | võttes arvesse oma 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni ebavõrdsuse ja eelkõige laste vaesuse vähendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni ebavõrdsuse ja eelkõige laste vaesuse vähendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000121/2015 – B8-1102/2015 nõukogule ja sellega seotud 29. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni nõukogu soovituse kohta, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000121/2015 – B8-1102/2015 nõukogule ja sellega seotud 29. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni nõukogu soovituse kohta, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (5),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (6),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2015. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2015. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni noorte tööhõive kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni noorte tööhõive kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu võimaluste kohta aidata kaasa ettevõtjatele, ettevõtetele ja idufirmadele uute töökohtade loomiseks soodsa keskkonna kujundamisele (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu võimaluste kohta aidata kaasa ettevõtjatele, ettevõtetele ja idufirmadele uute töökohtade loomiseks soodsa keskkonna kujundamisele (10),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (13),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee lõppjäreldusi seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (september 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee lõppjäreldusi seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (september 2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2015 „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“ (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2015 „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“ (14),

| — | võttes arvesse Eurostati 2015. aasta aprilli väljaannet töötuse kohta Euroopa Liidu regioonides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurostati 2015. aasta aprilli väljaannet töötuse kohta Euroopa Liidu regioonides,

| — | võttes arvesse 2015. aasta märtsi kvartaliülevaadet Euroopa tööhõive ja sotsiaalse olukorra kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta märtsi kvartaliülevaadet Euroopa tööhõive ja sotsiaalse olukorra kohta (15),

| — | võttes arvesse OECD 9. detsembri 2014. aasta töödokumenti „Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth“ („Sissetulekute ebavõrdsuse arengusuunad ja mõju majanduskasvule“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 9. detsembri 2014. aasta töödokumenti „Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth“ („Sissetulekute ebavõrdsuse arengusuunad ja mõju majanduskasvule“),

| — | võttes arvesse Euroopa töötingimuste uuringu (aastad 2010 ja 2015) viiendat ja kuuendat väljaannet (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa töötingimuste uuringu (aastad 2010 ja 2015) viiendat ja kuuendat väljaannet (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 16. veebruari 2016. aasta aruannet sotsiaalpartnerite rolli kohta Euroopa poolaastas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 16. veebruari 2016. aasta aruannet sotsiaalpartnerite rolli kohta Euroopa poolaastas,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 17. juuni 2014. aasta aruannet „Kriisi raames palgakujundusmehhanismide muutmine ja uus ELi majanduse juhtimiskava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 17. juuni 2014. aasta aruannet „Kriisi raames palgakujundusmehhanismide muutmine ja uus ELi majanduse juhtimiskava“,

| — | võttes arvesse liikmesriikide parlamentide esindajatega peetud arutelu 2016. aasta Euroopa poolaasta prioriteetide üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide parlamentide esindajatega peetud arutelu 2016. aasta Euroopa poolaasta prioriteetide üle,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0031/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0031/2016),

| A. | arvestades, et töötuse määr on alates 2013. aasta teisest poolest aeglaselt vähenenud, kuid mitte siiski piisavalt oluliselt, et ohjeldada töötust ja vaesust, hoolimata mõnedest toetavatest makromajanduslikest meetmetest ja struktuurireformidest; arvestades, et sellegipoolest püsib see paljudes liikmesriikides liiga kõrge, hõlmates 9,9 % tööealistest kodanikest ehk 23 miljonit inimest, kellest umbes pooled on pikaajalised töötud (üle 10 % euroalal), ning et kõik see on ikka veel 2008. aasta näitajatest oluliselt kõrgem; arvestades, et sellest järeldub, et on hädavajalik võtta arvesse spetsiifilisi mikromajanduslikke olusid ning vajadust edendada sotsiaalselt õiglaseid struktuurireforme, mille sotsiaalset mõju tuleb enne nende jõustumist hinnata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et töötuse määr on alates 2013. aasta teisest poolest aeglaselt vähenenud, kuid mitte siiski piisavalt oluliselt, et ohjeldada töötust ja vaesust, hoolimata mõnedest toetavatest makromajanduslikest meetmetest ja struktuurireformidest; arvestades, et sellegipoolest püsib see paljudes liikmesriikides liiga kõrge, hõlmates 9,9 % tööealistest kodanikest ehk 23 miljonit inimest, kellest umbes pooled on pikaajalised töötud (üle 10 % euroalal), ning et kõik see on ikka veel 2008. aasta näitajatest oluliselt kõrgem; arvestades, et sellest järeldub, et on hädavajalik võtta arvesse spetsiifilisi mikromajanduslikke olusid ning vajadust edendada sotsiaalselt õiglaseid struktuurireforme, mille sotsiaalset mõju tuleb enne nende jõustumist hinnata;

| B. | arvestades, et majanduse elavdamine kestab nüüd kolmandat aastat ning majanduskasvu prognoos 2018. aastaks on ELi 28 liikmesriigis 2 % ja euroalal 1,8 %, kuid jääb liikmesriikide lõikes ja liikmesriikide sees ebaühtlaseks, mida osaliselt põhjustavad ajutised tegurid, nt energiahinna pidev langus, mis aitab kaasa ostujõu suurenemisele juhtudel, mil sellel on mõju reaalmajandusele; arvestades, et see näitab, et EL saaks majandusliku ja sotsiaalse taastumise kiirendamiseks rohkem ära teha, et muuta see keskpikas perspektiivis jätkusuutlikumaks, eelkõige maailmamajanduse praeguses ebakindlas olukorras; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majanduse elavdamine kestab nüüd kolmandat aastat ning majanduskasvu prognoos 2018. aastaks on ELi 28 liikmesriigis 2 % ja euroalal 1,8 %, kuid jääb liikmesriikide lõikes ja liikmesriikide sees ebaühtlaseks, mida osaliselt põhjustavad ajutised tegurid, nt energiahinna pidev langus, mis aitab kaasa ostujõu suurenemisele juhtudel, mil sellel on mõju reaalmajandusele; arvestades, et see näitab, et EL saaks majandusliku ja sotsiaalse taastumise kiirendamiseks rohkem ära teha, et muuta see keskpikas perspektiivis jätkusuutlikumaks, eelkõige maailmamajanduse praeguses ebakindlas olukorras;

| C. | arvestades, et eelarvete konsolideerimine ELi 28 liikmesriigis on paranemas, mida näitab üldeelarve puudujäägi vähenemine 2011. aasta 4,5 %-lt 2015. aastal 2,5 %-le; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelarvete konsolideerimine ELi 28 liikmesriigis on paranemas, mida näitab üldeelarve puudujäägi vähenemine 2011. aasta 4,5 %-lt 2015. aastal 2,5 %-le;

| D. | arvestades, nagu Euroopa Komisjon on avaldanud (17), et liikmesriikide sees ja vahel esineb jätkuvalt tööhõive ja sotsiaalse olukorra lahknevust ning sotsiaalne areng viitab jätkuvalt täiendavale lahknevusele ELis, takistades majanduskasvu, tööhõivet ja ühtekuuluvust; arvestades, et ühiskonnad, mida iseloomustavad kõrge võrdsuse ja inimestesse investeerimise tase, tulevad majanduskasvu ja tööhõive paindlikkuse poolest paremini toime. |
| --- | --- |

D.

arvestades, nagu Euroopa Komisjon on avaldanud (17), et liikmesriikide sees ja vahel esineb jätkuvalt tööhõive ja sotsiaalse olukorra lahknevust ning sotsiaalne areng viitab jätkuvalt täiendavale lahknevusele ELis, takistades majanduskasvu, tööhõivet ja ühtekuuluvust; arvestades, et ühiskonnad, mida iseloomustavad kõrge võrdsuse ja inimestesse investeerimise tase, tulevad majanduskasvu ja tööhõive paindlikkuse poolest paremini toime.

| E. | arvestades, et 22,6 % ELi noortest on töötud, et 2014. aastal oli mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori 12,3 % ning et see rühm on seega tööturult kõrvalejäämise ohus, mille tulemusena vähenevad oskused ja inimkapital; arvestades, et see vähendab inimese iseseisvust ja ohustab sotsiaalset integratsiooni; arvestades, et põhivastutus noorte töötusega võitlemise eest lasub liikmesriikidel, kes peavad töötama välja ja rakendama tööturgu reguleerivaid raamistikke, haridus- ja koolitussüsteeme ning aktiivseid tööturupoliitikaid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 22,6 % ELi noortest on töötud, et 2014. aastal oli mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori 12,3 % ning et see rühm on seega tööturult kõrvalejäämise ohus, mille tulemusena vähenevad oskused ja inimkapital; arvestades, et see vähendab inimese iseseisvust ja ohustab sotsiaalset integratsiooni; arvestades, et põhivastutus noorte töötusega võitlemise eest lasub liikmesriikidel, kes peavad töötama välja ja rakendama tööturgu reguleerivaid raamistikke, haridus- ja koolitussüsteeme ning aktiivseid tööturupoliitikaid;

| F. | arvestades, et 2014. aastal suurenes ELi 28 liikmesriigi tööhõive määr 0,8 %, euroalal aga 0,4 %, ning liikmesriikide tulemused erinevad märkimisväärselt, kuna viies riigis on vähenenud tööhõive määr ajavahemikul 2009–2014 vähemalt viie protsendipunkti võrra; arvestades, et 2014. aastal suurenes füüsilisest isikust ettevõtjate arv umbes samas tempos tööhõivega ning üldine tööhõive on alates 2013. aastast suurenenud tänu ajutistele lepingutele, aga ka see erineb liikmesriigiti suurel määral; arvestades, et töötuse tase ja selle sotsiaalsed tagajärjed on Euroopas riigiti erinevad; arvestades, et palju noori astub soovist pääseda töötusest kas täiendavasse kraadiõppesse või lahkub oma kodumaalt, et otsida tööd teistes liikmesriikides; arvestades, et need kaks varianti ei ole siseriiklikus noorte tööpuuduse statistikas kajastatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2014. aastal suurenes ELi 28 liikmesriigi tööhõive määr 0,8 %, euroalal aga 0,4 %, ning liikmesriikide tulemused erinevad märkimisväärselt, kuna viies riigis on vähenenud tööhõive määr ajavahemikul 2009–2014 vähemalt viie protsendipunkti võrra; arvestades, et 2014. aastal suurenes füüsilisest isikust ettevõtjate arv umbes samas tempos tööhõivega ning üldine tööhõive on alates 2013. aastast suurenenud tänu ajutistele lepingutele, aga ka see erineb liikmesriigiti suurel määral; arvestades, et töötuse tase ja selle sotsiaalsed tagajärjed on Euroopas riigiti erinevad; arvestades, et palju noori astub soovist pääseda töötusest kas täiendavasse kraadiõppesse või lahkub oma kodumaalt, et otsida tööd teistes liikmesriikides; arvestades, et need kaks varianti ei ole siseriiklikus noorte tööpuuduse statistikas kajastatud;

| G. | arvestades, et naiste tööhõive määr (2015. aasta mais 63,5 %) on oluliselt väiksem strateegia „Euroopa 2020“ peamisest eesmärgist (75 %) ning naiste osalise tööajaga hõive määr (32,2 %) on võrreldes meeste 8,8 %ga äärmiselt kõrge, isegi kui võtta arvesse individuaalseid vajadusi ja vaba valikut; arvestades, et naiste tööturul osalemise määra edendamine aitaks neid lõhesid vähendada ning naiste suuremat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski ohjeldada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naiste tööhõive määr (2015. aasta mais 63,5 %) on oluliselt väiksem strateegia „Euroopa 2020“ peamisest eesmärgist (75 %) ning naiste osalise tööajaga hõive määr (32,2 %) on võrreldes meeste 8,8 %ga äärmiselt kõrge, isegi kui võtta arvesse individuaalseid vajadusi ja vaba valikut; arvestades, et naiste tööturul osalemise määra edendamine aitaks neid lõhesid vähendada ning naiste suuremat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski ohjeldada;

| H. | arvestades, et töötusest tulenev inimkapitali vähenemine on ülisuur ning noorte töötuse kogukulu on hinnanguliselt 153 miljardit eurot aastas (18); arvestades, et lisaks rahalisele ja sotsiaalsele mõjule mõjutavad töötus, noorte töötus ja pikaajaline töötus negatiivselt sotsiaalset lähenemist ja takistavad kokkuvõttes jätkusuutlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et töötusest tulenev inimkapitali vähenemine on ülisuur ning noorte töötuse kogukulu on hinnanguliselt 153 miljardit eurot aastas (18); arvestades, et lisaks rahalisele ja sotsiaalsele mõjule mõjutavad töötus, noorte töötus ja pikaajaline töötus negatiivselt sotsiaalset lähenemist ja takistavad kokkuvõttes jätkusuutlikku majanduskasvu;

| I. | arvestades, et 2014. aastal oli umbes 5 % ELi 28 liikmesriigi tööjõust olnud töötu rohkem kui aasta ning 3,1 % rohkem kui kaks aastat; arvestades, et 55–65-aastastest töötajatest on hõivatud ainult pooled ning pikaajaline töötus on eriti valitsev nooremate ja vanemate vanuserühmade seas; arvestades, et pikaajalistest töötutest tööotsijate diskrimineerimine on kahjuks väga tavaline; arvestades, et selline tava põhineb töötusega seostataval psühholoogilisel häbimärgil ning tööandjad võivad tajuda, et töötud ja vanemad töökohataotlejad on töötavatega võrreldes vähem pädevad ja vähem töötajana soovitud; arvestades, et tööandjad peavad koolitama personalijuhte ületama oma võimalikke eelarvamusi töötute ning vanemate töötajate suhtes ning keskenduma isiku hetkel valitseva tööhõivestaatuse asemel kvalifikatsioonile ja kogemustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2014. aastal oli umbes 5 % ELi 28 liikmesriigi tööjõust olnud töötu rohkem kui aasta ning 3,1 % rohkem kui kaks aastat; arvestades, et 55–65-aastastest töötajatest on hõivatud ainult pooled ning pikaajaline töötus on eriti valitsev nooremate ja vanemate vanuserühmade seas; arvestades, et pikaajalistest töötutest tööotsijate diskrimineerimine on kahjuks väga tavaline; arvestades, et selline tava põhineb töötusega seostataval psühholoogilisel häbimärgil ning tööandjad võivad tajuda, et töötud ja vanemad töökohataotlejad on töötavatega võrreldes vähem pädevad ja vähem töötajana soovitud; arvestades, et tööandjad peavad koolitama personalijuhte ületama oma võimalikke eelarvamusi töötute ning vanemate töötajate suhtes ning keskenduma isiku hetkel valitseva tööhõivestaatuse asemel kvalifikatsioonile ja kogemustele;

| J. | arvestades, et umbes 20 % ELi tööealistest kodanikest on digitaaloskuste vallas ainult põhioskused ning 40 % ELi elanikkonna digitaaloskuseid võib lugeda ebapiisavaks; arvestades, et hoolimata paljude inimeste, sh noorte raskustest tööturule sisenemisel, on ELis umbes 2 miljonit täitmata töökohta, millest peaaegu 900 000 on digitaalsektoris, ning 39 % ettevõtetest on ikka veel raskusi vajalike oskustega töötajate leidmisel, kuid uuringud näitavad ka, et ettevõtted, kes ei leia vajalike oskustega töötajaid, on sageli just need, kes ei taha pakkuda pikaajalist lepingut; arvestades, et 2012. aastal ei olnud üks kolmest eurooplasest oma töö jaoks kas üle- või alakvalifitseeritud; arvestades, et madal haridustase ja hariduse mittevastavus tööturu vajadustele on peamised põhjused, miks noored ei õpi ega tööta, mis omakorda mõjutab kahjulikult majanduskasvu; arvestades, et kindlasti on vaja teha kindlaks varajase koolist lahkumise põhjused, ja soovitab liikmesriikidel taastada hariduse rahastamine tasemel, mis võimaldaks saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et umbes 20 % ELi tööealistest kodanikest on digitaaloskuste vallas ainult põhioskused ning 40 % ELi elanikkonna digitaaloskuseid võib lugeda ebapiisavaks; arvestades, et hoolimata paljude inimeste, sh noorte raskustest tööturule sisenemisel, on ELis umbes 2 miljonit täitmata töökohta, millest peaaegu 900 000 on digitaalsektoris, ning 39 % ettevõtetest on ikka veel raskusi vajalike oskustega töötajate leidmisel, kuid uuringud näitavad ka, et ettevõtted, kes ei leia vajalike oskustega töötajaid, on sageli just need, kes ei taha pakkuda pikaajalist lepingut; arvestades, et 2012. aastal ei olnud üks kolmest eurooplasest oma töö jaoks kas üle- või alakvalifitseeritud; arvestades, et madal haridustase ja hariduse mittevastavus tööturu vajadustele on peamised põhjused, miks noored ei õpi ega tööta, mis omakorda mõjutab kahjulikult majanduskasvu; arvestades, et kindlasti on vaja teha kindlaks varajase koolist lahkumise põhjused, ja soovitab liikmesriikidel taastada hariduse rahastamine tasemel, mis võimaldaks saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid;

| K. | arvestades, et deklareerimata töö jätab töötajad ilma nende sotsiaalsetest ja tööalastest õigustest, soodustab sotsiaalset dumpingut ja tekitab tõsiseid eelarveprobleeme, sest põhjustab maksutulu ja sotsiaalmaksete vähenemist, kahjustades tööhõivet, tootlikkust ja töö kvaliteeti, oskuste arendamist ning elukestvat õpet ning töötades vastu tõhusale ja tulemuslikule pensioniõiguste süsteemile, laiendades muu hulgas pensionilõhet, ning mõjutades mõnes liikmesriigis ka juurdepääsu tervishoiule; arvestades, et deklareerimata töö muutmiseks deklareeritavaks tööks tuleb teha rohkem jõupingutusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et deklareerimata töö jätab töötajad ilma nende sotsiaalsetest ja tööalastest õigustest, soodustab sotsiaalset dumpingut ja tekitab tõsiseid eelarveprobleeme, sest põhjustab maksutulu ja sotsiaalmaksete vähenemist, kahjustades tööhõivet, tootlikkust ja töö kvaliteeti, oskuste arendamist ning elukestvat õpet ning töötades vastu tõhusale ja tulemuslikule pensioniõiguste süsteemile, laiendades muu hulgas pensionilõhet, ning mõjutades mõnes liikmesriigis ka juurdepääsu tervishoiule; arvestades, et deklareerimata töö muutmiseks deklareeritavaks tööks tuleb teha rohkem jõupingutusi;

| L. | arvestades, et ebatüüpilised või mittestandardsed tööhõive vormid ei tähenda küll iseenesest ebakindlat tööd, kuid ebakindlus on niisuguste töölepingute puhul tõenäolisem, kuigi need moodustavad töösuhete seas vähemuse (19); arvestades, et kindlustunde puudumine on veel üks ebakindla töö elemente ning hõlmab töökoha ebakindlust, sissetuleku ebapiisavust, töölt vabastamise vastase kaitse puudumist ning tööhõive teadmata kestust; arvestades, et seda tüüpi lepingute kasutamine on mõnes liikmesriigis murettekitavalt sagenenud; arvestades, et selliste lepingute ebakohase kasutamise vältimiseks tuleb rakendada riiklikul tasandil tõhusat ja tulemuslikku töökontrollimehhanismi; arvestades, et oluline on stimuleerida kvaliteetset tööhõivet, mis pakub peredele piisavat sissetulekut ja majanduslikku kindlustunnet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ebatüüpilised või mittestandardsed tööhõive vormid ei tähenda küll iseenesest ebakindlat tööd, kuid ebakindlus on niisuguste töölepingute puhul tõenäolisem, kuigi need moodustavad töösuhete seas vähemuse (19); arvestades, et kindlustunde puudumine on veel üks ebakindla töö elemente ning hõlmab töökoha ebakindlust, sissetuleku ebapiisavust, töölt vabastamise vastase kaitse puudumist ning tööhõive teadmata kestust; arvestades, et seda tüüpi lepingute kasutamine on mõnes liikmesriigis murettekitavalt sagenenud; arvestades, et selliste lepingute ebakohase kasutamise vältimiseks tuleb rakendada riiklikul tasandil tõhusat ja tulemuslikku töökontrollimehhanismi; arvestades, et oluline on stimuleerida kvaliteetset tööhõivet, mis pakub peredele piisavat sissetulekut ja majanduslikku kindlustunnet;

| M. | arvestades, et üks strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidest on vähendada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate või sellisesse olukorda sattumise ohus olevate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra; arvestades, et selles olukorras on ELis peaaegu 123 miljonit inimest; arvestades, et 2013. aastal elas ELi 28 liikmesriigis 26,5 miljonit last vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; arvestades, et ajavahemikul 2009–2012 suurenes Euroopas vaesuse ohus olevate inimeste arv, kuid 2013. ja 2014. aasta arvude põhjal on olukord stabiliseerunud; arvestades, et paljudes ELi liikmesriikides on suurenenud kodutus; arvestades, et 2012. aastal elas 32,5 miljonit üle 16aastast puudega inimest vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke ei ole veel saavutatud, mistõttu vajab see strateegia kohest läbivaatamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üks strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidest on vähendada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate või sellisesse olukorda sattumise ohus olevate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra; arvestades, et selles olukorras on ELis peaaegu 123 miljonit inimest; arvestades, et 2013. aastal elas ELi 28 liikmesriigis 26,5 miljonit last vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; arvestades, et ajavahemikul 2009–2012 suurenes Euroopas vaesuse ohus olevate inimeste arv, kuid 2013. ja 2014. aasta arvude põhjal on olukord stabiliseerunud; arvestades, et paljudes ELi liikmesriikides on suurenenud kodutus; arvestades, et 2012. aastal elas 32,5 miljonit üle 16aastast puudega inimest vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke ei ole veel saavutatud, mistõttu vajab see strateegia kohest läbivaatamist;

| N. | arvestades, et 2060. aastaks prognoositakse ELis vähemalt 65-aastaste elanike ja 15–64-aastaste elanike arvu suhte suurenemist 27,8 %-lt 50,1 %ni ning majandusliku sõltuvuse kogumäär (20) stabiliseerub järgmise kümnendi keskpaigaks oodatavalt ülalpool 120 % piiri ja seejärel tõuseb 2060. aastaks üle 140 %; arvestades, et need tegurid, nagu elanikkonna vananemine, rahvastiku tihedus või hõredus, osutavad sellele, et riigiasutustel on vaja kehtestada laiahaardeline ja sotsiaalselt vastutustundlik poliitika, mille eesmärk on tõsta sündivust, soodustada kvaliteetse tööhõive kõrget määra, edendada sotsiaalkindlustussüsteemide piisavust ja aktiivset vananemist, viia läbi sotsiaalselt vastutustundlikud tööturu- ja pensionisüsteemide reformid ning tagada esimese pensionisamba piisavus ja asjakohasus lühi-, keskpikas ja pikaajalises plaanis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2060. aastaks prognoositakse ELis vähemalt 65-aastaste elanike ja 15–64-aastaste elanike arvu suhte suurenemist 27,8 %-lt 50,1 %ni ning majandusliku sõltuvuse kogumäär (20) stabiliseerub järgmise kümnendi keskpaigaks oodatavalt ülalpool 120 % piiri ja seejärel tõuseb 2060. aastaks üle 140 %; arvestades, et need tegurid, nagu elanikkonna vananemine, rahvastiku tihedus või hõredus, osutavad sellele, et riigiasutustel on vaja kehtestada laiahaardeline ja sotsiaalselt vastutustundlik poliitika, mille eesmärk on tõsta sündivust, soodustada kvaliteetse tööhõive kõrget määra, edendada sotsiaalkindlustussüsteemide piisavust ja aktiivset vananemist, viia läbi sotsiaalselt vastutustundlikud tööturu- ja pensionisüsteemide reformid ning tagada esimese pensionisamba piisavus ja asjakohasus lühi-, keskpikas ja pikaajalises plaanis;

| O. | arvestades, et ELi sooline pensionilõhe on jäänud märkimisväärse 40 % tasemele, peegeldades naiste ja meeste vahelist erinevust seoses täis- ja osalise tööajaga töötamisega, aga ka soolist palgalõhet ja naiste lühemat karjääri; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi sooline pensionilõhe on jäänud märkimisväärse 40 % tasemele, peegeldades naiste ja meeste vahelist erinevust seoses täis- ja osalise tööajaga töötamisega, aga ka soolist palgalõhet ja naiste lühemat karjääri;

| P. | arvestades, et ülalpeetavate vanemate inimeste suurenev arv on avaldanud ja avaldab järjest suuremat mõju tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemidele ning vajadusele nii ametliku kui ka mitteametliku hoolduse ressursside järele; arvestades, et praegused sotsiaalkindlustussüsteemid ei võta piisavalt arvesse mitteametlike hooldajate olukorda, kes moodustavad ühiskonna jaoks hiiglasuure ressursi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ülalpeetavate vanemate inimeste suurenev arv on avaldanud ja avaldab järjest suuremat mõju tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemidele ning vajadusele nii ametliku kui ka mitteametliku hoolduse ressursside järele; arvestades, et praegused sotsiaalkindlustussüsteemid ei võta piisavalt arvesse mitteametlike hooldajate olukorda, kes moodustavad ühiskonna jaoks hiiglasuure ressursi;

| Q. | arvestades, et riigi- ja erasektori võlg on paljudes liikmesriikides jätkuvalt liiga suur, kahjustades Euroopa majanduse tugevust; arvestades, et euroala madalaid intressimäärasid võib kasutada liikmesriikide tegevusruumi laiendamiseks; arvestades, et on vajalik pidada kiiresti ja põhjalikult aru võla ohjamise üle ELis; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et riigi- ja erasektori võlg on paljudes liikmesriikides jätkuvalt liiga suur, kahjustades Euroopa majanduse tugevust; arvestades, et euroala madalaid intressimäärasid võib kasutada liikmesriikide tegevusruumi laiendamiseks; arvestades, et on vajalik pidada kiiresti ja põhjalikult aru võla ohjamise üle ELis;

| R. | arvestades, et praegust suundumust arvestades tuleneb järgmise 10–15 aasta jooksul 90 % maailma majanduskasvust väljastpoolt ELi; on seepärast veendunud, et liikmesriikides on vaja jätkata reaalse majanduskasvu ning töökohtade loomise strateegiate arendamist ja edendamist; arvestades, et on hädavajalik rakendada uuenduslikku tööstus- ja turupoliitikat, et suurendada ELi-sisest ja ülemaailmset konkurentsivõimet ning tagada seeläbi jätkusuutlikud ja sotsiaalselt kaasavad tööhõivevõimalused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et praegust suundumust arvestades tuleneb järgmise 10–15 aasta jooksul 90 % maailma majanduskasvust väljastpoolt ELi; on seepärast veendunud, et liikmesriikides on vaja jätkata reaalse majanduskasvu ning töökohtade loomise strateegiate arendamist ja edendamist; arvestades, et on hädavajalik rakendada uuenduslikku tööstus- ja turupoliitikat, et suurendada ELi-sisest ja ülemaailmset konkurentsivõimet ning tagada seeläbi jätkusuutlikud ja sotsiaalselt kaasavad tööhõivevõimalused;

| S. | arvestades, et 20 % Euroopa Sotsiaalfondi kuludest tuleks kasutada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 20 % Euroopa Sotsiaalfondi kuludest tuleks kasutada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks liikmesriikides;

| T. | arvestades, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on juba heaks kiitnud 69 projekti 18 riigis ning alla kirjutanud 56 tehingule (EFSI raames toimuv rahastamine on kokku umbes 1,4 miljardit eurot) ning selle tulemuseks peaks olema üle 22 miljardi euro väärtuses investeeringuid ja umbes 71 000 VKE hõlmamine; arvestades, et tuleb teha rohkem jõupingutusi, et tagada rahastamise pakkumine sotsiaalsele taristule, näiteks lastehoiule, et täita pikaajalised Barcelona kohustused; arvestades, et praegused projektid seonduvad peamiselt suurte taristukavadega, samal ajal kui VKEd ning mikroettevõtjad jäävad nende fondide abisaajate seast tavaliselt välja, hoolimata oma tähtsusest Euroopa majanduse nurgakivina ning kvaliteetse tööhõive loojana; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on juba heaks kiitnud 69 projekti 18 riigis ning alla kirjutanud 56 tehingule (EFSI raames toimuv rahastamine on kokku umbes 1,4 miljardit eurot) ning selle tulemuseks peaks olema üle 22 miljardi euro väärtuses investeeringuid ja umbes 71 000 VKE hõlmamine; arvestades, et tuleb teha rohkem jõupingutusi, et tagada rahastamise pakkumine sotsiaalsele taristule, näiteks lastehoiule, et täita pikaajalised Barcelona kohustused; arvestades, et praegused projektid seonduvad peamiselt suurte taristukavadega, samal ajal kui VKEd ning mikroettevõtjad jäävad nende fondide abisaajate seast tavaliselt välja, hoolimata oma tähtsusest Euroopa majanduse nurgakivina ning kvaliteetse tööhõive loojana;

| U. | arvestades, et ELis on 2 miljonit sotsiaalset ettevõtet (10 % kõigist ettevõtetest), kus töötab üle 14 miljoni inimese, kes moodustavad umbes 6,5 % ELi töötajatest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELis on 2 miljonit sotsiaalset ettevõtet (10 % kõigist ettevõtetest), kus töötab üle 14 miljoni inimese, kes moodustavad umbes 6,5 % ELi töötajatest;

| V. | arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad on suurtes raskustes oma eriomaduste tõttu, mis piiravad nende kasvupotentsiaali; arvestades, et töötuse määr neis piirkondades on vahemikus 15–32,4 %; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad on suurtes raskustes oma eriomaduste tõttu, mis piiravad nende kasvupotentsiaali; arvestades, et töötuse määr neis piirkondades on vahemikus 15–32,4 %;

| W. | arvestades, et 6,9 miljonit ELi kodanikku kasutab oma vaba liikumise põhiõigust elada ja töötada mõnes teises liikmesriigis; arvestades, et liidus on üle 1,1 miljoni piiriülese ja piirialatöötaja; arvestades, et inimeste vaba liikumine on Euroopa riikide vahelise lähenemise parandamiseks esmatähtis; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 6,9 miljonit ELi kodanikku kasutab oma vaba liikumise põhiõigust elada ja töötada mõnes teises liikmesriigis; arvestades, et liidus on üle 1,1 miljoni piiriülese ja piirialatöötaja; arvestades, et inimeste vaba liikumine on Euroopa riikide vahelise lähenemise parandamiseks esmatähtis;

| X. | arvestades, et pagulaste üha suurenev arv Euroopas nõuab seoses integratsioonimeetmetega liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste vahelist solidaarsust ning tasakaalustatumaid ja tõhusamaid pingutusi, nagu sotsiaalabi vastavalt kehtivatele ELi õigusaktidele varjupaiga kohta, ning pagulaste vastuvõtmise ja ühiskonda integreerimise keskpika tähtajaga ja pikaajalisi meetmeid ja strateegiaid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et pagulaste üha suurenev arv Euroopas nõuab seoses integratsioonimeetmetega liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste vahelist solidaarsust ning tasakaalustatumaid ja tõhusamaid pingutusi, nagu sotsiaalabi vastavalt kehtivatele ELi õigusaktidele varjupaiga kohta, ning pagulaste vastuvõtmise ja ühiskonda integreerimise keskpika tähtajaga ja pikaajalisi meetmeid ja strateegiaid;

Inimestesse investeerimine

| 1. | rõhutab, et sotsiaalsesse arengusse investeerimine ei ole üksnes jätkusuutliku ja kaasava majandusarengu ja lähenemise saavutamise vahend, vaid see peab olema ka omaette eesmärk; toonitab seetõttu, kui tähtsad on tööhõive kvaliteedi, vaesuse ja ebavõrdsuse näitajad; tervitab komisjoni nõudmist investeeringuteks sellistesse teenustesse nagu elamispinnatoetus, tervishoid, lastehoid ja rehabilitatsiooniteenused; rõhutab, et majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus peaks jääma ELi poliitika põhieesmärgiks ning et rohkem pingutusi tuleks teha selleks, et viia läbi keerukam ja objektiivsem hindamine, mis põhineb liikmesriikide erisustel ja iseloomulikel joontel; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et sotsiaalsesse arengusse investeerimine ei ole üksnes jätkusuutliku ja kaasava majandusarengu ja lähenemise saavutamise vahend, vaid see peab olema ka omaette eesmärk; toonitab seetõttu, kui tähtsad on tööhõive kvaliteedi, vaesuse ja ebavõrdsuse näitajad; tervitab komisjoni nõudmist investeeringuteks sellistesse teenustesse nagu elamispinnatoetus, tervishoid, lastehoid ja rehabilitatsiooniteenused; rõhutab, et majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus peaks jääma ELi poliitika põhieesmärgiks ning et rohkem pingutusi tuleks teha selleks, et viia läbi keerukam ja objektiivsem hindamine, mis põhineb liikmesriikide erisustel ja iseloomulikel joontel;

| 2. | peab tervitatavaks asjaolu, et komisjoni 2016. aasta majanduskasvu analüüsis rõhutatakse vajadust pöörata uute riiklike stabiilsus- ja reformiprogrammide raames rohkem tähelepanu sotsiaalsele õiglusele, lisades makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusse kolm tööhõive näitajat (tööjõus osalemise määr, noorte töötus ja pikaajaline töötus); nõuab, et need näitajad muudetaks võrdseks olemasolevate näitajatega, mis võimaldaks teostada asjaomastes liikmesriikide süvaanalüüsi ja tagada, et nende sisemisele tasakaalustamatule antakse põhjalikum hinnang, tehakse ettepanek majandus- ja sotsiaalreformide läbiviimise kohta ja jälgitakse nende elluviimist; |
| --- | --- |

2.

peab tervitatavaks asjaolu, et komisjoni 2016. aasta majanduskasvu analüüsis rõhutatakse vajadust pöörata uute riiklike stabiilsus- ja reformiprogrammide raames rohkem tähelepanu sotsiaalsele õiglusele, lisades makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusse kolm tööhõive näitajat (tööjõus osalemise määr, noorte töötus ja pikaajaline töötus); nõuab, et need näitajad muudetaks võrdseks olemasolevate näitajatega, mis võimaldaks teostada asjaomastes liikmesriikide süvaanalüüsi ja tagada, et nende sisemisele tasakaalustamatule antakse põhjalikum hinnang, tehakse ettepanek majandus- ja sotsiaalreformide läbiviimise kohta ja jälgitakse nende elluviimist;

| 3. | kiidab komisjoni selle eest, et ta iga-aastases majanduskasvu analüüsis seadis sotsiaalse õigluse Euroopa majanduse elavdamise keskpunkti; rõhutab ELi lähenemise alaseid saavutusi majandus- ja rahaliidu loomisel ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise edendamiseks liidus; kutsub komisjoni üles määratlema ja kvantifitseerima oma sotsiaalse õigluse kontseptsiooni, mis võtaks arvesse nii tööhõive- kui ka sotsiaalpoliitikat, et saavutada see 2016. aasta majanduskasvu analüüsi ja Euroopa poolaasta kaudu; |
| --- | --- |

3.

kiidab komisjoni selle eest, et ta iga-aastases majanduskasvu analüüsis seadis sotsiaalse õigluse Euroopa majanduse elavdamise keskpunkti; rõhutab ELi lähenemise alaseid saavutusi majandus- ja rahaliidu loomisel ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise edendamiseks liidus; kutsub komisjoni üles määratlema ja kvantifitseerima oma sotsiaalse õigluse kontseptsiooni, mis võtaks arvesse nii tööhõive- kui ka sotsiaalpoliitikat, et saavutada see 2016. aasta majanduskasvu analüüsi ja Euroopa poolaasta kaudu;

| 4. | tuletab meelde, et kvaliteetsed ja kaasavad töökohad on sotsiaalse õigluse peamine tagatis ning edendavad inimväärikust kõigi jaoks; on veendunud, et seetõttu tuleb kvaliteetse tööhõive loomine ja majanduskasvu tekitamine seada liikmesriikide ja ELi poliitika keskmesse, eelkõige seoses noortega ja üle 55- aastaste põlvkonnaga, sest need aitavad muuta ELi riikide majandused jätkusuutlikumaks ja sotsiaalsemaks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid ja suurendaksid noorte tööhõivet toetavat poliitikat, sobitades kõnealust poliitikat tööturu tegelikele vajadustega; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et kvaliteetsed ja kaasavad töökohad on sotsiaalse õigluse peamine tagatis ning edendavad inimväärikust kõigi jaoks; on veendunud, et seetõttu tuleb kvaliteetse tööhõive loomine ja majanduskasvu tekitamine seada liikmesriikide ja ELi poliitika keskmesse, eelkõige seoses noortega ja üle 55- aastaste põlvkonnaga, sest need aitavad muuta ELi riikide majandused jätkusuutlikumaks ja sotsiaalsemaks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid ja suurendaksid noorte tööhõivet toetavat poliitikat, sobitades kõnealust poliitikat tööturu tegelikele vajadustega;

| 5. | palub komisjonil edendada liikmesriigi tasandil koostöövorme, mis hõlmavad valitsusi, ettevõtteid, sealhulgas sotsiaalseid ettevõtteid, haridusasutusi, individuaalseid tugiteenuseid, kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid ning toimivad parimate tavade vahetuse alusel, eesmärgiga kohandada liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteeme, et need sobiksid paremini võitluseks oskuste mittevastavusega, vastaksid tööturu vajadustele ning toetaksid eelkõige duaalse koolitussüsteemi kaudu avatud tööturul kõigi Euroopa inimeste jaoks juurdepääsu tööhõivele ja töökohtade säilimist; ergutab liikmesriike töötama hoolikalt välja kõik riiklike haridussüsteemide struktuurireformid ning neid eelnevalt hindama koostöös sotsiaalpartneritega, et tagada, et haridus pakub kodanikele vajalikke vahendeid; palub liikmesriikidel lisada oma haridus- ja koolitusprogrammidesse ettevõtluskultuur ja sotsiaalse majanduse põhimõtted; palub komisjonil edendada liikmesriigi tasandil laiahaardelisemat investeerimisstrateegiat kogu haridus- ja koolitustsükli jaoks, mis hõlmaks kõiki elukestva õppe sektoreid, tööpõhist ja töökohal õppimist, formaalset ja mitteformaalset õppimist; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil edendada liikmesriigi tasandil koostöövorme, mis hõlmavad valitsusi, ettevõtteid, sealhulgas sotsiaalseid ettevõtteid, haridusasutusi, individuaalseid tugiteenuseid, kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid ning toimivad parimate tavade vahetuse alusel, eesmärgiga kohandada liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteeme, et need sobiksid paremini võitluseks oskuste mittevastavusega, vastaksid tööturu vajadustele ning toetaksid eelkõige duaalse koolitussüsteemi kaudu avatud tööturul kõigi Euroopa inimeste jaoks juurdepääsu tööhõivele ja töökohtade säilimist; ergutab liikmesriike töötama hoolikalt välja kõik riiklike haridussüsteemide struktuurireformid ning neid eelnevalt hindama koostöös sotsiaalpartneritega, et tagada, et haridus pakub kodanikele vajalikke vahendeid; palub liikmesriikidel lisada oma haridus- ja koolitusprogrammidesse ettevõtluskultuur ja sotsiaalse majanduse põhimõtted; palub komisjonil edendada liikmesriigi tasandil laiahaardelisemat investeerimisstrateegiat kogu haridus- ja koolitustsükli jaoks, mis hõlmaks kõiki elukestva õppe sektoreid, tööpõhist ja töökohal õppimist, formaalset ja mitteformaalset õppimist;

| 6. | märgib samuti, et hariduslikud jõupingutused keskenduvad peamiselt nooremale osale tööjõust, kuid paljud riigid vajavad tööjõu harimisel laiahaardelisemat keskendumist, mis hõlmaks täiskasvanuõpet ja kutsekoolitusvõimalusi; rõhutab, et investeeringute ebapiisavus hariduses, eriti digitaaloskuste valdkonnas kujutab endast ohtu Euroopa konkurentsipositsioonile ja tema tööjõu konkurentsivõimele; julgustab seetõttu liikmesriike pidama laialdast digitaaloskuste õpet esmatähtsaks; palub komisjonil edendada liikmesriigi tasandil laiahaardelisemat investeerimisstrateegiat kogu haridus- ja koolitustsükli jaoks, mis hõlmaks kõiki elukestva õppe sektoreid, tööpõhist ja töökohal õppimist, duaalset õppimist ning formaalset ja mitteformaalset õppimist, mis võtavad arvesse täiskasvanuõppe täiustamise vajadust, et kohaneda demograafiliste muutustega viisil, mis võimaldab liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide paremat kohandamist tööturu vajadustega; palub liikmesriikidel toetada õpipoisiõpet ja kasutama täiel määral ära õpipoiste jaoks eraldatud programmi „ERASMUS+“ vahendeid, et tagada selle koolitusliigi kvaliteet ja atraktiivsus; |
| --- | --- |

6.

märgib samuti, et hariduslikud jõupingutused keskenduvad peamiselt nooremale osale tööjõust, kuid paljud riigid vajavad tööjõu harimisel laiahaardelisemat keskendumist, mis hõlmaks täiskasvanuõpet ja kutsekoolitusvõimalusi; rõhutab, et investeeringute ebapiisavus hariduses, eriti digitaaloskuste valdkonnas kujutab endast ohtu Euroopa konkurentsipositsioonile ja tema tööjõu konkurentsivõimele; julgustab seetõttu liikmesriike pidama laialdast digitaaloskuste õpet esmatähtsaks; palub komisjonil edendada liikmesriigi tasandil laiahaardelisemat investeerimisstrateegiat kogu haridus- ja koolitustsükli jaoks, mis hõlmaks kõiki elukestva õppe sektoreid, tööpõhist ja töökohal õppimist, duaalset õppimist ning formaalset ja mitteformaalset õppimist, mis võtavad arvesse täiskasvanuõppe täiustamise vajadust, et kohaneda demograafiliste muutustega viisil, mis võimaldab liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide paremat kohandamist tööturu vajadustega; palub liikmesriikidel toetada õpipoisiõpet ja kasutama täiel määral ära õpipoiste jaoks eraldatud programmi „ERASMUS+“ vahendeid, et tagada selle koolitusliigi kvaliteet ja atraktiivsus;

| 7. | rõhutab vajadust investeerida inimestesse elutsükli võimalikult varases etapis, et vähendada ebavõrdsust ja toetada sotsiaalset kaasamist noores eas; nõuab seetõttu juurdepääsu kvaliteetsetele, kaasavatele ja taskukohastele alushariduse ja lastehoiu teenustele kõigi liikmesriikide kõigi laste jaoks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust investeerida inimestesse elutsükli võimalikult varases etapis, et vähendada ebavõrdsust ja toetada sotsiaalset kaasamist noores eas; nõuab seetõttu juurdepääsu kvaliteetsetele, kaasavatele ja taskukohastele alushariduse ja lastehoiu teenustele kõigi liikmesriikide kõigi laste jaoks;

| 8. | tuletab meelde mitteformaalse ja informaalse õppimise keskkonnas omandatud oskuste ja pädevuse tähtsust noorte ning hoolduskohustuste tõttu tööturult eemal viibinud inimeste tööalase konkurentsivõime parandamisel; rõhutab seetõttu, et tähtis on mitteformaalse ja informaalse õppimise vormis omandatud teadmiste ja kogemuste valideerimissüsteem, eelkõige kui need teadmised ja kogemused on omandatud vabatahtliku tegevuse kaudu; on seisukohal, et kvalifikatsioonide järjepidev sertifitseerimine ja vastastikune tunnustamine aitavad vabaneda lõhest Euroopa tööturul valitseva oskuste nappuse ning noorte tööotsijate vahel; soovitab tungivalt rakendada elukestva õppe raamistiku lähenemisviisi paindlikule haridusteele, mis tunnustab formaalset, aga ka mitteformaalset ja informaalset õppimist, et toetada võrdõiguslikkust ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning pakkuda töövõimalusi haavatavamatele rühmadele; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde mitteformaalse ja informaalse õppimise keskkonnas omandatud oskuste ja pädevuse tähtsust noorte ning hoolduskohustuste tõttu tööturult eemal viibinud inimeste tööalase konkurentsivõime parandamisel; rõhutab seetõttu, et tähtis on mitteformaalse ja informaalse õppimise vormis omandatud teadmiste ja kogemuste valideerimissüsteem, eelkõige kui need teadmised ja kogemused on omandatud vabatahtliku tegevuse kaudu; on seisukohal, et kvalifikatsioonide järjepidev sertifitseerimine ja vastastikune tunnustamine aitavad vabaneda lõhest Euroopa tööturul valitseva oskuste nappuse ning noorte tööotsijate vahel; soovitab tungivalt rakendada elukestva õppe raamistiku lähenemisviisi paindlikule haridusteele, mis tunnustab formaalset, aga ka mitteformaalset ja informaalset õppimist, et toetada võrdõiguslikkust ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning pakkuda töövõimalusi haavatavamatele rühmadele;

| 9. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku tugevdada noortegarantiid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning rõhutab selle tähtsust koolist tööle üleminekul; peab siiski kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides ei ole noortegarantiid tulemuslikult rakendatud; rõhutab, et tuleb tagada sobivad koostöövormid kohaliku, riikliku ja Euroopa tasandi avalike ja eraviisiliste tööturuasutuste ning sotsiaalsete tugiteenuste, sealhulgas ühtlustatud ja individuaalsete tugiteenuste vahel; rõhutab vajadust tagada, et noortegarantii jõuaks noorte inimesteni, kes on tõrjutuse ja äärmise vaesuse mitmekordses ohus; seda silmas pidades palub komisjonil kaaluda noortegarantii ja selle rahastamisvahendite, sealhulgas noorte tööhõive algatuse sihipärast läbivaatamist; usub, et komisjonil on võimalus suunata liikmesriikide tähelepanu meetmete vajadusele ning toetada parimate tavade vahetust noorte töötuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

9.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku tugevdada noortegarantiid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning rõhutab selle tähtsust koolist tööle üleminekul; peab siiski kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides ei ole noortegarantiid tulemuslikult rakendatud; rõhutab, et tuleb tagada sobivad koostöövormid kohaliku, riikliku ja Euroopa tasandi avalike ja eraviisiliste tööturuasutuste ning sotsiaalsete tugiteenuste, sealhulgas ühtlustatud ja individuaalsete tugiteenuste vahel; rõhutab vajadust tagada, et noortegarantii jõuaks noorte inimesteni, kes on tõrjutuse ja äärmise vaesuse mitmekordses ohus; seda silmas pidades palub komisjonil kaaluda noortegarantii ja selle rahastamisvahendite, sealhulgas noorte tööhõive algatuse sihipärast läbivaatamist; usub, et komisjonil on võimalus suunata liikmesriikide tähelepanu meetmete vajadusele ning toetada parimate tavade vahetust noorte töötuse vastu võitlemisel;

| 10. | tunneb heameelt komisjoni algatuse tegelda pikaajaliste töötutega individuaalselt, kuid tunneb muret Euroopa rohkem kui 12 miljoni pikaajalise töötu käekäigu pärast; leiab, et selline lähenemine eeldab suuremaid jõupingutusi inimressursside vallas, sest selleks vajatakse sobiva haridustasemega inimesi, kes suudaksid suunata töötuid võimalikke haridus- või koolituslünki täitma; nõuab tööotsijatele piisava toetuse pakkumist integreeritud teenusepakkumise vormis ning võimalike lünkade täitmiseks juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja koolitusele; rõhutab, et kutsealase ümberkvalifitseerumise protsessideks on vaja piisavaid rahalisi vahendeid, mida igas vanuses töötutele suunata; ning et aktiivsete tööhõivepoliitikate tulemuslikkuseks on vaja, et need sisaldaksid nõudeid pädevatele siseriiklikele ametiasutustele ja tööandjatele ning pikaajaliselt töötutele; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt komisjoni algatuse tegelda pikaajaliste töötutega individuaalselt, kuid tunneb muret Euroopa rohkem kui 12 miljoni pikaajalise töötu käekäigu pärast; leiab, et selline lähenemine eeldab suuremaid jõupingutusi inimressursside vallas, sest selleks vajatakse sobiva haridustasemega inimesi, kes suudaksid suunata töötuid võimalikke haridus- või koolituslünki täitma; nõuab tööotsijatele piisava toetuse pakkumist integreeritud teenusepakkumise vormis ning võimalike lünkade täitmiseks juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja koolitusele; rõhutab, et kutsealase ümberkvalifitseerumise protsessideks on vaja piisavaid rahalisi vahendeid, mida igas vanuses töötutele suunata; ning et aktiivsete tööhõivepoliitikate tulemuslikkuseks on vaja, et need sisaldaksid nõudeid pädevatele siseriiklikele ametiasutustele ja tööandjatele ning pikaajaliselt töötutele;

| 11. | tuletab meelde, et pikaajaliste töötute integreerimine on hädavajalik nende eneseusalduse ja heaolu taastamiseks ja edasiseks arenguks ning et see aitab esmatähtsa vahendina vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning toetada kokkuvõttes riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkust; on seisukohal, et on vaja võtta arvesse kodanike sotsiaalset olukorda ning nende vajadusi; rõhutab siiski, et 12,7 % inimestest kannatab palgavaesuse all (2014. aasta näitaja, mis on suurenenud võrreldes 2009. aasta 11 % näitajaga), mis muudab vajalikuks tervikliku aktiivsel kaasamisel ja sotsiaalsetel investeeringutel põhineva lähenemise kasutamise; palub komisjonil kaasata liikmesriike strateegiatesse ja meetmetesse, mille eesmärk on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamine kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“; kutsub komisjoni üles toetama jõupingutusi igas vanuses töötajatele ja tööotsijatele kaasavate õppevõimaluste loomiseks ning võtma võimalikult kiiresti meetmeid, et parandada juurdepääsu ELi rahastamisele ja mobiliseerida võimalusel lisavahendeid, nagu tehti noorte tööhõive algatuse puhul; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et pikaajaliste töötute integreerimine on hädavajalik nende eneseusalduse ja heaolu taastamiseks ja edasiseks arenguks ning et see aitab esmatähtsa vahendina vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning toetada kokkuvõttes riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkust; on seisukohal, et on vaja võtta arvesse kodanike sotsiaalset olukorda ning nende vajadusi; rõhutab siiski, et 12,7 % inimestest kannatab palgavaesuse all (2014. aasta näitaja, mis on suurenenud võrreldes 2009. aasta 11 % näitajaga), mis muudab vajalikuks tervikliku aktiivsel kaasamisel ja sotsiaalsetel investeeringutel põhineva lähenemise kasutamise; palub komisjonil kaasata liikmesriike strateegiatesse ja meetmetesse, mille eesmärk on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamine kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“; kutsub komisjoni üles toetama jõupingutusi igas vanuses töötajatele ja tööotsijatele kaasavate õppevõimaluste loomiseks ning võtma võimalikult kiiresti meetmeid, et parandada juurdepääsu ELi rahastamisele ja mobiliseerida võimalusel lisavahendeid, nagu tehti noorte tööhõive algatuse puhul;

| 12. | rõhutab kiireloomulist vajadust tagada, et ELi jõupingutused vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel käsitleksid aktiivselt kodutute suurenevat hulka, keda praegu ELi vaesuse eesmärgi mõõtmiseks kasutatavad näitajad ei kata, kuid mis on murettekitav sotsiaalne reaalsus, mis mõjutab igal aastal 4 miljonit inimest (21); |
| --- | --- |

12.

rõhutab kiireloomulist vajadust tagada, et ELi jõupingutused vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel käsitleksid aktiivselt kodutute suurenevat hulka, keda praegu ELi vaesuse eesmärgi mõõtmiseks kasutatavad näitajad ei kata, kuid mis on murettekitav sotsiaalne reaalsus, mis mõjutab igal aastal 4 miljonit inimest (21);

| 13. | rõhutab vajadust kiire ja õige vastuse leidmiseks üle 55-aastaste töötute vajaduste jaoks; palub nii komisjonil kui ka liikmeriikidel toetada selle rühma puhul paindlikke tööhõivelahendusi (sealhulgas osaajaga ja ajutine töö), mis vastaksid nende konkreetsetele vajadustele, hoides seeläbi ära nende varase lahkumise tööturult; rõhutab, kui tähtis on töökohal vanemate töötajate roll, kes annavad noorematele töötajatele edasi oma teadmised ja kogemused, kaasates neid näiteks töökohal toimuvatesse koolitusprotsessidesse, tagades seeläbi, et üle 55-aastased töötajad ei satu töötu staatusesse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust kiire ja õige vastuse leidmiseks üle 55-aastaste töötute vajaduste jaoks; palub nii komisjonil kui ka liikmeriikidel toetada selle rühma puhul paindlikke tööhõivelahendusi (sealhulgas osaajaga ja ajutine töö), mis vastaksid nende konkreetsetele vajadustele, hoides seeläbi ära nende varase lahkumise tööturult; rõhutab, kui tähtis on töökohal vanemate töötajate roll, kes annavad noorematele töötajatele edasi oma teadmised ja kogemused, kaasates neid näiteks töökohal toimuvatesse koolitusprotsessidesse, tagades seeläbi, et üle 55-aastased töötajad ei satu töötu staatusesse;

Sotsiaalselt ja vastutustundlikult teostatud struktuurireformid

| 14. | märgib, et EL tervikuna ja tema mitmed liikmesriigid kannatavad jätkuvalt struktuuriliste probleemide all, mis tuleb kiiresti lahendada; väljendab muret kulude vähendamisele keskenduva eelarve kohandamise poliitika sotsiaalsete tagajärgede pärast ning rõhutab, et majanduspoliitika peaks tagama kooskõla Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 9; juhib tähelepanu vajadusele pöörata põhitähelepanu avaliku ja erasektori investeeringutele ning sotsiaalselt ja majanduslikult tasakaalus struktuurireformidele,. mis vähendavad ebavõrdsust, ning edendama jätkusuutlikku majanduskasvu ning eelarve vastutustundlikku konsolideerimist (võttes seejuures arvesse võla jätkusuutlikkust, majandustsüklit ja investeeringute puudujääki), sealhulgas tulupoliitikat, võideldes maksupettuste ja maksustamise vältimise vastu, et tugevdada seeläbi liikumist suurema ühtekuuluvuse ja ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise poole; on seisukohal, et sellise poliitikaga edendatakse ettevõtlust ja avalikke teenuseid soodustavat keskkonda, et luua kvaliteetseid töökohti ja saavutada sotsiaalne areng ning tugevdada investeeringuid, mis tagavad nii sotsiaalse kui ka majandusliku tasuvuse; rõhutab, et need esmaeesmärgid saavutatakse ainult siis, kui inimkapitali ja elukestvasse õppesse investeerimine seatakse ühise strateegiana esikohale; rõhutab struktuurireformide ja tööturu poliitika puhul sotsiaalpartnerite kaasamist; |
| --- | --- |

14.

märgib, et EL tervikuna ja tema mitmed liikmesriigid kannatavad jätkuvalt struktuuriliste probleemide all, mis tuleb kiiresti lahendada; väljendab muret kulude vähendamisele keskenduva eelarve kohandamise poliitika sotsiaalsete tagajärgede pärast ning rõhutab, et majanduspoliitika peaks tagama kooskõla Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 9; juhib tähelepanu vajadusele pöörata põhitähelepanu avaliku ja erasektori investeeringutele ning sotsiaalselt ja majanduslikult tasakaalus struktuurireformidele,. mis vähendavad ebavõrdsust, ning edendama jätkusuutlikku majanduskasvu ning eelarve vastutustundlikku konsolideerimist (võttes seejuures arvesse võla jätkusuutlikkust, majandustsüklit ja investeeringute puudujääki), sealhulgas tulupoliitikat, võideldes maksupettuste ja maksustamise vältimise vastu, et tugevdada seeläbi liikumist suurema ühtekuuluvuse ja ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise poole; on seisukohal, et sellise poliitikaga edendatakse ettevõtlust ja avalikke teenuseid soodustavat keskkonda, et luua kvaliteetseid töökohti ja saavutada sotsiaalne areng ning tugevdada investeeringuid, mis tagavad nii sotsiaalse kui ka majandusliku tasuvuse; rõhutab, et need esmaeesmärgid saavutatakse ainult siis, kui inimkapitali ja elukestvasse õppesse investeerimine seatakse ühise strateegiana esikohale; rõhutab struktuurireformide ja tööturu poliitika puhul sotsiaalpartnerite kaasamist;

| 15. | rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlikud reformid peavad põhinema solidaarsusel, integratsioonil, sotsiaalsel õigusel ja õiglasel rikkuse jaotumisel, sest see on mudel, mis tagab võrdsuse ja sotsiaalkaitse, kaitseb haavatavaid rühmi ning parandab kõigi kodanike elutingimusi; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlikud reformid peavad põhinema solidaarsusel, integratsioonil, sotsiaalsel õigusel ja õiglasel rikkuse jaotumisel, sest see on mudel, mis tagab võrdsuse ja sotsiaalkaitse, kaitseb haavatavaid rühmi ning parandab kõigi kodanike elutingimusi;

| 16. | rõhutab, et sotsiaalset turumajandust tuleb edendada ja kaitsta, sest see moodustab raamistiku, kus konkurentsivõime ja kõrged sotsiaalstandardid toetavad sotsiaalset õiglust ja see omakorda ergutab konkurentsivõimet; rõhutab lisaks sellele vajadust leida tasakaal majanduslike kaalutluste ja vajaduse vahel tagada tõhus eelarvete konsolideerimine, jätkusuutlik majandus, tõeline sotsiaalne ühtekuuluvus ja tugevam sotsiaalkaitse; palub komisjonil laiendada oma lähenemisviisi seoses ülelaenamise ja ettevõtete maksejõuetusega (22) ning parandada võlgade restruktureerimist ja teise võimaluse skeeme; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et sotsiaalset turumajandust tuleb edendada ja kaitsta, sest see moodustab raamistiku, kus konkurentsivõime ja kõrged sotsiaalstandardid toetavad sotsiaalset õiglust ja see omakorda ergutab konkurentsivõimet; rõhutab lisaks sellele vajadust leida tasakaal majanduslike kaalutluste ja vajaduse vahel tagada tõhus eelarvete konsolideerimine, jätkusuutlik majandus, tõeline sotsiaalne ühtekuuluvus ja tugevam sotsiaalkaitse; palub komisjonil laiendada oma lähenemisviisi seoses ülelaenamise ja ettevõtete maksejõuetusega (22) ning parandada võlgade restruktureerimist ja teise võimaluse skeeme;

| 17. | rõhutab, et iga-aastased majanduskasvu analüüsid peaksid hindama järjekindlamalt ebavõrdsuse kujunemist Euroopas, kasutades selleks majanduslikke näitajaid, näiteks Gini ja Palma indekseid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et iga-aastased majanduskasvu analüüsid peaksid hindama järjekindlamalt ebavõrdsuse kujunemist Euroopas, kasutades selleks majanduslikke näitajaid, näiteks Gini ja Palma indekseid;

| 18. | kutsub liikmesriike üles osalema aktiivselt deklareerimata tööga tegeleva platvormi tegevuses ning võtma platvormi parimate tavade vahetuse järel konkreetseid meetmeid võitluseks deklareerimata tööga, varifirmadega ja näiliste füüsilisest isikust ettevõtjatega, sest need ohustavad nii töö kvaliteeti kui ka töötajate juurdepääsu sotsiaalkaitsesüsteemidele ning riigi rahandust, tekitades Euroopa ettevõtete vahel ebaõiglast konkurentsi; palub liikmesriikidel suurendada oma jõupingutusi, et muuta deklareerimata töö deklareeritud tööks, varustada piisavalt tööinspektsioone ning samuti tugevdada tööinspektsiooni mehhanisme ja kavandada meetmeid, mis võimaldaksid nn hallis majanduses osalevate töötajate üleminekut ametlikku majandusse, et saada juurdepääs töökaitsestruktuuridele; ergutab liikmesriike rakendama püsivate töölepingute ühe stiimulina töösuhete eri vormide stabiilsuse ja kvaliteediga seotud maksumäärasid; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles osalema aktiivselt deklareerimata tööga tegeleva platvormi tegevuses ning võtma platvormi parimate tavade vahetuse järel konkreetseid meetmeid võitluseks deklareerimata tööga, varifirmadega ja näiliste füüsilisest isikust ettevõtjatega, sest need ohustavad nii töö kvaliteeti kui ka töötajate juurdepääsu sotsiaalkaitsesüsteemidele ning riigi rahandust, tekitades Euroopa ettevõtete vahel ebaõiglast konkurentsi; palub liikmesriikidel suurendada oma jõupingutusi, et muuta deklareerimata töö deklareeritud tööks, varustada piisavalt tööinspektsioone ning samuti tugevdada tööinspektsiooni mehhanisme ja kavandada meetmeid, mis võimaldaksid nn hallis majanduses osalevate töötajate üleminekut ametlikku majandusse, et saada juurdepääs töökaitsestruktuuridele; ergutab liikmesriike rakendama püsivate töölepingute ühe stiimulina töösuhete eri vormide stabiilsuse ja kvaliteediga seotud maksumäärasid;

| 19. | leiab, et selline ülemäärane palkade jaotus suurendab ebavõrdsust ja kahjustab äriühingute tootlikkust ning konkurentsivõimet; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada meetmeid, mis parandaksid töö kvaliteeti, et vähendada tööturu killustatust, kombineerides neid meetmetega, mis tõstaksid subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas miinimumpalgad vajalikule tasemele ja tugevdaksid kollektiivseid läbirääkimisi ja töötajate positsiooni palkade kehtestamise süsteemides, et vähendada palkade jaotust; on veendunud, et seda kõike tuleb teha, et toetada kogunõudlust ja majanduse elavdamist, vähendada palkade ebavõrdsust ja võidelda palgavaesusega; |
| --- | --- |

19.

leiab, et selline ülemäärane palkade jaotus suurendab ebavõrdsust ja kahjustab äriühingute tootlikkust ning konkurentsivõimet; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada meetmeid, mis parandaksid töö kvaliteeti, et vähendada tööturu killustatust, kombineerides neid meetmetega, mis tõstaksid subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas miinimumpalgad vajalikule tasemele ja tugevdaksid kollektiivseid läbirääkimisi ja töötajate positsiooni palkade kehtestamise süsteemides, et vähendada palkade jaotust; on veendunud, et seda kõike tuleb teha, et toetada kogunõudlust ja majanduse elavdamist, vähendada palkade ebavõrdsust ja võidelda palgavaesusega;

| 20. | on seisukohal, et hoolikalt läbi mõeldud turvaline paindlikkus aitab vältida tööturu killustatust ning edendada jätkusuutliku kvaliteetse tööhõive säilitamist, kuid on mures asjaolu pärast, et turvalist paindlikkust ei ole mitmes liikmesriigis piisavalt kohaldatud; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama asjakohasel juhul asjaolu, et töötaja õigused ja sotsiaalkindlustusstandardid oleksid turvalise paindlikkuse mudeli kohaldamisel tagatud; palub liikmesriikidel ajakohastada oma töökaitseseadusi, et edendada suuremat stabiilsust tööhõives ja turvalisust ühelt töökohalt teisele üleminekul, tehes seda ka ulatuslikuma ja parema koostöö kaudu avaliku ja erasektori tööturuasutuste vahel, kui see on asjakohane, samuti edendada töötajate juurdepääsu sotsiaalkindlustusõigustele ja sotsiaalse heaolu alastele õigustele; mitmed liikmesriigid on viinud ellu reforme, millel on olnud nähtavad positiivsed tagajärjed, näiteks tõusnud tööhõive määrade näol, kuid peab kahetsusväärseks, et teatavatel juhtudel on tööturureformidega soositud paindlikkust turvalisuse arvelt, mille tagajärjeks on ebakindlus ja töökaitse puudumine; palub komisjonil seada sisse järelevalve järjestikuste tähtajaliste ning muude järjestikuste ebatüüpiliste lepingute kasutamise kuritarvitusliku tava üle nii era- kui ka avalikus sektoris; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et hoolikalt läbi mõeldud turvaline paindlikkus aitab vältida tööturu killustatust ning edendada jätkusuutliku kvaliteetse tööhõive säilitamist, kuid on mures asjaolu pärast, et turvalist paindlikkust ei ole mitmes liikmesriigis piisavalt kohaldatud; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama asjakohasel juhul asjaolu, et töötaja õigused ja sotsiaalkindlustusstandardid oleksid turvalise paindlikkuse mudeli kohaldamisel tagatud; palub liikmesriikidel ajakohastada oma töökaitseseadusi, et edendada suuremat stabiilsust tööhõives ja turvalisust ühelt töökohalt teisele üleminekul, tehes seda ka ulatuslikuma ja parema koostöö kaudu avaliku ja erasektori tööturuasutuste vahel, kui see on asjakohane, samuti edendada töötajate juurdepääsu sotsiaalkindlustusõigustele ja sotsiaalse heaolu alastele õigustele; mitmed liikmesriigid on viinud ellu reforme, millel on olnud nähtavad positiivsed tagajärjed, näiteks tõusnud tööhõive määrade näol, kuid peab kahetsusväärseks, et teatavatel juhtudel on tööturureformidega soositud paindlikkust turvalisuse arvelt, mille tagajärjeks on ebakindlus ja töökaitse puudumine; palub komisjonil seada sisse järelevalve järjestikuste tähtajaliste ning muude järjestikuste ebatüüpiliste lepingute kasutamise kuritarvitusliku tava üle nii era- kui ka avalikus sektoris;

| 21. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse üldist arengut avaliku sektori töötajate sissetulekutes ja ka miinimumsissetulekutes, kui see on asjakohane, piiramata tootlikkuse kasvu ja tehes seda jätkusuutlikult ja stabiilselt liikmesriikide endi pädevust ohtu seadmata; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles võtma arvesse üldist arengut avaliku sektori töötajate sissetulekutes ja ka miinimumsissetulekutes, kui see on asjakohane, piiramata tootlikkuse kasvu ja tehes seda jätkusuutlikult ja stabiilselt liikmesriikide endi pädevust ohtu seadmata;

| 22. | tunneb heameelt komisjoni algatuse üle, mis käsitleb investeerimist inimkapitali, et taastada tööhõive tasemed ja jätkusuutlik majanduskasv, kuid on ülimalt mures asjaolu pärast, et hariduse valdkonnas on avaliku sektori kulutused alates 2010. aastast vähenenud 3,2 % (23), kusjuures viimasel aastal, mille kohta on olemas vastavad andmed, st 2013. aastal on vähenemine toimunud üheteistkümnes liikmesriigis; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt komisjoni algatuse üle, mis käsitleb investeerimist inimkapitali, et taastada tööhõive tasemed ja jätkusuutlik majanduskasv, kuid on ülimalt mures asjaolu pärast, et hariduse valdkonnas on avaliku sektori kulutused alates 2010. aastast vähenenud 3,2 % (23), kusjuures viimasel aastal, mille kohta on olemas vastavad andmed, st 2013. aastal on vähenemine toimunud üheteistkümnes liikmesriigis;

| 23. | rõhutab, kui oluline on praeguses kontekstis aktiivne tööturupoliitika; kutsub liikmesriike üles suurendama aktiivse tööturupoliitika katvust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, kui oluline on praeguses kontekstis aktiivne tööturupoliitika; kutsub liikmesriike üles suurendama aktiivse tööturupoliitika katvust ja tulemuslikkust;

| 24. | märgib vajadust liikuda oskuste täiendamise ja koolitamise, samuti uute tööhõivevormide kontekstis digitaalse majanduse suunas; |
| --- | --- |

24.

märgib vajadust liikuda oskuste täiendamise ja koolitamise, samuti uute tööhõivevormide kontekstis digitaalse majanduse suunas;

| 25. | kutsub liikmesriike üles nihutama järk-järgult maksukoormat tööjõult muudele allikatele viisil, mis ei kahjusta ei ühiskonna kõige haavatavamaid rühmi, eelkõige madalapalgalisi töötajaid, ega ka üldist konkurentsivõimet, tagades samal ajal ka riiklike pensionisüsteemide pikaajalise jätkusuutlikkuse ning sotsiaalkindlustus- ja sotsiaalkaitsesüsteemide piisava rahastamise; kutsub ühtlasi liikmesriike üles rakendama maksueeskirju, mis toetavad ettevõtluse ja töökohtade loomise stiimuleid, eelkõige noorte ja ka üle 55-aastaste jaoks, et kasutada ära niisuguste töötajate töökogemusi ja kindlustada nende oskusteabe edasiandmine ning toetada teadus- ja innovatsiooniprojekte Euroopa ettevõtetes; nõuab tungivalt, et liikmesriigid vähendaksid halduskoormust, et edendada noorte ettevõtlust; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles nihutama järk-järgult maksukoormat tööjõult muudele allikatele viisil, mis ei kahjusta ei ühiskonna kõige haavatavamaid rühmi, eelkõige madalapalgalisi töötajaid, ega ka üldist konkurentsivõimet, tagades samal ajal ka riiklike pensionisüsteemide pikaajalise jätkusuutlikkuse ning sotsiaalkindlustus- ja sotsiaalkaitsesüsteemide piisava rahastamise; kutsub ühtlasi liikmesriike üles rakendama maksueeskirju, mis toetavad ettevõtluse ja töökohtade loomise stiimuleid, eelkõige noorte ja ka üle 55-aastaste jaoks, et kasutada ära niisuguste töötajate töökogemusi ja kindlustada nende oskusteabe edasiandmine ning toetada teadus- ja innovatsiooniprojekte Euroopa ettevõtetes; nõuab tungivalt, et liikmesriigid vähendaksid halduskoormust, et edendada noorte ettevõtlust;

| 26. | palub, et Euroopa poolaasta ja iga-aastase majanduskasvu analüüsi raames hinnataks sissetulekute poliitika, sealhulgas pensionite, tulu näitajate ja fiskaalpoliitika tähtsust, et tagada sotsiaalne ühtekuuluvus ja pöörata ümber ebavõrdsusega seotud suundumused; |
| --- | --- |

26.

palub, et Euroopa poolaasta ja iga-aastase majanduskasvu analüüsi raames hinnataks sissetulekute poliitika, sealhulgas pensionite, tulu näitajate ja fiskaalpoliitika tähtsust, et tagada sotsiaalne ühtekuuluvus ja pöörata ümber ebavõrdsusega seotud suundumused;

| 27. | palub liikmesriikidel hinnata oma kehtivaid sotsiaalkaitsesüsteeme ja suurendada nendesse tehtavaid investeeringuid, et tagada nende suutlikkus võidelda vaesuse ja ebavõrdsuse vastu ning neid ennetada, tagades samal ajal ka nende jätkusuutlikkuse oodatavate demograafiliste, majanduslike ja uute sotsiaalsete probleemide tingimustes, ning parandada liikmesriikide majanduste vastupanuvõimet kriisi ajal; rõhutab, et kvaliteetsed heaolusüsteemid ja sotsiaalsed investeeringud on väga olulised, kui Euroopa soovib säilitada oma peamist konkurentsieelist, milleks on kõrge kvalifikatsiooniga töötajad ja tootlikud äriühingud; |
| --- | --- |

27.

palub liikmesriikidel hinnata oma kehtivaid sotsiaalkaitsesüsteeme ja suurendada nendesse tehtavaid investeeringuid, et tagada nende suutlikkus võidelda vaesuse ja ebavõrdsuse vastu ning neid ennetada, tagades samal ajal ka nende jätkusuutlikkuse oodatavate demograafiliste, majanduslike ja uute sotsiaalsete probleemide tingimustes, ning parandada liikmesriikide majanduste vastupanuvõimet kriisi ajal; rõhutab, et kvaliteetsed heaolusüsteemid ja sotsiaalsed investeeringud on väga olulised, kui Euroopa soovib säilitada oma peamist konkurentsieelist, milleks on kõrge kvalifikatsiooniga töötajad ja tootlikud äriühingud;

| 28. | vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peaks liikmesriikidele jääma täielik vastutus oma pensionisüsteemide korraldamise eest, samuti pensionisüsteemi kõigi kolme samba rolli üle otsustamise eest eri liikmesriikides; on seisukohal, et pensioniskeemid peaksid pakkuma tagatisi eakate vaesuse vastu ja et seetõttu tuleb rakendada poliitikat, mille eesmärk on tagada tugev, jätkusuutlik ja piisav esimene pensionisammas; |
| --- | --- |

28.

vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peaks liikmesriikidele jääma täielik vastutus oma pensionisüsteemide korraldamise eest, samuti pensionisüsteemi kõigi kolme samba rolli üle otsustamise eest eri liikmesriikides; on seisukohal, et pensioniskeemid peaksid pakkuma tagatisi eakate vaesuse vastu ja et seetõttu tuleb rakendada poliitikat, mille eesmärk on tagada tugev, jätkusuutlik ja piisav esimene pensionisammas;

| 29. | ergutab liikmesriikide tugevdama jõupingutusi soolise palgalõhe kaotamiseks ja võtma aktiivsemaid meetmeid selleks, et suurendada naiste osalemist tööturul; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama asjakohasel juhul kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja sotsiaalpartnerite abil peresõbralikke poliitikameetmeid, millega tõhustatakse teiste ülalpeetavate hooldust, samuti vanematele pakutavaid võimalusi, näiteks asjakohased rasedus- ja sünnituspuhkuse ja isapuhkuse sätted ning juurdepääs taskukohasele lastehoiule, et tagada laste heaolu, võimaldades hooldusalaseid kohustusi omavate isikute jaoks võrdset juurdepääsu tööturule, et saavutada parem töö- ja eraelu tasakaal, mis on eriti oluline naiste kaasamiseks tööturule; ergutab liikmesriike uurima ELi püsivalt madala sündimuse põhjusi ja kaaluma soodsama maksude diferentseerimise kohaldamist vastavalt laste arvule leibkonnas; kutsub liikmesriike üles pakkuma peredele abi mitte ainult rahalise toetuse, vaid ka teenuste kujul; |
| --- | --- |

29.

ergutab liikmesriikide tugevdama jõupingutusi soolise palgalõhe kaotamiseks ja võtma aktiivsemaid meetmeid selleks, et suurendada naiste osalemist tööturul; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama asjakohasel juhul kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja sotsiaalpartnerite abil peresõbralikke poliitikameetmeid, millega tõhustatakse teiste ülalpeetavate hooldust, samuti vanematele pakutavaid võimalusi, näiteks asjakohased rasedus- ja sünnituspuhkuse ja isapuhkuse sätted ning juurdepääs taskukohasele lastehoiule, et tagada laste heaolu, võimaldades hooldusalaseid kohustusi omavate isikute jaoks võrdset juurdepääsu tööturule, et saavutada parem töö- ja eraelu tasakaal, mis on eriti oluline naiste kaasamiseks tööturule; ergutab liikmesriike uurima ELi püsivalt madala sündimuse põhjusi ja kaaluma soodsama maksude diferentseerimise kohaldamist vastavalt laste arvule leibkonnas; kutsub liikmesriike üles pakkuma peredele abi mitte ainult rahalise toetuse, vaid ka teenuste kujul;

| 30. | märgib, et väike rahvastiku tihedus või rahvastiku suur hajutatus suurendab märkimisväärselt avalike teenuste (näiteks tervishoid või haridus) osutamise kulusid; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse nende põhjuseid ja tagajärgi, analüüsides samal ajal demograafiliste muutuste tulemusi ja nende mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

30.

märgib, et väike rahvastiku tihedus või rahvastiku suur hajutatus suurendab märkimisväärselt avalike teenuste (näiteks tervishoid või haridus) osutamise kulusid; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse nende põhjuseid ja tagajärgi, analüüsides samal ajal demograafiliste muutuste tulemusi ja nende mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele;

| 31. | rõhutab asjaolu, et tulemuslikkuse eesmärgil peavad Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) investeeringud keskenduma uute investeeringute tekitamisele investoritele vähem huvi pakkuvates valdkondades ning mitte selliste investeeringute asendamisele, mida oleks tehtud mujal, või suure kasumlikkusega investeeringutele, mida oleks tehtud igal juhul; kordab oma üleskutset pidada tähtsaks investeeringuid inimkapitali ja muid sotsiaalseid investeeringuid, näiteks tervishoiu, lastehoiu või taskukohase eluaseme valdkonnas, ning oma üleskutset, mille kohaselt tuleb tulemuslikult rakendada sotsiaalsete investeeringute paketti; |
| --- | --- |

31.

rõhutab asjaolu, et tulemuslikkuse eesmärgil peavad Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) investeeringud keskenduma uute investeeringute tekitamisele investoritele vähem huvi pakkuvates valdkondades ning mitte selliste investeeringute asendamisele, mida oleks tehtud mujal, või suure kasumlikkusega investeeringutele, mida oleks tehtud igal juhul; kordab oma üleskutset pidada tähtsaks investeeringuid inimkapitali ja muid sotsiaalseid investeeringuid, näiteks tervishoiu, lastehoiu või taskukohase eluaseme valdkonnas, ning oma üleskutset, mille kohaselt tuleb tulemuslikult rakendada sotsiaalsete investeeringute paketti;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama kõik valitsemistasandid ja asjaomased sidusrühmad investeerimise takistuste tuvastamisse, keskendudes kõige rohkem abi vajavatele piirkondadele ja sektoritele, samuti niisuguste piisavate vahendite kättesaadavaks tegemisele, millesse on koondatud avaliku ja erasektori rahalised vahendid; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama kõik valitsemistasandid ja asjaomased sidusrühmad investeerimise takistuste tuvastamisse, keskendudes kõige rohkem abi vajavatele piirkondadele ja sektoritele, samuti niisuguste piisavate vahendite kättesaadavaks tegemisele, millesse on koondatud avaliku ja erasektori rahalised vahendid;

Jätkusuutliku majanduskasvu toetamine hoogsama investeerimise teel

| 33. | rõhutab, et edendada tuleb jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, millega kaasneb rohkemate ja paremate töökohtade ning reaalsete väljavaadete loomine kõigile, kaasa arvatud noortele, et tegeleda ELi sise- ja välisprobleemidega; märgib, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata olemasoleva tööhõive, sealhulgas haavatavate rühmade tööhõive kohandamisele kiiresti muutuva tööturuga ja uute kujunemisjärgus sektoritega, et tagada selle jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et edendada tuleb jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, millega kaasneb rohkemate ja paremate töökohtade ning reaalsete väljavaadete loomine kõigile, kaasa arvatud noortele, et tegeleda ELi sise- ja välisprobleemidega; märgib, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata olemasoleva tööhõive, sealhulgas haavatavate rühmade tööhõive kohandamisele kiiresti muutuva tööturuga ja uute kujunemisjärgus sektoritega, et tagada selle jätkusuutlikkus;

| 34. | palub komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes on võtmetähtsusega jätkusuutliku ja kaasava arengu ning töökohtade loomise jaoks, ning kaotada naiste ja meeste vahelised erinevused füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise määrades; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid jätkusuutlike ärimudelitega seotud maksuskeeme, mis toetavad innovatiivseid idufirmasid ja kergendavad VKEdel töökohtade loomist, jälgiksid maksusoodustuste mõju jätkusuutlikule arengule ning arendaksid mehhanisme, mis võiksid ergutada selliseid ettevõtjaid saavutama rahvusvahelist mõõdet või selle raames tegutsema; rõhutab seetõttu vajadust rakendada ELi tasandil terviklikku poliitikat, et võimaldada liikmesriikidel tulla toime väljastpoolt ELi pärit konkurentidest tulenevate väljakutsetega; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes on võtmetähtsusega jätkusuutliku ja kaasava arengu ning töökohtade loomise jaoks, ning kaotada naiste ja meeste vahelised erinevused füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise määrades; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid jätkusuutlike ärimudelitega seotud maksuskeeme, mis toetavad innovatiivseid idufirmasid ja kergendavad VKEdel töökohtade loomist, jälgiksid maksusoodustuste mõju jätkusuutlikule arengule ning arendaksid mehhanisme, mis võiksid ergutada selliseid ettevõtjaid saavutama rahvusvahelist mõõdet või selle raames tegutsema; rõhutab seetõttu vajadust rakendada ELi tasandil terviklikku poliitikat, et võimaldada liikmesriikidel tulla toime väljastpoolt ELi pärit konkurentidest tulenevate väljakutsetega;

| 35. | kutsub komisjoni üles võtma tihedas koostöös liikmesriikidega meetmeid, et anda paremat teavet kõigi Euroopa fondide ja programmide kohta, mis võivad ettevõtlust, investeerimist ja rahastamisvõimalusi edendada, nagu Erasmus ettevõtjatele, Euroopa tööturuasutuste süsteem (EURES), ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI); tuletab meelde partnerluse põhimõtte, alt üles lähenemisviisi ning piisavate vahendite eraldamise tähtsust; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles võtma tihedas koostöös liikmesriikidega meetmeid, et anda paremat teavet kõigi Euroopa fondide ja programmide kohta, mis võivad ettevõtlust, investeerimist ja rahastamisvõimalusi edendada, nagu Erasmus ettevõtjatele, Euroopa tööturuasutuste süsteem (EURES), ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI); tuletab meelde partnerluse põhimõtte, alt üles lähenemisviisi ning piisavate vahendite eraldamise tähtsust;

| 36. | kutsub komisjoni üles hindama kõiki eespool mainitud programme holistiliselt, et ennetada konflikte eesmärkide ja nõudmiste vahel, ning vähendama bürokraatiat; on seisukohal, et selline läbivaatamine peaks hõlmama iga liikmesriigi poolse rakendamise analüüsi, tagades seega võrdsema juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles hindama kõiki eespool mainitud programme holistiliselt, et ennetada konflikte eesmärkide ja nõudmiste vahel, ning vähendama bürokraatiat; on seisukohal, et selline läbivaatamine peaks hõlmama iga liikmesriigi poolse rakendamise analüüsi, tagades seega võrdsema juurdepääsu rahastamisele;

| 37. | Euroopa Sotsiaalfondist tuleks eraldada rohkem vahendeid selleks, et rahastada töötute osalemist koolitusprogrammides ELi liikmesriikides ja programmides nende päritoluriigis, hõlbustades seega nende integreerimist nende poolt valitud Euroopa tööturule ja tõhustades Euroopa kodakondsust; |
| --- | --- |

37.

Euroopa Sotsiaalfondist tuleks eraldada rohkem vahendeid selleks, et rahastada töötute osalemist koolitusprogrammides ELi liikmesriikides ja programmides nende päritoluriigis, hõlbustades seega nende integreerimist nende poolt valitud Euroopa tööturule ja tõhustades Euroopa kodakondsust;

| 38. | palub liikmesriikidel töötada välja poliitika, mis suurendab noorte ettevõtlust varasest east alates, pakkudes praktikavõimalusi ja äriühingute külastamist; |
| --- | --- |

38.

palub liikmesriikidel töötada välja poliitika, mis suurendab noorte ettevõtlust varasest east alates, pakkudes praktikavõimalusi ja äriühingute külastamist;

| 39. | palub liikmesriikidel noorte seas ettevõtluse edendamiseks toetada ühendusi ja algatusi, mis aitavad noortel ettevõtjatel arendada innovatiivseid projekte, pakkudes neile haldus- ja õigusalast või korralduslikku tuge; |
| --- | --- |

39.

palub liikmesriikidel noorte seas ettevõtluse edendamiseks toetada ühendusi ja algatusi, mis aitavad noortel ettevõtjatel arendada innovatiivseid projekte, pakkudes neile haldus- ja õigusalast või korralduslikku tuge;

| 40. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsetel ettevõtetel, sealhulgas sotsiaalteenuseid pakkuvatel ettevõtetel, on avaliku või erasektoripoolse rahastamise saamisel isegi rohkem raskusi kui traditsioonilistel ettevõtetel, mille põhjuseks on muude tegurite hulgas finantsvahendajate valitsejate puudulikud teadmised tegelikust olukorrast; rõhutab, et niisugustele ettevõtetele tuleb pakkuda rohkem tuge, eelkõige seoses juurdepääsuga eri rahastamisvormidele, sealhulgas Euroopa fondidele; rõhutab ühtlasi vajadust vähendada halduskoormust sotsiaalettevõtete toetamiseks; rõhutab vajadust kehtestada neile õigusraamistik, näiteks Euroopa ühistute, liitude, sihtasutuste ja vastastikuste ühingute põhikirja abil, tunnustades nende tegevust ELis ja vältides kõlvatut konkurentsi; palub komisjonil toetada investeeringute tegemist sotsiaalmajandusse ning tunneb heameelt asjaolu üle, et osa Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi rahalistest vahenditest on ette nähtud selleks, et aidata pakkuda rahastamisvõimalusi sotsiaalsetele ja solidaarsetele ettevõtetele; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsetel ettevõtetel, sealhulgas sotsiaalteenuseid pakkuvatel ettevõtetel, on avaliku või erasektoripoolse rahastamise saamisel isegi rohkem raskusi kui traditsioonilistel ettevõtetel, mille põhjuseks on muude tegurite hulgas finantsvahendajate valitsejate puudulikud teadmised tegelikust olukorrast; rõhutab, et niisugustele ettevõtetele tuleb pakkuda rohkem tuge, eelkõige seoses juurdepääsuga eri rahastamisvormidele, sealhulgas Euroopa fondidele; rõhutab ühtlasi vajadust vähendada halduskoormust sotsiaalettevõtete toetamiseks; rõhutab vajadust kehtestada neile õigusraamistik, näiteks Euroopa ühistute, liitude, sihtasutuste ja vastastikuste ühingute põhikirja abil, tunnustades nende tegevust ELis ja vältides kõlvatut konkurentsi; palub komisjonil toetada investeeringute tegemist sotsiaalmajandusse ning tunneb heameelt asjaolu üle, et osa Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi rahalistest vahenditest on ette nähtud selleks, et aidata pakkuda rahastamisvõimalusi sotsiaalsetele ja solidaarsetele ettevõtetele;

| 41. | rõhutab sotsiaalkaitsesse, sealhulgas sotsiaalteenustesse tehtavate investeeringute suurt ühiskondlikku ja majanduslikku väärtust; |
| --- | --- |

41.

rõhutab sotsiaalkaitsesse, sealhulgas sotsiaalteenustesse tehtavate investeeringute suurt ühiskondlikku ja majanduslikku väärtust;

Euroopa fondide parem kasutamine sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks

| 42. | tunneb heameelt EFSI sisseseadmise üle selle esimesel rakendamisaastal ja selle rolli üle parimate projektide toetamisel Euroopa tasandil; palub komisjonil tagada, et EFSI võimaldaks liikmesriikide ja nende piirkondade paremat sotsiaalset ja majanduslikku lähenemist ELis ning et kõik liikmesriigid kasutaksid selle fondi kasutamise võimalusi kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega; kutsub komisjoni üles jälgima ja kontrollima EFSI raames tehtavaid investeeringuid; on veendunud, et avaldada tuleks aruanne, mille eesmärk on auditeerida ja mõõta asjaomaste investeeringute tegelikku majanduslikku ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt EFSI sisseseadmise üle selle esimesel rakendamisaastal ja selle rolli üle parimate projektide toetamisel Euroopa tasandil; palub komisjonil tagada, et EFSI võimaldaks liikmesriikide ja nende piirkondade paremat sotsiaalset ja majanduslikku lähenemist ELis ning et kõik liikmesriigid kasutaksid selle fondi kasutamise võimalusi kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega; kutsub komisjoni üles jälgima ja kontrollima EFSI raames tehtavaid investeeringuid; on veendunud, et avaldada tuleks aruanne, mille eesmärk on auditeerida ja mõõta asjaomaste investeeringute tegelikku majanduslikku ja sotsiaalset mõju;

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et investeerimisel tuleb põhitähelepanu pöörata taristuprojektidele, kui need on suurema ühtekuuluvuse, sotsiaalse õigluse või inimkapitali arengu tagamiseks või jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tugevdamiseks selgelt vajalikud; palub komisjonil nõuda iga ELi poolt rahastatava investeerimisprojekti oodatavate sotsiaalsete ja majanduslike tulemuste eelnevat tutvustamist ning kaasata ka sellele järgnev jälgimine ja hindamine; rõhutab vajadust vältida negatiivset keskkonnamõju, mida need projektid võivad avaldada; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu asjaolule, et investeerimisel tuleb põhitähelepanu pöörata taristuprojektidele, kui need on suurema ühtekuuluvuse, sotsiaalse õigluse või inimkapitali arengu tagamiseks või jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tugevdamiseks selgelt vajalikud; palub komisjonil nõuda iga ELi poolt rahastatava investeerimisprojekti oodatavate sotsiaalsete ja majanduslike tulemuste eelnevat tutvustamist ning kaasata ka sellele järgnev jälgimine ja hindamine; rõhutab vajadust vältida negatiivset keskkonnamõju, mida need projektid võivad avaldada;

| 44. | rõhutab, et EL peab liikmesriikide raskusi Euroopa fondide täielikul kasutamisel arvesse võttes tagama oma investeeringute nõuetekohase ja parema kasutamise, mis peab vastama liidu prioriteetidele ja põhiväärtustele, mis on sätestatud aluslepingutes ja põhiõiguste hartas, samuti oma vahendite tõhusa haldamise ning vähendama halduskoormust ning takistusi juurdepääsu, rakendamise ja hindamise valdkonnas; rõhutab vajadust tagada, et kõigil ettevõtjatel oleksid võrdsed võimalused juurdepääsuks rahastamisele; palub, et komisjon tagaks ELi fondide kasutamise hoolika jälgimise; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et EL peab liikmesriikide raskusi Euroopa fondide täielikul kasutamisel arvesse võttes tagama oma investeeringute nõuetekohase ja parema kasutamise, mis peab vastama liidu prioriteetidele ja põhiväärtustele, mis on sätestatud aluslepingutes ja põhiõiguste hartas, samuti oma vahendite tõhusa haldamise ning vähendama halduskoormust ning takistusi juurdepääsu, rakendamise ja hindamise valdkonnas; rõhutab vajadust tagada, et kõigil ettevõtjatel oleksid võrdsed võimalused juurdepääsuks rahastamisele; palub, et komisjon tagaks ELi fondide kasutamise hoolika jälgimise;

| 45. | tunneb heameelt komisjoni poolt liikmesriikidele esitatud üleskutse üle suurendada sotsiaalseid investeeringuid Euroopa majandusliku, territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks, eriti (ametliku ja mitteametliku) tervishoiu ja pikaajalise hoolduse ja sotsiaalteenuste, lastehoiu, eluasemetoetuse ja rehabilitatsiooniteenuste valdkonnas; kutsub ettevõtjaid ja kõiki teisi toetuskõlblikke toetusesaajaid üles kasutama paremini ära investeerimismehhanisme, mida pakutakse Euroopa fondide ja projektide raames, mis on vahetult kohaldatavad; palub ühtlasi komisjonil jälgida, kas liikmesriigid rakendavad ELi soovitusi nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt komisjoni poolt liikmesriikidele esitatud üleskutse üle suurendada sotsiaalseid investeeringuid Euroopa majandusliku, territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks, eriti (ametliku ja mitteametliku) tervishoiu ja pikaajalise hoolduse ja sotsiaalteenuste, lastehoiu, eluasemetoetuse ja rehabilitatsiooniteenuste valdkonnas; kutsub ettevõtjaid ja kõiki teisi toetuskõlblikke toetusesaajaid üles kasutama paremini ära investeerimismehhanisme, mida pakutakse Euroopa fondide ja projektide raames, mis on vahetult kohaldatavad; palub ühtlasi komisjonil jälgida, kas liikmesriigid rakendavad ELi soovitusi nõuetekohaselt;

| 46. | juhib tähelepanu sellele, et ametlikud ja eriti mitteametlikud hooldajad moodustavad Euroopa tulevaste hooldussüsteemide kiiresti kasvavatele nõudmistele vastamise olulise samba; rõhutab vajadust parandada niisuguste hooldavate pereliikmete sotsiaalkaitset, kes on sageli sunnitud vähendama oma palgatööd tasuta hoolduse pakkumiseks ja kaotavad selle tulemusena sotsiaalkindlustusõigused; |
| --- | --- |

46.

juhib tähelepanu sellele, et ametlikud ja eriti mitteametlikud hooldajad moodustavad Euroopa tulevaste hooldussüsteemide kiiresti kasvavatele nõudmistele vastamise olulise samba; rõhutab vajadust parandada niisuguste hooldavate pereliikmete sotsiaalkaitset, kes on sageli sunnitud vähendama oma palgatööd tasuta hoolduse pakkumiseks ja kaotavad selle tulemusena sotsiaalkindlustusõigused;

| 47. | tunnustab komisjoni jõupingutusi suurendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist riigipõhiste soovituste täitmise toetuseks ning võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku liikmesriikidele tehnilise abi rahastamise kohta; rõhutab, et kõnealuseid fonde ei tuleks kasutada üksnes riigipõhiste soovituste rakendamiseks, kuna nii võivad jääda välja muud olulised investeerimise valdkonnad; |
| --- | --- |

47.

tunnustab komisjoni jõupingutusi suurendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist riigipõhiste soovituste täitmise toetuseks ning võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku liikmesriikidele tehnilise abi rahastamise kohta; rõhutab, et kõnealuseid fonde ei tuleks kasutada üksnes riigipõhiste soovituste rakendamiseks, kuna nii võivad jääda välja muud olulised investeerimise valdkonnad;

| 48. | nõustub, et vaja on paremusele suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise protsessi, et tugevdada sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust liikmesriikides ja nende piirkondades ning nende vahel, kuid märgib, et seda tuleb pidada eesmärgiks ühises ettevõtmises, kus sotsiaaldialoogil ja kõikide asjaomaste sidusrühmade kaasamisel on juhtiv roll; juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalpoliitika kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevuste hulka ning et ELi roll selles valdkonnas piirdub liikmesriikide tegevuse toetamise ja täiendamisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 153 ja kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

48.

nõustub, et vaja on paremusele suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise protsessi, et tugevdada sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust liikmesriikides ja nende piirkondades ning nende vahel, kuid märgib, et seda tuleb pidada eesmärgiks ühises ettevõtmises, kus sotsiaaldialoogil ja kõikide asjaomaste sidusrühmade kaasamisel on juhtiv roll; juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalpoliitika kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevuste hulka ning et ELi roll selles valdkonnas piirdub liikmesriikide tegevuse toetamise ja täiendamisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 153 ja kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;

| 49. | nõuab võitlust majandusliku ebavõrdsuse vastu, mis takistab pikaajalist majanduskasvu; rõhutab, et vahe vaeseimate piirkondade ja ülejäänud ELi vahel süveneb ja nõuab viivitamatuid suunatud jõupingutusi nii Euroopa kui ka riikide tasandil, et edendada neis piirkondades ühtekuuluvust ja majanduskasvu; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada strateegilisi investeeringuid konkurentsivõime parandamiseks, pidades silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174, eriti nendes piirkondades, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused; |
| --- | --- |

49.

nõuab võitlust majandusliku ebavõrdsuse vastu, mis takistab pikaajalist majanduskasvu; rõhutab, et vahe vaeseimate piirkondade ja ülejäänud ELi vahel süveneb ja nõuab viivitamatuid suunatud jõupingutusi nii Euroopa kui ka riikide tasandil, et edendada neis piirkondades ühtekuuluvust ja majanduskasvu; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada strateegilisi investeeringuid konkurentsivõime parandamiseks, pidades silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174, eriti nendes piirkondades, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused;

| 50. | palub komisjonil tugevdada ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaldamist, et äärepoolsemaid piirkondi paremini regioonide Euroopaga lõimida, tagamaks piirkondade võrdsust ja paremusele suunatud lähenemist; rõhutab, et jätkuvalt on vaja pöörata erilist tähelepanu äärepoolseimatele piirkondadele mitte ainult vahendite eraldamise näol, vaid arvestades ka Euroopa poliitika võimalikku mõju nende sotsiaalsele olukorrale ja tööhõivele; palub komisjonil tagada, et Euroopa otsuste ja rahaliste vahendite eraldamisega kaasneks nõuetekohane järelevalve, et parandada märkimisväärselt äärepoolseimate piirkondade kodanike heaolu; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil tugevdada ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaldamist, et äärepoolsemaid piirkondi paremini regioonide Euroopaga lõimida, tagamaks piirkondade võrdsust ja paremusele suunatud lähenemist; rõhutab, et jätkuvalt on vaja pöörata erilist tähelepanu äärepoolseimatele piirkondadele mitte ainult vahendite eraldamise näol, vaid arvestades ka Euroopa poliitika võimalikku mõju nende sotsiaalsele olukorrale ja tööhõivele; palub komisjonil tagada, et Euroopa otsuste ja rahaliste vahendite eraldamisega kaasneks nõuetekohane järelevalve, et parandada märkimisväärselt äärepoolseimate piirkondade kodanike heaolu;

| 51. | kutsub komisjoni üles uurima mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte raames võimalust suurendada Euroopa Sotsiaalfondi rahastamist, et tagada selle eesmärkide asjakohasus ja võtta arvesse uusi lisandunud probleeme, nagu pikaajaline töötus või pagulaste integreerimine; nõuab ka, et mitmeaastase finantsraamistiku raames töötataks vastavalt kokkuleppele välja eriprogramm nende Euroopa allpiirkondade jaoks, kus töötuse määr on üle 30 %; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles uurima mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte raames võimalust suurendada Euroopa Sotsiaalfondi rahastamist, et tagada selle eesmärkide asjakohasus ja võtta arvesse uusi lisandunud probleeme, nagu pikaajaline töötus või pagulaste integreerimine; nõuab ka, et mitmeaastase finantsraamistiku raames töötataks vastavalt kokkuleppele välja eriprogramm nende Euroopa allpiirkondade jaoks, kus töötuse määr on üle 30 %;

Sotsiaalne kaasamine kui ühiskonna võimalus

| 52. | tervitab strateegia „Euroopa 2020“ integreeritud suuniste uuendamist; rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020“ aktuaalsus on pärast selle loomist kasvanud, ning kutsub liikmesriike üles tugevdama selle rakendamist kohapeal; palub, et komisjon ja nõukogu kontrolliks hoolikamalt strateegia rakendamist üldiselt ja riikides; peab vajalikuks alustada strateegia „Euroopa 2020“ järgse stsenaariumi kavandamist, pidades silmas säästva arengu eesmärke; |
| --- | --- |

52.

tervitab strateegia „Euroopa 2020“ integreeritud suuniste uuendamist; rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020“ aktuaalsus on pärast selle loomist kasvanud, ning kutsub liikmesriike üles tugevdama selle rakendamist kohapeal; palub, et komisjon ja nõukogu kontrolliks hoolikamalt strateegia rakendamist üldiselt ja riikides; peab vajalikuks alustada strateegia „Euroopa 2020“ järgse stsenaariumi kavandamist, pidades silmas säästva arengu eesmärke;

| 53. | tunneb muret asjaolu pärast, et töökoht iseenesest ei kindlusta enam väljapääsu vaesusest ega ole parim vahend sotsiaalse kaasatuse tagamiseks, kuna 2014. aastal oli palgavaesuses 12,7 % tööealisest elanikkonnast, mis on rohkem kui 2009. aastal, mil see näitaja oli 11 %; palub komisjonil koostada integreeritud strateegia vaesuse vastu võitlemiseks ELis, et tegeleda vaesuse mitmemõõtmelisusega kõigis rühmades, eriti kõige haavatavamates, ning edendada integreeritud aktiivset kaasamist, mida toetab õigus piisavale sotsiaalkaitsele; sellega seoses kordab oma palvet, et komisjon esitaks algatuse liikmesriikides miinimumsissetuleku kehtestamise propageerimiseks, ilma et rikutaks subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

53.

tunneb muret asjaolu pärast, et töökoht iseenesest ei kindlusta enam väljapääsu vaesusest ega ole parim vahend sotsiaalse kaasatuse tagamiseks, kuna 2014. aastal oli palgavaesuses 12,7 % tööealisest elanikkonnast, mis on rohkem kui 2009. aastal, mil see näitaja oli 11 %; palub komisjonil koostada integreeritud strateegia vaesuse vastu võitlemiseks ELis, et tegeleda vaesuse mitmemõõtmelisusega kõigis rühmades, eriti kõige haavatavamates, ning edendada integreeritud aktiivset kaasamist, mida toetab õigus piisavale sotsiaalkaitsele; sellega seoses kordab oma palvet, et komisjon esitaks algatuse liikmesriikides miinimumsissetuleku kehtestamise propageerimiseks, ilma et rikutaks subsidiaarsuse põhimõtet;

| 54. | palub liikmesriikidel rakendada ja jälgida tulemuslikumaid, tõhusamaid ja kaasavamaid sotsiaalkaitse ja sissetulekutoetuse süsteeme, tagamaks, et need süsteemid pakuksid töötutele ning sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse ohtu sattunuile piisavat elatustaset, kindlustades samas, et niisugused mehhanismid ei põlistaks sotsiaalset sõltuvust ning tagaksid juurdepääsu haridusele ja koolitusele ning võimalused siseneda tööturule; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid seoses miinimumsissetuleku tõhususega ebavõrdluse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisel Euroopas; |
| --- | --- |

54.

palub liikmesriikidel rakendada ja jälgida tulemuslikumaid, tõhusamaid ja kaasavamaid sotsiaalkaitse ja sissetulekutoetuse süsteeme, tagamaks, et need süsteemid pakuksid töötutele ning sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse ohtu sattunuile piisavat elatustaset, kindlustades samas, et niisugused mehhanismid ei põlistaks sotsiaalset sõltuvust ning tagaksid juurdepääsu haridusele ja koolitusele ning võimalused siseneda tööturule; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid seoses miinimumsissetuleku tõhususega ebavõrdluse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisel Euroopas;

| 55. | julgustab liikmesriike rakendama vajalikke meetmeid pagulaste, ELis seaduslikult viibivate rändajate ning varjupaigataotlejate sotsiaalseks kaasamiseks, järgides asjakohaseid varjupaigaalaseid õigusakte; märgib aga, et need meetmed saavad olla tõhusad vaid siis, kui neid jagatakse ja rakendatakse kõigis liikmesriikides; on arvamusel, et niisuguseks lähenemiseks tuleb eraldada vahendid, ning praeguses ebakindlas olukorras ei saa neid anda ainult liikmesriigid; palub komisjonil tagada mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise raames vajalikud rahalised vahendid, et töötada välja terviklik lähenemine rändele; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta asjakohased meetmed, et aidata pagulastel end sisse seada ja integreeruda, samuti tagada, et avalikel teenustel oleks piisavalt vahendeid ning nõudmised oleks varakult teada, et hõlbustada pagulaste sujuvat üleminekut tööturule, sealhulgas nende oskuste ja pädevuste tunnustamise mehhanisme; kohalikel ametiasutustel ja sotsiaalpartneritel peaks olema keskne roll sisserändajate tööturule integreerimise hõlbustamisel ja nende tööalase kuritarvitamise takistamisel; |
| --- | --- |

55.

julgustab liikmesriike rakendama vajalikke meetmeid pagulaste, ELis seaduslikult viibivate rändajate ning varjupaigataotlejate sotsiaalseks kaasamiseks, järgides asjakohaseid varjupaigaalaseid õigusakte; märgib aga, et need meetmed saavad olla tõhusad vaid siis, kui neid jagatakse ja rakendatakse kõigis liikmesriikides; on arvamusel, et niisuguseks lähenemiseks tuleb eraldada vahendid, ning praeguses ebakindlas olukorras ei saa neid anda ainult liikmesriigid; palub komisjonil tagada mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise raames vajalikud rahalised vahendid, et töötada välja terviklik lähenemine rändele; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta asjakohased meetmed, et aidata pagulastel end sisse seada ja integreeruda, samuti tagada, et avalikel teenustel oleks piisavalt vahendeid ning nõudmised oleks varakult teada, et hõlbustada pagulaste sujuvat üleminekut tööturule, sealhulgas nende oskuste ja pädevuste tunnustamise mehhanisme; kohalikel ametiasutustel ja sotsiaalpartneritel peaks olema keskne roll sisserändajate tööturule integreerimise hõlbustamisel ja nende tööalase kuritarvitamise takistamisel;

| 56. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid oma õigusaktidesse üle ja rakendaksid kõik uuendatud Euroopa rände tegevuskava sätted; taunib asjaolu, et komisjon on pidanud vastu võtma 40 rikkumisotsust eri liikmesriikide suhtes, sealhulgas märgukirjad 19 liikmesriigile, kuna nad ei ole võtnud vajalikke meetmeid vastuvõtutingimuste direktiivi ülevõtmiseks; toetab komisjoni püüdlusi tugevdada Euroopa rände tegevuskava; |
| --- | --- |

56.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid oma õigusaktidesse üle ja rakendaksid kõik uuendatud Euroopa rände tegevuskava sätted; taunib asjaolu, et komisjon on pidanud vastu võtma 40 rikkumisotsust eri liikmesriikide suhtes, sealhulgas märgukirjad 19 liikmesriigile, kuna nad ei ole võtnud vajalikke meetmeid vastuvõtutingimuste direktiivi ülevõtmiseks; toetab komisjoni püüdlusi tugevdada Euroopa rände tegevuskava;

| 57. | arvestades Euroopa kodanike vananemist ja noorte töötuse kõrget määra mõnedes ELi piirkondades, juhib tähelepanu sotsiaalsele riskile, et järgnevatel kümnenditel ei suudeta tagada sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkust, kaitstust, asjakohasust ja tõhusust; julgustab seepärast liikmesriike töötama välja strateegiaid, millega tagada, et rohkem inimesi püsib ühiskonnas aktiivsena; |
| --- | --- |

57.

arvestades Euroopa kodanike vananemist ja noorte töötuse kõrget määra mõnedes ELi piirkondades, juhib tähelepanu sotsiaalsele riskile, et järgnevatel kümnenditel ei suudeta tagada sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkust, kaitstust, asjakohasust ja tõhusust; julgustab seepärast liikmesriike töötama välja strateegiaid, millega tagada, et rohkem inimesi püsib ühiskonnas aktiivsena;

| 58. | palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd, et kõrvaldada tööjõu õiglase liikuvuse takistused, kuna töötajate vaba liikumine on ELis põhiõigus, ning ühelt poolt suurendada tööhõive määra ja teiselt poolt tagada, et ELi liikuvaid töötajaid koheldaks võrdselt kohalike töötajatega, et neid ei väärkoheldaks ega diskrimineeritaks ning et neile oleks tagatud tööhõive ja sotsiaalsed õigused; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd, et kõrvaldada tööjõu õiglase liikuvuse takistused, kuna töötajate vaba liikumine on ELis põhiõigus, ning ühelt poolt suurendada tööhõive määra ja teiselt poolt tagada, et ELi liikuvaid töötajaid koheldaks võrdselt kohalike töötajatega, et neid ei väärkoheldaks ega diskrimineeritaks ning et neile oleks tagatud tööhõive ja sotsiaalsed õigused;

| 59. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ELi-sisest tööjõu liikuvust kogu liidus, kuna see loob võimalusi nii töötajatele kui ettevõtjatele; palub, et liikmesriigid kasutaksid ja edendaksid olemasolevaid Euroopa vahendeid, eelkõige Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES, et hõlbustada tööjõu liikuvust; ergutab liikmesriike arendama piiriülestes piirkondades, kus tööjõu liikuvus on tõesti suur, EURESi piiriülest partnerlust, et aidata töötajaid nende liikuvuse planeerimisel; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ELi-sisest tööjõu liikuvust kogu liidus, kuna see loob võimalusi nii töötajatele kui ettevõtjatele; palub, et liikmesriigid kasutaksid ja edendaksid olemasolevaid Euroopa vahendeid, eelkõige Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES, et hõlbustada tööjõu liikuvust; ergutab liikmesriike arendama piiriülestes piirkondades, kus tööjõu liikuvus on tõesti suur, EURESi piiriülest partnerlust, et aidata töötajaid nende liikuvuse planeerimisel;

| 60. | kutsub komisjoni üles töötama välja konkreetne plaan, kuidas kasutada Euroopa poolaastat ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtete rakendamisel; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles töötama välja konkreetne plaan, kuidas kasutada Euroopa poolaastat ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtete rakendamisel;

| 61. | väidab, et sotsiaalne dialoog on töötingimuste parandamise oluline vahend ning et sotsiaalpartnerite dialoogi optimaalseimate tingimuste tagamise eeldusteks on tugevate ametiühingute olemasolu, töötajate osalemine ettevõttega seotud küsimustes ja kollektiivlepingute tugevdamine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama sotsiaaldialoogi kvaliteeti ka Euroopa tasandil, tagades õigeaegsed ja sisukad sotsiaalpartnerite konsultatsioonid, mis pakuvad otsustusprotsessi jaoks vajalikku analüüsi ja ettepanekuid; |
| --- | --- |

61.

väidab, et sotsiaalne dialoog on töötingimuste parandamise oluline vahend ning et sotsiaalpartnerite dialoogi optimaalseimate tingimuste tagamise eeldusteks on tugevate ametiühingute olemasolu, töötajate osalemine ettevõttega seotud küsimustes ja kollektiivlepingute tugevdamine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama sotsiaaldialoogi kvaliteeti ka Euroopa tasandil, tagades õigeaegsed ja sisukad sotsiaalpartnerite konsultatsioonid, mis pakuvad otsustusprotsessi jaoks vajalikku analüüsi ja ettepanekuid;

| 62. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama oma jõupingutusi, et võidelda ELis sotsiaalse ja palgadumpinguga, mis põhjustab sellest mõjutatud töötajatele ja liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemidele olulist kahju; nõuab ka tööturu osapoolte kaasamist nendesse pingutustesse kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama oma jõupingutusi, et võidelda ELis sotsiaalse ja palgadumpinguga, mis põhjustab sellest mõjutatud töötajatele ja liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemidele olulist kahju; nõuab ka tööturu osapoolte kaasamist nendesse pingutustesse kõigil tasanditel;

Euroopa poolaasta parem kooskõlastamine

| 63. | kiidab heaks komisjoni soovituse euroala kohta, kus konsolideeritakse liikmesriikide sotsiaal- ja majandusstrateegiate ühine analüüs ja määratlus majandus- ja rahaliidu raames, rõhutades, et need kriteeriumid tuleb ühitada; samas hoiatab kahekiiruselise ELi arendamise võimaluse eest; |
| --- | --- |

63.

kiidab heaks komisjoni soovituse euroala kohta, kus konsolideeritakse liikmesriikide sotsiaal- ja majandusstrateegiate ühine analüüs ja määratlus majandus- ja rahaliidu raames, rõhutades, et need kriteeriumid tuleb ühitada; samas hoiatab kahekiiruselise ELi arendamise võimaluse eest;

| 64. | on seisukohal, et euroala soovitus peaks olema lähtepunkt sotsiaalse mõõtme tugevdamiseks seoses järgmisega:






  a) | täiustatud demokraatliku vastutuse mehhanismid nii ELi kui ka riiklikul tasandil, kaasa arvatud institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendiga, ning selle tagamine, et kõikide euroala riikide parlamentidel oleks tingimused Euroopa poolaasta protsessi iga etapi järgimiseks; |
| --- | --- | --- |

64.

on seisukohal, et euroala soovitus peaks olema lähtepunkt sotsiaalse mõõtme tugevdamiseks seoses järgmisega:

a)

täiustatud demokraatliku vastutuse mehhanismid nii ELi kui ka riiklikul tasandil, kaasa arvatud institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendiga, ning selle tagamine, et kõikide euroala riikide parlamentidel oleks tingimused Euroopa poolaasta protsessi iga etapi järgimiseks;

| b) | sotsiaalne mõõde, mille eesmärk on säilitada Euroopa sotsiaalne turumajandus, nähes ette paremad alampalga määrad – kui see on asjakohane ja kooskõlas subsidiaarusse põhimõttega, siis miinimumpalga kujul, mis kehtestatakse piisaval tasemel ja kaasates sotsiaalpartnereid; |
| --- | --- |

b)

sotsiaalne mõõde, mille eesmärk on säilitada Euroopa sotsiaalne turumajandus, nähes ette paremad alampalga määrad – kui see on asjakohane ja kooskõlas subsidiaarusse põhimõttega, siis miinimumpalga kujul, mis kehtestatakse piisaval tasemel ja kaasates sotsiaalpartnereid;

| c) | tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ühised koosolekud, et edendada kooskõlastatud sotsiaal- ja majanduspoliitikat Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks ning ka majanduskasvu ja kvaliteetse tööhõive jätkusuutlikuks ergutamiseks; |
| --- | --- |

c)

tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ühised koosolekud, et edendada kooskõlastatud sotsiaal- ja majanduspoliitikat Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks ning ka majanduskasvu ja kvaliteetse tööhõive jätkusuutlikuks ergutamiseks;

| d) | euroala töö- ja sotsiaalministrite kohtumised oma sotsiaalse mõõtme paremaks integreerimiseks ning nõuetekohaselt sotsiaalse ebavõrdsusega tegelemiseks; |
| --- | --- |

d)

euroala töö- ja sotsiaalministrite kohtumised oma sotsiaalse mõõtme paremaks integreerimiseks ning nõuetekohaselt sotsiaalse ebavõrdsusega tegelemiseks;

| 65. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanek sotsiaalõiguste samba kohta, et tagada võrdsed tingimused kogu ELis, mis on osa jõupingutustest luua õiglasem ja tõeliselt üle-Euroopaline tööturg ning edendada majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, et lahendada majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi liikmesriikide sees ja nende vahel; |
| --- | --- |

65.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanek sotsiaalõiguste samba kohta, et tagada võrdsed tingimused kogu ELis, mis on osa jõupingutustest luua õiglasem ja tõeliselt üle-Euroopaline tööturg ning edendada majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, et lahendada majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi liikmesriikide sees ja nende vahel;

| 66. | palub komisjonil kindlustada piisav järelevalve ja riigipõhiste soovituste rakendamise järelmeetmed ning tagada piisav tähelepanu tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse küsimustele; |
| --- | --- |

66.

palub komisjonil kindlustada piisav järelevalve ja riigipõhiste soovituste rakendamise järelmeetmed ning tagada piisav tähelepanu tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse küsimustele;

| 67. | nõuab suuremat rolli aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiale „Euroopa 2020“, nii et selle eesmärgid, eelkõige sotsiaalsed eesmärgid kajastuksid võrdselt kõigis Euroopa poolaasta vahendites, sealhulgas riigipõhistes soovitustes; |
| --- | --- |

67.

nõuab suuremat rolli aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiale „Euroopa 2020“, nii et selle eesmärgid, eelkõige sotsiaalsed eesmärgid kajastuksid võrdselt kõigis Euroopa poolaasta vahendites, sealhulgas riigipõhistes soovitustes;

| 68. | kiidab heaks asjaolu, et komisjon on selgelt eristanud Euroopa poolaasta ELi ja riiklikku etappi; rõhutab, et Euroopa jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel on vaja ELi institutsioonide tihedamat koostööd; palub komisjonil koostada selleks selge tegevuskava, mis kaasaks ka sotsiaalpartnereid, liikmesriikide parlamente ning kodanikuühiskonna muid asjaomaseid sidusrühmi, ning tagada, et kevadine Euroopa Ülemkogu oleks jätkuvalt peamine ajaraamistik, kus komisjonilt, parlamendilt ja nõukogult saadud teabe põhjal pannakse paika poliitilised prioriteedid; leiab, et komisjon võiks jälgida ja teavitada, kas ettepanekuid teatud riigipõhiste soovituste rakendamiseks lähtuvalt konsultatsioonidest sotsiaalpartneritega on järgitud; |
| --- | --- |

68.

kiidab heaks asjaolu, et komisjon on selgelt eristanud Euroopa poolaasta ELi ja riiklikku etappi; rõhutab, et Euroopa jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel on vaja ELi institutsioonide tihedamat koostööd; palub komisjonil koostada selleks selge tegevuskava, mis kaasaks ka sotsiaalpartnereid, liikmesriikide parlamente ning kodanikuühiskonna muid asjaomaseid sidusrühmi, ning tagada, et kevadine Euroopa Ülemkogu oleks jätkuvalt peamine ajaraamistik, kus komisjonilt, parlamendilt ja nõukogult saadud teabe põhjal pannakse paika poliitilised prioriteedid; leiab, et komisjon võiks jälgida ja teavitada, kas ettepanekuid teatud riigipõhiste soovituste rakendamiseks lähtuvalt konsultatsioonidest sotsiaalpartneritega on järgitud;

| 69. | on veendunud, et Euroopa ja liikmesriikide majanduskasvu poliitika ühitamiseks ja selle kohaliku sobivuse tagamiseks on tähtis tugevdada sotsiaalpartnerite rolli nii ELi kui ka riiklikul tasandil; rõhutab, et paremuse suunas lähenemise jätkamiseks ja konkurentsi ning õigluse tasakaalustamiseks tuleb poolaasta kõigis etappides pidada sotsiaaldialoogi; tervitab sellega seoses komisjoni püüdlusi taasalustada sotsiaaldialoogi ja ühtsemat lähenemisviisi, mis esitati 2015. aasta majanduskasvu analüüsis; märgib siiski, et paljudes liikmesriikides on olukord riigi tasandil jätkuvalt nõrk; |
| --- | --- |

69.

on veendunud, et Euroopa ja liikmesriikide majanduskasvu poliitika ühitamiseks ja selle kohaliku sobivuse tagamiseks on tähtis tugevdada sotsiaalpartnerite rolli nii ELi kui ka riiklikul tasandil; rõhutab, et paremuse suunas lähenemise jätkamiseks ja konkurentsi ning õigluse tasakaalustamiseks tuleb poolaasta kõigis etappides pidada sotsiaaldialoogi; tervitab sellega seoses komisjoni püüdlusi taasalustada sotsiaaldialoogi ja ühtsemat lähenemisviisi, mis esitati 2015. aasta majanduskasvu analüüsis; märgib siiski, et paljudes liikmesriikides on olukord riigi tasandil jätkuvalt nõrk;

| 70. | on seisukohal, et komisjon saaks Euroopa poolaasta eest vastutavate spetsialistide rolli tugevdada, kui määratleks paremini nende eesmärgid ja ülesanded; |
| --- | --- |

70.

on seisukohal, et komisjon saaks Euroopa poolaasta eest vastutavate spetsialistide rolli tugevdada, kui määratleks paremini nende eesmärgid ja ülesanded;

o

o o

| 71. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

71.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0261.

(2)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 57.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0401.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0384.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0389.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0320.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0068.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0060.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0010.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0394.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0043.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0062.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0033.

(14)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_ET.pdf

(15)  http://ec.europa.eu/social/home.jsp?langId=et{

(16)  http://www.eurofound.europa.eu/european-working-conditions-surveys-ewcs

(17)  2016. aasta ühine tööhõivearuanne, lk 2.

(18)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_ET.pdf

(19)  Uuring ebakindla töö ja sotsiaalsete õiguste kohta (VT/2010/084), lk 164–170.

(20)  Kogu mitteaktiivne elanikkond 20–64-aastaste töötavate inimeste suhtes.

(21)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=9770&langId=en

(22)  Komisjoni 12. märtsi 2014. aasta soovituses väljendatud seisukoht (C(2014)1500).

(23)  2016. aasta ühine tööhõivearuanne, lk 19.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/109 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/109

---

P8_TA(2016)0060

Ühtse turu juhtimine 2016. aasta Euroopa poolaasta raames

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon ühtse turu juhtimise kohta 2016. aasta Euroopa poolaasta raames (2015/2256(INI))

(2018/C 035/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2015. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2015. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta 2015. aasta Euroopa poolaasta raames (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta 2015. aasta Euroopa poolaasta raames (2),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2014. aasta poolaasta raames (3) ja komisjoni 28. mail 2014. aastal vastu võetud järelmeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2014. aasta poolaasta raames (3) ja komisjoni 28. mail 2014. aastal vastu võetud järelmeetmeid,

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (5) ja komisjoni 8. mail 2013. aastal vastu võetud järelmeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (5) ja komisjoni 8. mail 2013. aastal vastu võetud järelmeetmeid,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta teatist majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta (COM(2015)0600),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta soovitust „Nõukogu soovitus riiklike konkurentsivõime komiteede loomise kohta euroalal“ (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta soovitust „Nõukogu soovitus riiklike konkurentsivõime komiteede loomise kohta euroalal“ (COM(2015)0601),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta teatist „2016. aasta majanduskasvu analüüs. Majanduse elavnemise toetamine ja majandusliku lähenemise edendamine“ (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2015. aasta teatist „2016. aasta majanduskasvu analüüs. Majanduse elavnemise toetamine ja majandusliku lähenemise edendamine“ (COM(2015)0690),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti liikmesriikide investeerimisalaste väljakutsete kohta (SWD(2015)0400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti liikmesriikide investeerimisalaste väljakutsete kohta (SWD(2015)0400),

| — | võttes arvesse Bruegeli poliitikadokumenti poliitika koordineerimise piirangute kohta euroalal Euroopa poolaasta raames (november 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bruegeli poliitikadokumenti poliitika koordineerimise piirangute kohta euroalal Euroopa poolaasta raames (november 2015),

| — | võttes arvesse euroala kvartaliaruannet, 14. köide, nr 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse euroala kvartaliaruannet, 14. köide, nr 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut „Ühtse turu Euroopa mõõtme puudumise hind“ (september 2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut „Ühtse turu Euroopa mõõtme puudumise hind“ (september 2014),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550) ja aruannet ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime kohta ELis ja liikmesriikides (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550) ja aruannet ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime kohta ELis ja liikmesriikides (SWD(2015)0203),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192),

| — | võttes arvesse veebipõhise siseturu tulemustabeli 2015. aasta väljaannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse veebipõhise siseturu tulemustabeli 2015. aasta väljaannet,

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta oktoobris ajakohastatud 8. juuni 2012. aasta teatist teenuste direktiivi rakendamise kohta (COM(2012)0261), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta oktoobris ajakohastatud 8. juuni 2012. aasta teatist teenuste direktiivi rakendamise kohta (COM(2012)0261),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 27.–28. juuni 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 27.–28. juuni 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. oktoobri 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. oktoobri 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0017/2016),

| A. | arvestades, et EL seisab nii globaalsel kui ka kohalikul tasandil silmitsi mitmesuguste probleemidega, nagu aeglane majanduskasv, töötuse kõrge tase ja eriti tihe rahvusvaheline konkurents; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL seisab nii globaalsel kui ka kohalikul tasandil silmitsi mitmesuguste probleemidega, nagu aeglane majanduskasv, töötuse kõrge tase ja eriti tihe rahvusvaheline konkurents;

| B. | arvestades, et Euroopa poolaasta eesmärk on majandus- ja eelarvepoliitika tihedam koordineerimine ELi 28 liikmesriigis, et suurendada stabiilsust, edendada majanduskasvu ja tööhõivet ning tugevdada konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa poolaasta eesmärk on majandus- ja eelarvepoliitika tihedam koordineerimine ELi 28 liikmesriigis, et suurendada stabiilsust, edendada majanduskasvu ja tööhõivet ning tugevdada konkurentsivõimet;

| C. | arvestades, et kindlasti on vaja ära kasutada kõik võimalused ELi majanduse ja konkurentsivõime edendamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kindlasti on vaja ära kasutada kõik võimalused ELi majanduse ja konkurentsivõime edendamiseks;

| D. | arvestades, et ühtne turg on ELi üks nurgakive ja üks selle peamisi saavutusi; arvestades, et edukaks majanduskasvu tugevdamiseks ja majanduse stabiliseerimiseks peab Euroopa poolaasta hõlmama ka ühtset turgu ja poliitikaid selle lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtne turg on ELi üks nurgakive ja üks selle peamisi saavutusi; arvestades, et edukaks majanduskasvu tugevdamiseks ja majanduse stabiliseerimiseks peab Euroopa poolaasta hõlmama ka ühtset turgu ja poliitikaid selle lõpuleviimiseks;

| E. | arvestades, et kaasav ühtne turg koos tõhusama juhtimisega, mis soodustab paremat regulatsiooni ja konkurentsi, on otsustava tähtsusega vahend majanduskasvu, tööhõive ja konkurentsivõime parandamiseks ning ettevõtlussektori ja tarbijate usalduse säilitamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kaasav ühtne turg koos tõhusama juhtimisega, mis soodustab paremat regulatsiooni ja konkurentsi, on otsustava tähtsusega vahend majanduskasvu, tööhõive ja konkurentsivõime parandamiseks ning ettevõtlussektori ja tarbijate usalduse säilitamiseks;

| F. | arvestades, et jätkuvad tehnoloogilised, ühiskondlikud ja käitumise muutused avaldavad ettevõtjate ja tarbijate käitumisele märkimisväärset mõju, luues majanduses palju võimalusi ja väljakutseid, millega on vaja ühtse turu raamistikus tegeleda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et jätkuvad tehnoloogilised, ühiskondlikud ja käitumise muutused avaldavad ettevõtjate ja tarbijate käitumisele märkimisväärset mõju, luues majanduses palju võimalusi ja väljakutseid, millega on vaja ühtse turu raamistikus tegeleda;

| G. | arvestades, et tegeliku ettekujutuse praeguste eeskirjade sobivusest või puudustest tagab eelkõige Euroopa poolaasta ja ühtse turu raames kehtivate eeskirjade täitmine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tegeliku ettekujutuse praeguste eeskirjade sobivusest või puudustest tagab eelkõige Euroopa poolaasta ja ühtse turu raames kehtivate eeskirjade täitmine;

Ühtne turg tähtsa vahendina ELi konkurentsivõime edendamisel ning töökohtade ja majanduskasvu loomisel

| 1. | kordab, et ühtne turg on üks ELi põhialuseid; rõhutab, et edukaks majanduskasvu tugevdamiseks ja liikmesriikide majanduse stabiliseerimiseks peab Euroopa poolaasta hõlmama ka ühtset turgu ja poliitikaid selle lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

1.

kordab, et ühtne turg on üks ELi põhialuseid; rõhutab, et edukaks majanduskasvu tugevdamiseks ja liikmesriikide majanduse stabiliseerimiseks peab Euroopa poolaasta hõlmama ka ühtset turgu ja poliitikaid selle lõpuleviimiseks;

| 2. | rõhutab, et ühtne turg on liikmesriikide majanduse ja Euroopa integratsiooniprojekti kui terviku selgroog; tõstab esile ühtse turu majanduslikku kasu, näiteks toodete standardimine ja turgude integreerimine, mastaabisääst ja tugevam konkurents ning võrdsed tingimused 500 miljoni kodaniku jaoks kõigis 28 liikmesriigis, mis eelkõige tagab tarbijatele suurema kvaliteetsete toodete ja teenuste valiku ja madalamad hinnad; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ühtne turg on liikmesriikide majanduse ja Euroopa integratsiooniprojekti kui terviku selgroog; tõstab esile ühtse turu majanduslikku kasu, näiteks toodete standardimine ja turgude integreerimine, mastaabisääst ja tugevam konkurents ning võrdsed tingimused 500 miljoni kodaniku jaoks kõigis 28 liikmesriigis, mis eelkõige tagab tarbijatele suurema kvaliteetsete toodete ja teenuste valiku ja madalamad hinnad;

| 3. | rõhutab ühtse turu edasiarendamise tähtsust struktuurse ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks investeeringute ligitõmbamise ja soodustamise eesmärgil, võttes arvesse läbipaistvus- ja tõhususnorme, mis omakorda aitab kaasa uute töökohtade loomisele ja liikmesriikide elanike heaolu suurendamisele; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks riigipõhiste soovituste kaudu süstemaatiliselt ühtse turu eeskirjade rakendamist ja jõustamist, eelkõige juhul, kui kõnealused eeskirjad annavad olulise panuse struktuurireformidesse; |
| --- | --- |

3.

rõhutab ühtse turu edasiarendamise tähtsust struktuurse ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks investeeringute ligitõmbamise ja soodustamise eesmärgil, võttes arvesse läbipaistvus- ja tõhususnorme, mis omakorda aitab kaasa uute töökohtade loomisele ja liikmesriikide elanike heaolu suurendamisele; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks riigipõhiste soovituste kaudu süstemaatiliselt ühtse turu eeskirjade rakendamist ja jõustamist, eelkõige juhul, kui kõnealused eeskirjad annavad olulise panuse struktuurireformidesse;

| 4. | on veendunud, et tuleb hõlbustada majandusalgatusteks ja ettevõtluse arendamiseks sobiliku keskkonna teket, ergutades VKEde vahelist konkurentsi ja koostööd ning kasutades sel moel ära innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia tööstuslikku potentsiaali; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et tuleb hõlbustada majandusalgatusteks ja ettevõtluse arendamiseks sobiliku keskkonna teket, ergutades VKEde vahelist konkurentsi ja koostööd ning kasutades sel moel ära innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia tööstuslikku potentsiaali;

| 5. | märgib ära komisjoni talituste hiljuti tehtud töö investeerimist takistavate probleemide kindlakstegemisel ja kaardistamisel ning riigipõhiste investeerimisprofiilide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

5.

märgib ära komisjoni talituste hiljuti tehtud töö investeerimist takistavate probleemide kindlakstegemisel ja kaardistamisel ning riigipõhiste investeerimisprofiilide väljatöötamisel;

| 6. | väljendab muret, et Euroopa poolaasta soovitusi aastateks 2011–2014 rakendati oodatust halvemini; kutsub komisjoni seetõttu üles esitama mehhanismi, mis ergutaks riike riigipõhiseid soovitusi rakendama; |
| --- | --- |

6.

väljendab muret, et Euroopa poolaasta soovitusi aastateks 2011–2014 rakendati oodatust halvemini; kutsub komisjoni seetõttu üles esitama mehhanismi, mis ergutaks riike riigipõhiseid soovitusi rakendama;

| 7. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on muutnud uue Euroopa poolaasta protsessi sujuvamaks, ja mõistab, et riigipõhiste soovituste arv on vähenenud, kuna eesmärk on esitada rohkem riikide prioriteetidest lähtuvaid soovitusi; märgib, et iga-aastases majanduskasvu analüüsis pööratakse ühtse turu küsimustele rohkem tähelepanu kui riigipõhistele soovitustele; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on muutnud uue Euroopa poolaasta protsessi sujuvamaks, ja mõistab, et riigipõhiste soovituste arv on vähenenud, kuna eesmärk on esitada rohkem riikide prioriteetidest lähtuvaid soovitusi; märgib, et iga-aastases majanduskasvu analüüsis pööratakse ühtse turu küsimustele rohkem tähelepanu kui riigipõhistele soovitustele;

| 8. | kordab palvet lisada Euroopa poolaastale ühtse turu sammas koos korrapärase järelevalve süsteemi, ühtse turu riigipõhiste tõkete kindlakstegemise ning ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime hindamisega, mis keskendub nendele prioriteetidele, mille puhul meetmed avaldaksid majanduskasvule ja töökohtadele kõige enam mõju, sh ettevõtete jätkusuutlikule arengule, mis hõlmaks ka VKEsid; on seisukohal, et süsteem peaks sisaldama tugevat andmebaasi, kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kogumit, mille eesmärk on muu hulgas mõõta ühtse turu eeskirjade kohaldamise majandusmõju, võrdlusanalüüsi, vastastikust hindamist ja parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

8.

kordab palvet lisada Euroopa poolaastale ühtse turu sammas koos korrapärase järelevalve süsteemi, ühtse turu riigipõhiste tõkete kindlakstegemise ning ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime hindamisega, mis keskendub nendele prioriteetidele, mille puhul meetmed avaldaksid majanduskasvule ja töökohtadele kõige enam mõju, sh ettevõtete jätkusuutlikule arengule, mis hõlmaks ka VKEsid; on seisukohal, et süsteem peaks sisaldama tugevat andmebaasi, kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kogumit, mille eesmärk on muu hulgas mõõta ühtse turu eeskirjade kohaldamise majandusmõju, võrdlusanalüüsi, vastastikust hindamist ja parimate tavade vahetamist;

| 9. | tunneb heameelt 2015. aasta aruande üle ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime kohta ELis ja liikmesriikides; märgib, et see aruanne, mis asendab nii aruannet ühtse turu integratsiooni kohta, mis oli varem iga-aastase majanduskasvu analüüsi lisa, kui ka aruannet Euroopa tööstuse seisundi kohta, avaldati siseturu strateegia teatise lisana, mitte majanduskasvu aastaanalüüsi lisana nagu varem; nõuab, et aruannet arendataks edasi ja et sellest saaks osa ühtse turu juhtimise sambast ja siseturu osas saavutatud edusammude iga-aastase hindamise alus; on seisukohal, et aruannet tuleks kasutada iga-aastase majanduskasvu analüüsi konkreetses ühtset turgu käsitlevas jaos, riigipõhistes soovitustes ning ühtse turu nõuetele vastavust käsitlevas korrapärases struktureeritud dialoogis liikmesriikidega; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt 2015. aasta aruande üle ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime kohta ELis ja liikmesriikides; märgib, et see aruanne, mis asendab nii aruannet ühtse turu integratsiooni kohta, mis oli varem iga-aastase majanduskasvu analüüsi lisa, kui ka aruannet Euroopa tööstuse seisundi kohta, avaldati siseturu strateegia teatise lisana, mitte majanduskasvu aastaanalüüsi lisana nagu varem; nõuab, et aruannet arendataks edasi ja et sellest saaks osa ühtse turu juhtimise sambast ja siseturu osas saavutatud edusammude iga-aastase hindamise alus; on seisukohal, et aruannet tuleks kasutada iga-aastase majanduskasvu analüüsi konkreetses ühtset turgu käsitlevas jaos, riigipõhistes soovitustes ning ühtse turu nõuetele vastavust käsitlevas korrapärases struktureeritud dialoogis liikmesriikidega;

| 10. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse jätkata riigi tasandil investeerimist takistavate kindlakstehtud probleemide analüüsimist Euroopa poolaasta raamistikus, eelkõige riike käsitlevates aruannetes ja kasutades temaatilisi arutelusid nõukogus; |
| --- | --- |

10.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse jätkata riigi tasandil investeerimist takistavate kindlakstehtud probleemide analüüsimist Euroopa poolaasta raamistikus, eelkõige riike käsitlevates aruannetes ja kasutades temaatilisi arutelusid nõukogus;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et paljud investeerimist takistavad kindlakstehtud probleemid on seotud ühtse turu toimimise ning ühtset turgu käsitlevate õigusaktide ülevõtmise ja rakendamisega; palub komisjonil rangelt jälgida, kuidas liikmesriigid jätkavad investeerimist takistavate kindlakstehtud probleemide ja tõketega tegelemist, pidada liikmesriikidega korrapäraselt nõuetele vastavust käsitlevat struktureeritud dialoogi ning kasutada oma volitusi ja võtta vajaduse korral meetmeid põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete tõkete kõrvaldamiseks ühtsel turul; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et paljud investeerimist takistavad kindlakstehtud probleemid on seotud ühtse turu toimimise ning ühtset turgu käsitlevate õigusaktide ülevõtmise ja rakendamisega; palub komisjonil rangelt jälgida, kuidas liikmesriigid jätkavad investeerimist takistavate kindlakstehtud probleemide ja tõketega tegelemist, pidada liikmesriikidega korrapäraselt nõuetele vastavust käsitlevat struktureeritud dialoogi ning kasutada oma volitusi ja võtta vajaduse korral meetmeid põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete tõkete kõrvaldamiseks ühtsel turul;

| 12. | rõhutab, et Euroopa poolaasta läbivaatamise protsess peab võimaldama Euroopa Parlamendi, riiklike ja piirkondlike parlamentide ning kõigi asjaomaste sidusrühmade, sh ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide nõuetekohast kaasamist mitte üksnes Euroopa poolaasta isevastutuse, vaid ka riigipõhiste soovituste rakendamise ulatuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Euroopa poolaasta läbivaatamise protsess peab võimaldama Euroopa Parlamendi, riiklike ja piirkondlike parlamentide ning kõigi asjaomaste sidusrühmade, sh ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide nõuetekohast kaasamist mitte üksnes Euroopa poolaasta isevastutuse, vaid ka riigipõhiste soovituste rakendamise ulatuse suurendamiseks;

| 13. | rõhutab, et Euroopa poolaasta jooksul on tähtis kaasav, läbipaistev lähenemisviis, mille tulemusena luuakse asjakohaseid ja vajalikke reforme; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Euroopa poolaasta jooksul on tähtis kaasav, läbipaistev lähenemisviis, mille tulemusena luuakse asjakohaseid ja vajalikke reforme;

Ühtse turu kasutamata potentsiaal

| 14. | tuletab meelde asjakohaste ja õiglaste majanduslike ja sotsiaalsete reformide läbiviimise ning bürokraatia ja protektsionismi vähendamise vajadust, et tõsta Euroopa majanduse tootlikkust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde asjakohaste ja õiglaste majanduslike ja sotsiaalsete reformide läbiviimise ning bürokraatia ja protektsionismi vähendamise vajadust, et tõsta Euroopa majanduse tootlikkust ja konkurentsivõimet;

| 15. | rõhutab, et vaatamata otseste tariifsete tõkete puudumisele ühtsel turul on olemas tohutu hulk mittetariifseid tõkkeid; julgustab ELi institutsioone, liikmesriike ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi algatama selles küsimuses konstruktiivse arutelu, et kaotada mittetariifsed tõkked ELis; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et vaatamata otseste tariifsete tõkete puudumisele ühtsel turul on olemas tohutu hulk mittetariifseid tõkkeid; julgustab ELi institutsioone, liikmesriike ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi algatama selles küsimuses konstruktiivse arutelu, et kaotada mittetariifsed tõkked ELis;

| 16. | peab kahetsusväärseks mitmes liikmesriigis esinevaid tõsiseid puudujääke teenuste direktiivi rakendamisel (mis hõlmab tegevusi, mis moodustavad ELi SKPst ja tööhõivest enam kui 45 %), muu hulgas ka arvukate riiklike eeskirjade tõttu, mis ei ole alati põhjendatud üldise huviga; väljendab samuti kahetsust seoses asjaoluga, et alati ei järgita teavitamismenetlust; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks mitmes liikmesriigis esinevaid tõsiseid puudujääke teenuste direktiivi rakendamisel (mis hõlmab tegevusi, mis moodustavad ELi SKPst ja tööhõivest enam kui 45 %), muu hulgas ka arvukate riiklike eeskirjade tõttu, mis ei ole alati põhjendatud üldise huviga; väljendab samuti kahetsust seoses asjaoluga, et alati ei järgita teavitamismenetlust;

| 17. | väljendab heameelt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi ajakohastamise üle, mille käigus esitatakse sujuvam töötajate liikuvust toetav kvalifikatsioonide tunnustamise süsteem; märgib, et reguleeritud kutsealad, samuti reserveeritud tegevusalad on liikmesriikides erinevalt reguleeritud; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi ajakohastamise üle, mille käigus esitatakse sujuvam töötajate liikuvust toetav kvalifikatsioonide tunnustamise süsteem; märgib, et reguleeritud kutsealad, samuti reserveeritud tegevusalad on liikmesriikides erinevalt reguleeritud;

| 18. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle vaadata läbi algatus, millega võetakse kasutusele teenistuspass ja ühtlustatud teatevorm, eeldades et see algatus toob kaasa suurema läbipaistvuse seoses piiriüleste teenuste osutajate volitustega ning halduskoormuse ja bürokraatia vähenemise; rõhutab, et võimalik algatus ei tohi kaasa tuua päritoluriigi põhimõtte kasutuselevõttu; kõnealuse ettepaneku üksikasju tuleb aga kindlasti veel täpsustada; leiab, et teenistuspass on ajutine lahendus, mis on mõeldud kasutamiseks täielikult integreeritud ühtsele turule ülemineku ajal; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle vaadata läbi algatus, millega võetakse kasutusele teenistuspass ja ühtlustatud teatevorm, eeldades et see algatus toob kaasa suurema läbipaistvuse seoses piiriüleste teenuste osutajate volitustega ning halduskoormuse ja bürokraatia vähenemise; rõhutab, et võimalik algatus ei tohi kaasa tuua päritoluriigi põhimõtte kasutuselevõttu; kõnealuse ettepaneku üksikasju tuleb aga kindlasti veel täpsustada; leiab, et teenistuspass on ajutine lahendus, mis on mõeldud kasutamiseks täielikult integreeritud ühtsele turule ülemineku ajal;

| 19. | rõhutab, et avalike hangete turg moodustab olulise osa ühtsest turust kui tervikust ning annab märkimisväärse panuse liikmesriikide ja ettevõtete majanduskasvu, töökohtade loomisse ja konkurentsivõimesse; palub komisjonil toetada läbipaistvust avaliku sektori avalikes hangetes, piiriülest konkurentsi ning avaliku sektori vahendite paremat kasutamist, sh sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et avalike hangete turg moodustab olulise osa ühtsest turust kui tervikust ning annab märkimisväärse panuse liikmesriikide ja ettevõtete majanduskasvu, töökohtade loomisse ja konkurentsivõimesse; palub komisjonil toetada läbipaistvust avaliku sektori avalikes hangetes, piiriülest konkurentsi ning avaliku sektori vahendite paremat kasutamist, sh sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid;

| 20. | tuletab meelde, et 2014. aastal võttis EL ette ELi avalike hangete raamistiku märkimisväärse läbivaatamise, lihtsustades menetlusi, muutes eeskirjad paindlikumaks ja kohandades neid paremini muude avaliku sektori poliitikasuundade jaoks; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et 2014. aastal võttis EL ette ELi avalike hangete raamistiku märkimisväärse läbivaatamise, lihtsustades menetlusi, muutes eeskirjad paindlikumaks ja kohandades neid paremini muude avaliku sektori poliitikasuundade jaoks;

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et avalike hangete valdkonnas esineb liikmesriikides endiselt märkimisväärseid vajakajäämisi, mis piiravad piiriülest laienemist ja majanduskasvu siseturul; rõhutab, et avalikke hankeid ja kontsessioone käsitlevad õigusaktid tuleb liikmesriikides nõuetekohaselt ja õigeaegselt üle võtta ja rakendada; on veendunud, et 2007. aasta õiguskaitsevahendite menetluse korralik rakendamine tagaks avalike hangete suurema tõhususe, tulemuslikkuse ja läbipaistvuse; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et avalike hangete valdkonnas esineb liikmesriikides endiselt märkimisväärseid vajakajäämisi, mis piiravad piiriülest laienemist ja majanduskasvu siseturul; rõhutab, et avalikke hankeid ja kontsessioone käsitlevad õigusaktid tuleb liikmesriikides nõuetekohaselt ja õigeaegselt üle võtta ja rakendada; on veendunud, et 2007. aasta õiguskaitsevahendite menetluse korralik rakendamine tagaks avalike hangete suurema tõhususe, tulemuslikkuse ja läbipaistvuse;

| 22. | kiidab heaks 1. jaanuaril 2016 käivitunud Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste teise programmi (ISA2), mis toetab kõikidele huvitatud haldusasutustele, ettevõtjatele ja kodanikele Euroopas tasuta kättesaadavate koostalitlusvõimeliste digilahenduste väljatöötamist; |
| --- | --- |

22.

kiidab heaks 1. jaanuaril 2016 käivitunud Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste teise programmi (ISA2), mis toetab kõikidele huvitatud haldusasutustele, ettevõtjatele ja kodanikele Euroopas tasuta kättesaadavate koostalitlusvõimeliste digilahenduste väljatöötamist;

| 23. | rõhutab, et e-riigi arendamine ja levitamine liikmesriikides on oluline vahend selleks, et majandustegevus ühtsel turul oleks ettevõtjate jaoks lihtsam ja tarbijad saaksid kasutada oma õigusi; seoses eespool nimetatuga kutsub komisjoni üles käsitlema e-riigi arendamist võimalikult kiiresti elluviidava prioriteedina; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et e-riigi arendamine ja levitamine liikmesriikides on oluline vahend selleks, et majandustegevus ühtsel turul oleks ettevõtjate jaoks lihtsam ja tarbijad saaksid kasutada oma õigusi; seoses eespool nimetatuga kutsub komisjoni üles käsitlema e-riigi arendamist võimalikult kiiresti elluviidava prioriteedina;

| 24. | rõhutab, et jätkusuutliku majanduskasvu peamine ergutaja ja töökohtade looja on erasektor; juhib tähelepanu asjaolule, et üksikud siseriiklikud eeskirjad ja tavad, millega kaasneb vastastikuse tunnustamise põhimõtte ebapiisav rakendamine, võivad ettevõtjate ja tarbijate jaoks kaasa tuua kahjulikke ja tarbetuid tõkkeid ja koormust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama vastastikuse tunnustamise põhimõtte nõuetekohast kohaldamist ja paremat jõustamist ning kulutõhusaid vahendeid vaidluste lahendamiseks; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et jätkusuutliku majanduskasvu peamine ergutaja ja töökohtade looja on erasektor; juhib tähelepanu asjaolule, et üksikud siseriiklikud eeskirjad ja tavad, millega kaasneb vastastikuse tunnustamise põhimõtte ebapiisav rakendamine, võivad ettevõtjate ja tarbijate jaoks kaasa tuua kahjulikke ja tarbetuid tõkkeid ja koormust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama vastastikuse tunnustamise põhimõtte nõuetekohast kohaldamist ja paremat jõustamist ning kulutõhusaid vahendeid vaidluste lahendamiseks;

| 25. | kutsub komisjoni üles sidusrühmadega konsulteerima, et teha kindlaks sektorid ja turud, kus vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamine on ebapiisav või problemaatiline; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles sidusrühmadega konsulteerima, et teha kindlaks sektorid ja turud, kus vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamine on ebapiisav või problemaatiline;

| 26. | on arvamusel, et olemasolevate toodete kontaktpunktide suurem roll ühtse juurdepääsupunktina majandustegevuses osalejate jaoks ühtse turu küsimustes aitab tõsta teadlikkust ja arusaamist kohaldatavatest õigusaktidest; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et olemasolevate toodete kontaktpunktide suurem roll ühtse juurdepääsupunktina majandustegevuses osalejate jaoks ühtse turu küsimustes aitab tõsta teadlikkust ja arusaamist kohaldatavatest õigusaktidest;

| 27. | toonitab, et paremad tingimused idufirmade ja VKEde tekkeks võivad kaasa tuua aktiivsema innovatsiooni ja töökohtade loomise ning edendada jätkusuutlikku majanduskasvu; tuletab meelde, et mitmed tõkked, millest mõned on bürokraatlikud, pidurdavad VKEde arengut nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt; nõuab riigisisest ja rahvusvahelist majanduskasvu takistavate tõkete tuvastamist ja kõrvaldamist; |
| --- | --- |

27.

toonitab, et paremad tingimused idufirmade ja VKEde tekkeks võivad kaasa tuua aktiivsema innovatsiooni ja töökohtade loomise ning edendada jätkusuutlikku majanduskasvu; tuletab meelde, et mitmed tõkked, millest mõned on bürokraatlikud, pidurdavad VKEde arengut nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt; nõuab riigisisest ja rahvusvahelist majanduskasvu takistavate tõkete tuvastamist ja kõrvaldamist;

| 28. | rõhutab, et materiaalse ja immateriaalse kapitali akumulatsiooni kiirus on ELis pärast finantskriisi olnud konkurentidega võrreldes väiksem, mis mõjub sotsiaalsele ja majandusarengule negatiivselt; rõhutab, et investeeringud, sh ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, on tootlikkuse ja pikaajalise majanduskasvu taastamiseks ELis äärmiselt olulised; on arvamusel, et selle negatiivse suundumuse muutmiseks tuleb tõhustada ühtset turgu ja vähendada takistusi investeeringutele; nõuab, et investeeringud oleksid suunatud reaalmajanduse rahastamisele ja et toetataks jätkuvalt sel eesmärgil võetud meetmeid; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et materiaalse ja immateriaalse kapitali akumulatsiooni kiirus on ELis pärast finantskriisi olnud konkurentidega võrreldes väiksem, mis mõjub sotsiaalsele ja majandusarengule negatiivselt; rõhutab, et investeeringud, sh ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, on tootlikkuse ja pikaajalise majanduskasvu taastamiseks ELis äärmiselt olulised; on arvamusel, et selle negatiivse suundumuse muutmiseks tuleb tõhustada ühtset turgu ja vähendada takistusi investeeringutele; nõuab, et investeeringud oleksid suunatud reaalmajanduse rahastamisele ja et toetataks jätkuvalt sel eesmärgil võetud meetmeid;

| 29. | nõuab geoblokeeringuna tuntud põhjendamatute territoriaalsete piirangute viivitamatut kaotamist, eelkõige teenuste direktiivi artikli 20 täieliku rakendamise kaudu, lõpetades sel viisil põhjendamatu diskrimineerimise seoses kaupade ja teenuste kättesaadavusega ning geograafilisel asukohal või kodakondsusel põhineva diskrimineeriva hinnapoliitika; |
| --- | --- |

29.

nõuab geoblokeeringuna tuntud põhjendamatute territoriaalsete piirangute viivitamatut kaotamist, eelkõige teenuste direktiivi artikli 20 täieliku rakendamise kaudu, lõpetades sel viisil põhjendamatu diskrimineerimise seoses kaupade ja teenuste kättesaadavusega ning geograafilisel asukohal või kodakondsusel põhineva diskrimineeriva hinnapoliitika;

| 30. | nõuab, et võimalikult kiiresti alustataks Euroopa standardimissüsteemi täiendamist, et toetada ELi poliitikat digitaalse innovatsiooni, küberjulgeoleku suurendamise ja koostalitlusvõime täiustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et võimalikult kiiresti alustataks Euroopa standardimissüsteemi täiendamist, et toetada ELi poliitikat digitaalse innovatsiooni, küberjulgeoleku suurendamise ja koostalitlusvõime täiustamise valdkonnas;

| 31. | nõuab liikmesriikidelt ühtse turu eeskirjade nõuetekohast ja õigeaegset rakendamist ja jõustamist; rõhutab riigipõhiste soovituste rakendamise – sealhulgas riigisiseste toodete ja teenuste turgude reformide – tähtsust liikmesriikide majanduskasvu potentsiaali vallapäästmisel; |
| --- | --- |

31.

nõuab liikmesriikidelt ühtse turu eeskirjade nõuetekohast ja õigeaegset rakendamist ja jõustamist; rõhutab riigipõhiste soovituste rakendamise – sealhulgas riigisiseste toodete ja teenuste turgude reformide – tähtsust liikmesriikide majanduskasvu potentsiaali vallapäästmisel;

| 32. | on veendunud, et liikmesriigid peavad rohkem pingutama, et ajakohastada oma haldusasutusi, pakkudes kodanikele ja ettevõtjatele suuremas ulatuses ja paremini juurdepääsetavaid digitaalseid teenuseid, ning et lihtsustada haldusasutuste piiriülest koostööd ja koostegutsemisvõimet; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et liikmesriigid peavad rohkem pingutama, et ajakohastada oma haldusasutusi, pakkudes kodanikele ja ettevõtjatele suuremas ulatuses ja paremini juurdepääsetavaid digitaalseid teenuseid, ning et lihtsustada haldusasutuste piiriülest koostööd ja koostegutsemisvõimet;

Ühtne turg 21. sajandil

| 33. | rõhutab, et kaasaegse majanduse käsitus muutub digitaalsete ja tehnoloogiliste arengute, rahvusvahelise konkurentsi tugevnemise ning ettevõtjate ja tarbijate käitumisharjumuste muutumise tõttu kiiresti; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et kaasaegse majanduse käsitus muutub digitaalsete ja tehnoloogiliste arengute, rahvusvahelise konkurentsi tugevnemise ning ettevõtjate ja tarbijate käitumisharjumuste muutumise tõttu kiiresti;

| 34. | juhib tähelepanu toodete ja teenuste vahelise piiri hägustumisele; tõstab esile integreeritud tooteid ja teenuseid hõlmavate ettevõtlusega seotud teenuste ja süsteemide kasvavat tähtsust; on veendunud, et ühtse turu õigusraamistikud peavad arvestama neid muutusi toovaid arenguid; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu toodete ja teenuste vahelise piiri hägustumisele; tõstab esile integreeritud tooteid ja teenuseid hõlmavate ettevõtlusega seotud teenuste ja süsteemide kasvavat tähtsust; on veendunud, et ühtse turu õigusraamistikud peavad arvestama neid muutusi toovaid arenguid;

| 35. | väljendab heameelt jagamismajanduse uute ärimudelite üle ja tunnustab nende suurt innovatsioonipotentsiaali, mida tuleks kasutada, järgides olemasolevaid õiguslikke ja tarbijakaitsenorme ning võrdseid konkurentsitingimusi; rõhutab, et tähtis on tagada parimad võimalikud tingimused jagamismajanduse arenemiseks ja edenemiseks; kutsub komisjoni üles välja töötama strateegilise lähenemisviisi, et võimaldada jagamismajanduse ettevõtetel traditsiooniliste ettevõtetega õiglases keskkonnas konkureerida; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt jagamismajanduse uute ärimudelite üle ja tunnustab nende suurt innovatsioonipotentsiaali, mida tuleks kasutada, järgides olemasolevaid õiguslikke ja tarbijakaitsenorme ning võrdseid konkurentsitingimusi; rõhutab, et tähtis on tagada parimad võimalikud tingimused jagamismajanduse arenemiseks ja edenemiseks; kutsub komisjoni üles välja töötama strateegilise lähenemisviisi, et võimaldada jagamismajanduse ettevõtetel traditsiooniliste ettevõtetega õiglases keskkonnas konkureerida;

| 36. | juhib tähelepanu sellele, et ettevõtete investeerimismudelid on märkimisväärselt muutunud, nii et kasvab immateriaalsele varale tehtavate kulutuste suurus ja tähtsus võrreldes materiaalsesse varasse investeerimisega; rõhutab, et mis puutub immateriaalsesse varasse, siis ainult 17 % ettevõtete investeeringutest läheb teadus- ja arendustegevuseks; kutsub poliitikakujundajaid üles tegutsema selle nimel, et kaotada regulatiivsed tõkked, mis takistavad selle uue innovatsioonihoova täieliku potentsiaali rakendamist; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu sellele, et ettevõtete investeerimismudelid on märkimisväärselt muutunud, nii et kasvab immateriaalsele varale tehtavate kulutuste suurus ja tähtsus võrreldes materiaalsesse varasse investeerimisega; rõhutab, et mis puutub immateriaalsesse varasse, siis ainult 17 % ettevõtete investeeringutest läheb teadus- ja arendustegevuseks; kutsub poliitikakujundajaid üles tegutsema selle nimel, et kaotada regulatiivsed tõkked, mis takistavad selle uue innovatsioonihoova täieliku potentsiaali rakendamist;

| 37. | väljendab heameelt selle üle, et ühtse turu strateegias on kirjeldatud, kuidas komisjoni erinevad meetmed (kapitaliturgude liit, digitaalne ühtne turg, energialiit jne) on suunatud põhieesmärgile, milleks on ELi ühtse turu potentsiaali ärakasutamine; rõhutab, et ühtse turu strateegiat käsitlevas teatises leitakse, et Euroopa poolaasta protsessi raames tuleks ühtse turuga rohkem tegeleda; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt selle üle, et ühtse turu strateegias on kirjeldatud, kuidas komisjoni erinevad meetmed (kapitaliturgude liit, digitaalne ühtne turg, energialiit jne) on suunatud põhieesmärgile, milleks on ELi ühtse turu potentsiaali ärakasutamine; rõhutab, et ühtse turu strateegiat käsitlevas teatises leitakse, et Euroopa poolaasta protsessi raames tuleks ühtse turuga rohkem tegeleda;

| 38. | väljendab heameelt digitaalse ühtse turu strateegia üle, mis on õige lähenemisviis ELi viimiseks digitaalajastu tasemele; nõuab kõnealuse strateegia kiiret elluviimist ja rakendamist eesmärgiga tagada, et EL teeks tasa mahajäämuse seoses digitaaltehnoloogiate varasema aeglase ülevõtmise ja kasutamisega; on seisukohal, et selleks on vaja eraldada riiklikke ja ELi rahalisi vahendeid, et ehitada välja nõutav taristu eelkõige maapiirkondades; juhib tähelepanu, et samuti on oluline toetada digitaalset innovatsiooni ja parandada koostalitlusvõimet, ka tuleb eriti suurt tähelepanu pöörata küberjulgeoleku teemale; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt digitaalse ühtse turu strateegia üle, mis on õige lähenemisviis ELi viimiseks digitaalajastu tasemele; nõuab kõnealuse strateegia kiiret elluviimist ja rakendamist eesmärgiga tagada, et EL teeks tasa mahajäämuse seoses digitaaltehnoloogiate varasema aeglase ülevõtmise ja kasutamisega; on seisukohal, et selleks on vaja eraldada riiklikke ja ELi rahalisi vahendeid, et ehitada välja nõutav taristu eelkõige maapiirkondades; juhib tähelepanu, et samuti on oluline toetada digitaalset innovatsiooni ja parandada koostalitlusvõimet, ka tuleb eriti suurt tähelepanu pöörata küberjulgeoleku teemale;

| 39. | rõhutab, et kättesaadav, taskukohane, tõhus ja kvaliteetne postipakkide kättetoimetamine on oluline eeltingimus piiriülese e-kaubanduse jõudsaks kasvuks, mis toob eelkõige kasu VKEdele ja tarbijatele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et kättesaadav, taskukohane, tõhus ja kvaliteetne postipakkide kättetoimetamine on oluline eeltingimus piiriülese e-kaubanduse jõudsaks kasvuks, mis toob eelkõige kasu VKEdele ja tarbijatele;

| 40. | tuletab meelde, et kaupade ja teenuste ühtse turu integratsiooni käivitajaks on peaaegu alati andmed ning koostalitlusvõime on „liim“, mis parandab ühendust tarneahela piires ja tagab tõhusa suhtluse digitaalsete komponentide vahel; kutsub komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti Euroopa koostalitlusvõime raamistiku ajakohastamist, millega kaasneb integreeritud standardiseerimiskava, milles tehakse kindlaks ja määratletakse kesksed prioriteedid; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et kaupade ja teenuste ühtse turu integratsiooni käivitajaks on peaaegu alati andmed ning koostalitlusvõime on „liim“, mis parandab ühendust tarneahela piires ja tagab tõhusa suhtluse digitaalsete komponentide vahel; kutsub komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti Euroopa koostalitlusvõime raamistiku ajakohastamist, millega kaasneb integreeritud standardiseerimiskava, milles tehakse kindlaks ja määratletakse kesksed prioriteedid;

| 41. | rõhutab, et digitaalne areng eeldab era- ja avaliku sektori investeeringuid kiiretesse ja ülikiiretesse sidevõrkudesse ja seda tuleb stimuleerida ELi stabiilse õigusraamistikuga, mis võimaldab teha investeeringuid kõigil osalejatel, sealhulgas maapiirkondadesse ja äärepoolsetesse piirkondadesse; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et digitaalne areng eeldab era- ja avaliku sektori investeeringuid kiiretesse ja ülikiiretesse sidevõrkudesse ja seda tuleb stimuleerida ELi stabiilse õigusraamistikuga, mis võimaldab teha investeeringuid kõigil osalejatel, sealhulgas maapiirkondadesse ja äärepoolsetesse piirkondadesse;

| 42. | rõhutab, et investeeringute suurendamiseks ja innovaatiliste ettevõtete toetamiseks nende arengu erinevatel rahastamisetappidel on tähtis Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi edukas rakendamine; rõhutab, et turutõrke esinemise korral on oluline digitaalseteks investeeringuteks juba kättesaadavad avalikud vahendid täielikult ära kasutada ning võimaldada koostoimet ELi programmide, nt programmi „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, muude oluliste struktuurivahendite ja muude instrumentide vahel; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et investeeringute suurendamiseks ja innovaatiliste ettevõtete toetamiseks nende arengu erinevatel rahastamisetappidel on tähtis Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi edukas rakendamine; rõhutab, et turutõrke esinemise korral on oluline digitaalseteks investeeringuteks juba kättesaadavad avalikud vahendid täielikult ära kasutada ning võimaldada koostoimet ELi programmide, nt programmi „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, muude oluliste struktuurivahendite ja muude instrumentide vahel;

| 43. | kutsub komisjoni üles hindama, kas praegune mobiilsete ja püsivõrkude lairibastrateegia, sealhulgas selle eesmärgid, on tulevikus rakendatav ja täidab tingimused kõikide kiireks ühendamiseks digitaalse lõhe vältimise eesmärgil, ning vastab andmepõhise majanduse ning 5G kiire kasutuselevõtu vajadustele; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles hindama, kas praegune mobiilsete ja püsivõrkude lairibastrateegia, sealhulgas selle eesmärgid, on tulevikus rakendatav ja täidab tingimused kõikide kiireks ühendamiseks digitaalse lõhe vältimise eesmärgil, ning vastab andmepõhise majanduse ning 5G kiire kasutuselevõtu vajadustele;

| 44. | rõhutab, et EL peaks looma oma konkurentsieelise, tekitades Euroopas uuenduslike ettevõtete jaoks ideaalse kasvulava – see nõuaks ajakohast tööstuspoliitikat ja paremini integreeritud taristut, mis seab esikohale tehnoloogia kasutuselevõtmise ning innovatsiooni- ja ettevõtjasõbraliku õiguskeskkonna; nõuab, et mis tahes tulevikus esitatav digitaalne raamistik oleks kaasav, kättesaadav ja tagaks tarbijatele kõrgetasemelise kaitse; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et EL peaks looma oma konkurentsieelise, tekitades Euroopas uuenduslike ettevõtete jaoks ideaalse kasvulava – see nõuaks ajakohast tööstuspoliitikat ja paremini integreeritud taristut, mis seab esikohale tehnoloogia kasutuselevõtmise ning innovatsiooni- ja ettevõtjasõbraliku õiguskeskkonna; nõuab, et mis tahes tulevikus esitatav digitaalne raamistik oleks kaasav, kättesaadav ja tagaks tarbijatele kõrgetasemelise kaitse;

Ühtse turu juhtimine

| 45. | rõhutab, et ühtse turu tugevama juhtimise ja isevastutuse saavutamiseks kõigil tasanditel on vaja selgeks teha ülesannete jagunemine nende tasandite vahel ja kehtestada raamistikud, mis tagavad paremad stiimulid ja selge vastutuse ühtset turgu käsitlevate õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel, et anda ühtsele turule uus hoog; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et ühtse turu tugevama juhtimise ja isevastutuse saavutamiseks kõigil tasanditel on vaja selgeks teha ülesannete jagunemine nende tasandite vahel ja kehtestada raamistikud, mis tagavad paremad stiimulid ja selge vastutuse ühtset turgu käsitlevate õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel, et anda ühtsele turule uus hoog;

| 46. | nõuab, et selline mitmetasandiline omavastutus ühtse turu tõhusa juhtimise eest saavutataks ühelt poolt parema õigusloome ja teiselt poolt eeskirjade järgimise kultuuri parandamise kaudu; kutsub üles arendama inimkapitali muu hulgas teabe parema kättesaadavuse ning teadmisi suurendavate ja teadlikkust parandavate asjakohaste koolituste kaudu; |
| --- | --- |

46.

nõuab, et selline mitmetasandiline omavastutus ühtse turu tõhusa juhtimise eest saavutataks ühelt poolt parema õigusloome ja teiselt poolt eeskirjade järgimise kultuuri parandamise kaudu; kutsub üles arendama inimkapitali muu hulgas teabe parema kättesaadavuse ning teadmisi suurendavate ja teadlikkust parandavate asjakohaste koolituste kaudu;

| 47. | kutsub komisjoni jõustama järjekindlalt liikmesriikide ühtset turgu käsitlevaid eeskirju, kasutades kogu nende käsutuses olevat teavet, andmeid ja vahendeid, ning kehtestama lepingutest tulenevad tagajärjed riikidele, kes ei järgi ELi põhimõtteid ja õigusakte; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni jõustama järjekindlalt liikmesriikide ühtset turgu käsitlevaid eeskirju, kasutades kogu nende käsutuses olevat teavet, andmeid ja vahendeid, ning kehtestama lepingutest tulenevad tagajärjed riikidele, kes ei järgi ELi põhimõtteid ja õigusakte;

| 48. | juhib tähelepanu järelevalve ja andmete kogumise tähtsusele ning vajadusele tugeva ja integreeritud süsteemi järele; väljendab muret, et teave avalike konsultatsioonide kohta on enamikul juhtudel kättesaadav ainult ühes keeles, mis ei võimalda kõikidel huvitatud pooltel oluliste küsimuste ja ettepanekute kohta arvamust avaldada; on seisukohal, et ühtse turu saavutamiseks, liikmesriikidevaheliste lõhede vähendamiseks ja ühtse turu juhtimise tõhustamiseks vajalike strateegiliste otsuste tegemisel, näiteks meetmete ja jõustamisega seotud prioriteetide seadmisel, ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime hindamisel ning samuti nõuetele vastavust käsitlevas struktureeritud dialoogis liikmesriikidega tuleks võtta arvesse andmeid ja tõendeid; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu järelevalve ja andmete kogumise tähtsusele ning vajadusele tugeva ja integreeritud süsteemi järele; väljendab muret, et teave avalike konsultatsioonide kohta on enamikul juhtudel kättesaadav ainult ühes keeles, mis ei võimalda kõikidel huvitatud pooltel oluliste küsimuste ja ettepanekute kohta arvamust avaldada; on seisukohal, et ühtse turu saavutamiseks, liikmesriikidevaheliste lõhede vähendamiseks ja ühtse turu juhtimise tõhustamiseks vajalike strateegiliste otsuste tegemisel, näiteks meetmete ja jõustamisega seotud prioriteetide seadmisel, ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime hindamisel ning samuti nõuetele vastavust käsitlevas struktureeritud dialoogis liikmesriikidega tuleks võtta arvesse andmeid ja tõendeid;

| 49. | kutsub komisjoni üles avaldama iga-aastase aruande ühtse turu tõkete kohta erinevates liikmesriikides ja ELis tervikuna ning esitama riigipõhistes soovitustes nende kaotamisele suunatud soovitused; rõhutab, et ühtne turg peaks täitma riigipõhistes soovitustes tähtsamat rolli; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles avaldama iga-aastase aruande ühtse turu tõkete kohta erinevates liikmesriikides ja ELis tervikuna ning esitama riigipõhistes soovitustes nende kaotamisele suunatud soovitused; rõhutab, et ühtne turg peaks täitma riigipõhistes soovitustes tähtsamat rolli;

| 50. | kutsub komisjoni üles kasutama kõiki kättesaadavaid meetmeid, sealhulgas vajaduse korral rikkumismenetlusi, et tagada ühtse turu õigusaktide täielik rakendamine; väljendab muret seoses rikkumismenetluste pika kestusega, kui käsitletakse ühtse turu eeskirjade rikkumist ja heastamist, ning menetluses olevate juhtumite suure arvuga; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles kasutama kõiki kättesaadavaid meetmeid, sealhulgas vajaduse korral rikkumismenetlusi, et tagada ühtse turu õigusaktide täielik rakendamine; väljendab muret seoses rikkumismenetluste pika kestusega, kui käsitletakse ühtse turu eeskirjade rikkumist ja heastamist, ning menetluses olevate juhtumite suure arvuga;

| 51. | juhib tähelepanu SOLVITi kasulikkusele; nõuab, et SOLVITit tugevdataks ja ühendataks paremini komisjoni teenistustega ning samuti integreeritaks olemasolevate projektide ja andmebaasidega, nagu CHAP ja EU Pilot, et luua teabesünergia ja vahetada parimaid tavasid; nõuab, et komisjon jälgiks lahendamata juhtumeid järjepidevalt; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid SOLVITi jaoks vajaliku toetuse ja teadmised, et esitatud juhtumid oleks võimalik tulemuslikult lahendada; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu SOLVITi kasulikkusele; nõuab, et SOLVITit tugevdataks ja ühendataks paremini komisjoni teenistustega ning samuti integreeritaks olemasolevate projektide ja andmebaasidega, nagu CHAP ja EU Pilot, et luua teabesünergia ja vahetada parimaid tavasid; nõuab, et komisjon jälgiks lahendamata juhtumeid järjepidevalt; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid SOLVITi jaoks vajaliku toetuse ja teadmised, et esitatud juhtumid oleks võimalik tulemuslikult lahendada;

| 52. | on seisukohal, et turujärelevalveasutusi on vaja ühtse turu raames tugevdada, paremini ühendada ja varustada piisava personaliga, et toime tulla tänaste, eelkõige ülemaailmset konkurentsi puudutavate probleemidega; nõuab tungivalt, et riiklikud turujärelevalveasutused teeksid tihedamat koostööd ja vahetaksid teavet ning parimaid tavasid, et võidelda ühtsel turul tulemuslikult mitmesuguste ebaausa konkurentsi ilmingutega, muu hulgas suure arvu ebaseaduslike ja nõuetele mittevastavate toodetega, mis põhjustavad nõudeid täitvatele ettevõtjatele suuri kulusid ning kujutavad suurt ohtu tarbijatele, eriti kõige haavatavamatele; väljendab muret seoses asjaoluga, et Euroopa Liidu Nõukogul võtab tooteohutuse ja turujärelevalve paketi vastuvõtmine nii kaua aega, mis kahjustab tooteohutust ELis; palub nõukogul selle paketi viivitamatult vastu võtta; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et turujärelevalveasutusi on vaja ühtse turu raames tugevdada, paremini ühendada ja varustada piisava personaliga, et toime tulla tänaste, eelkõige ülemaailmset konkurentsi puudutavate probleemidega; nõuab tungivalt, et riiklikud turujärelevalveasutused teeksid tihedamat koostööd ja vahetaksid teavet ning parimaid tavasid, et võidelda ühtsel turul tulemuslikult mitmesuguste ebaausa konkurentsi ilmingutega, muu hulgas suure arvu ebaseaduslike ja nõuetele mittevastavate toodetega, mis põhjustavad nõudeid täitvatele ettevõtjatele suuri kulusid ning kujutavad suurt ohtu tarbijatele, eriti kõige haavatavamatele; väljendab muret seoses asjaoluga, et Euroopa Liidu Nõukogul võtab tooteohutuse ja turujärelevalve paketi vastuvõtmine nii kaua aega, mis kahjustab tooteohutust ELis; palub nõukogul selle paketi viivitamatult vastu võtta;

| 53. | kiidab heaks komisjoni algatuse luua kättesaadava katusportaalina ühtne digivärav, mis ühtlustab ja lihtsustab teabele juurdepääsu ja edendab olemasolevaid sihtotstarbelisi kasutajate platvorme; rõhutab riiklike ja piirkondlike valitsuste rolli kõnealuste platvormide edendamisel, muutes need kättesaadavaks ja harides nende kasutajaid; kutsub komisjoni üles jätkama ühtse turu võrgupõhiste vahendite tugevdamist ja ühtlustamist; |
| --- | --- |

53.

kiidab heaks komisjoni algatuse luua kättesaadava katusportaalina ühtne digivärav, mis ühtlustab ja lihtsustab teabele juurdepääsu ja edendab olemasolevaid sihtotstarbelisi kasutajate platvorme; rõhutab riiklike ja piirkondlike valitsuste rolli kõnealuste platvormide edendamisel, muutes need kättesaadavaks ja harides nende kasutajaid; kutsub komisjoni üles jätkama ühtse turu võrgupõhiste vahendite tugevdamist ja ühtlustamist;

| 54. | tunnistab parema õigusloome põhimõtete ning õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi algatuse tähtsust ning vajadust regulatiivse tegevuse turvalisuse ja prognoositavuse järele uute seadusandlike algatuste kavandamisel; rõhutab, et parema õigusliku reguleerimise põhimõte ei tohiks piirata ELi ja liikmesriikide õigust kehtestada õigusakte sellistes esmatähtsates üldise huvi valdkondades nagu tervishoid ja keskkond; |
| --- | --- |

54.

tunnistab parema õigusloome põhimõtete ning õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi algatuse tähtsust ning vajadust regulatiivse tegevuse turvalisuse ja prognoositavuse järele uute seadusandlike algatuste kavandamisel; rõhutab, et parema õigusliku reguleerimise põhimõte ei tohiks piirata ELi ja liikmesriikide õigust kehtestada õigusakte sellistes esmatähtsates üldise huvi valdkondades nagu tervishoid ja keskkond;

o

o o

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0067.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0069.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0130.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0038.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0054.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/117 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/117

---

P8_TA(2016)0061

ELi ja Tuneesia vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamine

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (2015/2791(RSP))

(2018/C 035/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse läbirääkimiste avamist 13. oktoobril 2015 vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimiste avamist 13. oktoobril 2015 vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 207 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 207 ja 218,

| — | võttes arvesse volinik Cecilia Malmströmi 13. oktoobril 2015. aastal Tuneesias tehtud avaldusi läbirääkimiste avamise puhul põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks ELi ja Tuneesia vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinik Cecilia Malmströmi 13. oktoobril 2015. aastal Tuneesias tehtud avaldusi läbirääkimiste avamise puhul põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks ELi ja Tuneesia vahel,

| — | võttes arvesse 9. oktoobri 2015. aasta otsust, millega anti 2015. aasta Nobeli rahupreemia Tuneesia riigisisest dialoogi pidanud nelikule, kes esindab Tuneesia kodanikuühiskonda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. oktoobri 2015. aasta otsust, millega anti 2015. aasta Nobeli rahupreemia Tuneesia riigisisest dialoogi pidanud nelikule, kes esindab Tuneesia kodanikuühiskonda,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi Tuneesia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi Tuneesia kohta (1),

| — | võttes arvesse ELi ja Tuneesia assotsiatsiooninõukogu 17. märtsi 2015. aasta soovitust nr 1/2015 Euroopa naabruspoliitika raames eripartnerlust ellu viiva ELi-Tuneesia tegevuskava (2013–2017) rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Tuneesia assotsiatsiooninõukogu 17. märtsi 2015. aasta soovitust nr 1/2015 Euroopa naabruspoliitika raames eripartnerlust ellu viiva ELi-Tuneesia tegevuskava (2013–2017) rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsust nr 534/2014/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Tuneesia Vabariigile (3) ning selle esimese osa väljamaksmist 26. aprillil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsust nr 534/2014/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Tuneesia Vabariigile (3) ning selle esimese osa väljamaksmist 26. aprillil 2015,

| — | võttes arvesse analüüse kaubanduse mõju kohta säästvale arengule, mille konsultatsiooniettevõte Ecorys tegi ELi ja Tuneesia vahel põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste toetuseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse analüüse kaubanduse mõju kohta säästvale arengule, mille konsultatsiooniettevõte Ecorys tegi ELi ja Tuneesia vahel põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste toetuseks (4),

| — | võttes arvesse hinnangut Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubandusala mõju kohta säästvale arengule, selle mõjuhinnangu lõpparuannet ning Manchesteri ülikooli arengupoliitika ja juhtimise instituudi mõjuhindamise uurimiskeskuse poolt 2007. aasta septembris läbi viidud konsultatsiooniprojekti (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hinnangut Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubandusala mõju kohta säästvale arengule, selle mõjuhinnangu lõpparuannet ning Manchesteri ülikooli arengupoliitika ja juhtimise instituudi mõjuhindamise uurimiskeskuse poolt 2007. aasta septembris läbi viidud konsultatsiooniprojekti (5),

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepingut, mis on sõlmitud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia vahel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepingut, mis on sõlmitud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia vahel (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. novembri 2015. aasta ühisteatist ELi naabruspoliitika läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. novembri 2015. aasta ühisteatist ELi naabruspoliitika läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Vahemere Liidu ja lõunapartnerlusega hõlmatud riikide kohta, eriti 10. mai 2012. aasta resolutsiooni „Kaubandus- ja investeerimisstrateegia Vahemere lõunapiirkonna riikides pärast araabia maade kevadisi revolutsioone“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Vahemere Liidu ja lõunapartnerlusega hõlmatud riikide kohta, eriti 10. mai 2012. aasta resolutsiooni „Kaubandus- ja investeerimisstrateegia Vahemere lõunapiirkonna riikides pärast araabia maade kevadisi revolutsioone“ (7),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa ja Tuneesia suhted on tihedad ja neil on väga pikk ajalugu, et Euroopa Liit on Tuneesia suurim kaubanduspartner ja Tuneesia omakorda liidu 34. partner; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa ja Tuneesia suhted on tihedad ja neil on väga pikk ajalugu, et Euroopa Liit on Tuneesia suurim kaubanduspartner ja Tuneesia omakorda liidu 34. partner;

| B. | arvestades, et esimene nende kahe partneri vahel sõlmitud kaubandusalase koostöö leping pärineb aastast 1969 ja et Tuneesia on esimene Vahemere lõunakalda riik, kes sõlmis 1995. aastal Euroopa Liiduga assotsieerimislepingu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et esimene nende kahe partneri vahel sõlmitud kaubandusalase koostöö leping pärineb aastast 1969 ja et Tuneesia on esimene Vahemere lõunakalda riik, kes sõlmis 1995. aastal Euroopa Liiduga assotsieerimislepingu;

| C. | arvestades, et 13. oktoobril 2015 alustasid Euroopa Liit ja Tuneesia läbirääkimisi laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle, mille aluseks on liidu liikmesriikide poolt 14. detsembril 2011 ühehäälselt vastu võetud mandaat, ja et läbirääkimiste esimene voor toimus 19.–22. oktoobril 2015; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 13. oktoobril 2015 alustasid Euroopa Liit ja Tuneesia läbirääkimisi laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle, mille aluseks on liidu liikmesriikide poolt 14. detsembril 2011 ühehäälselt vastu võetud mandaat, ja et läbirääkimiste esimene voor toimus 19.–22. oktoobril 2015;

| D. | arvestades, et esialgsed arutelud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel on kestnud neli aastat ning et Tuneesia on moodustanud riikliku komisjoni oma prioriteetide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et esialgsed arutelud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel on kestnud neli aastat ning et Tuneesia on moodustanud riikliku komisjoni oma prioriteetide kaitsmiseks;

| E. | arvestades, et Euroopa ja Tuneesia kaubandussuhete tugevdamine laiaulatusliku kaubanduslepingu sõlmimisega kujutab endast Tuneesia ja Euroopa Liidu majanduste jaoks kasvu- ja lähenemisvõimalust; arvestades, et see partnerlus aitab stabiliseerida Tuneesia poliitilist olukorda ja demokraatiat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa ja Tuneesia kaubandussuhete tugevdamine laiaulatusliku kaubanduslepingu sõlmimisega kujutab endast Tuneesia ja Euroopa Liidu majanduste jaoks kasvu- ja lähenemisvõimalust; arvestades, et see partnerlus aitab stabiliseerida Tuneesia poliitilist olukorda ja demokraatiat;

| F. | arvestades, et kaubanduspartnerlus on osa Euroopa Liidu ja Tuneesia naabrussuhete laiemast raamistikust, mida reguleerib 1995. aastal sõlmitud assotsieerimisleping, mis näeb ette vabakaubanduspiirkonna loomist ning käsitleb põllumajandust ja teenuseid; arvestades, et ELi ja Tuneesia assotsiatsiooninõukogu võttis 17. märtsil 2015 vastu uue tegevuskava, millega viiakse ellu eripartnerlust, et saavutada kõrgemal tasemel majanduslik integratsioon; arvestades, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisega soovitakse edendada Euroopa Liidu ja Tuneesia ühiseid väärtusi ja huve, arendada sotsiaal-majanduslikku solidaarsust, luua töökohti noortele ning stabiliseerida majandust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaubanduspartnerlus on osa Euroopa Liidu ja Tuneesia naabrussuhete laiemast raamistikust, mida reguleerib 1995. aastal sõlmitud assotsieerimisleping, mis näeb ette vabakaubanduspiirkonna loomist ning käsitleb põllumajandust ja teenuseid; arvestades, et ELi ja Tuneesia assotsiatsiooninõukogu võttis 17. märtsil 2015 vastu uue tegevuskava, millega viiakse ellu eripartnerlust, et saavutada kõrgemal tasemel majanduslik integratsioon; arvestades, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisega soovitakse edendada Euroopa Liidu ja Tuneesia ühiseid väärtusi ja huve, arendada sotsiaal-majanduslikku solidaarsust, luua töökohti noortele ning stabiliseerida majandust;

| G. | arvestades, et Tuneesia, kust nn araabia kevad alguse sai, on ainuke Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riik, kus toimub demokraatliku ja poliitilise ülemineku protsess, ning see riik on selles mõttes kogu piirkonnale eeskujuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Tuneesia, kust nn araabia kevad alguse sai, on ainuke Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riik, kus toimub demokraatliku ja poliitilise ülemineku protsess, ning see riik on selles mõttes kogu piirkonnale eeskujuks;

| H. | arvestades, et poliitiline stabiilsus ja majandusareng on omavahel seotud ning et kõnealuse kaubanduslepingu eesmärk peab olema pakkuda Tuneesia ja Euroopa majandusele reaalseid väljavaateid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et poliitiline stabiilsus ja majandusareng on omavahel seotud ning et kõnealuse kaubanduslepingu eesmärk peab olema pakkuda Tuneesia ja Euroopa majandusele reaalseid väljavaateid;

| I. | arvestades, et käimasolevate läbirääkimiste kõrval peab Euroopa Liit jätkama ja suurendama Tuneesiale antavat abi ning pakkuma asjakohast finants- ja tehnilist toetust läbirääkimiste ajal ning seejärel lepingu sätete rakendamisel, luues tõelise partnerluse, milles võetakse arvesse Vahemere mõlema kalda elanike huve; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et käimasolevate läbirääkimiste kõrval peab Euroopa Liit jätkama ja suurendama Tuneesiale antavat abi ning pakkuma asjakohast finants- ja tehnilist toetust läbirääkimiste ajal ning seejärel lepingu sätete rakendamisel, luues tõelise partnerluse, milles võetakse arvesse Vahemere mõlema kalda elanike huve;

| J. | arvestades, et nii Tuneesia kui ka Euroopa Liidu huvides on edendada ja tugevdada lõunapoolsete riikide piirkondlikku integratsiooni Tuneesia ja selle naaberriikide vahel, eelkõige Agadiri lepingu abil; arvestades, et ELi ja Tuneesia vabakaubanduslepingu üle peetavad läbirääkimised peavad vastavaid jõupingutusi täiendama; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nii Tuneesia kui ka Euroopa Liidu huvides on edendada ja tugevdada lõunapoolsete riikide piirkondlikku integratsiooni Tuneesia ja selle naaberriikide vahel, eelkõige Agadiri lepingu abil; arvestades, et ELi ja Tuneesia vabakaubanduslepingu üle peetavad läbirääkimised peavad vastavaid jõupingutusi täiendama;

| K. | arvestades, et Tuneesia üleminek demokraatiale on endiselt eeskujuks teistele piirkonna riikidele, et 26. jaanuaril 2014 võttis põhiseaduslik kogu vastu Tuneesia uue põhiseaduse, et see on õiguste ja vabaduste kaitse valdkonnas eeskujulik, et 21. detsembril 2014 valiti vabade, pluralistlike ja läbipaistvate valimiste tulemusel Tuneesia Vabariigi presidendiks Beji Caïd Essebsi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Tuneesia üleminek demokraatiale on endiselt eeskujuks teistele piirkonna riikidele, et 26. jaanuaril 2014 võttis põhiseaduslik kogu vastu Tuneesia uue põhiseaduse, et see on õiguste ja vabaduste kaitse valdkonnas eeskujulik, et 21. detsembril 2014 valiti vabade, pluralistlike ja läbipaistvate valimiste tulemusel Tuneesia Vabariigi presidendiks Beji Caïd Essebsi;

| L. | arvestades, et Tuneesia kodanikuühiskond täidab oma dünaamilisuse ja haridustasemega väga tähtsat rolli riigi üleminekul demokraatiale; arvestades, et kodanikuühiskond tuleb jätkuvalt tihedalt kaasata poliitika kujundamisse, kaasa arvatud käimasolevate läbirääkimiste ajal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Tuneesia kodanikuühiskond täidab oma dünaamilisuse ja haridustasemega väga tähtsat rolli riigi üleminekul demokraatiale; arvestades, et kodanikuühiskond tuleb jätkuvalt tihedalt kaasata poliitika kujundamisse, kaasa arvatud käimasolevate läbirääkimiste ajal;

| M. | arvestades, et Nobeli rahupreemia andmine Tuneesia riigisisest dialoogi pidanud nelikule on tunnustus demokraatia kindlustamiseks tehtud jõupingutuste eest ning ergutus sama kursi jätkamiseks; arvestades vajadust sõlmida eeskujulik leping, et leevendada kodanikuühiskonna väljendatud muresid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Nobeli rahupreemia andmine Tuneesia riigisisest dialoogi pidanud nelikule on tunnustus demokraatia kindlustamiseks tehtud jõupingutuste eest ning ergutus sama kursi jätkamiseks; arvestades vajadust sõlmida eeskujulik leping, et leevendada kodanikuühiskonna väljendatud muresid;

Tuneesia majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse olukorra hindamine

| 1. | mõistab karmilt hukka Tuneesias viimastel kuudel toime pandud terrorirünnakud, mis on nõudnud arvukalt ohvreid; on arvamusel, et Tuneesia seisab silmitsi väga suure terrorismiohuga ja tuletab meelde, et 24. novembril 2015 toimunud rünnak presidendi ihukaitsjate bussile, 26. juunil 2015 Sousse'is toimunud rünnak ja 18. märtsil 2015 Bardo muuseumile tehtud rünnak kahjustasid tõsiselt turismi väljavaateid 2015. aasta suveks, samas kui turism ja sellega seotud sektorid annavad 15 % riigi SKPst; väljendab täielikku solidaarsust Tuneesiaga ja kinnitab toetust Tuneesia ametivõimudele nende võitluses terrorismi vastu ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete kindlustamisel; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka Tuneesias viimastel kuudel toime pandud terrorirünnakud, mis on nõudnud arvukalt ohvreid; on arvamusel, et Tuneesia seisab silmitsi väga suure terrorismiohuga ja tuletab meelde, et 24. novembril 2015 toimunud rünnak presidendi ihukaitsjate bussile, 26. juunil 2015 Sousse'is toimunud rünnak ja 18. märtsil 2015 Bardo muuseumile tehtud rünnak kahjustasid tõsiselt turismi väljavaateid 2015. aasta suveks, samas kui turism ja sellega seotud sektorid annavad 15 % riigi SKPst; väljendab täielikku solidaarsust Tuneesiaga ja kinnitab toetust Tuneesia ametivõimudele nende võitluses terrorismi vastu ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete kindlustamisel;

| 2. | sedastab, et Tuneesia majandus on tõsistes raskustes, et SKP kasvumäär oli 2014. aastal 2,3 %, et töötuse määr tõusis 2015. aastal 15 %-ni aktiivsest rahvastikust, et 28,6 % kõrghariduskraadi saanutest on ilma tööta ja et töötus noorte tuneeslaste seas aina kasvab; |
| --- | --- |

2.

sedastab, et Tuneesia majandus on tõsistes raskustes, et SKP kasvumäär oli 2014. aastal 2,3 %, et töötuse määr tõusis 2015. aastal 15 %-ni aktiivsest rahvastikust, et 28,6 % kõrghariduskraadi saanutest on ilma tööta ja et töötus noorte tuneeslaste seas aina kasvab;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel on selge demograafiline ja majanduslik erinevus ning et seetõttu on läbirääkimistel vaja asümmeetrilist ja järkjärgulist strateegiat; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel on selge demograafiline ja majanduslik erinevus ning et seetõttu on läbirääkimistel vaja asümmeetrilist ja järkjärgulist strateegiat;

| 4. | tuletab meelde, et Tuneesiat iseloomustavad suured piirkondlikud erinevused pealinna Tunise ja riigi muude piirkondade vahel, kusjuures arenguerinevused on eriti suured riigi rannikualade ja keskel asuvate alade vahel, eelkõige töötuse määra ning tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavuse osas, ning et kliimamuutused võivad neid probleeme süvendada; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et Tuneesiat iseloomustavad suured piirkondlikud erinevused pealinna Tunise ja riigi muude piirkondade vahel, kusjuures arenguerinevused on eriti suured riigi rannikualade ja keskel asuvate alade vahel, eelkõige töötuse määra ning tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavuse osas, ning et kliimamuutused võivad neid probleeme süvendada;

| 5. | tuletab meelde, et Tuneesia tööturul valitseb kaubanduslepinguga hõlmatud sektorite vahel ebavõrdsus ning kui seda ei vähendata, võib see tuua kaasa tööjõu ülekülluse põllumajandussektoris, samas kui teised Tuneesia majanduse mitmekesistamise seisukohast olulised sektorid, näiteks töötlev tööstus ja kaevandussektor, võivad hääbuda; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Tuneesia tööturul valitseb kaubanduslepinguga hõlmatud sektorite vahel ebavõrdsus ning kui seda ei vähendata, võib see tuua kaasa tööjõu ülekülluse põllumajandussektoris, samas kui teised Tuneesia majanduse mitmekesistamise seisukohast olulised sektorid, näiteks töötlev tööstus ja kaevandussektor, võivad hääbuda;

| 6. | märgib, et demokraatiale ülemineku protsess Tuneesias on piirkonnas kõige kaugemale arenenud ja et riik on valinud Vahemere lõunaranniku riikide seas ainulaadse poliitilise ja majandusarengu mudeli; nõuab, et komisjon seda läbirääkimistel täielikult arvesse võtaks; on seisukohal, et Euroopa Liit peab võtma kõik võimalikud meetmed, et toetada Tuneesia demokraatlikku kujunemist stabiilseks ja pluralistlikuks ühiskonnaks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et demokraatiale ülemineku protsess Tuneesias on piirkonnas kõige kaugemale arenenud ja et riik on valinud Vahemere lõunaranniku riikide seas ainulaadse poliitilise ja majandusarengu mudeli; nõuab, et komisjon seda läbirääkimistel täielikult arvesse võtaks; on seisukohal, et Euroopa Liit peab võtma kõik võimalikud meetmed, et toetada Tuneesia demokraatlikku kujunemist stabiilseks ja pluralistlikuks ühiskonnaks;

| 7. | tõdeb, et Tuneesiat nõrgestab piirkonnas valitsev suur ebakindlus, mis lähtub eelkõige kahest naaberriigist – konfliktist Liibüas ja vägivallapuhangutest Alžeerias; |
| --- | --- |

7.

tõdeb, et Tuneesiat nõrgestab piirkonnas valitsev suur ebakindlus, mis lähtub eelkõige kahest naaberriigist – konfliktist Liibüas ja vägivallapuhangutest Alžeerias;

| 8. | märgib, et Tuneesia on võtnud vastu üle 1,8 miljoni Liibüa pagulase ning et see arv võrdub 16 %-ga Tuneesia elanikkonnast; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Tuneesia on võtnud vastu üle 1,8 miljoni Liibüa pagulase ning et see arv võrdub 16 %-ga Tuneesia elanikkonnast;

Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelise kaubanduslepingu sõlmimise tingimused

| 9. | tunneb heameelt läbirääkimiste avamise üle 2015. aasta sügisel, et sõlmida Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping, mille aluseks on nõukogu poolt 2011. aastal pärast nn araabia kevadet vastu võetud mandaat; märgib, et Tuneesia on alates 2011. aastast kindlustanud üleminekut demokraatiale, võttes 26. jaanuaril 2014 vastu uue põhiseaduse ning korraldades parlamendi- ja presidendivalimised, mis toimusid vastavalt 26. oktoobril ja 23. novembril 2014; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt läbirääkimiste avamise üle 2015. aasta sügisel, et sõlmida Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping, mille aluseks on nõukogu poolt 2011. aastal pärast nn araabia kevadet vastu võetud mandaat; märgib, et Tuneesia on alates 2011. aastast kindlustanud üleminekut demokraatiale, võttes 26. jaanuaril 2014 vastu uue põhiseaduse ning korraldades parlamendi- ja presidendivalimised, mis toimusid vastavalt 26. oktoobril ja 23. novembril 2014;

| 10. | on arvamusel, et see leping hõlmab enamat kui vaid kaubandusmõõdet ja et see peab kindlasti aitama kaasa Tuneesia stabiilsusele, demokraatia tugevdamisele ja riigi majandusele uue hoo andmisele, mõjutades positiivselt ka tarbijahindasid ja tööhõivet, kvalifitseeritud töötajate ja lihttööliste töötasu ning ebavõrdsuse vähendamist; nõuab, et sõlmitaks ainult niisugune leping, kus neid olulisi teemasid on arvesse võetud; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et see leping hõlmab enamat kui vaid kaubandusmõõdet ja et see peab kindlasti aitama kaasa Tuneesia stabiilsusele, demokraatia tugevdamisele ja riigi majandusele uue hoo andmisele, mõjutades positiivselt ka tarbijahindasid ja tööhõivet, kvalifitseeritud töötajate ja lihttööliste töötasu ning ebavõrdsuse vähendamist; nõuab, et sõlmitaks ainult niisugune leping, kus neid olulisi teemasid on arvesse võetud;

| 11. | nõuab tungivalt, et läbirääkijad sõlmiksid progressiivse ja asümmeetrilise lepingu, võttes arvesse suurt majanduslikku ebavõrdsust kahe lepingupoole vahel, ning oleksid läbirääkimistel paindlikud, reageerivad, uuenduslikud, läbipaistvust austavad ja kohanemisvõimelised ning peaksid ka meeles, et see kahepoolselt kasulik leping tuleb sõlmida eelkõige Tuneesia ja Euroopa majanduse ja ühiskonna hüvanguks, austades enesestmõistetavalt erisusi ja tundlikke teemasid, kohalikku sotsiaal-majanduslikku valdkonda ja kultuuri ning kahjustamata Tuneesia kaubandussuhteid piirkonna riikidega; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et läbirääkijad sõlmiksid progressiivse ja asümmeetrilise lepingu, võttes arvesse suurt majanduslikku ebavõrdsust kahe lepingupoole vahel, ning oleksid läbirääkimistel paindlikud, reageerivad, uuenduslikud, läbipaistvust austavad ja kohanemisvõimelised ning peaksid ka meeles, et see kahepoolselt kasulik leping tuleb sõlmida eelkõige Tuneesia ja Euroopa majanduse ja ühiskonna hüvanguks, austades enesestmõistetavalt erisusi ja tundlikke teemasid, kohalikku sotsiaal-majanduslikku valdkonda ja kultuuri ning kahjustamata Tuneesia kaubandussuhteid piirkonna riikidega;

| 12. | tunneb heameelt, et Tuneesia valitsus on esitanud majandusreformide viie aasta kava (2015–2020), seades eesmärgiks vähendada töötuse määra ja piirkondlikku ebavõrdsust ning muuta majanduse struktuuri mitmekesisemaks; on seisukohal, et vabakaubandusleping peab olema selle kava eesmärkidega kooskõlas; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt, et Tuneesia valitsus on esitanud majandusreformide viie aasta kava (2015–2020), seades eesmärgiks vähendada töötuse määra ja piirkondlikku ebavõrdsust ning muuta majanduse struktuuri mitmekesisemaks; on seisukohal, et vabakaubandusleping peab olema selle kava eesmärkidega kooskõlas;

| 13. | tuletab meelde, et Tuneesia jaoks on need esimesed nii ulatuslikud kaubandusläbirääkimised ning et seepärast on oluline, et Tuneesia majandussektorite avamine toimuks progressiivselt, järk-järgult ja asümmeetriliselt, et nähtaks ette üleminekuperioodid tundlike sektorite jaoks ning et teatud tooted, mida pooled peavad tundlikuks, jäetaks läbirääkimistest välja; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et Tuneesia jaoks on need esimesed nii ulatuslikud kaubandusläbirääkimised ning et seepärast on oluline, et Tuneesia majandussektorite avamine toimuks progressiivselt, järk-järgult ja asümmeetriliselt, et nähtaks ette üleminekuperioodid tundlike sektorite jaoks ning et teatud tooted, mida pooled peavad tundlikuks, jäetaks läbirääkimistest välja;

| 14. | peab väga oluliseks, et Tuneesia saaks Euroopa Liidult märkimisväärset finants- ja tehnilist toetust vabakaubanduslepingu sätete nõuetekohaseks rakendamiseks; nõuab, et rahalist abi eraldataks läbipaistvalt ning et see jõuaks tegelikult ette nähtud adressaatideni; |
| --- | --- |

14.

peab väga oluliseks, et Tuneesia saaks Euroopa Liidult märkimisväärset finants- ja tehnilist toetust vabakaubanduslepingu sätete nõuetekohaseks rakendamiseks; nõuab, et rahalist abi eraldataks läbipaistvalt ning et see jõuaks tegelikult ette nähtud adressaatideni;

| 15. | väljendab heameelt, et Euroopa Investeerimispank toetab Tuneesias arvukaid projekte; toonitab, et see toetus aitab muuta Tuneesia majandust mitmekesisemaks ning luua töökohti, eriti noortele; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt, et Euroopa Investeerimispank toetab Tuneesias arvukaid projekte; toonitab, et see toetus aitab muuta Tuneesia majandust mitmekesisemaks ning luua töökohti, eriti noortele;

| 16. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Liit on pidanud Tuneesiat Vahemere lõunapiirkonna riikide suhtes läbiviidavas naabruspoliitikas üheks esmatähtsatest riikidest ning on andnud Tuneesiale makromajandusliku finantsabi kujul 300 miljonit eurot laenu majandusreformide elluviimiseks; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Liit on pidanud Tuneesiat Vahemere lõunapiirkonna riikide suhtes läbiviidavas naabruspoliitikas üheks esmatähtsatest riikidest ning on andnud Tuneesiale makromajandusliku finantsabi kujul 300 miljonit eurot laenu majandusreformide elluviimiseks;

| 17. | kutsub siiski Euroopa Liitu, samuti liikmesriike, Euroopa Investeerimispanka ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka üles tuneeslasi jätkuvalt toetama ning laiendama abiprogramme, sealhulgas erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamisega, et aidata Tuneesial kindlustada demokraatiat; väljendab heameelt, et mõned liikmesriigid on loonud partnerlussuhteid Tuneesia ümberkorralduste toetuseks; kutsub Euroopa Liitu üles jätkama oma piirkondade ebavõrdsuse vähendamise programmi seoses juurdepääsuga esmasele arstiabile Tuneesias; |
| --- | --- |

17.

kutsub siiski Euroopa Liitu, samuti liikmesriike, Euroopa Investeerimispanka ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka üles tuneeslasi jätkuvalt toetama ning laiendama abiprogramme, sealhulgas erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamisega, et aidata Tuneesial kindlustada demokraatiat; väljendab heameelt, et mõned liikmesriigid on loonud partnerlussuhteid Tuneesia ümberkorralduste toetuseks; kutsub Euroopa Liitu üles jätkama oma piirkondade ebavõrdsuse vähendamise programmi seoses juurdepääsuga esmasele arstiabile Tuneesias;

| 18. | palub Euroopa Liidul võtta läbirääkimistel arvesse Tuneesia eriolukorda, mis on eelkõige seotud ebakindla üleminekuga demokraatiale ning liidu ja Tuneesia majandusarengu erinevusega, pidades alati meeles, et parimad lahendused on need, mis on kasulikud mõlemale poolele; |
| --- | --- |

18.

palub Euroopa Liidul võtta läbirääkimistel arvesse Tuneesia eriolukorda, mis on eelkõige seotud ebakindla üleminekuga demokraatiale ning liidu ja Tuneesia majandusarengu erinevusega, pidades alati meeles, et parimad lahendused on need, mis on kasulikud mõlemale poolele;

| 19. | nõuab, et komisjon jälgiks, et läbirääkimised annaksid kiiresti konkreetseid tulemusi ELi ja Tuneesia majanduse võtmevaldkondades, samuti kõigi asjaosaliste jaoks, kaasa arvatud VKEd ja väga väikesed ettevõtjad; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et komisjon jälgiks, et läbirääkimised annaksid kiiresti konkreetseid tulemusi ELi ja Tuneesia majanduse võtmevaldkondades, samuti kõigi asjaosaliste jaoks, kaasa arvatud VKEd ja väga väikesed ettevõtjad;

| 20. | rõhutab, et leping peab toetama praegu eelkõige põllumajandusel põhineva Tuneesia majanduse arengut ja mitmekesistumist ja piirkondlike erinevuste vähenemist ning et see peab andma kõigile tuneeslastele ja ELi kodanikele konkreetset kasu; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et leping peab toetama praegu eelkõige põllumajandusel põhineva Tuneesia majanduse arengut ja mitmekesistumist ja piirkondlike erinevuste vähenemist ning et see peab andma kõigile tuneeslastele ja ELi kodanikele konkreetset kasu;

| 21. | rõõmustab selle üle, et Tuneesia on alustanud tähtsaid sotsiaalseid ja majanduslikke reforme; nõuab tungivalt nende reformide jätkumist, kaasa arvatud läbirääkimiste ajal, et riik võiks lepingust täielikult kasu saada; |
| --- | --- |

21.

rõõmustab selle üle, et Tuneesia on alustanud tähtsaid sotsiaalseid ja majanduslikke reforme; nõuab tungivalt nende reformide jätkumist, kaasa arvatud läbirääkimiste ajal, et riik võiks lepingust täielikult kasu saada;

| 22. | on seisukohal, et leping peab aitama süvendada Euroopa Liidu ja Tuneesia majanduskoostööd, mis on juba hästi sisse seatud tänu tööstustoodete tollimaksu kaotamisele kooskõlas assotsieerimislepinguga; teeb seetõttu ettepaneku võtta kasutusele uus nimetus „ELi ja Tuneesia majanduspartnerlus“; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et leping peab aitama süvendada Euroopa Liidu ja Tuneesia majanduskoostööd, mis on juba hästi sisse seatud tänu tööstustoodete tollimaksu kaotamisele kooskõlas assotsieerimislepinguga; teeb seetõttu ettepaneku võtta kasutusele uus nimetus „ELi ja Tuneesia majanduspartnerlus“;

| 23. | soovitab tungivalt, et komisjon ja Tuneesia valitsus kehtestaksid selge ja täpse menetluse Tuneesia ja ELi kodanikuühiskonna osalemiseks kogu läbirääkimisteprotsessis ning ilmutaksid uuenduslikkust; sellega seoses väljendab rahulolu Tuneesia kodanikuühiskonna rolliga läbirääkimiste esimeses etapis ning nõuab, et konsultatsioonid oleksid avatud ja läbipaistvad ning et eelkõige võetaks arvesse Tuneesia ühiskonna mitmekesisust, rakendades samalaadsetel läbirääkimistel kujunenud parimat tava; |
| --- | --- |

23.

soovitab tungivalt, et komisjon ja Tuneesia valitsus kehtestaksid selge ja täpse menetluse Tuneesia ja ELi kodanikuühiskonna osalemiseks kogu läbirääkimisteprotsessis ning ilmutaksid uuenduslikkust; sellega seoses väljendab rahulolu Tuneesia kodanikuühiskonna rolliga läbirääkimiste esimeses etapis ning nõuab, et konsultatsioonid oleksid avatud ja läbipaistvad ning et eelkõige võetaks arvesse Tuneesia ühiskonna mitmekesisust, rakendades samalaadsetel läbirääkimistel kujunenud parimat tava;

| 24. | kiidab heaks kaubandus- ja käsitööndusministeeriumi loodud internetisaidi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu teemalise teabe levitamiseks üldsuses, samuti kiidab heaks läbirääkijate kavatsuse avaldada lõplik tekst kolmes keeles; on seisukohal, et Tuneesia kodanikuühiskonda võiks läbirääkimistesse kaasata ka mõjuanalüüside järelevalvekomitee vahendusel; |
| --- | --- |

24.

kiidab heaks kaubandus- ja käsitööndusministeeriumi loodud internetisaidi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu teemalise teabe levitamiseks üldsuses, samuti kiidab heaks läbirääkijate kavatsuse avaldada lõplik tekst kolmes keeles; on seisukohal, et Tuneesia kodanikuühiskonda võiks läbirääkimistesse kaasata ka mõjuanalüüside järelevalvekomitee vahendusel;

| 25. | nõuab, et nõukogu viivitamata avalikustaks läbirääkimisvolitused, mille liikmesriigid 14. detsembril 2011 üksmeelselt heaks kiitsid; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et nõukogu viivitamata avalikustaks läbirääkimisvolitused, mille liikmesriigid 14. detsembril 2011 üksmeelselt heaks kiitsid;

| 26. | soovib, et algatataks kogu läbirääkimiste aja kestev korrapärane dialoog Tuneesia parlamendi ja Euroopa Parlamendi liikmete vahel; tunneb sellega seoses heameelt ELi-Tuneesia parlamentaarse ühiskomisjoni loomise üle, mis on väga oluline, sest võimaldab Euroopa Parlamendi ja Tuneesia parlamendi liikmetel korrapäraselt kohtuda ning reaalselt vabakaubandusläbirääkimiste käiku jälgida; |
| --- | --- |

26.

soovib, et algatataks kogu läbirääkimiste aja kestev korrapärane dialoog Tuneesia parlamendi ja Euroopa Parlamendi liikmete vahel; tunneb sellega seoses heameelt ELi-Tuneesia parlamentaarse ühiskomisjoni loomise üle, mis on väga oluline, sest võimaldab Euroopa Parlamendi ja Tuneesia parlamendi liikmetel korrapäraselt kohtuda ning reaalselt vabakaubandusläbirääkimiste käiku jälgida;

| 27. | soovib, et see dialoog võimaldaks mõlema poole ootusi ja eelistusi paremini hinnata ning seega lepingu tingimusi parandada; |
| --- | --- |

27.

soovib, et see dialoog võimaldaks mõlema poole ootusi ja eelistusi paremini hinnata ning seega lepingu tingimusi parandada;

| 28. | tuletab meelde, et Vahemere Liit toetab konkreetsete projektide arendamist piirkonnas ja võib seega läbirääkimiste huvides kogemusi jagada; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et Vahemere Liit toetab konkreetsete projektide arendamist piirkonnas ja võib seega läbirääkimiste huvides kogemusi jagada;

| 29. | soovib, et mõlemad pooled, kaasa arvatud Euroopa Parlament koostöös Tuneesia ekspertidega, korraldaksid rangeid ja läbipaistvaid sektoriviisilisi mõju-uuringuid lepingu mõju kohta eri valdkondades, eelkõige teenuste, avalike hangete, VKEde konkurentsivõime, tööhõive, põllumajanduse ja keskkonna vallas ning kõigis muudes esmatähtsates sektorites; võtab teadmiseks, et Tuneesia soovib algusest peale kaasata Tuneesia spetsialiste, et tagada mõjuhinnangute tulemuste usaldusväärsus Tuneesia piires; |
| --- | --- |

29.

soovib, et mõlemad pooled, kaasa arvatud Euroopa Parlament koostöös Tuneesia ekspertidega, korraldaksid rangeid ja läbipaistvaid sektoriviisilisi mõju-uuringuid lepingu mõju kohta eri valdkondades, eelkõige teenuste, avalike hangete, VKEde konkurentsivõime, tööhõive, põllumajanduse ja keskkonna vallas ning kõigis muudes esmatähtsates sektorites; võtab teadmiseks, et Tuneesia soovib algusest peale kaasata Tuneesia spetsialiste, et tagada mõjuhinnangute tulemuste usaldusväärsus Tuneesia piires;

| 30. | palub, et EL rahastaks niisuguseid mõjuhinnanguid ja sektoriviisilisi hinnanguid ning et vastavalt mitme Tuneesia kodanikuühiskonna organisatsiooni soovile koostataks kõigepealt 1995. aasta assotsieerimislepingu sotsiaal-majandusliku mõju järelhinnang; |
| --- | --- |

30.

palub, et EL rahastaks niisuguseid mõjuhinnanguid ja sektoriviisilisi hinnanguid ning et vastavalt mitme Tuneesia kodanikuühiskonna organisatsiooni soovile koostataks kõigepealt 1995. aasta assotsieerimislepingu sotsiaal-majandusliku mõju järelhinnang;

| 31. | nõuab, et komisjon määraks võimalikult peatselt kindlaks, kas tegemist on olemuselt sega- või ainulepinguga, ning palub tal algusest peale kaasata arutellu ka liikmesriikide parlamendid; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et komisjon määraks võimalikult peatselt kindlaks, kas tegemist on olemuselt sega- või ainulepinguga, ning palub tal algusest peale kaasata arutellu ka liikmesriikide parlamendid;

| 32. | rõhutab, et läbirääkimistel tuleb arvesse võtta Vahemere piirkonna keskkonnatingimusi, eelkõige veenappust, mis raskendab põllumajandustegevust, ning et tuleb edendada keskkonda ja loodusvarasid säästvat majandusmudelit; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et läbirääkimistel tuleb arvesse võtta Vahemere piirkonna keskkonnatingimusi, eelkõige veenappust, mis raskendab põllumajandustegevust, ning et tuleb edendada keskkonda ja loodusvarasid säästvat majandusmudelit;

| 33. | toonitab, et kaubandusläbirääkimised Tuneesiaga toimuvad Euroopa-Vahemere piirkonna kaubandussuhete laiemas raamistikus; nõuab, et Vahemere Liidu kaubandusministrite 10. konverents, mida on alates 2013. aastast määramata ajaks edasi lükatud, tuleks peatselt kokku, et arutada piirkonna kaubandusküsimusi ning järgnevate aastate peamisi tööeesmärke; |
| --- | --- |

33.

toonitab, et kaubandusläbirääkimised Tuneesiaga toimuvad Euroopa-Vahemere piirkonna kaubandussuhete laiemas raamistikus; nõuab, et Vahemere Liidu kaubandusministrite 10. konverents, mida on alates 2013. aastast määramata ajaks edasi lükatud, tuleks peatselt kokku, et arutada piirkonna kaubandusküsimusi ning järgnevate aastate peamisi tööeesmärke;

Läbirääkimiste sektoripõhine käsitus

| 34. | palub, et lepingus pöörataks piisavalt tähelepanu teenustesektorile, millel on Tuneesia majanduses tugev kasvupotentsiaal ja mis peaks ligi tõmbama strateegilisi investeeringuid; on arvamusel, et kuna tegemist on Tuneesia jaoks esimeste nii ulatuslike kaubandusläbirääkimistega, tuleks teenuste peatükis selgelt loetleda sektorid, kus pooled soovivad võtta kohustusi turulepääsu või võrdse kohtlemise vallas; |
| --- | --- |

34.

palub, et lepingus pöörataks piisavalt tähelepanu teenustesektorile, millel on Tuneesia majanduses tugev kasvupotentsiaal ja mis peaks ligi tõmbama strateegilisi investeeringuid; on arvamusel, et kuna tegemist on Tuneesia jaoks esimeste nii ulatuslike kaubandusläbirääkimistega, tuleks teenuste peatükis selgelt loetleda sektorid, kus pooled soovivad võtta kohustusi turulepääsu või võrdse kohtlemise vallas;

| 35. | tuletab meelde, et avalik sektor on Tuneesia jaoks väga tähtis ning hõlmab suurema osa kvalifikatsiooni nõudvatest töökohtadest; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et avalik sektor on Tuneesia jaoks väga tähtis ning hõlmab suurema osa kvalifikatsiooni nõudvatest töökohtadest;

| 36. | tuletab meelde, et Tuneesias tegutseb arvukalt väga dünaamilisi kõrgtehnoloogia valdkonna idufirmasid, mikroettevõtteid ja VKEsid, ning palub, et lepingus toetataks nende arengupotentsiaali ja rahvusvahelisele turule suundumise suutlikkust; võtab teadmiseks tuneeslaste soovi lisada lepingusse ulatuslikke ja tasakaalustatud punkte internetikaubanduse kohta; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et Tuneesias tegutseb arvukalt väga dünaamilisi kõrgtehnoloogia valdkonna idufirmasid, mikroettevõtteid ja VKEsid, ning palub, et lepingus toetataks nende arengupotentsiaali ja rahvusvahelisele turule suundumise suutlikkust; võtab teadmiseks tuneeslaste soovi lisada lepingusse ulatuslikke ja tasakaalustatud punkte internetikaubanduse kohta;

| 37. | palub läbirääkimiste osalistel muuhulgas ühisalgatuste korras edendada tööhõivet, mis on Tuneesia majanduse taastumise ja poliitilise stabiilsuse peamine tingimus; |
| --- | --- |

37.

palub läbirääkimiste osalistel muuhulgas ühisalgatuste korras edendada tööhõivet, mis on Tuneesia majanduse taastumise ja poliitilise stabiilsuse peamine tingimus;

| 38. | on seisukohal, et leping peab kasu tooma Tuneesia väiketootjatele ja väikeettevõtetele, kes moodustavad Tuneesia majanduse lahutamatu osa; soovitab arendada ettevõtjate, kutseorganisatsioonide ja haridusasutuste korrapärast dialoogi, mis võimaldab levitada parimaid tavasid ja paremini mõista kõigi osaliste ootusi; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et leping peab kasu tooma Tuneesia väiketootjatele ja väikeettevõtetele, kes moodustavad Tuneesia majanduse lahutamatu osa; soovitab arendada ettevõtjate, kutseorganisatsioonide ja haridusasutuste korrapärast dialoogi, mis võimaldab levitada parimaid tavasid ja paremini mõista kõigi osaliste ootusi;

| 39. | leiab, et läbirääkimistel konkurentsi käsitleva peatüki üle tuleb tegutseda ettevaatlikult, progressiivselt ja paindlikult, võttes arvesse riigiabi strateegilist tähtsust Tuneesia majanduse arengus; |
| --- | --- |

39.

leiab, et läbirääkimistel konkurentsi käsitleva peatüki üle tuleb tegutseda ettevaatlikult, progressiivselt ja paindlikult, võttes arvesse riigiabi strateegilist tähtsust Tuneesia majanduse arengus;

| 40. | tuletab meelde, et tähtis on luua kahepoolseid kaubanduskodasid, mis oleksid alaliseks foorumiks, kus osalejad võiksid partnerlusi sõlmida ning majandus- ja kaubandustegevust arendada; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et tähtis on luua kahepoolseid kaubanduskodasid, mis oleksid alaliseks foorumiks, kus osalejad võiksid partnerlusi sõlmida ning majandus- ja kaubandustegevust arendada;

| 41. | palub, et komisjon hõlbustaks lühiajaliste viisade väljastamist „Move IV“ liiki teenuste osutamiseks, milleks on vaja füüsiliste isikute liikumist lühiajaliselt ja lepingute ning riikliku seadusandlusega ette nähtud täpsetel tingimustel; rõhutab, et lepingus ei tohi olla tingimusi, mis takistaksid ELi ja selle liikmesriike kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute pääsu ELi territooriumile või nende ajutist viibimist ELi territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, näiteks territooriumile pääsu lubamise tingimused; |
| --- | --- |

41.

palub, et komisjon hõlbustaks lühiajaliste viisade väljastamist „Move IV“ liiki teenuste osutamiseks, milleks on vaja füüsiliste isikute liikumist lühiajaliselt ja lepingute ning riikliku seadusandlusega ette nähtud täpsetel tingimustel; rõhutab, et lepingus ei tohi olla tingimusi, mis takistaksid ELi ja selle liikmesriike kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute pääsu ELi territooriumile või nende ajutist viibimist ELi territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, näiteks territooriumile pääsu lubamise tingimused;

| 42. | soovib, et kõnealune leping aitaks luua Tuneesias püsivalt soodsat keskkonda pikaajalisteks investeeringuteks peamistesse dünaamilistesse ja suure lisaväärtusega majandussektoritesse, nagu turism ja energeetika, kaasa arvatud taastuvad energiaallikad, kõrgtehnoloogiateenused, digitaalmajandus ja andmevahetus; palub komisjonil lisada lepingusse investeeringuid käsitlev peatükk, et hõlbustada ELi ja Tuneesia vahelisi otseseid välisinvesteeringuid ning kiirendada Euroopa–Vahemere piirkonna kaubanduse ja investeeringute hõlbustamise mehhanismi loomist, mis võimaldab asjakohase teabe ja andmete kogumist, tugevdab kaubanduspartnerlusi ning toob kasu ennekõike Tuneesiale; |
| --- | --- |

42.

soovib, et kõnealune leping aitaks luua Tuneesias püsivalt soodsat keskkonda pikaajalisteks investeeringuteks peamistesse dünaamilistesse ja suure lisaväärtusega majandussektoritesse, nagu turism ja energeetika, kaasa arvatud taastuvad energiaallikad, kõrgtehnoloogiateenused, digitaalmajandus ja andmevahetus; palub komisjonil lisada lepingusse investeeringuid käsitlev peatükk, et hõlbustada ELi ja Tuneesia vahelisi otseseid välisinvesteeringuid ning kiirendada Euroopa–Vahemere piirkonna kaubanduse ja investeeringute hõlbustamise mehhanismi loomist, mis võimaldab asjakohase teabe ja andmete kogumist, tugevdab kaubanduspartnerlusi ning toob kasu ennekõike Tuneesiale;

| 43. | on seisukohal, et leping peaks hõlmama sätteid avalike hangete kohta, hoolikalt täpsustades avatuse määra nii ELi kui ka Tuneesia poolelt ning võttes arvesse Tuneesia majanduse struktuuri ja eritingimusi; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et leping peaks hõlmama sätteid avalike hangete kohta, hoolikalt täpsustades avatuse määra nii ELi kui ka Tuneesia poolelt ning võttes arvesse Tuneesia majanduse struktuuri ja eritingimusi;

| 44. | leiab, et nii ELile kui ka Tuneesiale tuleks kasuks parem juurdepääs üksteise põllumajandusturule ning et leping peab aitama vähendada tollitariife, kõrvaldada mittetariifseid tõkkeid ja täiustada ekspordimenetlusi; |
| --- | --- |

44.

leiab, et nii ELile kui ka Tuneesiale tuleks kasuks parem juurdepääs üksteise põllumajandusturule ning et leping peab aitama vähendada tollitariife, kõrvaldada mittetariifseid tõkkeid ja täiustada ekspordimenetlusi;

| 45. | märgib, et Tuneesia on keskendunud mahepõllumajanduse edendamisele ning et kõnealuse lepinguga tuleb Tuneesia mahepõllumajanduslikele toodetele anda võimalus uutele turgudele pääsemiseks; |
| --- | --- |

45.

märgib, et Tuneesia on keskendunud mahepõllumajanduse edendamisele ning et kõnealuse lepinguga tuleb Tuneesia mahepõllumajanduslikele toodetele anda võimalus uutele turgudele pääsemiseks;

| 46. | soovib, et läbirääkimised ei kahjustaks kummagi poole majandust; nõuab, et EL ja Tuneesia võtaksid arvesse, et mõlemal pool Vahemerd leidub mitmeid tundlikke põllumajandussektoreid, mille kohta tuleb läbirääkimiste käigus koostada täielikud nimekirjad, näha ette sobivad üleminekuperioodid ja kvoodid ning vajaduse korral jätta vastavad tooted läbirääkimistest välja; |
| --- | --- |

46.

soovib, et läbirääkimised ei kahjustaks kummagi poole majandust; nõuab, et EL ja Tuneesia võtaksid arvesse, et mõlemal pool Vahemerd leidub mitmeid tundlikke põllumajandussektoreid, mille kohta tuleb läbirääkimiste käigus koostada täielikud nimekirjad, näha ette sobivad üleminekuperioodid ja kvoodid ning vajaduse korral jätta vastavad tooted läbirääkimistest välja;

| 47. | ergutab komisjoni pidama läbirääkimisi rangete kvaliteedinormide kehtestamiseks looma- ja taimetervise valdkonnas ning lahendama Tuneesias veterinaarkontrolli ja liha, puu- ja köögiviljade kontrolli vallas esinevaid probleeme; palub komisjonil ette näha konkreetsed tehnilise abi sätted, et aidata Tuneesia tootjatel ELi rangemaid looma- ja taimetervisenorme täita; |
| --- | --- |

47.

ergutab komisjoni pidama läbirääkimisi rangete kvaliteedinormide kehtestamiseks looma- ja taimetervise valdkonnas ning lahendama Tuneesias veterinaarkontrolli ja liha, puu- ja köögiviljade kontrolli vallas esinevaid probleeme; palub komisjonil ette näha konkreetsed tehnilise abi sätted, et aidata Tuneesia tootjatel ELi rangemaid looma- ja taimetervisenorme täita;

| 48. | on seisukohal, et leping peab aitama koostada säästva arengu valdkonnas rangeid kvaliteedinorme, eelkõige sotsiaalnorme; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et leping peab aitama koostada säästva arengu valdkonnas rangeid kvaliteedinorme, eelkõige sotsiaalnorme;

| 49. | ootab, et Tuneesia valitsus ja ELi institutsioonid koostaksid sätted, mis võimaldaksid piisavalt selgelt kindlaks määrata Tuneesia toodete päritolu ja jälgitavuse ning tagaksid tootjatele, vahendajatele ja tarbijatele suurema läbipaistvuse; |
| --- | --- |

49.

ootab, et Tuneesia valitsus ja ELi institutsioonid koostaksid sätted, mis võimaldaksid piisavalt selgelt kindlaks määrata Tuneesia toodete päritolu ja jälgitavuse ning tagaksid tootjatele, vahendajatele ja tarbijatele suurema läbipaistvuse;

| 50. | soovib, et leping sisaldaks põhjalikku intellektuaalomandiõiguste peatükki, mis hõlmaks geograafiliste tähiste tunnustamist ja kaitset, tagades ELi ja Tuneesia geograafiliste tähiste täieliku tunnustamise, asjaomaste toodete jälgitavuse ning tootjate oskusteabe kaitse; |
| --- | --- |

50.

soovib, et leping sisaldaks põhjalikku intellektuaalomandiõiguste peatükki, mis hõlmaks geograafiliste tähiste tunnustamist ja kaitset, tagades ELi ja Tuneesia geograafiliste tähiste täieliku tunnustamise, asjaomaste toodete jälgitavuse ning tootjate oskusteabe kaitse;

| 51. | palub komisjonil laiendada geograafiliste tähiste kaitset ka mittepõllumajandustoodetele, kaasa arvatud kõnealuses lepingus, arvestades, et ka Tuneesia neid omalt poolt tunnustab; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil laiendada geograafiliste tähiste kaitset ka mittepõllumajandustoodetele, kaasa arvatud kõnealuses lepingus, arvestades, et ka Tuneesia neid omalt poolt tunnustab;

| 52. | soovib, et leping võimaldaks Tuneesia tööstusel ajakohastuda ning asjatundlikkust suurendada, et hõlmata laiemaid tööstustoodete tarneahelaid ning seega rakendada kõrgemal tasemel oskusteavet ja anda paremini kvalifitseeritud töötajatele kohalikul tasandil tööd; |
| --- | --- |

52.

soovib, et leping võimaldaks Tuneesia tööstusel ajakohastuda ning asjatundlikkust suurendada, et hõlmata laiemaid tööstustoodete tarneahelaid ning seega rakendada kõrgemal tasemel oskusteavet ja anda paremini kvalifitseeritud töötajatele kohalikul tasandil tööd;

| 53. | ergutab komisjoni lisama lepingusse ulatuslikku peatükki, mis käsitleb energiat ja tooraineid ning võimaldab laiemaid teadusuuringuid ja tihedamat koostööd elektri-, gaasi-, tuule- ja päikeseenergia ja muude taastuvenergiaallikate valdkonnas; |
| --- | --- |

53.

ergutab komisjoni lisama lepingusse ulatuslikku peatükki, mis käsitleb energiat ja tooraineid ning võimaldab laiemaid teadusuuringuid ja tihedamat koostööd elektri-, gaasi-, tuule- ja päikeseenergia ja muude taastuvenergiaallikate valdkonnas;

| 54. | soovib, et leping soodustaks teaduskoostööd ELi ja Tuneesia ülikoolide, teaduskeskuste ja haridusasutuste vahel, toetades teadusuuringuid, innovatsiooni ja uue tehnoloogia arendamist ning laiemalt kultuuri ja haridust ning et need algatused toetaksid ka Tuneesia tööturgu; |
| --- | --- |

54.

soovib, et leping soodustaks teaduskoostööd ELi ja Tuneesia ülikoolide, teaduskeskuste ja haridusasutuste vahel, toetades teadusuuringuid, innovatsiooni ja uue tehnoloogia arendamist ning laiemalt kultuuri ja haridust ning et need algatused toetaksid ka Tuneesia tööturgu;

| 55. | tunneb heameelt selle üle, et Tuneesia on liitunud Euroopa teadusuuringute programmiga „Horisont 2020“ ning palub, et komisjon ja Tuneesia valitsus lisaksid lepingusse ulatusliku peatüki, mis käsitleb säästlikku arengut ning edendab rangeid sotsiaal- ja töönorme, mis vastavad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide sätetele ning valdkonnas sõlmitud mitmepoolsete lepingute keskkonnanormidele; |
| --- | --- |

55.

tunneb heameelt selle üle, et Tuneesia on liitunud Euroopa teadusuuringute programmiga „Horisont 2020“ ning palub, et komisjon ja Tuneesia valitsus lisaksid lepingusse ulatusliku peatüki, mis käsitleb säästlikku arengut ning edendab rangeid sotsiaal- ja töönorme, mis vastavad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide sätetele ning valdkonnas sõlmitud mitmepoolsete lepingute keskkonnanormidele;

| 56. | tuletab meelde, et Tuneesia on ratifitseerinud kõik ILO konventsioonid, kuid sõltumatu kontrolliorganisatsiooni hinnangul peab ta suurendama jõupingutusi rangete tööõiguse standardite edendamiseks; soovib, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping aitaks Tuneesial välja töötada kaitsvamad sotsiaalsed ja tööõiguse standardid, eelkõige seoses ametiühinguõigustest kinnipidamisega; võttes arvesse Tuneesia demokraatiale ülemineku protsessi ja terrorismiohtu, ootab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping aitaks tugevdada õigusriigi põhimõtteid ja põhivabadusi, eelkõige kogunemis-, sõna- ja teabevabadust; |
| --- | --- |

56.

tuletab meelde, et Tuneesia on ratifitseerinud kõik ILO konventsioonid, kuid sõltumatu kontrolliorganisatsiooni hinnangul peab ta suurendama jõupingutusi rangete tööõiguse standardite edendamiseks; soovib, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping aitaks Tuneesial välja töötada kaitsvamad sotsiaalsed ja tööõiguse standardid, eelkõige seoses ametiühinguõigustest kinnipidamisega; võttes arvesse Tuneesia demokraatiale ülemineku protsessi ja terrorismiohtu, ootab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping aitaks tugevdada õigusriigi põhimõtteid ja põhivabadusi, eelkõige kogunemis-, sõna- ja teabevabadust;

| 57. | palub komisjonil lisada lepingu teksti inimõiguste punkt, mille alusel EL võib lepingu ühepoolselt peatada, kui üks lepinguosaline rikub inimõigusi; |
| --- | --- |

57.

palub komisjonil lisada lepingu teksti inimõiguste punkt, mille alusel EL võib lepingu ühepoolselt peatada, kui üks lepinguosaline rikub inimõigusi;

| 58. | palub pooltel kaaluda head maksuhaldustava käsitleva punkti lisamist, võttes eeskuju Euroopa Komisjoni hea maksuhaldustava platvormi tööst, et vältida mõlemapoolse maksustamata jätmise juhtumeid; |
| --- | --- |

58.

palub pooltel kaaluda head maksuhaldustava käsitleva punkti lisamist, võttes eeskuju Euroopa Komisjoni hea maksuhaldustava platvormi tööst, et vältida mõlemapoolse maksustamata jätmise juhtumeid;

| 59. | tunneb heameelt mõlemapoolse soovi üle süvendada 3. märtsil 2014 sõlmitud liikuvuspartnerlust ning soovib viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu väljatöötamist; |
| --- | --- |

59.

tunneb heameelt mõlemapoolse soovi üle süvendada 3. märtsil 2014 sõlmitud liikuvuspartnerlust ning soovib viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu väljatöötamist;

| 60. | palub, et juhul, kui ühes või mitmes lepingu kohaldamisalasse kuuluvas majandusvaldkonnas tekib tõsine kahju või kahju võimalus, võtaksid ELi institutsioonid vastu piisavad heastamismeetmed; |
| --- | --- |

60.

palub, et juhul, kui ühes või mitmes lepingu kohaldamisalasse kuuluvas majandusvaldkonnas tekib tõsine kahju või kahju võimalus, võtaksid ELi institutsioonid vastu piisavad heastamismeetmed;

o

o o

| 61. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

61.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Euroopa Liidu Nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldused 11076/15 RELEX 626.

(2)  ELT L 151, 18.6.2015, lk 25.

(3)  ELT L 151, 21.5.2014, lk 9.

(4)  http://www.trade-sia.com/tunisia/the-study/?lang=fr.

(5)  http://www.sia-trade.org/emfta.

(6)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

(7)  ELT C 261 E, 10.9.2013, lk 21.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/125 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/125

---

P8_TA(2016)0062

Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevus

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevuse aruande kohta (2015/2231(INI))

(2018/C 035/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 11, 19, 41, 42 ja 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 11, 19, 41, 42 ja 43,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 220 lõike 2 teist ja kolmandat lauset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 220 lõike 2 teist ja kolmandat lauset,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0020/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevuse aruanne esitati 26. mail 2015 ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ning ombudsman Emily O’Reilly tutvustas seda 23. juunil 2015 Brüsselis petitsioonikomisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevuse aruanne esitati 26. mail 2015 ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ning ombudsman Emily O’Reilly tutvustas seda 23. juunil 2015 Brüsselis petitsioonikomisjonile;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament valis 16. detsembril 2014 Strasbourgis toimunud täiskogu istungil Emily O’Reilly uuesti Euroopa Ombudsmani ametikohale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament valis 16. detsembril 2014 Strasbourgis toimunud täiskogu istungil Emily O’Reilly uuesti Euroopa Ombudsmani ametikohale;

| C. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani põhieesmärk on tagada, et kodanike õigusi austatakse täielikult ning et õigus heale haldusele kajastab kõrgeimaid standardeid, mille täitmist ELi institutsioonidelt, organitelt ja asutustelt oodatakse; arvestades, et Euroopa Ombudsmanil on esmatähtis roll aidata ELi institutsioonidel muutuda avatumaks, tõhusamaks ja kodanikusõbralikumaks, eesmärgiga suurendada kodanike usaldust liidu vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani põhieesmärk on tagada, et kodanike õigusi austatakse täielikult ning et õigus heale haldusele kajastab kõrgeimaid standardeid, mille täitmist ELi institutsioonidelt, organitelt ja asutustelt oodatakse; arvestades, et Euroopa Ombudsmanil on esmatähtis roll aidata ELi institutsioonidel muutuda avatumaks, tõhusamaks ja kodanikusõbralikumaks, eesmärgiga suurendada kodanike usaldust liidu vastu;

| D. | arvestades, et 2015. aasta mai Eurobaromeetri uuringu kohaselt usaldab Euroopa Liitu 40 % ja umbusaldab 46 % kodanikest; arvestades, et institutsioonide suutlikkus üksteise tegevust kontrollida on Euroopa kodanike rahulolu suurendamiseks vältimatult vajalik; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2015. aasta mai Eurobaromeetri uuringu kohaselt usaldab Euroopa Liitu 40 % ja umbusaldab 46 % kodanikest; arvestades, et institutsioonide suutlikkus üksteise tegevust kontrollida on Euroopa kodanike rahulolu suurendamiseks vältimatult vajalik;

| E. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 24 on „igal liidu kodanikul [...] õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 24 on „igal liidu kodanikul [...] õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228“;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 antakse ombudsmanile volitused korraldada uurimisi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana; arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 antakse ombudsmanile volitused korraldada uurimisi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana; arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul“;

| G. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana“;

| H. | arvestades, et esimese Euroopa Ombudsmani seisukoht on, et haldusomavoli tähendab seda, et avalik asutus ei tegutse kooskõlas selle asutuse jaoks siduva eeskirja või põhimõttega (2); arvestades, et seega peavad liidu institutsioonid, organid ja asutused lisaks õiguslike kohustuste täitmisele olema ka teenistusvalmid ning tagama, et kodanikke koheldaks nõuetekohaselt ja nad saaksid täiel määral oma õigusi kasutada; arvestades, et head haldust tuleks mõista kui jätkuvat ja pidevat täiustusprotsessi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et esimese Euroopa Ombudsmani seisukoht on, et haldusomavoli tähendab seda, et avalik asutus ei tegutse kooskõlas selle asutuse jaoks siduva eeskirja või põhimõttega (2); arvestades, et seega peavad liidu institutsioonid, organid ja asutused lisaks õiguslike kohustuste täitmisele olema ka teenistusvalmid ning tagama, et kodanikke koheldaks nõuetekohaselt ja nad saaksid täiel määral oma õigusi kasutada; arvestades, et head haldust tuleks mõista kui jätkuvat ja pidevat täiustusprotsessi;

| I. | arvestades, et 2014. aastal pöördus ombudsmani poole abi saamiseks 23 072 kodanikku; arvestades, et 19 170 kodanikule anti abi ombudsmani veebisaidil asuva interaktiivse juhendi vahendusel; arvestades, et 2014. aastal registreeris ombudsman 2 079 kaebust ning sai 1 823 teabenõuet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2014. aastal pöördus ombudsmani poole abi saamiseks 23 072 kodanikku; arvestades, et 19 170 kodanikule anti abi ombudsmani veebisaidil asuva interaktiivse juhendi vahendusel; arvestades, et 2014. aastal registreeris ombudsman 2 079 kaebust ning sai 1 823 teabenõuet;

| J. | arvestades, et ombudsmani menetletud 2 163 kaebusest kuulus ombudsmani pädevusse 736 ja tema pädevusest väljapoole jäi 1 427 kaebust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ombudsmani menetletud 2 163 kaebusest kuulus ombudsmani pädevusse 736 ja tema pädevusest väljapoole jäi 1 427 kaebust;

| K. | arvestades, et 2 163 menetletud juhtumist 1 217 puhul andis ombudsman kaebuse esitajale nõu või edastas juhtumi, 621 juhtumi puhul teavitati kaebuse esitajat, et rohkem nõu ei ole võimalik anda, ja 325 juhtumi puhul alustati uurimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2 163 menetletud juhtumist 1 217 puhul andis ombudsman kaebuse esitajale nõu või edastas juhtumi, 621 juhtumi puhul teavitati kaebuse esitajat, et rohkem nõu ei ole võimalik anda, ja 325 juhtumi puhul alustati uurimist;

| L. | arvestades, et ombudsman avas 342 uurimist, millest 325 olid algatatud kaebuste põhjal ja 17 olid omaalgatuslikud uurimised; arvestades, et ta lõpetas 400 uurimist, millest 13 olid omaalgatuslikud uurimised; arvestades, et lõpetatud uurimistest 335 puhul olid aluseks üksikisikute kaebused ja 52 puhul ettevõtjate, ühenduste ja muude juriidiliste isikute kaebused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ombudsman avas 342 uurimist, millest 325 olid algatatud kaebuste põhjal ja 17 olid omaalgatuslikud uurimised; arvestades, et ta lõpetas 400 uurimist, millest 13 olid omaalgatuslikud uurimised; arvestades, et lõpetatud uurimistest 335 puhul olid aluseks üksikisikute kaebused ja 52 puhul ettevõtjate, ühenduste ja muude juriidiliste isikute kaebused;

| M. | arvestades, et ombudsman edastas 772 kaebust Euroopa ombudsmanide võrgustiku liikmetele, sealhulgas edastati 86 kaebust Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjonile, 144 kaebust komisjonile ning 524 kaebust teistele institutsioonidele ja organitele; arvestades, et enamik uurimisi puudutas komisjoni (59,6 %), millele järgnesid ELi ametid (13,7 %), Euroopa Personalivaliku Amet (9,4 %), muud institutsioonid (8,5 %), Euroopa välisteenistus (3,8 %), parlament (3,5 %) ja Euroopa Pettustevastane Amet (3,2 %); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ombudsman edastas 772 kaebust Euroopa ombudsmanide võrgustiku liikmetele, sealhulgas edastati 86 kaebust Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjonile, 144 kaebust komisjonile ning 524 kaebust teistele institutsioonidele ja organitele; arvestades, et enamik uurimisi puudutas komisjoni (59,6 %), millele järgnesid ELi ametid (13,7 %), Euroopa Personalivaliku Amet (9,4 %), muud institutsioonid (8,5 %), Euroopa välisteenistus (3,8 %), parlament (3,5 %) ja Euroopa Pettustevastane Amet (3,2 %);

| N. | arvestades, et ombudsmani lõpetatud uurimistest 21,5 % puudutasid teabenõudeid ja juurdepääsu dokumentidele, 19,3 % Euroopa Komisjoni rolli aluslepingute kaitsjana, 19,3 % konkursi- ja valikumenetlusi ning 16 % institutsiooni- ja poliitikaküsimusi, 11,3 % haldus- ja personalieeskirju, 8,3 % hankelepingute sõlmimist ja toetuste andmist ning 6 % lepingute täitmist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ombudsmani lõpetatud uurimistest 21,5 % puudutasid teabenõudeid ja juurdepääsu dokumentidele, 19,3 % Euroopa Komisjoni rolli aluslepingute kaitsjana, 19,3 % konkursi- ja valikumenetlusi ning 16 % institutsiooni- ja poliitikaküsimusi, 11,3 % haldus- ja personalieeskirju, 8,3 % hankelepingute sõlmimist ja toetuste andmist ning 6 % lepingute täitmist;

| O. | arvestades, et lõpetatud uurimistest 133 lahendasid institutsioonid või need lõpetati pärast sõbraliku lahendi leidmist ning 163 juhtumi puhul leidis ombudsman, et edasise uurimise läbiviimine ei ole õigustatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et lõpetatud uurimistest 133 lahendasid institutsioonid või need lõpetati pärast sõbraliku lahendi leidmist ning 163 juhtumi puhul leidis ombudsman, et edasise uurimise läbiviimine ei ole õigustatud;

| P. | arvestades, et 76 juhtumi puhul haldusomavoli ei tuvastatud; arvestades, et 39 juhtumi puhul tuvastati haldusomavoli ja 13 juhtumi puhul kasutati juhtumi lõpetamiseks muid viise; arvestades, et juhtumite puhul, kus tuvastati haldusomavoli, esitas ombudsman 27 juhul kriitilised märkused ja 12 juhul soovitusettepanekud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 76 juhtumi puhul haldusomavoli ei tuvastatud; arvestades, et 39 juhtumi puhul tuvastati haldusomavoli ja 13 juhtumi puhul kasutati juhtumi lõpetamiseks muid viise; arvestades, et juhtumite puhul, kus tuvastati haldusomavoli, esitas ombudsman 27 juhul kriitilised märkused ja 12 juhul soovitusettepanekud;

| Q. | arvestades, et enamiku 2014. aastal lõpetatud uurimiste kestus jäi vahemikku 3–18 kuud; arvestades, et uurimise lõpuleviimise keskmine ajavahemik oli 11 kuud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et enamiku 2014. aastal lõpetatud uurimiste kestus jäi vahemikku 3–18 kuud; arvestades, et uurimise lõpuleviimise keskmine ajavahemik oli 11 kuud;

| R. | arvestades, et institutsioonid on ombudsmani ettepanekuid järginud 80 % ulatuses; arvestades, et institutsioonid peavad järgima veel 20 % ettepanekutest, mis on neile esitatud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et institutsioonid on ombudsmani ettepanekuid järginud 80 % ulatuses; arvestades, et institutsioonid peavad järgima veel 20 % ettepanekutest, mis on neile esitatud;

| S. | arvestades, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon, kellele ainuüksi 2014. aastal esitati 2 714 petitsiooni, on Euroopa Liidu institutsioonilise toimimise oluline toetaja, kes toob parlamendi kodanikele lähemale; arvestades, et ombudsmani ja petitsioonikomisjoni tihe koostöö parandaks demokraatlikku kontrolli ELi institutsioonide tegevuse üle; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon, kellele ainuüksi 2014. aastal esitati 2 714 petitsiooni, on Euroopa Liidu institutsioonilise toimimise oluline toetaja, kes toob parlamendi kodanikele lähemale; arvestades, et ombudsmani ja petitsioonikomisjoni tihe koostöö parandaks demokraatlikku kontrolli ELi institutsioonide tegevuse üle;

| 1. | kiidab Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevust käsitleva aastaaruande heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Euroopa Ombudsmani 2014. aasta tegevust käsitleva aastaaruande heaks;

| 2. | õnnitleb Emily O’Reilly`t tema taasvalimise puhul Euroopa Ombudsmaniks ja avaldab talle tunnustust suurepärase töö eest; toetab tema eesmärki abistada ELi institutsioone nende püüdlustes pakkuda Euroopa Liidu kodanikele ja elanikele parimat teenust; peab ombudsmani keskendumist läbipaistvusele kui hea halduse tagatisele otsustavalt tähtsaks; |
| --- | --- |

2.

õnnitleb Emily O’Reilly`t tema taasvalimise puhul Euroopa Ombudsmaniks ja avaldab talle tunnustust suurepärase töö eest; toetab tema eesmärki abistada ELi institutsioone nende püüdlustes pakkuda Euroopa Liidu kodanikele ja elanikele parimat teenust; peab ombudsmani keskendumist läbipaistvusele kui hea halduse tagatisele otsustavalt tähtsaks;

| 3. | kiidab heaks, et ombudsman on ulatuslikumalt kasutanud oma volitusi strateegiliste uurimiste algatamiseks, ning toetab teda selles täielikult; kiidab heaks omaalgatuslike uurimiste koordinaatori ametissenimetamise ombudsmani büroos ning rikkumisest teatamist käsitlevate uute sise-eeskirjade kasutuselevõtmise; väljendab heameelt ombudsmani jõupingutuste üle oma büroo ümberkorraldamiseks, mis on juba märgatavalt suurendanud töö tõhusust; tervitab ja toetab ombudsmani ettenägelikku lähenemist ning uue viie aasta strateegia „2019. aasta poole“ vastuvõtmist, kus võetakse omaks strateegilisem lähenemine süsteemsete probleemide lahendamisele ning hea haldustava edendamisele; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks, et ombudsman on ulatuslikumalt kasutanud oma volitusi strateegiliste uurimiste algatamiseks, ning toetab teda selles täielikult; kiidab heaks omaalgatuslike uurimiste koordinaatori ametissenimetamise ombudsmani büroos ning rikkumisest teatamist käsitlevate uute sise-eeskirjade kasutuselevõtmise; väljendab heameelt ombudsmani jõupingutuste üle oma büroo ümberkorraldamiseks, mis on juba märgatavalt suurendanud töö tõhusust; tervitab ja toetab ombudsmani ettenägelikku lähenemist ning uue viie aasta strateegia „2019. aasta poole“ vastuvõtmist, kus võetakse omaks strateegilisem lähenemine süsteemsete probleemide lahendamisele ning hea haldustava edendamisele;

| 4. | väljendab heameelt ombudsmani 2014. aastal algatatud uurimiste üle, milles saab välja tuua järgmised kesksed teemad: läbipaistvus ELi institutsioonides, lobitöö ja kliiniliste uuringute läbipaistvus, põhiõigused, eetikaküsimused, kodanike osalemine ELi otsustusprotsessis, ELi rahastatud projektid ja programmid ning ELi konkurentsipoliitika; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt ombudsmani 2014. aastal algatatud uurimiste üle, milles saab välja tuua järgmised kesksed teemad: läbipaistvus ELi institutsioonides, lobitöö ja kliiniliste uuringute läbipaistvus, põhiõigused, eetikaküsimused, kodanike osalemine ELi otsustusprotsessis, ELi rahastatud projektid ja programmid ning ELi konkurentsipoliitika;

| 5. | tuletab meelde, et aastate jooksul on 20–30 % kaebustest puudutanud läbipaistvust ning kõige tavalisemad läbipaistvusega seotud küsimused käsitlevad institutsioonide keeldumist juurdepääsu andmisest dokumentidele ja/või teabele; on seisukohal, et avatus ja üldsuse juurdepääs dokumentidele, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15 ning põhiõiguste harta artikliga 42, on institutsioonilise kontrolli- ja tasakaalusüsteemi oluline osa; toetab kõiki komisjoni ja muude ELi institutsioonide meetmeid kõigile võrdse, kiire ja lihtsa juurdepääsu tagamiseks ELi dokumentidele; peab kiiduväärseks suuremat läbipaistvust, mis on saavutatud dokumentide avaliku registri avaldamisega internetis; palub ombudsmanil uurida läbipaistvuse küsimusi seoses Euroopa Parlamendi õigeaegse juurdepääsuga komisjoni asjakohastele dokumentidele, mis käsitlevad rikkumisi ja EU Piloti menetlusi, eriti siis, kui need on seotud olemasolevate petitsioonidega; leiab, et usaldusväärse institutsioonidevahelise dialoogi tagamiseks tuleb määratleda ja kehtestada asjakohased mehhanismid; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et aastate jooksul on 20–30 % kaebustest puudutanud läbipaistvust ning kõige tavalisemad läbipaistvusega seotud küsimused käsitlevad institutsioonide keeldumist juurdepääsu andmisest dokumentidele ja/või teabele; on seisukohal, et avatus ja üldsuse juurdepääs dokumentidele, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15 ning põhiõiguste harta artikliga 42, on institutsioonilise kontrolli- ja tasakaalusüsteemi oluline osa; toetab kõiki komisjoni ja muude ELi institutsioonide meetmeid kõigile võrdse, kiire ja lihtsa juurdepääsu tagamiseks ELi dokumentidele; peab kiiduväärseks suuremat läbipaistvust, mis on saavutatud dokumentide avaliku registri avaldamisega internetis; palub ombudsmanil uurida läbipaistvuse küsimusi seoses Euroopa Parlamendi õigeaegse juurdepääsuga komisjoni asjakohastele dokumentidele, mis käsitlevad rikkumisi ja EU Piloti menetlusi, eriti siis, kui need on seotud olemasolevate petitsioonidega; leiab, et usaldusväärse institutsioonidevahelise dialoogi tagamiseks tuleb määratleda ja kehtestada asjakohased mehhanismid;

| 6. | hoiatab, et ikka veel ei täideta nõuetekohaselt kõiki Århusi konventsiooni ja sellega seotud määrustega ((EÜ) nr 1367/2006 ja (EÜ) nr 1049/2001) seotud sätteid; leiab, et komisjonil on läbipaistvuse vallas ikka veel palju arenemisruumi, eelkõige seoses sellise teabe kvantiteedi ja kvaliteediga, mida antakse üksikisikutele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kui nad taotlevad dokumentidele juurdepääsu; soovitab ombudsmanil korraldada uurimine petitsiooni nr 0134/2012 põhjal, kus neid küsimusi ulatuslikult käsitletakse, et teha kindlaks ja heastada võimalik haldusomavoli kõnealuste määruste rakendamisel asjaomaste ELi institutsioonide poolt; |
| --- | --- |

6.

hoiatab, et ikka veel ei täideta nõuetekohaselt kõiki Århusi konventsiooni ja sellega seotud määrustega ((EÜ) nr 1367/2006 ja (EÜ) nr 1049/2001) seotud sätteid; leiab, et komisjonil on läbipaistvuse vallas ikka veel palju arenemisruumi, eelkõige seoses sellise teabe kvantiteedi ja kvaliteediga, mida antakse üksikisikutele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kui nad taotlevad dokumentidele juurdepääsu; soovitab ombudsmanil korraldada uurimine petitsiooni nr 0134/2012 põhjal, kus neid küsimusi ulatuslikult käsitletakse, et teha kindlaks ja heastada võimalik haldusomavoli kõnealuste määruste rakendamisel asjaomaste ELi institutsioonide poolt;

| 7. | kiidab heaks ombudsmani uurimised kõrgete ELi ametnikega seotud nn pöördukse juhtumite asjus; märgib, et ombudsman uuris viie vabaühenduse kaebusi ja kontrollis komisjoni 54 toimikut; soovitab, et ombudsman aitaks välja töötada ja kasutusele võtta selged ja üksikasjalikud kriteeriumid ja jõustamismehhanismid huvide konfliktide tuvastamiseks, uurimiseks ja võimalusel vältimiseks Euroopa institutsioonide, organite ja asutuste kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

7.

kiidab heaks ombudsmani uurimised kõrgete ELi ametnikega seotud nn pöördukse juhtumite asjus; märgib, et ombudsman uuris viie vabaühenduse kaebusi ja kontrollis komisjoni 54 toimikut; soovitab, et ombudsman aitaks välja töötada ja kasutusele võtta selged ja üksikasjalikud kriteeriumid ja jõustamismehhanismid huvide konfliktide tuvastamiseks, uurimiseks ja võimalusel vältimiseks Euroopa institutsioonide, organite ja asutuste kõigil tasanditel;

| 8. | on seisukohal, et huvide konflikti mõiste ulatub lihtsast läbipaistvuse küsimusest kaugemale, ning et huvide konfliktist vaba Euroopa avaliku halduse tagamine on esikohal, kui eesmärk on luua tõeline Euroopa demokraatia ning hoida ELi kodanike usaldust nii ametiisikute kui ka institutsioonide vastu; soovitab ombudsmanil võtta oma uurimistes arvesse ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni sätteid, OECD suuniseid huvide konfliktide vältimiseks avalikus teenistuses ja ka organisatsiooni Transparency International konkreetseid soovitusi; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et huvide konflikti mõiste ulatub lihtsast läbipaistvuse küsimusest kaugemale, ning et huvide konfliktist vaba Euroopa avaliku halduse tagamine on esikohal, kui eesmärk on luua tõeline Euroopa demokraatia ning hoida ELi kodanike usaldust nii ametiisikute kui ka institutsioonide vastu; soovitab ombudsmanil võtta oma uurimistes arvesse ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni sätteid, OECD suuniseid huvide konfliktide vältimiseks avalikus teenistuses ja ka organisatsiooni Transparency International konkreetseid soovitusi;

| 9. | märgib, et ombudsmani uurimise tulemusena avaldas komisjon dokumendid Kreeka ühinemise kohta euroalaga, Euroopa Keskpank avaldas Iirimaa valitsusele saadetud kirja finantskriisi kohta ning komisjon järgis ombudsmani soovitust ühise kalanduspoliitika reformi käsitlevate dokumentide avaldamise kohta, kuigi alles pärast seda, kui kokkulepe reformi üle oli saavutatud; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ombudsmani uurimise tulemusena avaldas komisjon dokumendid Kreeka ühinemise kohta euroalaga, Euroopa Keskpank avaldas Iirimaa valitsusele saadetud kirja finantskriisi kohta ning komisjon järgis ombudsmani soovitust ühise kalanduspoliitika reformi käsitlevate dokumentide avaldamise kohta, kuigi alles pärast seda, kui kokkulepe reformi üle oli saavutatud;

| 10. | tunneb heameelt Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimiste läbipaistvuse suurenemise üle pärast ombudsmani uurimisi nende läbipaistvuse asjus; märgib, et nõukogu avaldas pärast seda direktiivid, mida EL kasutab TTIP üle läbirääkimiste pidamiseks ning et komisjon on teatanud kavatsusest suurendada lobitöö läbipaistvust ja laiendada juurdepääsu TTIPga seotud dokumentidele; märgib, et TTIP läbirääkimiste läbipaistvuse küsimus teeb kodanikele muret; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimiste läbipaistvuse suurenemise üle pärast ombudsmani uurimisi nende läbipaistvuse asjus; märgib, et nõukogu avaldas pärast seda direktiivid, mida EL kasutab TTIP üle läbirääkimiste pidamiseks ning et komisjon on teatanud kavatsusest suurendada lobitöö läbipaistvust ja laiendada juurdepääsu TTIPga seotud dokumentidele; märgib, et TTIP läbirääkimiste läbipaistvuse küsimus teeb kodanikele muret;

| 11. | tuletab meelde, et petitsioonikomisjon saab ühendustelt ja kodanikelt arvukalt anonüümseid kaebusi TTIP läbirääkimiste vähese läbipaistvuse üle, mis näitab ELi üldsuse tõsist muret selles küsimuses; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et petitsioonikomisjon saab ühendustelt ja kodanikelt arvukalt anonüümseid kaebusi TTIP läbirääkimiste vähese läbipaistvuse üle, mis näitab ELi üldsuse tõsist muret selles küsimuses;

| 12. | küsib, kas pikki viivitusi otsuste tegemisel nõukogu mõne seadusandliku algatuse kohta, nagu horisontaalne diskrimineerimisvastane direktiiv, mis on olnud üle kuue aasta külmutatud, või Marrakechi lepingu ratifitseerimine, mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu hõlbustamist nägemispuudega ja trükikirja lugemise puudega inimeste jaoks, ei tuleks mitte pidada haldusomavoliks, sest need tekitavad asjaomaste kodanike seas ELi institutsioonide suhtes palju pahameelt; palub tungivalt nõukogu ja eelkõige nõukogu vähemusi, kes neid otsuseid blokeerivad, võtta vajalikud meetmed selliste väljakannatamatute olukordade lahendamiseks; soovitab ombudsmanil seda küsimust oma pädevuse raames uurida; |
| --- | --- |

12.

küsib, kas pikki viivitusi otsuste tegemisel nõukogu mõne seadusandliku algatuse kohta, nagu horisontaalne diskrimineerimisvastane direktiiv, mis on olnud üle kuue aasta külmutatud, või Marrakechi lepingu ratifitseerimine, mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu hõlbustamist nägemispuudega ja trükikirja lugemise puudega inimeste jaoks, ei tuleks mitte pidada haldusomavoliks, sest need tekitavad asjaomaste kodanike seas ELi institutsioonide suhtes palju pahameelt; palub tungivalt nõukogu ja eelkõige nõukogu vähemusi, kes neid otsuseid blokeerivad, võtta vajalikud meetmed selliste väljakannatamatute olukordade lahendamiseks; soovitab ombudsmanil seda küsimust oma pädevuse raames uurida;

| 13. | tunneb heameelt ombudsmani suurema ja vajaliku keskendumise üle lobitegevuse läbipaistvusele ning tema töö üle kohustusliku läbipaistvusregistri loomiseks, et kodanikud saaksid teada, kes püüab ELi otsustusprotsessis osalejaid mõjutada; tunneb heameelt selle üle, et ombudsman uuris komisjoni eksperdirühmade koosseisu ja läbipaistvust, eelkõige eksperdirühmade puhul, kes annavad nõu ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) valdkonnas, millele EL kulutab rohkem kui kolmandiku oma eelarvest; toetab ombudsmani tegevust nende rühmade asjus ja ergutab teda jätkama nende koosseisu läbipaistvuse kontrollimist, et tagada kõigi majanduslike ja mittemajanduslike huvirühmade tasakaalustatud esindatus ja sooline tasakaalustatus kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt ombudsmani suurema ja vajaliku keskendumise üle lobitegevuse läbipaistvusele ning tema töö üle kohustusliku läbipaistvusregistri loomiseks, et kodanikud saaksid teada, kes püüab ELi otsustusprotsessis osalejaid mõjutada; tunneb heameelt selle üle, et ombudsman uuris komisjoni eksperdirühmade koosseisu ja läbipaistvust, eelkõige eksperdirühmade puhul, kes annavad nõu ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) valdkonnas, millele EL kulutab rohkem kui kolmandiku oma eelarvest; toetab ombudsmani tegevust nende rühmade asjus ja ergutab teda jätkama nende koosseisu läbipaistvuse kontrollimist, et tagada kõigi majanduslike ja mittemajanduslike huvirühmade tasakaalustatud esindatus ja sooline tasakaalustatus kõigis poliitikavaldkondades;

| 14. | märgib, et läbipaistvusregistris on vabatahtlikult registreerunud üle 7 000 institutsiooni, mis näitab, kui mitmekesiste avaliku ja erasektori sidusrühmadega Euroopa institutsioonid koostööd teevad; kiidab heaks ombudsmani toetuse asepresident Timmermansi kavale muuta register kohustuslikuks; tunneb heameelt komisjoni 1. detsembri 2014. aasta otsuste üle, millega kohustatakse kõiki komisjoni liikmeid ja kõrgemaid ametnikke avalikustama kõik oma kontaktid sidusrühmade ja lobistidega ning nendega toimunud kohtumised; rõhutab, et register peaks sisaldama teavet lobiorganisatsioonide käsutuses olevate inimressursside ja rahaliste vahendite kohta, et paremini täita kehtivaid eeskirju ja sätteid ELi institutsioonide avatuse ja hea valitsemistava kohta; |
| --- | --- |

14.

märgib, et läbipaistvusregistris on vabatahtlikult registreerunud üle 7 000 institutsiooni, mis näitab, kui mitmekesiste avaliku ja erasektori sidusrühmadega Euroopa institutsioonid koostööd teevad; kiidab heaks ombudsmani toetuse asepresident Timmermansi kavale muuta register kohustuslikuks; tunneb heameelt komisjoni 1. detsembri 2014. aasta otsuste üle, millega kohustatakse kõiki komisjoni liikmeid ja kõrgemaid ametnikke avalikustama kõik oma kontaktid sidusrühmade ja lobistidega ning nendega toimunud kohtumised; rõhutab, et register peaks sisaldama teavet lobiorganisatsioonide käsutuses olevate inimressursside ja rahaliste vahendite kohta, et paremini täita kehtivaid eeskirju ja sätteid ELi institutsioonide avatuse ja hea valitsemistava kohta;

| 15. | soovitab ombudsmanil jääda valvsaks ja otsusekindlaks ning jätkata nõudmist, et komisjon tagaks täieliku läbipaistvuse kõigi eksperdirühmade liikmete ja koosolekute, tehnoloogiaplatvormide ja asutuste asjus; tuletab meelde tingimusi, mille Euroopa Parlament 2012. aastal eksperdirühmade eelarvete külmutamist lõpetades seadis; |
| --- | --- |

15.

soovitab ombudsmanil jääda valvsaks ja otsusekindlaks ning jätkata nõudmist, et komisjon tagaks täieliku läbipaistvuse kõigi eksperdirühmade liikmete ja koosolekute, tehnoloogiaplatvormide ja asutuste asjus; tuletab meelde tingimusi, mille Euroopa Parlament 2012. aastal eksperdirühmade eelarvete külmutamist lõpetades seadis;

| 16. | märgib, et 2014. aastal täitis ombudsman tähtsat rolli kliiniliste uuringutega seotud andmete läbipaistvuse valdkonnas, aidates Euroopa Ravimiametil (EMA) välja töötada ennetavat läbipaistvuspoliitikat; märgib, et 2014. aasta oktoobris otsustas EMA ennetavalt avaldada oma kliiniliste uuringute aruanded; ergutab ombudsmani jätkama järelevalvet EMA kliiniliste uuringute andmete avaldamise üle ning tagama, et need vastaksid rangeimatele läbipaistvusnormidele; |
| --- | --- |

16.

märgib, et 2014. aastal täitis ombudsman tähtsat rolli kliiniliste uuringutega seotud andmete läbipaistvuse valdkonnas, aidates Euroopa Ravimiametil (EMA) välja töötada ennetavat läbipaistvuspoliitikat; märgib, et 2014. aasta oktoobris otsustas EMA ennetavalt avaldada oma kliiniliste uuringute aruanded; ergutab ombudsmani jätkama järelevalvet EMA kliiniliste uuringute andmete avaldamise üle ning tagama, et need vastaksid rangeimatele läbipaistvusnormidele;

| 17. | palub, et liikmesriigid oleksid oma kohustuslikus koostöös ombudsmaniga hoolsamad; |
| --- | --- |

17.

palub, et liikmesriigid oleksid oma kohustuslikus koostöös ombudsmaniga hoolsamad;

| 18. | nõuab tungivalt, et ombudsman jätkaks kliiniliste uuringute suurema läbipaistvuse edendamist, eriti EMA tulemuste kvaliteedi hindamise puhul; tuletab meelde, et see hindamine peaks põhinema innovatiivsete ravimite lisaväärtusel ja teadustegevuse tegelikel kuludel, et soodustada liikmesriikide hinnakujundamis- ja rahastamismudeleid; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et ombudsman jätkaks kliiniliste uuringute suurema läbipaistvuse edendamist, eriti EMA tulemuste kvaliteedi hindamise puhul; tuletab meelde, et see hindamine peaks põhinema innovatiivsete ravimite lisaväärtusel ja teadustegevuse tegelikel kuludel, et soodustada liikmesriikide hinnakujundamis- ja rahastamismudeleid;

| 19. | palub ombudsmanil jätkata vastavalt oma pädevusele suurema läbipaistvuse toetamist teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, et kindlustada juurdepääs tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

19.

palub ombudsmanil jätkata vastavalt oma pädevusele suurema läbipaistvuse toetamist teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, et kindlustada juurdepääs tervishoiuteenustele;

| 20. | tunneb heameelt uue ELi kliiniliste katsete määruse üle, mis kohustab avalikustama kliiniliste katsetega seotud teabe; märgib, et ombudsmani 2014. aasta rahvusvaheline avaliku teabe päev (International Right to Know Day) oli pühendatud kliiniliste uuringutega seotud andmete läbipaistvusele; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt uue ELi kliiniliste katsete määruse üle, mis kohustab avalikustama kliiniliste katsetega seotud teabe; märgib, et ombudsmani 2014. aasta rahvusvaheline avaliku teabe päev (International Right to Know Day) oli pühendatud kliiniliste uuringutega seotud andmete läbipaistvusele;

| 21. | väljendab heameelt seoses ombudsmani uurimisega, mis käsitleb põhiõiguste kaitset ELi ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel, mis kehtestati eesmärgiga luua majanduskasvu ja töökohti, võidelda kliimamuutuste ja energiasõltuvuse vastu ning vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt seoses ombudsmani uurimisega, mis käsitleb põhiõiguste kaitset ELi ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel, mis kehtestati eesmärgiga luua majanduskasvu ja töökohti, võidelda kliimamuutuste ja energiasõltuvuse vastu ning vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust;

| 22. | märgib, et programm „Horisont 2020“ on ÜPP ja struktuurifondide järel tähtsuselt kolmas eelarveinvesteeringute pakett, mille eelarve küünib peaaegu 80 000 miljoni euroni, ning et see on edasise majandusliku ja sotsiaalse arengu võti; kutsub ombudsmani üles tagama ka edaspidi läbipaistvust programmi „Horisont 2020“ kogu analüüsi ja projektide suhtes otsuste tegemise protsessi käigus; |
| --- | --- |

22.

märgib, et programm „Horisont 2020“ on ÜPP ja struktuurifondide järel tähtsuselt kolmas eelarveinvesteeringute pakett, mille eelarve küünib peaaegu 80 000 miljoni euroni, ning et see on edasise majandusliku ja sotsiaalse arengu võti; kutsub ombudsmani üles tagama ka edaspidi läbipaistvust programmi „Horisont 2020“ kogu analüüsi ja projektide suhtes otsuste tegemise protsessi käigus;

| 23. | kutsub Frontexit üles tagama tagasisaadetavate heaolu tagasisaatmislendude ajal ning korrektselt täitma oma käitumisjuhendit ühiste tagasisaatmisoperatsioonide kohta; tunneb heameelt ombudsmani üleskutse üle Frontexile luua võimalike põhiõiguste rikkumiste kohta üksikkaebuste esitamise mehhanism; kutsub teda üles seda küsimust täiendavalt uurima, pidades silmas ELi piiridel järjest suurenevat põgenike hulka; |
| --- | --- |

23.

kutsub Frontexit üles tagama tagasisaadetavate heaolu tagasisaatmislendude ajal ning korrektselt täitma oma käitumisjuhendit ühiste tagasisaatmisoperatsioonide kohta; tunneb heameelt ombudsmani üleskutse üle Frontexile luua võimalike põhiõiguste rikkumiste kohta üksikkaebuste esitamise mehhanism; kutsub teda üles seda küsimust täiendavalt uurima, pidades silmas ELi piiridel järjest suurenevat põgenike hulka;

| 24. | kiidab heaks ombudsmani uurimise selle kohta, kas ELi institutsioonid täidavad oma lubadust võtta kasutusele rikkumisest teatamise sise-eeskirjad, tuletab üheksale ELi institutsioonile, sealhulgas Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule meelde oma palvet talle teada anda, millised eeskirjad neil juba olemas on ja milliseid nad kavatsevad veel kehtestada; |
| --- | --- |

24.

kiidab heaks ombudsmani uurimise selle kohta, kas ELi institutsioonid täidavad oma lubadust võtta kasutusele rikkumisest teatamise sise-eeskirjad, tuletab üheksale ELi institutsioonile, sealhulgas Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule meelde oma palvet talle teada anda, millised eeskirjad neil juba olemas on ja milliseid nad kavatsevad veel kehtestada;

| 25. | avaldab ombudsmanile kiitust uurimiste eest seoses kodanike õigusega osaleda ELi otsustusprotsessis ja eriti seoses Euroopa kodanikualgatuse toimimisega; märgib, et 2014. aastal palus ta Euroopa kodanikualgatuse korraldajatelt, kodanikuühiskonna organisatsioonidelt ja teistelt huvirühmadelt tagasisidet Euroopa kodanikualgatuse kohta, et seda täiustada; märgib murega, et petitsioone esitanud organisatsioonide esindajad paluvad suuremat ühtsust ning allkirjade kogumise ja registreerimise haldusmeetodite täiustamist; ootab edasisi parandusettepanekuid, eelkõige kehtivate tehniliste ja andmekaitsega seotud piirangute kohta allkirjade kogumise protsessis; palub ombudsmanil jagada oma kogemusi ja anda oma panus Euroopa kodanikualgatuse määruse eelseisvasse läbivaatamisse; |
| --- | --- |

25.

avaldab ombudsmanile kiitust uurimiste eest seoses kodanike õigusega osaleda ELi otsustusprotsessis ja eriti seoses Euroopa kodanikualgatuse toimimisega; märgib, et 2014. aastal palus ta Euroopa kodanikualgatuse korraldajatelt, kodanikuühiskonna organisatsioonidelt ja teistelt huvirühmadelt tagasisidet Euroopa kodanikualgatuse kohta, et seda täiustada; märgib murega, et petitsioone esitanud organisatsioonide esindajad paluvad suuremat ühtsust ning allkirjade kogumise ja registreerimise haldusmeetodite täiustamist; ootab edasisi parandusettepanekuid, eelkõige kehtivate tehniliste ja andmekaitsega seotud piirangute kohta allkirjade kogumise protsessis; palub ombudsmanil jagada oma kogemusi ja anda oma panus Euroopa kodanikualgatuse määruse eelseisvasse läbivaatamisse;

| 26. | tunneb heameelt selle üle, et ELi institutsioonid järgisid ombudsmani ettepanekuid 80 % ulatuses; väljendab muret selle pärast, et jätkuvalt ei järgitud 20 % soovitustest; on teadlik, et ombudsmani soovitused ei ole õiguslikult siduvad; nõuab tungivalt, et liidu institutsioonid, organid ja asutused reageeriksid ombudsmani kriitilistele märkustele ja soovitusettepanekutele kiiresti, tulemuslikult ja vastutustundlikult; toetab ombudsmani pädevuse piires kõiki tema edaspidiseid uurimisi ELi eelarve täitmisel esineda võivate läbipaistvuslünkade kindlakstegemiseks, tehes vajaduse korral koostööd kontrollikoja, OLAFi ja Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt selle üle, et ELi institutsioonid järgisid ombudsmani ettepanekuid 80 % ulatuses; väljendab muret selle pärast, et jätkuvalt ei järgitud 20 % soovitustest; on teadlik, et ombudsmani soovitused ei ole õiguslikult siduvad; nõuab tungivalt, et liidu institutsioonid, organid ja asutused reageeriksid ombudsmani kriitilistele märkustele ja soovitusettepanekutele kiiresti, tulemuslikult ja vastutustundlikult; toetab ombudsmani pädevuse piires kõiki tema edaspidiseid uurimisi ELi eelarve täitmisel esineda võivate läbipaistvuslünkade kindlakstegemiseks, tehes vajaduse korral koostööd kontrollikoja, OLAFi ja Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoniga;

| 27. | tuletab meelde, et ombudsmanil on ka võimekus ja sellest tulenevalt kohustus kontrollida Euroopa Parlamenti ELi kodanike jaoks hea halduse tagamiseks; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et ombudsmanil on ka võimekus ja sellest tulenevalt kohustus kontrollida Euroopa Parlamenti ELi kodanike jaoks hea halduse tagamiseks;

| 28. | avaldab ombudsmanile kiitust, et ta omal algatusel enne Euroopa Parlamendi valimisi otsustas korraldada interaktiivse ürituse „Your wish list for Europe“, mille eesmärk oli seada kodanikud otsustusprotsessi keskmesse; |
| --- | --- |

28.

avaldab ombudsmanile kiitust, et ta omal algatusel enne Euroopa Parlamendi valimisi otsustas korraldada interaktiivse ürituse „Your wish list for Europe“, mille eesmärk oli seada kodanikud otsustusprotsessi keskmesse;

| 29. | ergutab ombudsmani jätkama Euroopa ombudsmanide võrgustiku edendamist, et ELi kodanikke paremini teavitada Euroopa Ombudsmani, riiklike ja piirkondlike ombudsmanide ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni pädevusvaldkondade jaotusest; tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku tähtsat panust heade tavade vahetamise ja oma liikmete ülesannete ning volituste kohta teabe andmise edendamisel; märgib, et 2014. aastal menetletud kaebustest 59,3 % kuulus mõne võrgustiku liikme pädevusvaldkonda; palub petitsioonikomisjonil aktiivsemalt osaleda Euroopa ombudsmanide võrgustiku töös ja tugevdada võrgustikuga koostööd ELi tegevusvaldkonda kuuluva ühise poliitika valdkonnas; märgib, et 2014. aastal edastas ombudsman petitsioonikomisjonile 86 kaebust; |
| --- | --- |

29.

ergutab ombudsmani jätkama Euroopa ombudsmanide võrgustiku edendamist, et ELi kodanikke paremini teavitada Euroopa Ombudsmani, riiklike ja piirkondlike ombudsmanide ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni pädevusvaldkondade jaotusest; tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku tähtsat panust heade tavade vahetamise ja oma liikmete ülesannete ning volituste kohta teabe andmise edendamisel; märgib, et 2014. aastal menetletud kaebustest 59,3 % kuulus mõne võrgustiku liikme pädevusvaldkonda; palub petitsioonikomisjonil aktiivsemalt osaleda Euroopa ombudsmanide võrgustiku töös ja tugevdada võrgustikuga koostööd ELi tegevusvaldkonda kuuluva ühise poliitika valdkonnas; märgib, et 2014. aastal edastas ombudsman petitsioonikomisjonile 86 kaebust;

| 30. | soovitab ombudsmanil koostöös Euroopa Kontrollikojaga uurida Euroopa Liidu rahastatavaid programme ja projekte ning eelkõige selliste projektide rahastamist, mis on spetsiaalselt mõeldud arengutaseme ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

30.

soovitab ombudsmanil koostöös Euroopa Kontrollikojaga uurida Euroopa Liidu rahastatavaid programme ja projekte ning eelkõige selliste projektide rahastamist, mis on spetsiaalselt mõeldud arengutaseme ühtlustamiseks;

| 31. | nõustub ombudsmaniga, et ELi institutsioonid peaksid tagama, et nende teenused on puudega isikutele kättesaadavad ja et neil isikutel on juurdepääs teabele ja kommunikatsioonivahenditele; nõuab tungivalt, et institutsioonid tagaksid, et töökeskkonnad oleksid puudega isikute jaoks avatud, kaasavad ja juurdepääsetavad, et nad saaksid poliitilises ja ühiskondlikus elus tulemuslikult ja täielikult osaleda; |
| --- | --- |

31.

nõustub ombudsmaniga, et ELi institutsioonid peaksid tagama, et nende teenused on puudega isikutele kättesaadavad ja et neil isikutel on juurdepääs teabele ja kommunikatsioonivahenditele; nõuab tungivalt, et institutsioonid tagaksid, et töökeskkonnad oleksid puudega isikute jaoks avatud, kaasavad ja juurdepääsetavad, et nad saaksid poliitilises ja ühiskondlikus elus tulemuslikult ja täielikult osaleda;

| 32. | palub suurendada Euroopa Ombudsmani aastaeelarvet; |
| --- | --- |

32.

palub suurendada Euroopa Ombudsmani aastaeelarvet;

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele asutustele.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  Euroopa Ombudsmani 1999. aasta aruanne (EÜT C 260, 11.9.2000, lk 1).

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/131 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/131

---

P8_TA(2016)0063

Euroopa Keskpanga 2014. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2014. aasta aruande kohta (2015/2115(INI))

(2018/C 035/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2014. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2014. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 284 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 284 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 16. juuni 2015. aasta otsust kohtuasjas C-62/14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 16. juuni 2015. aasta otsust kohtuasjas C-62/14,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0012/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0012/2016),

| A. | arvestades, et komisjoni viimase, sügisel esitatud prognoosi kohaselt peaks euroala majanduse taastumine kiirenema ja prognoositav SKP reaalkasv olema 2015. aastal 1,4 %, 2016. aastal 1,7 % ning 2017. aastal 1,8 %; arvestades, et kasvu alused on haprad; arvestades, et tugev poliitiline pühendumine jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide elluviimisele on majanduskasvu tõhustamise jaoks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni viimase, sügisel esitatud prognoosi kohaselt peaks euroala majanduse taastumine kiirenema ja prognoositav SKP reaalkasv olema 2015. aastal 1,4 %, 2016. aastal 1,7 % ning 2017. aastal 1,8 %; arvestades, et kasvu alused on haprad; arvestades, et tugev poliitiline pühendumine jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide elluviimisele on majanduskasvu tõhustamise jaoks keskse tähtsusega;

| B. | arvestades, et sama prognoosi kohaselt peaks euroala tööpuudus aeglaselt vähenema 11,6 protsendilt 2014. aasta lõpus 10,5 protsendini 2016. aasta lõpus; arvestades, et eri liikmesriikide töötuse määrad on väga erinevad, ulatudes 6,4 %-st Saksamaal 26,6 %-ni Kreekas; arvestades, et töötuse määrad on paljudes liikmesriikides endiselt ärevust tekitavalt kõrgel tasemel ning see puudutab eelkõige noori ja pikaajalisi töötuid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sama prognoosi kohaselt peaks euroala tööpuudus aeglaselt vähenema 11,6 protsendilt 2014. aasta lõpus 10,5 protsendini 2016. aasta lõpus; arvestades, et eri liikmesriikide töötuse määrad on väga erinevad, ulatudes 6,4 %-st Saksamaal 26,6 %-ni Kreekas; arvestades, et töötuse määrad on paljudes liikmesriikides endiselt ärevust tekitavalt kõrgel tasemel ning see puudutab eelkõige noori ja pikaajalisi töötuid;

| C. | arvestades, et sama prognoosi kohaselt peaks euroala eelarveprognoos paranema: avaliku sektori eelarvedefitsiit peaks kahanema 2,4 %-lt 2014. aastal 1,7 %-ni 2016. aastal ning valitsemissektori võlg 94 %-lt 2014. aasta lõpus 92,5 %-ni 2016. aasta lõpus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sama prognoosi kohaselt peaks euroala eelarveprognoos paranema: avaliku sektori eelarvedefitsiit peaks kahanema 2,4 %-lt 2014. aastal 1,7 %-ni 2016. aastal ning valitsemissektori võlg 94 %-lt 2014. aasta lõpus 92,5 %-ni 2016. aasta lõpus;

| D. | arvestades, et madalad energiahinnad võivad samal ajal inflatsiooniootustele negatiivset mõju omades aidata potentsiaalselt kaasa majanduse taastumisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et madalad energiahinnad võivad samal ajal inflatsiooniootustele negatiivset mõju omades aidata potentsiaalselt kaasa majanduse taastumisele;

| E. | arvestades, et neid protsesse toetavad peamiselt eratarbimine, eksport ja välised tegurid, näiteks madalad energiahinnad, eelkõige toornafta puhul, samas kui era- ja avaliku sektori investeeringud euroalal suurenevad vaid järk-järgult ja jäävad märkimisväärselt allapoole kriisieelseid tasemeid ning investeeringute suhteline osakaal SKPs on mitme aastakümne jooksul pidevalt vähenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et neid protsesse toetavad peamiselt eratarbimine, eksport ja välised tegurid, näiteks madalad energiahinnad, eelkõige toornafta puhul, samas kui era- ja avaliku sektori investeeringud euroalal suurenevad vaid järk-järgult ja jäävad märkimisväärselt allapoole kriisieelseid tasemeid ning investeeringute suhteline osakaal SKPs on mitme aastakümne jooksul pidevalt vähenenud;

| F. | arvestades, et Euroopa Keskpanga (EKP) 2015. aasta septembri ettevaate kohaselt peaks euroala keskmine inflatsioonimäär, mis oli 2015. aasta esimesel poolel nullilähedane, tõusma 2016. aastal 1,1 % ning 2017. aastal 1,7 %-ni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Keskpanga (EKP) 2015. aasta septembri ettevaate kohaselt peaks euroala keskmine inflatsioonimäär, mis oli 2015. aasta esimesel poolel nullilähedane, tõusma 2016. aastal 1,1 % ning 2017. aastal 1,7 %-ni;

| G. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 2 kohaselt on Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesanne „edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 2 kohaselt on Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesanne „edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist“;

| H. | arvestades, et EKP langetas 2014. aastal keskseid refinantseerimise intressimäärasid efektiivse alampiirini ning vähendas hoiustamise püsivõimaluse intressimäära -0,20 protsendini; arvestades, et madalamad reaalintressimäärad ei ole märkimisväärselt kajastunud laenude andmises kodumajapidamistele või äriühingutele, eriti VKEdele, ning see on aidanud kaasa sellele, et EKP on hakanud võtma ebatraditsioonilise rahapoliitika meetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EKP langetas 2014. aastal keskseid refinantseerimise intressimäärasid efektiivse alampiirini ning vähendas hoiustamise püsivõimaluse intressimäära -0,20 protsendini; arvestades, et madalamad reaalintressimäärad ei ole märkimisväärselt kajastunud laenude andmises kodumajapidamistele või äriühingutele, eriti VKEdele, ning see on aidanud kaasa sellele, et EKP on hakanud võtma ebatraditsioonilise rahapoliitika meetmeid;

| I. | arvestades, et seni ei ole EKP oma järelevalverolli täites võtnud alati piisavalt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seni ei ole EKP oma järelevalverolli täites võtnud alati piisavalt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet;

| J. | arvestades, et VKEd moodustavad Euroopa majanduse selgroo ning pangandussüsteem aitab kaasa nende konkurentsivõime ja kasvu tagamisele; arvestades, et mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud krediidivoo hõlbustamine on põhjapaneva tähtsusega, sest need moodustavad 99 % kõikides ettevõtjatest ja pakuvad 80 % kõikidest töökohtadest liidus, mistõttu on neil keskne roll majanduskasvu ja töökohtade loomises ning sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamises; arvestades, et pangalaenude mahud suurenevad tasapisi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et VKEd moodustavad Euroopa majanduse selgroo ning pangandussüsteem aitab kaasa nende konkurentsivõime ja kasvu tagamisele; arvestades, et mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud krediidivoo hõlbustamine on põhjapaneva tähtsusega, sest need moodustavad 99 % kõikides ettevõtjatest ja pakuvad 80 % kõikidest töökohtadest liidus, mistõttu on neil keskne roll majanduskasvu ja töökohtade loomises ning sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamises; arvestades, et pangalaenude mahud suurenevad tasapisi;

| K. | arvestades, et EKP teostas 2014. aastal mitu sihtotstarbelist pikemaajalist refinantseerimisoperatsiooni ja valitud erasektori varade ostukava, mille eesmärk oli toetada laenuandmist reaalmajandusele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EKP teostas 2014. aastal mitu sihtotstarbelist pikemaajalist refinantseerimisoperatsiooni ja valitud erasektori varade ostukava, mille eesmärk oli toetada laenuandmist reaalmajandusele;

| L. | arvestades, et 22. jaanuaril 2015. aastal käivitas EKP laiendatud varaostukava 1,1 triljoni euro suuruses mahus, mis peaks kavakohaselt kestma 2016. aasta septembrini, igal juhul kuni on toimunud inflatsioonitaseme kestlik kohanemine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 22. jaanuaril 2015. aastal käivitas EKP laiendatud varaostukava 1,1 triljoni euro suuruses mahus, mis peaks kavakohaselt kestma 2016. aasta septembrini, igal juhul kuni on toimunud inflatsioonitaseme kestlik kohanemine;

| M. | arvestades, et EKP on oma võlakirjade ostmise kavaga seoses kandnud oma bilanssi olulise riskitaseme; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EKP on oma võlakirjade ostmise kavaga seoses kandnud oma bilanssi olulise riskitaseme;

| N. | arvestades, et pangandusliidu esimene sammas – ühtne järelevalvemehhanism – alustas täiemahulist tööd 4. novembril 2014. aastal, millega EKP-le anti üle euroala 122 suurima panga otsene järelevalve; arvestades, et sellega paralleelselt teostati ja viidi 26. oktoobril 2014. aastal lõpule kõnealuste märkimisväärsete pankade põhjalik hindamine, mis koosnes varade kvaliteedi hindamisest ja stressitestist; arvestades, et pangandusliidu teine sammas – ühtne kriisilahenduskord – jõustus 2015. aasta alguses, samas kui selle kolmas sammas – ühtne hoiuste tagamise skeem – on veel loomata; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et pangandusliidu esimene sammas – ühtne järelevalvemehhanism – alustas täiemahulist tööd 4. novembril 2014. aastal, millega EKP-le anti üle euroala 122 suurima panga otsene järelevalve; arvestades, et sellega paralleelselt teostati ja viidi 26. oktoobril 2014. aastal lõpule kõnealuste märkimisväärsete pankade põhjalik hindamine, mis koosnes varade kvaliteedi hindamisest ja stressitestist; arvestades, et pangandusliidu teine sammas – ühtne kriisilahenduskord – jõustus 2015. aasta alguses, samas kui selle kolmas sammas – ühtne hoiuste tagamise skeem – on veel loomata;

| 1. | tuletab meelde, et euroalal eelolevatel aastatel oodatavat geograafiliselt ebaühtlast ja tagasihoidlikku majanduse taastumist tuleb tugevdada ning potentsiaalset majanduskasvu tuleb suurendada, et langetada paljudes euroala liikmesriikides registreeritud kõrgeid töötuse määrasid ja vähendada võlakoormust; rõhutab, et paljud liikmesriigid seisavad silmitsi sarnaste makromajanduslike probleemidega; rõhutab vajadust parandada kasvu ja töökohtade loomise ergutamisele suunatud nii avaliku kui ka erasektori investeeringute tegemise tingimusi ning nõuab täiendavaid jõupingutusi reaalmajanduse rahastamise tagamiseks; on veendunud, et liikmesriigid peavad tagama jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide elluviimise; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et euroalal eelolevatel aastatel oodatavat geograafiliselt ebaühtlast ja tagasihoidlikku majanduse taastumist tuleb tugevdada ning potentsiaalset majanduskasvu tuleb suurendada, et langetada paljudes euroala liikmesriikides registreeritud kõrgeid töötuse määrasid ja vähendada võlakoormust; rõhutab, et paljud liikmesriigid seisavad silmitsi sarnaste makromajanduslike probleemidega; rõhutab vajadust parandada kasvu ja töökohtade loomise ergutamisele suunatud nii avaliku kui ka erasektori investeeringute tegemise tingimusi ning nõuab täiendavaid jõupingutusi reaalmajanduse rahastamise tagamiseks; on veendunud, et liikmesriigid peavad tagama jätkusuutlike ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide elluviimise;

| 2. | mõistab hukka praeguse, ehkki järk-järgult väheneva intressimäärade vahe, millega võimaldatakse rahastamist VKEdele ja millega võimaldatakse rahastamist suurematele äriühingutele, väikeste ja suurte laenude intressimäärade vahe ning laenutingimuste vahe VKEde puhul, mis asuvad euroala eri riikides, kuid tunnistab, et rahapoliitikal on selle valdkonna saavutuste osas piiratud võimalused; märgib sellega seoses hoiu- ja ühistupankande ning hoiu-laenuühistute rolli ning rõhutab, et õigusraamistik peaks toetama nende eripäraseid tööpõhimõtteid ja austama nende erimissiooni ning et järelevalveasutused peaksid olema teadlikud niisugustest aspektidest ja võtma neid arvesse oma tavades ja lähenemisviisides; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka praeguse, ehkki järk-järgult väheneva intressimäärade vahe, millega võimaldatakse rahastamist VKEdele ja millega võimaldatakse rahastamist suurematele äriühingutele, väikeste ja suurte laenude intressimäärade vahe ning laenutingimuste vahe VKEde puhul, mis asuvad euroala eri riikides, kuid tunnistab, et rahapoliitikal on selle valdkonna saavutuste osas piiratud võimalused; märgib sellega seoses hoiu- ja ühistupankande ning hoiu-laenuühistute rolli ning rõhutab, et õigusraamistik peaks toetama nende eripäraseid tööpõhimõtteid ja austama nende erimissiooni ning et järelevalveasutused peaksid olema teadlikud niisugustest aspektidest ja võtma neid arvesse oma tavades ja lähenemisviisides;

| 3. | rõhutab, et hoolimata EKP meetmetest soodsate rahastamistingimuste säilitamiseks jäävad era- ja avaliku sektori investeeringud euroalal endiselt märkimisväärselt allapoole praeguse kriisi eelseid tasemeid; tunneb sellega seoses heameelt Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) loomise üle ja komisjoni kavatsuse üle luua tõeline kapitaliturgude liit, mis peaks mitmekesistama rahastamisallikaid ELi majanduses, edendama piiriüleseid investeeringuid ja suurendama äriühingute, eelkõige VKEde juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et hoolimata EKP meetmetest soodsate rahastamistingimuste säilitamiseks jäävad era- ja avaliku sektori investeeringud euroalal endiselt märkimisväärselt allapoole praeguse kriisi eelseid tasemeid; tunneb sellega seoses heameelt Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) loomise üle ja komisjoni kavatsuse üle luua tõeline kapitaliturgude liit, mis peaks mitmekesistama rahastamisallikaid ELi majanduses, edendama piiriüleseid investeeringuid ja suurendama äriühingute, eelkõige VKEde juurdepääsu rahastamisele;

| 4. | märgib, et reageerimaks keerulisele keskkonnale, millele on omane riigivõlakriis, vähenev inflatsioon, krediidimahu vähenemine ja aeglane majanduskasv, võttis EKP oma nullilähedase intressimäärade alampiiri kontekstis kasutusele ebatraditsioonilised rahapoliitika instrumendid; |
| --- | --- |

4.

märgib, et reageerimaks keerulisele keskkonnale, millele on omane riigivõlakriis, vähenev inflatsioon, krediidimahu vähenemine ja aeglane majanduskasv, võttis EKP oma nullilähedase intressimäärade alampiiri kontekstis kasutusele ebatraditsioonilised rahapoliitika instrumendid;

| 5. | märgib varaostukava positiivset, kuid alles tagasihoidlikku mõju rahapakkumise dünaamikale ja laenudünaamikale, millele on omane ettevõtjatele endiselt vähene laenude andmine, millele toob aga kasu krediidistandardite järkjärguline leevendamine, uute laenude tingimuste jätkuv lõdvendamine, tagasilükatud taotluste vähenemine, laenunõudluse kasv ja erasektori investeeringute järkjärguline suurenemine 2015. aasta esimeses kolmes kvartalis, kuigi erinevused euroala majandustes on endiselt märkimisväärsed; märgib lisaks, et varaostukava käivitamise järel on keskpikad inflatsiooniootused hakanud suurenema, lähenedes järk-järgult eesmärgiks seatud 2 %-le, kusjuures deflatsioonilõksu oht võib olla vähenenud; palub EKP-l võimaluse korral kohaldada varaostukava kõikide liikmesriikide suhtes igasuguse diskrimineerimiseta ja EKP jaoks siduvaid eeskirju järgides; |
| --- | --- |

5.

märgib varaostukava positiivset, kuid alles tagasihoidlikku mõju rahapakkumise dünaamikale ja laenudünaamikale, millele on omane ettevõtjatele endiselt vähene laenude andmine, millele toob aga kasu krediidistandardite järkjärguline leevendamine, uute laenude tingimuste jätkuv lõdvendamine, tagasilükatud taotluste vähenemine, laenunõudluse kasv ja erasektori investeeringute järkjärguline suurenemine 2015. aasta esimeses kolmes kvartalis, kuigi erinevused euroala majandustes on endiselt märkimisväärsed; märgib lisaks, et varaostukava käivitamise järel on keskpikad inflatsiooniootused hakanud suurenema, lähenedes järk-järgult eesmärgiks seatud 2 %-le, kusjuures deflatsioonilõksu oht võib olla vähenenud; palub EKP-l võimaluse korral kohaldada varaostukava kõikide liikmesriikide suhtes igasuguse diskrimineerimiseta ja EKP jaoks siduvaid eeskirju järgides;

| 6. | ootab, et EKP toetaks liidu üldist majanduspoliitikat ja aitaks kaasa selle eesmärkide saavutamisele, nagu on ette nähtud ELi toimimise lepingu artiklis 282, eeldusel, et sellega ei seata ohtu tema peamist ülesannet, milleks on hindade stabiilsus; |
| --- | --- |

6.

ootab, et EKP toetaks liidu üldist majanduspoliitikat ja aitaks kaasa selle eesmärkide saavutamisele, nagu on ette nähtud ELi toimimise lepingu artiklis 282, eeldusel, et sellega ei seata ohtu tema peamist ülesannet, milleks on hindade stabiilsus;

| 7. | rõhutab, et EKP toetus hõlmab ka jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada odavate laenude andmist reaalmajandusele ning hõlbustada majanduse taastumist töökohtade, kasvu ja stabiilsuse suunas; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EKP toetus hõlmab ka jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada odavate laenude andmist reaalmajandusele ning hõlbustada majanduse taastumist töökohtade, kasvu ja stabiilsuse suunas;

| 8. | tunneb muret EKP ebatraditsiooniliste rahapoliitika instrumentide võimalike soovimatute tagajärgede ja pikaajaliste mõjude pärast; on teadlik asjaolust, et kõnealustest meetmetest loobumine on väga keeruline ja seda tuleb hoolega kavandada, et vältida soovimatuid turuhäireid, eelkõige mis puudutab loobumise nõuetekohast, mõistlikku ja õigeaegset juhtimist; palub EKP-l jälgida tähelepanelikult oma ostukavadega seonduvaid riske; jääb kindlaks seisukohale, et rahapoliitika abil ei ole võimalik lahendada paljudes liikmesriikides esinevaid eelarve- ja majandusprobleeme ning see ei saa asendada vajalikke jätkusuutlikke ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireforme, eelarve konsolideerimist ja sihipäraseid investeeringuid; |
| --- | --- |

8.

tunneb muret EKP ebatraditsiooniliste rahapoliitika instrumentide võimalike soovimatute tagajärgede ja pikaajaliste mõjude pärast; on teadlik asjaolust, et kõnealustest meetmetest loobumine on väga keeruline ja seda tuleb hoolega kavandada, et vältida soovimatuid turuhäireid, eelkõige mis puudutab loobumise nõuetekohast, mõistlikku ja õigeaegset juhtimist; palub EKP-l jälgida tähelepanelikult oma ostukavadega seonduvaid riske; jääb kindlaks seisukohale, et rahapoliitika abil ei ole võimalik lahendada paljudes liikmesriikides esinevaid eelarve- ja majandusprobleeme ning see ei saa asendada vajalikke jätkusuutlikke ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireforme, eelarve konsolideerimist ja sihipäraseid investeeringuid;

| 9. | on ettevaatlik võimalike finantsstabiilsusele avalduvate riskide suhtes, mida kujutavad endast teatavates liikmesriikides esinevad pikaajalised madalad intressimäärad, millel võib olla kahjulik mõju elukindlustus- ja pensioniskeemidele; tunnistab, et pikaajalised intressimäärad kajastavad makromajanduslikke alustingimusi ja rahapoliitilisi alusvalikuid; |
| --- | --- |

9.

on ettevaatlik võimalike finantsstabiilsusele avalduvate riskide suhtes, mida kujutavad endast teatavates liikmesriikides esinevad pikaajalised madalad intressimäärad, millel võib olla kahjulik mõju elukindlustus- ja pensioniskeemidele; tunnistab, et pikaajalised intressimäärad kajastavad makromajanduslikke alustingimusi ja rahapoliitilisi alusvalikuid;

| 10. | palub komisjonil esitada ettepanekud makrotasandi usaldatavusjärelevalve ja niisuguste poliitikavahendite parandamiseks, mida saab kasutada riski maandamiseks varipanganduses, võttes arvesse EKP poolt selle aastaaruandes esitatud hoiatust, mille kohaselt on viimasel aastakümnel muude laenuvahendajate kui pankade stabiilse kasvu (varades 22 triljonile eurole) tõttu vaja täiendavaid algatusi, et jälgida ja hinnata kasvava varipangandussektori nõrku kohti; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil esitada ettepanekud makrotasandi usaldatavusjärelevalve ja niisuguste poliitikavahendite parandamiseks, mida saab kasutada riski maandamiseks varipanganduses, võttes arvesse EKP poolt selle aastaaruandes esitatud hoiatust, mille kohaselt on viimasel aastakümnel muude laenuvahendajate kui pankade stabiilse kasvu (varades 22 triljonile eurole) tõttu vaja täiendavaid algatusi, et jälgida ja hinnata kasvava varipangandussektori nõrku kohti;

| 11. | tunneb heameelt EKP poolt 2012. aasta augustis antud kategoorilise lubaduse üle teha „kõik võimalik“ euro kaitsmiseks; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt EKP poolt 2012. aasta augustis antud kategoorilise lubaduse üle teha „kõik võimalik“ euro kaitsmiseks;

| 12. | järeldab, et järelturgudel avaliku ja erasektori võlaväärtpaberite ostmise kava võiks olla tulemuslikum; |
| --- | --- |

12.

järeldab, et järelturgudel avaliku ja erasektori võlaväärtpaberite ostmise kava võiks olla tulemuslikum;

| 13. | juhib tähelepanu mureküsimustele, mis on esitatud Euroopa Kohtu poolt 16. juunil 2015. aastal kohtuasjas C-62/14 tehtud otsuses, mille kohaselt on võimalik, et EKP võtab järelturul riigivõlakirju ostes endale märkimisväärse kahju saamise riski ning samuti võlausaldajate nõuete väärtuskärpe riski; märgib, et samas otsuses selgitatakse, et see ei muuda järeldust, mille kohaselt võib EKP järelturgudel riigivõlakirju osta ja mille kohaselt ei ole niisugused ostud vastuolus liikmesriikide eelarve monetaarse rahastamise keeluga; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu mureküsimustele, mis on esitatud Euroopa Kohtu poolt 16. juunil 2015. aastal kohtuasjas C-62/14 tehtud otsuses, mille kohaselt on võimalik, et EKP võtab järelturul riigivõlakirju ostes endale märkimisväärse kahju saamise riski ning samuti võlausaldajate nõuete väärtuskärpe riski; märgib, et samas otsuses selgitatakse, et see ei muuda järeldust, mille kohaselt võib EKP järelturgudel riigivõlakirju osta ja mille kohaselt ei ole niisugused ostud vastuolus liikmesriikide eelarve monetaarse rahastamise keeluga;

| 14. | rõhutab, et mõne liikmesriigi avaliku ja erasektori suur ning riigiti erinev võlakoormus (lisaks endiselt lahendamist vajavatele struktuursetele puudustele pangandussektoris) takistab rahapoliitika nõuetekohast ülekandumist ning et EKP poolt ellu viidav ebatraditsiooniline rahapoliitika ei ole üksi võimeline seda olukorda muutma; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et mõne liikmesriigi avaliku ja erasektori suur ning riigiti erinev võlakoormus (lisaks endiselt lahendamist vajavatele struktuursetele puudustele pangandussektoris) takistab rahapoliitika nõuetekohast ülekandumist ning et EKP poolt ellu viidav ebatraditsiooniline rahapoliitika ei ole üksi võimeline seda olukorda muutma;

| 15. | nõuab tungivalt, et need euroala liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, toimiksid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 472/2013 artikli 7 lõikele 9 eesmärgiga auditeerida põhjalikult oma riigi rahandust, et hinnata muu hulgas ülemäärase riigivõla tekkimise põhjuseid ning tuvastada võimalikke rikkumisi; rõhutab, et selle auditi eesmärk peaks olema saavutada parem arusaam minevikus tehtud vigadest ja mitte alustada ad hoc võla restruktureerimise protsessi, mis võib mõnes liikmesriigis võlakriisi uuesti süvendada; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et need euroala liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, toimiksid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 472/2013 artikli 7 lõikele 9 eesmärgiga auditeerida põhjalikult oma riigi rahandust, et hinnata muu hulgas ülemäärase riigivõla tekkimise põhjuseid ning tuvastada võimalikke rikkumisi; rõhutab, et selle auditi eesmärk peaks olema saavutada parem arusaam minevikus tehtud vigadest ja mitte alustada ad hoc võla restruktureerimise protsessi, mis võib mõnes liikmesriigis võlakriisi uuesti süvendada;

| 16. | rõhutab, et olemasoleva majanduse juhtimise raamistiku eeskirju tuleks nõuetekohaselt järgida ja jõustada, seejuures suurte ja väikeste liikmesriikide vahel vahet tegemata; kordab, et niisugusest keskmise perioodi eesmärgist kinnipidamine, mis seisneb tsükliliselt korrigeeritud eelarvepositsioonis, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis, arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid, võimaldab liikmesriikidel tulla toime tavaliste tsükliliste kõikumistega, hoides valitsemissektori eelarvepuudujäägi 3 % piires SKP kontrollväärtusest; on seisukohal, et kõiki tõhustatud stabiilsuse ja kasvu pakti olemasolevaid vahendeid tuleks kohaldada stabiilsuse ja kasvu paremaks toetamiseks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et olemasoleva majanduse juhtimise raamistiku eeskirju tuleks nõuetekohaselt järgida ja jõustada, seejuures suurte ja väikeste liikmesriikide vahel vahet tegemata; kordab, et niisugusest keskmise perioodi eesmärgist kinnipidamine, mis seisneb tsükliliselt korrigeeritud eelarvepositsioonis, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis, arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid, võimaldab liikmesriikidel tulla toime tavaliste tsükliliste kõikumistega, hoides valitsemissektori eelarvepuudujäägi 3 % piires SKP kontrollväärtusest; on seisukohal, et kõiki tõhustatud stabiilsuse ja kasvu pakti olemasolevaid vahendeid tuleks kohaldada stabiilsuse ja kasvu paremaks toetamiseks;

| 17. | kinnitab, et austab kindlalt EKP sõltumatust rahapoliitika elluviimisel, nii nagu aluslepingutes on sätestatud; on seisukohal, et keskpanga sõltumatus on hinnastabiilsuse säilitamise eesmärgi saavutamiseks keskse tähtsusega; rõhutab, et kõik valitsused ja riiklikud avalikud asutused peaksid seetõttu hoiduma palumast EKP-l võtta erimeetmeid; |
| --- | --- |

17.

kinnitab, et austab kindlalt EKP sõltumatust rahapoliitika elluviimisel, nii nagu aluslepingutes on sätestatud; on seisukohal, et keskpanga sõltumatus on hinnastabiilsuse säilitamise eesmärgi saavutamiseks keskse tähtsusega; rõhutab, et kõik valitsused ja riiklikud avalikud asutused peaksid seetõttu hoiduma palumast EKP-l võtta erimeetmeid;

| 18. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 127 on sätestatud, et EKP – ilma et see piiraks tema esmast eesmärki säilitada hindade stabiilsus –, toetab liidu üldist majanduspoliitikat, ning seda täpsustatakse täiendavalt ELi toimimise lepingu artiklis 282; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 127 on sätestatud, et EKP – ilma et see piiraks tema esmast eesmärki säilitada hindade stabiilsus –, toetab liidu üldist majanduspoliitikat, ning seda täpsustatakse täiendavalt ELi toimimise lepingu artiklis 282;

| 19. | juhib tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklile 123, Euroopa Keskpankade Süsteemi põhikirja artiklile 21 ning nõukogu 13. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3603/93 artiklile 7, millega keelatakse riikide keskpankadel või EKP-l osta otse ELi või riiklike avalike asutuste või organite emiteeritud võlainstrumente; tuletab siiski meelde, et niisugused ostud on järelturgudel lubatud; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklile 123, Euroopa Keskpankade Süsteemi põhikirja artiklile 21 ning nõukogu 13. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3603/93 artiklile 7, millega keelatakse riikide keskpankadel või EKP-l osta otse ELi või riiklike avalike asutuste või organite emiteeritud võlainstrumente; tuletab siiski meelde, et niisugused ostud on järelturgudel lubatud;

| 20. | tunneb heameelt EKP püüdluse üle hoida inflatsioon allpool 2 %, kuid selle lähedal, sest ka see võib aidata kaasa ELi muu poliitika edukusele ning tõhustada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohti Euroopas, kui seda rakendatakse koos sihipäraste investeeringute, ambitsioonikate ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide ning eelarve konsolideerimisega; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt EKP püüdluse üle hoida inflatsioon allpool 2 %, kuid selle lähedal, sest ka see võib aidata kaasa ELi muu poliitika edukusele ning tõhustada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohti Euroopas, kui seda rakendatakse koos sihipäraste investeeringute, ambitsioonikate ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide ning eelarve konsolideerimisega;

| 21. | avaldab heameelt EKP edusammude üle oma koosolekute kokkuvõtlike protokollide avaldamise näol ja ootab teateid edasiste sammude kohta, mille eesmärk on parandada EKP kommunikatsioonikanalite läbipaistvust; on seisukohal, et sellest hoolimata oleks võimalik teha täiendavaid edusamme, eelkõige ühtse järelevalvemehhanismi osas; |
| --- | --- |

21.

avaldab heameelt EKP edusammude üle oma koosolekute kokkuvõtlike protokollide avaldamise näol ja ootab teateid edasiste sammude kohta, mille eesmärk on parandada EKP kommunikatsioonikanalite läbipaistvust; on seisukohal, et sellest hoolimata oleks võimalik teha täiendavaid edusamme, eelkõige ühtse järelevalvemehhanismi osas;

| 22. | tunneb heameelt peamiste keskpankade praeguse üldise suundumuse üle selgitada avalikult rahapoliitilisi otsuseid viivitamata pärast nende vastuvõtmist, mis kujutab endast tava, mille eestvedajaks oli EKP; tunneb lisaks heameelt niisuguste selgemate ja läbipaistvamate menetluste avaldamise üle, mis käsitlevad erakorralise likviidsusabi andmist maksevõimelistele finantseerimisasutustele (peamiselt riigipangad), kellel on ajutised likviidsusprobleemid; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt peamiste keskpankade praeguse üldise suundumuse üle selgitada avalikult rahapoliitilisi otsuseid viivitamata pärast nende vastuvõtmist, mis kujutab endast tava, mille eestvedajaks oli EKP; tunneb lisaks heameelt niisuguste selgemate ja läbipaistvamate menetluste avaldamise üle, mis käsitlevad erakorralise likviidsusabi andmist maksevõimelistele finantseerimisasutustele (peamiselt riigipangad), kellel on ajutised likviidsusprobleemid;

| 23. | tuletab meelde oma nõudmist, et EKP aastaaruanne peaks hõlmama ka tagasisidet Euroopa Parlamendi poolt oma iga-aastases aruandes antava panuse kohta; on seisukohal, et oleks kasulik, kui EKP saaks lisaks omapoolsele monetaar- ja finantstingimuste hindamisele esitada pärast oma nõukogu igakuist kohtumist tehtavas avalduses ka oma hinnangu SKP lõhede ulatuse kohta kogu euroalal; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde oma nõudmist, et EKP aastaaruanne peaks hõlmama ka tagasisidet Euroopa Parlamendi poolt oma iga-aastases aruandes antava panuse kohta; on seisukohal, et oleks kasulik, kui EKP saaks lisaks omapoolsele monetaar- ja finantstingimuste hindamisele esitada pärast oma nõukogu igakuist kohtumist tehtavas avalduses ka oma hinnangu SKP lõhede ulatuse kohta kogu euroalal;

| 24. | tuletab meelde, et kord kvartalis toimuv rahandusalane arutelu on oluline rahapoliitika läbipaistvuse tagamiseks Euroopa Parlamendi ja laiema avalikkuse suunal; tunneb heameelt tava üle, mille kohaselt annavad EKP esindajad täpseid ja üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi liikmete küsimustele; tunneb ühtlasi heameelt EKP tava üle anda lisateavet kirjalikult, kui aruteludel antud vastused ei ole täielikult rahuldavad ja/või kõikehõlmavad; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et kord kvartalis toimuv rahandusalane arutelu on oluline rahapoliitika läbipaistvuse tagamiseks Euroopa Parlamendi ja laiema avalikkuse suunal; tunneb heameelt tava üle, mille kohaselt annavad EKP esindajad täpseid ja üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi liikmete küsimustele; tunneb ühtlasi heameelt EKP tava üle anda lisateavet kirjalikult, kui aruteludel antud vastused ei ole täielikult rahuldavad ja/või kõikehõlmavad;

| 25. | rõhutab, et EKP järelevalverolli ja tema rahapoliitilist funktsiooni tuleb selgelt eristada ning mõlema funktsiooni kombinatsioon ei tohiks põhjustada EKP jaoks huvide konflikti; tuletab sellega seoses meelde juhtpõhimõtet, et instrumendid, mida kasutatakse kas siis raha- või järelevalvepoliitika kujundamiseks, tuleks valida sõltuvalt taotletavast eesmärgist ja kõnealusest küsimusest; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et EKP järelevalverolli ja tema rahapoliitilist funktsiooni tuleb selgelt eristada ning mõlema funktsiooni kombinatsioon ei tohiks põhjustada EKP jaoks huvide konflikti; tuletab sellega seoses meelde juhtpõhimõtet, et instrumendid, mida kasutatakse kas siis raha- või järelevalvepoliitika kujundamiseks, tuleks valida sõltuvalt taotletavast eesmärgist ja kõnealusest küsimusest;

| 26. | rõhutab demokraatliku vastutuse vajadust, võttes arvesse EKP-le antud uusi kohustusi seoses järelevalveülesannetega ning nõuandva rolliga troika ja neliku programmides; |
| --- | --- |

26.

rõhutab demokraatliku vastutuse vajadust, võttes arvesse EKP-le antud uusi kohustusi seoses järelevalveülesannetega ning nõuandva rolliga troika ja neliku programmides;

| 27. | rõhutab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu organisatsioonilise sõltumatuse tähtsust ning kutsub EKPd üles kaaluma kõnealuse nõukogu sõltumatuse suurendamise viise; |
| --- | --- |

27.

rõhutab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu organisatsioonilise sõltumatuse tähtsust ning kutsub EKPd üles kaaluma kõnealuse nõukogu sõltumatuse suurendamise viise;

| 28. | kutsub EKPd üles töötama täielikult ümber ettepaneku luua kõikehõlmav analüütiline andmekogu (Anacredit), võttes eelkõige arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, ning seda tehes keskenduma asjakohaste künniste kehtestamisele jõupingutustes vähendada võimalikult palju halduskulusid eelkõige väiksemate finantseerimisasutuste jaoks; |
| --- | --- |

28.

kutsub EKPd üles töötama täielikult ümber ettepaneku luua kõikehõlmav analüütiline andmekogu (Anacredit), võttes eelkõige arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, ning seda tehes keskenduma asjakohaste künniste kehtestamisele jõupingutustes vähendada võimalikult palju halduskulusid eelkõige väiksemate finantseerimisasutuste jaoks;

| 29. | tunneb heameelt Mario Draghi poolt 23. septembril 2015. aastal toimunud rahandusalasel arutelul väljendatud valmisoleku üle teavitada Euroopa Parlamenti EKP poolt niisugustes organites võetavatest seisukohtadest nagu finantsstabiilsuse nõukogu või Baseli pangajärelevalve komitee; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt Mario Draghi poolt 23. septembril 2015. aastal toimunud rahandusalasel arutelul väljendatud valmisoleku üle teavitada Euroopa Parlamenti EKP poolt niisugustes organites võetavatest seisukohtadest nagu finantsstabiilsuse nõukogu või Baseli pangajärelevalve komitee;

| 30. | tuletab meelde, et EKP roll hõlmab ka finantsstabiilsuse kaitset ja seega vajadust tagada piisav likviidsus, et vältida avaliku sektori pankade puhul hoiuste väljavoolu maksevõimelistesse pankadesse, mis on seotud eurosüsteemi võrgustikuga; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et EKP roll hõlmab ka finantsstabiilsuse kaitset ja seega vajadust tagada piisav likviidsus, et vältida avaliku sektori pankade puhul hoiuste väljavoolu maksevõimelistesse pankadesse, mis on seotud eurosüsteemi võrgustikuga;

| 31. | tuletab meelde, et EKP roll troikas ja nelikus kodifitseeriti majanduse juhtimist käsitleva kahe seadusandliku akti paketis (määruse (EL) nr 472/2013 artikkel 7); võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 16. juuni 2015. aasta otsuse kohtuasjas C-62/14 ja kutsub EKPd üles seda oma meetmetes arvesse võtma; nõuab tungivalt, et EKP hindaks uuesti ja vajaduse korral suurendaks oma sõltumatust poliitilistest otsustest; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et EKP roll troikas ja nelikus kodifitseeriti majanduse juhtimist käsitleva kahe seadusandliku akti paketis (määruse (EL) nr 472/2013 artikkel 7); võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 16. juuni 2015. aasta otsuse kohtuasjas C-62/14 ja kutsub EKPd üles seda oma meetmetes arvesse võtma; nõuab tungivalt, et EKP hindaks uuesti ja vajaduse korral suurendaks oma sõltumatust poliitilistest otsustest;

| 32. | nõuab troika töömeetodite ning EKP troika ja neliku raamistikus osalemise põhjalikku hindamist eesmärgiga täpsustada kohustuste ulatust ning tagada suurem demokraatlik vastutus päästeabi programmide vastuvõtmisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

32.

nõuab troika töömeetodite ning EKP troika ja neliku raamistikus osalemise põhjalikku hindamist eesmärgiga täpsustada kohustuste ulatust ning tagada suurem demokraatlik vastutus päästeabi programmide vastuvõtmisel ja rakendamisel;

| 33. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi 28. veebruari 2014. aasta raportit uuringu kohta, milles käsitletakse troika rolli ja tegevust, kuna nimetatud raportis kutsutakse parlamendi järgmist koosseisu üles jätkama selles raportis tehtud tööd, arendama edasi selle peamisi järeldusi ning jätkama uurimist; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi 28. veebruari 2014. aasta raportit uuringu kohta, milles käsitletakse troika rolli ja tegevust, kuna nimetatud raportis kutsutakse parlamendi järgmist koosseisu üles jätkama selles raportis tehtud tööd, arendama edasi selle peamisi järeldusi ning jätkama uurimist;

| 34. | kutsub liikmesriike, nõukogu ja EKPd üles tegema kõikvõimalikke jõupingutusi, et tagada EKP otsustusorganites sooline tasakaal, ning pöörama sellele tegurile suurt tähelepanu selliste organite, eelkõige EKP nõukogu ja juhatuse, liikmesuse uuendamisel; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike, nõukogu ja EKPd üles tegema kõikvõimalikke jõupingutusi, et tagada EKP otsustusorganites sooline tasakaal, ning pöörama sellele tegurile suurt tähelepanu selliste organite, eelkõige EKP nõukogu ja juhatuse, liikmesuse uuendamisel;

| 35. | märgib, et 24. novembril 2015. aastal tegi komisjon ettepaneku luua pangahoiuste jaoks kogu euroala hõlmav hoiuste tagamise skeem; |
| --- | --- |

35.

märgib, et 24. novembril 2015. aastal tegi komisjon ettepaneku luua pangahoiuste jaoks kogu euroala hõlmav hoiuste tagamise skeem;

| 36. | tunneb heameelt kapitaliturgude liidu projekti üle ja selle potentsiaali üle tasakaalustada rahastamiskanaleid, tehes seda rahastamisvahendeid vähendamata või neid praegusel tasemel hoidmata, vaid pigem neid suurendades ja mitmekesistades, aidates seega vähendada euroala majanduse liigset sõltuvust pangandussüsteemist ja luues rahaliidu jaoks ülimalt olulise šokkide leevendamise vahendi; hoiatab siiski, et kapitaliturgude liit ei tohiks pärssida reaalmajandusele keskenduvat suhtepangandust, sest see on kõige asjakohasem rahastamisvorm väiksemate äriühingute jaoks; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt kapitaliturgude liidu projekti üle ja selle potentsiaali üle tasakaalustada rahastamiskanaleid, tehes seda rahastamisvahendeid vähendamata või neid praegusel tasemel hoidmata, vaid pigem neid suurendades ja mitmekesistades, aidates seega vähendada euroala majanduse liigset sõltuvust pangandussüsteemist ja luues rahaliidu jaoks ülimalt olulise šokkide leevendamise vahendi; hoiatab siiski, et kapitaliturgude liit ei tohiks pärssida reaalmajandusele keskenduvat suhtepangandust, sest see on kõige asjakohasem rahastamisvorm väiksemate äriühingute jaoks;

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Euroopa Keskpangale.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/136 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/136

---

P8_TA(2016)0064

Vabakaubanduslepingu alaste läbirääkimiste alustamine Austraalia ja Uus-Meremaaga

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (2015/2932(RSP))

(2018/C 035/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri, Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski ja Uus-Meremaa peaministri John Key 29. oktoobri 2015. aasta ühisavaldust ning president Junckeri, eesistuja Tuski ja Austraalia peaministri Malcolm Turnbulli 15. novembri 2015. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri, Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski ja Uus-Meremaa peaministri John Key 29. oktoobri 2015. aasta ühisavaldust ning president Junckeri, eesistuja Tuski ja Austraalia peaministri Malcolm Turnbulli 15. novembri 2015. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ELi ja Austraalia 29. oktoobril 2008 sõlmitud partnerlusraamistikku ning ELi ja Uus-Meremaa 21. septembri 2007. aasta ühisavaldust suhete ja koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Austraalia 29. oktoobril 2008 sõlmitud partnerlusraamistikku ning ELi ja Uus-Meremaa 21. septembri 2007. aasta ühisavaldust suhete ja koostöö kohta,

| — | võttes arvesse muid ELi ja Austraalia kahepoolseid lepinguid, eelkõige vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise lepingut ning veinikaubanduse lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muid ELi ja Austraalia kahepoolseid lepinguid, eelkõige vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise lepingut ning veinikaubanduse lepingut,

| — | võttes arvese ELi ja Uus-Meremaa muid kahepoolseid lepinguid, eelkõige elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitlevat kokkulepet ning vastavushindamise vastastikuse tunnustamise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvese ELi ja Uus-Meremaa muid kahepoolseid lepinguid, eelkõige elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitlevat kokkulepet ning vastavushindamise vastastikuse tunnustamise lepingut,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 12. septembri 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu sõlmimist, millega muudetakse lepingut vastastikuse tunnustamise kohta (1), ning 12. septembri 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu sõlmimist, millega muudetakse lepingut vastastikuse tunnustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 12. septembri 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu sõlmimist, millega muudetakse lepingut vastastikuse tunnustamise kohta (1), ning 12. septembri 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu sõlmimist, millega muudetakse lepingut vastastikuse tunnustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse G20 rühma riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kommünikeed, mis avaldati pärast 15. ja 16. novembril 2014 Brisbane'is toimunud kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 rühma riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kommünikeed, mis avaldati pärast 15. ja 16. novembril 2014 Brisbane'is toimunud kohtumist,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Austraalia välisministri 22. aprilli 2015. aasta ühisavaldust ELi ja Austraalia partnerluse tihendamise kohta ning Euroopa Ülemkogu eesistuja Van Rompuy, komisjoni presidendi Barroso ja Uus-Meremaa peaministri Key 25. märtsi 2014. aasta ühisdeklaratsiooni Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu partnerluse tihendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Austraalia välisministri 22. aprilli 2015. aasta ühisavaldust ELi ja Austraalia partnerluse tihendamise kohta ning Euroopa Ülemkogu eesistuja Van Rompuy, komisjoni presidendi Barroso ja Uus-Meremaa peaministri Key 25. märtsi 2014. aasta ühisdeklaratsiooni Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu partnerluse tihendamise kohta,

| — | võttes arvesse teatavate põllumajandussektorite tundlikkust neil läbirääkimistel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teatavate põllumajandussektorite tundlikkust neil läbirääkimistel,

| — | võttes arvesse asjaolu, et EL ja selle peamised kaubanduspartnerid peavad läbirääkimisi juba üsna paljude lepete sõlmimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et EL ja selle peamised kaubanduspartnerid peavad läbirääkimisi juba üsna paljude lepete sõlmimiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (O-000154/2015 – B8-0101/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (O-000154/2015 – B8-0101/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Austraalia ja Uus-Meremaa kuuluvad ELi vanimate ja lähimate partnerite hulka, neil on liiduga ühised väärtused ning nende sihiks on eeskirjadepõhise süsteemi raames kõikjal maailmas heaolu ja julgeolekut edendada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Austraalia ja Uus-Meremaa kuuluvad ELi vanimate ja lähimate partnerite hulka, neil on liiduga ühised väärtused ning nende sihiks on eeskirjadepõhise süsteemi raames kõikjal maailmas heaolu ja julgeolekut edendada;

| B. | arvestades, et EL, Austraalia ja Uus-Meremaa teevad ühiste probleemide lahendamisel koostööd paljudes eri valdkondades ja mitmel rahvusvahelisel foorumil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL, Austraalia ja Uus-Meremaa teevad ühiste probleemide lahendamisel koostööd paljudes eri valdkondades ja mitmel rahvusvahelisel foorumil;

| C. | arvestades, et EL ja Uus-Meremaa on riigihangete lepingu osalised ja Austraalia on sellega ühinemas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL ja Uus-Meremaa on riigihangete lepingu osalised ja Austraalia on sellega ühinemas;

| D. | arvestades, et EL, Austraalia ja Uus-Meremaa peavad mitmepoolseid läbirääkimisi keskkonnahoidlike toodete (keskkonnatoodete leping) ja teenustega (teenustekaubanduse leping) kauplemise edasiseks liberaliseerimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL, Austraalia ja Uus-Meremaa peavad mitmepoolseid läbirääkimisi keskkonnahoidlike toodete (keskkonnatoodete leping) ja teenustega (teenustekaubanduse leping) kauplemise edasiseks liberaliseerimiseks;

| E. | arvestades, et nii Austraalia kui ka Uus-Meremaa osalesid hiljuti lõpule viidud Vaikse ookeani partnerluse läbirääkimistel ning osalevad läbirääkimistel Ida-Aasia piirkondlikku laiaulatusliku majanduspartnerluse üle, mis seob Austraalia ja Uus-Meremaa tähtsaimaid kaubanduspartnereid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii Austraalia kui ka Uus-Meremaa osalesid hiljuti lõpule viidud Vaikse ookeani partnerluse läbirääkimistel ning osalevad läbirääkimistel Ida-Aasia piirkondlikku laiaulatusliku majanduspartnerluse üle, mis seob Austraalia ja Uus-Meremaa tähtsaimaid kaubanduspartnereid;

| F. | arvestades, et Austraalia ja Uus-Meremaa kuuluvad nende kuue WTO liikme hulka, kellel ei ole veel soodustatud pääsu ELi turule ja kellega ei peeta ka sellekohaseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Austraalia ja Uus-Meremaa kuuluvad nende kuue WTO liikme hulka, kellel ei ole veel soodustatud pääsu ELi turule ja kellega ei peeta ka sellekohaseid läbirääkimisi;

| G. | arvestades, et Austraalia ja Uus-Meremaa on riigid, mis on täielikult omaks võtnud õigusriigi põhimõtted ja mis praegu tugevalt kaitsevad keskkonda ning inim-, sotsiaalseid ja tööõigusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Austraalia ja Uus-Meremaa on riigid, mis on täielikult omaks võtnud õigusriigi põhimõtted ja mis praegu tugevalt kaitsevad keskkonda ning inim-, sotsiaalseid ja tööõigusi;

| H. | arvestades, et ELi ja Austraalia ning ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingu sõlmimine aitab süvendada kaubandus- ja investeerimissidemeid, ning arvestades, et nende lepingute sõlmimist ei tasuks kaaluda, kui need takistaksid osapooltel oma sotsiaalseid, keskkonna- või tööstandardeid kasutusele võtmast, säilitamast või paremaks muutmast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi ja Austraalia ning ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingu sõlmimine aitab süvendada kaubandus- ja investeerimissidemeid, ning arvestades, et nende lepingute sõlmimist ei tasuks kaaluda, kui need takistaksid osapooltel oma sotsiaalseid, keskkonna- või tööstandardeid kasutusele võtmast, säilitamast või paremaks muutmast;

| I. | arvestades, et läbirääkimised ELi ja Uus-Meremaa suhteid ja koostööd käsitleva partnerluslepingu üle jõudsid lõpule 30. juulil 2014 ning läbirääkimised ELi ja Austraalia raamlepingu üle 22. aprillil 2015; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et läbirääkimised ELi ja Uus-Meremaa suhteid ja koostööd käsitleva partnerluslepingu üle jõudsid lõpule 30. juulil 2014 ning läbirääkimised ELi ja Austraalia raamlepingu üle 22. aprillil 2015;

| J. | arvestades, et EL on nii Austraalia kui ka Uus-Meremaa jaoks tähtsuselt kolmas kaubanduspartner ning ELi kaubanduspartnerite seas on Austraalia 21. ja Uus-Meremaa 51. kohal (2014. aasta andmetel); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on nii Austraalia kui ka Uus-Meremaa jaoks tähtsuselt kolmas kaubanduspartner ning ELi kaubanduspartnerite seas on Austraalia 21. ja Uus-Meremaa 51. kohal (2014. aasta andmetel);

| K. | arvestades, et Uus-Meremaa on üks väheseid riike, kelle isikuandmete kaitse taseme Euroopa Komisjon on piisavaks tunnistanud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Uus-Meremaa on üks väheseid riike, kelle isikuandmete kaitse taseme Euroopa Komisjon on piisavaks tunnistanud;

| L. | arvestades, et ajakohaste, ulatuslike, tasakaalustatud ja terviklike lepingute sõlmimine viiks majandussuhted uuele tasandile; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ajakohaste, ulatuslike, tasakaalustatud ja terviklike lepingute sõlmimine viiks majandussuhted uuele tasandile;

| M. | arvestades, et Euroopa Parlament peab otsustama, kas anda nõusolek ELi-Austraalia ning ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Parlament peab otsustama, kas anda nõusolek ELi-Austraalia ning ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingu sõlmimiseks;

| 1. | rõhutab, et Euroopa majanduskasvu huvides on oluline tihendada ELi sidemeid Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnaga, ja toonitab, et see kajastub ka Euroopa Liidu kaubanduspoliitikas; tunnistab, et Austraalial ja Uus-Meremaal on sellekohases strateegias ülimalt tähtis osa ning et nende kahe partnerriigiga kaubandussidemete laiendamine ja süvendamine võib aidata seda eesmärki saavutada; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa majanduskasvu huvides on oluline tihendada ELi sidemeid Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnaga, ja toonitab, et see kajastub ka Euroopa Liidu kaubanduspoliitikas; tunnistab, et Austraalial ja Uus-Meremaal on sellekohases strateegias ülimalt tähtis osa ning et nende kahe partnerriigiga kaubandussidemete laiendamine ja süvendamine võib aidata seda eesmärki saavutada;

| 2. | tunnustab Austraalia ja Uus-Meremaa jõulist ja järjekindlat panust mitmepoolsesse kaubanduse tegevuskavasse; |
| --- | --- |

2.

tunnustab Austraalia ja Uus-Meremaa jõulist ja järjekindlat panust mitmepoolsesse kaubanduse tegevuskavasse;

| 3. | on seisukohal, et liidu kahepoolse ja piirkondliku koostööstrateegia kogu potentsiaal on realiseeritav ainult siis, kui Austraalia ja Uus-Meremaaga sõlmitakse kvaliteetsed, vastastikkust ja mõlemapoolset kasulikkust rõhutavad vabakaubanduslepingud ning sealjuures ei seata mingil juhul ohtu mitmepoolseid edueesmärke ning juba sõlmitud mitme- ja kahepoolsete lepingute täitmist ega juhita vahendeid ja tähelepanu neilt kõrvale; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et liidu kahepoolse ja piirkondliku koostööstrateegia kogu potentsiaal on realiseeritav ainult siis, kui Austraalia ja Uus-Meremaaga sõlmitakse kvaliteetsed, vastastikkust ja mõlemapoolset kasulikkust rõhutavad vabakaubanduslepingud ning sealjuures ei seata mingil juhul ohtu mitmepoolseid edueesmärke ning juba sõlmitud mitme- ja kahepoolsete lepingute täitmist ega juhita vahendeid ja tähelepanu neilt kõrvale;

| 4. | on veendunud, et ajakohase, ulatusliku, tasakaalustatud ja tervikliku vabakaubanduslepingu läbirääkimine eraldi Austraalia ja Uus-Meremaaga, võttes arvesse kummagi riigi majanduse iseärasusi, on pragmaatiline moodus kahepoolse partnerluse süvendamiseks ja olemasolevate, juba küpsete kahepoolsete kaubandus- ja investeerimissidemete edasiseks tugevdamiseks ning see aitaks leevendada hiljuti sõlmitud Vaikse ookeani partnerluse võimalikku kõrvalesuunavat mõju; leiab, et läbirääkimiste tulemus võib saada tulevaste vabakaubanduslepingute etaloniks; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et ajakohase, ulatusliku, tasakaalustatud ja tervikliku vabakaubanduslepingu läbirääkimine eraldi Austraalia ja Uus-Meremaaga, võttes arvesse kummagi riigi majanduse iseärasusi, on pragmaatiline moodus kahepoolse partnerluse süvendamiseks ja olemasolevate, juba küpsete kahepoolsete kaubandus- ja investeerimissidemete edasiseks tugevdamiseks ning see aitaks leevendada hiljuti sõlmitud Vaikse ookeani partnerluse võimalikku kõrvalesuunavat mõju; leiab, et läbirääkimiste tulemus võib saada tulevaste vabakaubanduslepingute etaloniks;

| 5. | palub komisjonil ettevalmistava töö käigus põhjalikult uurida kõiki täiendavaid turulepääsu võimalusi, mida võimalikud vabakaubanduslepingud Austraalia ja Uus-Meremaaga pakuksid Euroopa ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, ning võrrelda neid võimalike turukaitsemeetmetega, arvestades ka seda, et nii Austraalial kui ka Uus-Meremaal on juba suhteliselt avatud turg ning rahvusvahelises võrdluses väga madalad tariifid; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil ettevalmistava töö käigus põhjalikult uurida kõiki täiendavaid turulepääsu võimalusi, mida võimalikud vabakaubanduslepingud Austraalia ja Uus-Meremaaga pakuksid Euroopa ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, ning võrrelda neid võimalike turukaitsemeetmetega, arvestades ka seda, et nii Austraalial kui ka Uus-Meremaal on juba suhteliselt avatud turg ning rahvusvahelises võrdluses väga madalad tariifid;

| 6. | rõhutab, et kolme arenenud majandusega osalise vahel sõlmitavad ambitsioonikad lepingud peavad arukalt käsitlema investeerimist, kaupade ja teenustega kauplemist (lähtudes Euroopa Parlamendi hiljutistest soovitustest poliitilise mänguruumi säilitamise ja tundlike sektorite kohta), e-kaubandust, avalikke hankeid, energeetikat, riigiettevõtteid, konkurentsi, korruptsioonivastast võitlust, reguleerimise probleeme, näiteks sanitaaria ja fütosanitaariaga seotud tõkkeid, tehnoloogiauuringuid ning eelkõige VKEde vajadusi ning need lepingud võivad soodustada maailmamajanduse juhtimist hoogsama üksteisele lähenemise ja rahvusvaheliste standardite vallas tehtava koostöö abil, vähendamata seejuures tarbijakaitse (nt toiduohutus), keskkonnakaitse (nt loomade tervis ja heaolu, taimetervis), sotsiaalse kaitse või töökaitse taset; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kolme arenenud majandusega osalise vahel sõlmitavad ambitsioonikad lepingud peavad arukalt käsitlema investeerimist, kaupade ja teenustega kauplemist (lähtudes Euroopa Parlamendi hiljutistest soovitustest poliitilise mänguruumi säilitamise ja tundlike sektorite kohta), e-kaubandust, avalikke hankeid, energeetikat, riigiettevõtteid, konkurentsi, korruptsioonivastast võitlust, reguleerimise probleeme, näiteks sanitaaria ja fütosanitaariaga seotud tõkkeid, tehnoloogiauuringuid ning eelkõige VKEde vajadusi ning need lepingud võivad soodustada maailmamajanduse juhtimist hoogsama üksteisele lähenemise ja rahvusvaheliste standardite vallas tehtava koostöö abil, vähendamata seejuures tarbijakaitse (nt toiduohutus), keskkonnakaitse (nt loomade tervis ja heaolu, taimetervis), sotsiaalse kaitse või töökaitse taset;

| 7. | rõhutab, et neis võimalikes lepingutes tuleks eraldi peatükis täielikult arvesse võtta VKEde vajadusi ja huve seoses turulepääsu hõlbustamise küsimustega, eesmärgiga luua konkreetseid äritegevuse võimalusi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et neis võimalikes lepingutes tuleks eraldi peatükis täielikult arvesse võtta VKEde vajadusi ja huve seoses turulepääsu hõlbustamise küsimustega, eesmärgiga luua konkreetseid äritegevuse võimalusi;

| 8. | on seisukohal, et iga võimalik vabakaubandusleping peab tingimata sisaldama tugevat ja ambitsioonikat säästva arengu peatükki, mis hõlmaks muu hulgas tööõiguse põhireegleid ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) nelja põhilist konventsiooni, samuti mitmepoolseid keskkonnaalaseid lepinguid; on seisukohal, et leping peaks sisaldama ka sätet ühise kodanikuühiskonna foorumi loomise kohta, mis jälgib lepingu rakendamist ja seda, kuidas lepinguosalised täidavad oma ülesandeid ja kohustusi inimõiguste, tööõiguse normide ja keskkonnakaitse alal, ning teeb selle kohta märkuseid; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et iga võimalik vabakaubandusleping peab tingimata sisaldama tugevat ja ambitsioonikat säästva arengu peatükki, mis hõlmaks muu hulgas tööõiguse põhireegleid ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) nelja põhilist konventsiooni, samuti mitmepoolseid keskkonnaalaseid lepinguid; on seisukohal, et leping peaks sisaldama ka sätet ühise kodanikuühiskonna foorumi loomise kohta, mis jälgib lepingu rakendamist ja seda, kuidas lepinguosalised täidavad oma ülesandeid ja kohustusi inimõiguste, tööõiguse normide ja keskkonnakaitse alal, ning teeb selle kohta märkuseid;

| 9. | märgib, et põllumajandus on väga tundlik sektor ning et põllumajandust ja kalandust käsitlevate lepingupeatükkide lõplikes ja tasakaalustatud versioonides tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kõigi Euroopa tootjate, sh liha-, piima-, suhkru-, teravilja- ja tekstiilitootjate ning äärepoolseimates piirkondades tegutsevate tootjate huve, rakendades näiteks üleminekuperioode või asjakohaseid kvoote või – kõige tundlikumate sektorite puhul – hoidudes võtmast siduvaid kohustusi; on seisukohal, et ainult niimoodi võib leping aidata parandada konkurentsivõimet ning tuua kasu nii tarbijatele kui ka tootjatele; nõuab, et lepingusse võetaks mõjusad kahepoolsed kaitsemeetmed, et takistada impordi järsku suurenemist, mis tekitaks või võiks tekitada Euroopa tundlike sektorite tootjatele suurt kahju, ning nõuab erimeetmeid äärepoolseimatest piirkondadest pärit tundlike toodete puhul, eelkõige teatavate suhkrusortide väljajätmist lepingust; |
| --- | --- |

9.

märgib, et põllumajandus on väga tundlik sektor ning et põllumajandust ja kalandust käsitlevate lepingupeatükkide lõplikes ja tasakaalustatud versioonides tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kõigi Euroopa tootjate, sh liha-, piima-, suhkru-, teravilja- ja tekstiilitootjate ning äärepoolseimates piirkondades tegutsevate tootjate huve, rakendades näiteks üleminekuperioode või asjakohaseid kvoote või – kõige tundlikumate sektorite puhul – hoidudes võtmast siduvaid kohustusi; on seisukohal, et ainult niimoodi võib leping aidata parandada konkurentsivõimet ning tuua kasu nii tarbijatele kui ka tootjatele; nõuab, et lepingusse võetaks mõjusad kahepoolsed kaitsemeetmed, et takistada impordi järsku suurenemist, mis tekitaks või võiks tekitada Euroopa tundlike sektorite tootjatele suurt kahju, ning nõuab erimeetmeid äärepoolseimatest piirkondadest pärit tundlike toodete puhul, eelkõige teatavate suhkrusortide väljajätmist lepingust;

| 10. | rõhutab, et läbirääkimiste tulemusena peavad sündima tugevad ja täidetavad sätted intellektuaalomandiõiguste, sealhulgas geograafiliste tähiste tunnustamise ja kaitse kohta; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et läbirääkimiste tulemusena peavad sündima tugevad ja täidetavad sätted intellektuaalomandiõiguste, sealhulgas geograafiliste tähiste tunnustamise ja kaitse kohta;

| 11. | palub komisjonil võimalikult kiiresti korraldada võimalike lepingute jätkusuutlikkuse igakülgse hindamise, et oleks võimalik põhjalikult hinnata ELi ja Austraalia ning ELi ja Uus-Meremaa kaubandus- ja investeerimissidemete edendamisest tulenevat võimalikku kasu ja kahju osapoolte elanikele ja ettevõtjatele, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumite elanikele; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil võimalikult kiiresti korraldada võimalike lepingute jätkusuutlikkuse igakülgse hindamise, et oleks võimalik põhjalikult hinnata ELi ja Austraalia ning ELi ja Uus-Meremaa kaubandus- ja investeerimissidemete edendamisest tulenevat võimalikku kasu ja kahju osapoolte elanikele ja ettevõtjatele, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumite elanikele;

| 12. | palub komisjonil seada Austraalia ja Uus-Meremaaga läbirääkimiste avamise tingimuseks, et kõik osalised peaksid läbirääkimisi algusest peale võimalikult läbipaistvalt, järgiksid täielikult teistel läbirääkimistel kindlakskujunenud häid tavasid, peaksid pidevalt dialoogi sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga ning seaksid ettevalmistavas töös sellekohased oodatult kõrged eesmärgid; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil seada Austraalia ja Uus-Meremaaga läbirääkimiste avamise tingimuseks, et kõik osalised peaksid läbirääkimisi algusest peale võimalikult läbipaistvalt, järgiksid täielikult teistel läbirääkimistel kindlakskujunenud häid tavasid, peaksid pidevalt dialoogi sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga ning seaksid ettevalmistavas töös sellekohased oodatult kõrged eesmärgid;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia ja Uus-Meremaa valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia ja Uus-Meremaa valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 210.

(2)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 210.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/139 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/139

---

P8_TA(2016)0065

Lemmikloomade registreerimise ühilduvate süsteemide kasutuselevõtt kõigis liikmesriikides

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon lemmikloomade registreerimise ühilduvate süsteemide kasutuselevõtu kohta kõigis liikmesriikides (2016/2540(RSP))

(2018/C 035/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2016. aasta avaldust lemmikloomade registreerimise ühilduvate süsteemide kasutuselevõtu kohta kõigis liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2016. aasta avaldust lemmikloomade registreerimise ühilduvate süsteemide kasutuselevõtu kohta kõigis liikmesriikides,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 43, milles käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika toimimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 43, milles käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika toimimist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 114, milles käsitletakse ühtse turu rajamist ja toimimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 114, milles käsitletakse ühtse turu rajamist ja toimimist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti b, milles käsitletakse meetmeid veterinaaria- ja fütosanitaaralal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti b, milles käsitletakse meetmeid veterinaaria- ja fütosanitaaralal,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 169 tarbijakaitsemeetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 169 tarbijakaitsemeetmete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13, milles on sätestatud, et liidu poliitika kavandamisel ja rakendamisel pööravad liit ja liikmesriigid täit tähelepanu loomade kui aistimisvõimeliste olendite heaolu nõuetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13, milles on sätestatud, et liidu poliitika kavandamisel ja rakendamisel pööravad liit ja liikmesriigid täit tähelepanu loomade kui aistimisvõimeliste olendite heaolu nõuetele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta ning komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 577/2013, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 ettenähtud identifitseerimisdokumentide näidiseid koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks, territooriumide ja kolmandate riikide loetelude kehtestamist ning nõudeid teatavatele tingimustele vastavust tõendavate deklaratsioonide vormi, kujunduse ja keelte kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta ning komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 577/2013, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 ettenähtud identifitseerimisdokumentide näidiseid koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks, territooriumide ja kolmandate riikide loetelude kehtestamist ning nõudeid teatavatele tingimustele vastavust tõendavate deklaratsioonide vormi, kujunduse ja keelte kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse,

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu loomatervise määrus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu loomatervise määrus (1),

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 3050. istungi 29. novembri 2010. aasta järeldusi koerte ja kasside heaolu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 3050. istungi 29. novembri 2010. aasta järeldusi koerte ja kasside heaolu kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. augusti 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 792/2012, millega nähakse ette nõukogu määruses (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) sätestatud lubade, sertifikaatide ja muude dokumentide kujundust käsitlevad eeskirjad ning muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 865/2006, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. augusti 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 792/2012, millega nähakse ette nõukogu määruses (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) sätestatud lubade, sertifikaatide ja muude dokumentide kujundust käsitlevad eeskirjad ning muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 865/2006,

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni ohutumate tervishoiuteenuste kohta Euroopas: patsiendi ohutuse suurendamine ja võitlus antimikroobse resistentsuse vastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni ohutumate tervishoiuteenuste kohta Euroopas: patsiendi ohutuse suurendamine ja võitlus antimikroobse resistentsuse vastu (2),

| — | võttes arvesse lemmikloomade teemaga tegeleva eri valdkondi ja kutsealasid ühendava interdistsiplinaarse strateegilise zoonoose käsitleva eksperdirühma (CALLISTO) uurimisjäreldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lemmikloomade teemaga tegeleva eri valdkondi ja kutsealasid ühendava interdistsiplinaarse strateegilise zoonoose käsitleva eksperdirühma (CALLISTO) uurimisjäreldusi,

| — | võttes arvesse määrusele (EL) nr 576/2013 lisatud ja komisjoni avalduse kohaselt 12 liikmesriigis läbi viidud ELi uuringu (mis käsitleb kaubandustegevuses osalevaid koeri ja kasse) esimesi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrusele (EL) nr 576/2013 lisatud ja komisjoni avalduse kohaselt 12 liikmesriigis läbi viidud ELi uuringu (mis käsitleb kaubandustegevuses osalevaid koeri ja kasse) esimesi tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et komisjon on rahastanud kaubandustegevuse objektiks olevate kasside ja koerte heaolu käsitleva uuringu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon on rahastanud kaubandustegevuse objektiks olevate kasside ja koerte heaolu käsitleva uuringu;

| B. | arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid, õiguskaitseasutused, pädevad asutused ja veterinaararstid on esitanud tõendeid selle kohta, et ebaseaduslik lemmikloomadega kauplemine sageneb ning seejuures kuritarvitatakse laialdaselt lemmikloomade reisimise süsteemi, hoidutakse kõrvale kontrollist ja võltsitakse dokumente; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid, õiguskaitseasutused, pädevad asutused ja veterinaararstid on esitanud tõendeid selle kohta, et ebaseaduslik lemmikloomadega kauplemine sageneb ning seejuures kuritarvitatakse laialdaselt lemmikloomade reisimise süsteemi, hoidutakse kõrvale kontrollist ja võltsitakse dokumente;

| C. | arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid, õiguskaitseasutused ja pädevad asutused seostavad ebaseadusliku lemmikloomadega, sh mets- ja eksootiliste loomadega kauplemise raske ja organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid, õiguskaitseasutused ja pädevad asutused seostavad ebaseadusliku lemmikloomadega, sh mets- ja eksootiliste loomadega kauplemise raske ja organiseeritud kuritegevusega;

| D. | arvestades, et hiljutistest edusammudest hoolimata põhjustab endiselt suurt muret lemmikloomapassides esitatud teave, eriti see, kuidas tõestada konkreetse looma väidetava vanuse õigsust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hiljutistest edusammudest hoolimata põhjustab endiselt suurt muret lemmikloomapassides esitatud teave, eriti see, kuidas tõestada konkreetse looma väidetava vanuse õigsust;

| E. | arvestades, et lemmikloomad, kellega ebaseaduslikult kaubeldakse, on tihti halvasti aretatud, kehvasti sotsialiseeritud ja neil on suurem oht haigestuda, ning arvestades, et 70 % uutest haigustest, mis on inimestel viimastel aastakümnetel ilmnenud, on pärit loomadelt, ning sageli lemmikloomadena peetavad loomad on paljude zoonooside, sealhulgas marutaudi edasikandjad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et lemmikloomad, kellega ebaseaduslikult kaubeldakse, on tihti halvasti aretatud, kehvasti sotsialiseeritud ja neil on suurem oht haigestuda, ning arvestades, et 70 % uutest haigustest, mis on inimestel viimastel aastakümnetel ilmnenud, on pärit loomadelt, ning sageli lemmikloomadena peetavad loomad on paljude zoonooside, sealhulgas marutaudi edasikandjad;

| F. | arvestades, et enamikus liikmesriikides on juba kehtestatud mingil määral nõudeid lemmikloomade registreerimiseks ja/või identifitseerimiseks; arvestades, et enamik neist andmebaasidest ei ole veel ühilduvad ning lemmikloomade ELi piires liikumist on võimalik vaid piiratult jälgida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et enamikus liikmesriikides on juba kehtestatud mingil määral nõudeid lemmikloomade registreerimiseks ja/või identifitseerimiseks; arvestades, et enamik neist andmebaasidest ei ole veel ühilduvad ning lemmikloomade ELi piires liikumist on võimalik vaid piiratult jälgida;

| G. | arvestades, et lemmikloomade identifitseerimise ja registreerimise ühilduvate nõuete kehtestamine oleks märkimisväärne edasiminek loomade heaolu ning rahva- ja loomatervise kaitsmise valdkonnas ning tagaks lemmikloomade tõhusa liidusisese jälgitavuse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lemmikloomade identifitseerimise ja registreerimise ühilduvate nõuete kehtestamine oleks märkimisväärne edasiminek loomade heaolu ning rahva- ja loomatervise kaitsmise valdkonnas ning tagaks lemmikloomade tõhusa liidusisese jälgitavuse;

| H. | arvestades, et mõnes liikmesriigis (Madalmaad ja Belgia) on juba olemas lubatud lemmikloomade pidamist ja/või müüki käsitlevad loetelud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõnes liikmesriigis (Madalmaad ja Belgia) on juba olemas lubatud lemmikloomade pidamist ja/või müüki käsitlevad loetelud;

| 1. | toonitab lemmikloomade positiivset panust miljonite üksikomanike ja perede ellu kogu ELis ning kinnitab, et omanikud peaksid saama üle liidu koos oma lemmikloomadega ohutult ja kontrollitult reisida; |
| --- | --- |

1.

toonitab lemmikloomade positiivset panust miljonite üksikomanike ja perede ellu kogu ELis ning kinnitab, et omanikud peaksid saama üle liidu koos oma lemmikloomadega ohutult ja kontrollitult reisida;

| 2. | peab tervitatavaks määrusega (EL) nr 576/2013 kehtestatud lemmikloomade reisimise süsteemi täiustamist, sealhulgas täiendavate turvaelementide lisamist lemmikloomapassi, ning edasisi täiustusi pärast seda, kui kaasseadusandjad on vastu võtnud loomatervise määruse; |
| --- | --- |

2.

peab tervitatavaks määrusega (EL) nr 576/2013 kehtestatud lemmikloomade reisimise süsteemi täiustamist, sealhulgas täiendavate turvaelementide lisamist lemmikloomapassi, ning edasisi täiustusi pärast seda, kui kaasseadusandjad on vastu võtnud loomatervise määruse;

| 3. | peab murettekitavaks valitsusväliste organisatsioonide, õiguskaitseasutuste, pädevate asutuste ja veterinaararstide esitatud tõendeid, mis selgelt näitavad lemmikloomade reisimise süsteemi sagenevat ebaseaduslikku kuritarvitamist ning selle kasutamist ärilisel eesmärgil; |
| --- | --- |

3.

peab murettekitavaks valitsusväliste organisatsioonide, õiguskaitseasutuste, pädevate asutuste ja veterinaararstide esitatud tõendeid, mis selgelt näitavad lemmikloomade reisimise süsteemi sagenevat ebaseaduslikku kuritarvitamist ning selle kasutamist ärilisel eesmärgil;

| 4. | märgib, et kuna lemmikloomad, kellega kaubeldakse ebaseaduslikult, jäetakse vaktsineerimata ja nõuetekohase viirusevastase ravi, veterinaar- ja sanitaarhoolduseta, kaasneb sellega sageli vajadus ravida neid antibiootikumidega; toonitab, et see suurendab antimikroobikumiresistentsuse ohtu; |
| --- | --- |

4.

märgib, et kuna lemmikloomad, kellega kaubeldakse ebaseaduslikult, jäetakse vaktsineerimata ja nõuetekohase viirusevastase ravi, veterinaar- ja sanitaarhoolduseta, kaasneb sellega sageli vajadus ravida neid antibiootikumidega; toonitab, et see suurendab antimikroobikumiresistentsuse ohtu;

| 5. | märgib murega kasvavat ebaseaduslikku ja seaduslikku kaubandust metsloomadega, keda tavatsetakse pidada lemmikloomadena; märgib, et metsloomade pidamine lemmikloomadena kahjustab märgatavalt nende loomade heaolu ja asetab ohtu inimeste tervise ja ohutuse; märgib, et sellisel kauplemisel on tõsine mõju nende liikide kaitsele, keda kauplemise eesmärgil püütakse; palub komisjonil võtta ebaseadusliku lemmikloomadega, sh lemmikloomadena peetavate metsloomadega kauplemise vastu jõulisi ja tulemuslikke meetmeid; |
| --- | --- |

5.

märgib murega kasvavat ebaseaduslikku ja seaduslikku kaubandust metsloomadega, keda tavatsetakse pidada lemmikloomadena; märgib, et metsloomade pidamine lemmikloomadena kahjustab märgatavalt nende loomade heaolu ja asetab ohtu inimeste tervise ja ohutuse; märgib, et sellisel kauplemisel on tõsine mõju nende liikide kaitsele, keda kauplemise eesmärgil püütakse; palub komisjonil võtta ebaseadusliku lemmikloomadega, sh lemmikloomadena peetavate metsloomadega kauplemise vastu jõulisi ja tulemuslikke meetmeid;

| 6. | märgib, et kuigi paljudes liikmesriikides on olemas kohustuslikud lemmikloomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemid, esineb erinevusi selles osas, millist liiki teavet säilitatakse, millised loomad on identifitseerimis- ja registreerimisnõuetega hõlmatud ning milline on olemasoleva teabe haldamise tase; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kuigi paljudes liikmesriikides on olemas kohustuslikud lemmikloomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemid, esineb erinevusi selles osas, millist liiki teavet säilitatakse, millised loomad on identifitseerimis- ja registreerimisnõuetega hõlmatud ning milline on olemasoleva teabe haldamise tase;

| 7. | märgib, et ühilduvad identifitseerimis- ja registreerimisnõuded koerte (Canis lupus familiaris) ja kasside (Felis silvestris catus) puhul vähendaksid dokumentide võltsimise ja ebaseadusliku kauplemise ulatust, parandades seega loomade heaolu, kaitstes rahva- ja loomatervist ning tagades tõhusa liidusisese jälgitavuse; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ühilduvad identifitseerimis- ja registreerimisnõuded koerte (Canis lupus familiaris) ja kasside (Felis silvestris catus) puhul vähendaksid dokumentide võltsimise ja ebaseadusliku kauplemise ulatust, parandades seega loomade heaolu, kaitstes rahva- ja loomatervist ning tagades tõhusa liidusisese jälgitavuse;

| 8. | palub komisjonil loomataudide määruse (loomatervise määrus) jõustumisel võtta viivitamata vastu delegeeritud õigusakt, millega kehtestatakse nimetatud määruse artiklite 109 ja 118 kohased eeskirjad üksikasjalike ja ühilduvate süsteemide kohta, mis hõlmavad vahendeid ja meetodeid koerte (Canis lupus familiaris) ja kasside (Felis silvestris catus) identifitseerimiseks ja registreerimiseks; toonitab, et lemmikloomade omanike ja müüjate isikuandmeid tuleks austada kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate asjakohaste ELi õigusnormidega; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil loomataudide määruse (loomatervise määrus) jõustumisel võtta viivitamata vastu delegeeritud õigusakt, millega kehtestatakse nimetatud määruse artiklite 109 ja 118 kohased eeskirjad üksikasjalike ja ühilduvate süsteemide kohta, mis hõlmavad vahendeid ja meetodeid koerte (Canis lupus familiaris) ja kasside (Felis silvestris catus) identifitseerimiseks ja registreerimiseks; toonitab, et lemmikloomade omanike ja müüjate isikuandmeid tuleks austada kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate asjakohaste ELi õigusnormidega;

| 9. | palub komisjonil loomataudide määruse jõustumisel kaaluda delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist, millega kehtestatakse nimetatud määruse artiklite 109 ja 118 kohased eeskirjad üksikasjalike ja ühilduvate süsteemide kohta, mis hõlmavad vahendeid ja meetodeid selle määruse I lisas määratletud lemmikloomade identifitseerimiseks ja registreerimiseks: |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil loomataudide määruse jõustumisel kaaluda delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist, millega kehtestatakse nimetatud määruse artiklite 109 ja 118 kohased eeskirjad üksikasjalike ja ühilduvate süsteemide kohta, mis hõlmavad vahendeid ja meetodeid selle määruse I lisas määratletud lemmikloomade identifitseerimiseks ja registreerimiseks:

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks viivitamata kaubandustegevuse objektiks olevate kasside ja koerte heaolu käsitleva uuringu; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks viivitamata kaubandustegevuse objektiks olevate kasside ja koerte heaolu käsitleva uuringu;

| 11. | on veendunud, et üleliiduline ühilduv lemmikloomade identifitseerimis- ja registreerimisnõuete süsteem tooks kasu mitte üksnes salakaubandusega võitlemisele; on veendunud, et saadav kasu hõlmaks haiguspuhangute allikateni jõudmist ning loomade kuritarvitamise ja muude loomade heaoluga seotud probleemidega tegelemist; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et üleliiduline ühilduv lemmikloomade identifitseerimis- ja registreerimisnõuete süsteem tooks kasu mitte üksnes salakaubandusega võitlemisele; on veendunud, et saadav kasu hõlmaks haiguspuhangute allikateni jõudmist ning loomade kuritarvitamise ja muude loomade heaoluga seotud probleemidega tegelemist;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0381.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0197.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/142 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/142

---

P8_TA(2016)0066

Humanitaarolukord Jeemenis

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon humanitaarolukorra kohta Jeemenis (2016/2515(RSP))

(2018/C 035/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Jeemeni kohta, eriti 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Jeemenis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Jeemeni kohta, eriti 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Jeemenis (1),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese 10. jaanuari 2016. aasta ühisavaldust rünnaku kohta organisatsiooni Piirideta Arstid tervisekeskuse vastu Jeemenis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese 10. jaanuari 2016. aasta ühisavaldust rünnaku kohta organisatsiooni Piirideta Arstid tervisekeskuse vastu Jeemenis,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 15. detsembri 2015. aasta avaldust ÜRO vahendatavate Jeemeni-teemaliste kõneluste jätkamise kohta ning asepresidendi ja kõrge esindaja Federica Mogherini ning humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese 2. oktoobri 2015. aasta ühisavaldust Jeemeni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 15. detsembri 2015. aasta avaldust ÜRO vahendatavate Jeemeni-teemaliste kõneluste jätkamise kohta ning asepresidendi ja kõrge esindaja Federica Mogherini ning humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese 2. oktoobri 2015. aasta ühisavaldust Jeemeni kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu järeldusi Jeemeni kohta, eriti 20. aprilli 2015. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu järeldusi Jeemeni kohta, eriti 20. aprilli 2015. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Jeemeni kohta, eriti resolutsioone 2216 (2015), 2201 (2015) ja 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Jeemeni kohta, eriti resolutsioone 2216 (2015), 2201 (2015) ja 2140 (2014),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 10. jaanuari 2016. aasta ja 8. jaanuari 2016. aasta avaldusi Jeemeni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 10. jaanuari 2016. aasta ja 8. jaanuari 2016. aasta avaldusi Jeemeni kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Jeemeni praeguse kriisi on põhjustanud järjestikuste valitsuste suutmatus tulla vastu Jeemeni elanike õigustatud püüdlustele demokraatia, majandusliku ja sotsiaalse arengu, stabiilsuse ja julgeoleku poole; arvestades, et selline suutmatus on loonud tingimused vägivaldse konflikti puhkemiseks, kuna ei ole moodustatud kaasavat valitsust, ei toimu võimu õiglast jagamist ning süstemaatiliselt ignoreeritakse riigi arvukaid hõimudevahelisi vastuolusid, üldist ebaturvalisust ja majanduslikku seisakut; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Jeemeni praeguse kriisi on põhjustanud järjestikuste valitsuste suutmatus tulla vastu Jeemeni elanike õigustatud püüdlustele demokraatia, majandusliku ja sotsiaalse arengu, stabiilsuse ja julgeoleku poole; arvestades, et selline suutmatus on loonud tingimused vägivaldse konflikti puhkemiseks, kuna ei ole moodustatud kaasavat valitsust, ei toimu võimu õiglast jagamist ning süstemaatiliselt ignoreeritakse riigi arvukaid hõimudevahelisi vastuolusid, üldist ebaturvalisust ja majanduslikku seisakut;

| B. | arvestades, et Saudi Araabia juhitav sõjaline sekkumine Jeemenis Jeemeni presidendi ‘Abd Rabbuh Manşūr al-Hādī palvel, sealhulgas rahvusvaheliselt keelustatud kobarpommide kasutamine, on toonud kaasa katastroofilise humanitaarolukorra, mis mõjutab kogu riigi elanikkonda, on tekitanud piirkonnas tõsiseid tagajärgi ning ähvardab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut; arvestades, et praeguse sõjategevuse ägenemise esimesteks ohvriteks on Jeemeni tsiviilelanikud, kes elasid juba niigi rasketes tingimustes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Saudi Araabia juhitav sõjaline sekkumine Jeemenis Jeemeni presidendi ‘Abd Rabbuh Manşūr al-Hādī palvel, sealhulgas rahvusvaheliselt keelustatud kobarpommide kasutamine, on toonud kaasa katastroofilise humanitaarolukorra, mis mõjutab kogu riigi elanikkonda, on tekitanud piirkonnas tõsiseid tagajärgi ning ähvardab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut; arvestades, et praeguse sõjategevuse ägenemise esimesteks ohvriteks on Jeemeni tsiviilelanikud, kes elasid juba niigi rasketes tingimustes;

| C. | arvestades, et al-Houthi mässulised on piiranud sisse Ta‘izzi, Jeemeni suuruselt kolmanda linna, takistades humanitaarabi kohaletoimetamist; arvestades, et ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaatori Stephen O’Brieni andmetel vajab ligikaudu 200 000 seal lõksus olevat tsiviilisikut tungivalt joogivett, toitu, arstiabi ning muud elupäästvat abi ja kaitset; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et al-Houthi mässulised on piiranud sisse Ta‘izzi, Jeemeni suuruselt kolmanda linna, takistades humanitaarabi kohaletoimetamist; arvestades, et ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaatori Stephen O’Brieni andmetel vajab ligikaudu 200 000 seal lõksus olevat tsiviilisikut tungivalt joogivett, toitu, arstiabi ning muud elupäästvat abi ja kaitset;

| D. | arvestades, et konflikti puhkemisest alates on hukkunud vähemalt 5 979 inimest, kellest peaaegu pooled on tsiviilisikud, ja 28 208 on saanud vigastada; arvestades, et ohvrite seas on sadu naisi ja lapsi; arvestades, et erinevate sõjaliste rühmituste vahel toimuva võitluse, pommitamise ja esmatähtsate teenuste osutamise katkemise humanitaarmõju tsiviilelanikkonnale on saavutamas murettekitavaid mõõtmeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et konflikti puhkemisest alates on hukkunud vähemalt 5 979 inimest, kellest peaaegu pooled on tsiviilisikud, ja 28 208 on saanud vigastada; arvestades, et ohvrite seas on sadu naisi ja lapsi; arvestades, et erinevate sõjaliste rühmituste vahel toimuva võitluse, pommitamise ja esmatähtsate teenuste osutamise katkemise humanitaarmõju tsiviilelanikkonnale on saavutamas murettekitavaid mõõtmeid;

| E. | arvestades, et 2015. aasta novembris avaldatud 2016. aasta humanitaarabi vajaduste ülevaate kohaselt vajab praegu 21,2 miljonit inimest (82 % elanikkonnast) mingil kujul humanitaarabi; arvestades, et samuti kannatab hinnanguliselt peaaegu 2,1 miljonit inimest praegu alatoitluse all, sh üle 1,3 miljoni lapse raske akuutse alatoitluse all; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2015. aasta novembris avaldatud 2016. aasta humanitaarabi vajaduste ülevaate kohaselt vajab praegu 21,2 miljonit inimest (82 % elanikkonnast) mingil kujul humanitaarabi; arvestades, et samuti kannatab hinnanguliselt peaaegu 2,1 miljonit inimest praegu alatoitluse all, sh üle 1,3 miljoni lapse raske akuutse alatoitluse all;

| F. | arvestades, et 2015. aastal eraldas EL 52 miljonit eurot uut humanitaarabi, et käsitleda Jeemeni kriisi ja selle mõju Aafrika Sarvele; arvestades, et EL annab kuni 2 miljonit eurot Jeemenisse suubuvate kaubalaevade jaoks ÜRO kontrollimehhanismi (UNVIM) asutamiseks, lihtsustades seeläbi kaupade ja humanitaarabi takistamatut jõudmist Jeemenisse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2015. aastal eraldas EL 52 miljonit eurot uut humanitaarabi, et käsitleda Jeemeni kriisi ja selle mõju Aafrika Sarvele; arvestades, et EL annab kuni 2 miljonit eurot Jeemenisse suubuvate kaubalaevade jaoks ÜRO kontrollimehhanismi (UNVIM) asutamiseks, lihtsustades seeläbi kaupade ja humanitaarabi takistamatut jõudmist Jeemenisse;

| G. | arvestades, et on mitmeid teateid selle kohta, et Saudi Araabia juhitud sõjalise koalitsiooni õhurünnakud Jeemenis on tabanud tsiviilsihtmärke, sealhulgas haiglaid, koole, turge, viljahoidlaid, sadamaid ja põgenikelaagrit, kahjustades tõsiselt abi kättetoimetamiseks olulist taristut ja suurendades veelgi tõsist toidu- ja kütusenappust riigis; arvestades, et 10. jaanuaril 2016 pommitati Jeemeni põhjaosas Piirideta Arstide toetatavat haiglat, mille tagajärjel hukkus vähemalt kuus inimest, kümmekond inimest (nende hulgas Piirideta Arstide töötajad) sai vigastada ning meditsiinirajatised said raskeid kahjustusi; arvestades, et see on kõige hiljutisem juhtum terviserajatiste vastu suunatud rünnakute seerias; arvestades, et hävitatud või pöördumatult kahjustatud on ka ajaloolisi mälestusmärke ja arheoloogilisi paiku, muu hulgas osa Sanaa vanalinnast, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on mitmeid teateid selle kohta, et Saudi Araabia juhitud sõjalise koalitsiooni õhurünnakud Jeemenis on tabanud tsiviilsihtmärke, sealhulgas haiglaid, koole, turge, viljahoidlaid, sadamaid ja põgenikelaagrit, kahjustades tõsiselt abi kättetoimetamiseks olulist taristut ja suurendades veelgi tõsist toidu- ja kütusenappust riigis; arvestades, et 10. jaanuaril 2016 pommitati Jeemeni põhjaosas Piirideta Arstide toetatavat haiglat, mille tagajärjel hukkus vähemalt kuus inimest, kümmekond inimest (nende hulgas Piirideta Arstide töötajad) sai vigastada ning meditsiinirajatised said raskeid kahjustusi; arvestades, et see on kõige hiljutisem juhtum terviserajatiste vastu suunatud rünnakute seerias; arvestades, et hävitatud või pöördumatult kahjustatud on ka ajaloolisi mälestusmärke ja arheoloogilisi paiku, muu hulgas osa Sanaa vanalinnast, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse;

| H. | arvestades, et sadamate vähenenud läbilaskevõime ning kahjustatud taristust ja rajatistest tulenevate ummikute tõttu pääseb riiki ainult 15 % kriisieelsest kütuseimpordi mahust; arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni toiduga kindlustatuse staadiumide tervikliku klassifikatsiooni kohaselt on kaheksa kubernerkonda, nimelt Şa‘dah, Hajjah, Al-Hudaydah, Ta‘izz, Ad-Dāli‘, Lahij, Abyān ja Hadramawt praegu klassifitseeritud toiduga kindlustatuse osas hädaolukorras olevaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sadamate vähenenud läbilaskevõime ning kahjustatud taristust ja rajatistest tulenevate ummikute tõttu pääseb riiki ainult 15 % kriisieelsest kütuseimpordi mahust; arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni toiduga kindlustatuse staadiumide tervikliku klassifikatsiooni kohaselt on kaheksa kubernerkonda, nimelt Şa‘dah, Hajjah, Al-Hudaydah, Ta‘izz, Ad-Dāli‘, Lahij, Abyān ja Hadramawt praegu klassifitseeritud toiduga kindlustatuse osas hädaolukorras olevaks;

| I. | arvestades, et organisatsiooni Save the Children andmetel on riigi 22 kubernerkonnast vähemalt 18-s haiglaid sõjategevuse või kütusenappuse tõttu suletud või on sõjategevus või kütusenappus neid tugevalt mõjutanud; arvestades, et eelkõige on suletud 153 tervisekeskust, mis varem varustasid toiduga enam kui 450 000 riskirühma last, ja 158 polikliinikut, mille ülesanne oli osutada põhilisi tervishoiuteenuseid ligi poolele miljonile alla viieaastasele lapsele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et organisatsiooni Save the Children andmetel on riigi 22 kubernerkonnast vähemalt 18-s haiglaid sõjategevuse või kütusenappuse tõttu suletud või on sõjategevus või kütusenappus neid tugevalt mõjutanud; arvestades, et eelkõige on suletud 153 tervisekeskust, mis varem varustasid toiduga enam kui 450 000 riskirühma last, ja 158 polikliinikut, mille ülesanne oli osutada põhilisi tervishoiuteenuseid ligi poolele miljonile alla viieaastasele lapsele;

| J. | arvestades, et UNICEFi andmetel on Jeemenis valitsev konflikt mõjutanud tugevalt ka laste juurdepääsu haridusele, kuna haridustee on seiskunud ligi 2 miljoni lapse jaoks ning 3 584 kooli – ehk iga neljas – on suletud; arvestades, et nendest koolidest 860 on saanud kahjustada või kasutatakse neid varjupaigana põgenikele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et UNICEFi andmetel on Jeemenis valitsev konflikt mõjutanud tugevalt ka laste juurdepääsu haridusele, kuna haridustee on seiskunud ligi 2 miljoni lapse jaoks ning 3 584 kooli – ehk iga neljas – on suletud; arvestades, et nendest koolidest 860 on saanud kahjustada või kasutatakse neid varjupaigana põgenikele;

| K. | arvestades, et 15. detsembril 2015 kuulutati välja üleriigiline relvarahu, kuid seda on hiljem laialdaselt rikutud; arvestades, et sõdivate poolte vahel 2015. aasta detsembri keskel Šveitsis peetud rahukõnelustel ei toimunud konflikti lõpetamist silmas pidades ühtki murrangut; arvestades, et ÜRO juhitavad rahukõnelused ÜRO Jeemeni erisaadiku Ismail Ould Cheikh Ahmedi egiidi all, mis pidid kava kohaselt jätkuma 14. jaanuaril 2016, on keset jätkuva vägivalla tõttu ajutiselt edasi lükatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 15. detsembril 2015 kuulutati välja üleriigiline relvarahu, kuid seda on hiljem laialdaselt rikutud; arvestades, et sõdivate poolte vahel 2015. aasta detsembri keskel Šveitsis peetud rahukõnelustel ei toimunud konflikti lõpetamist silmas pidades ühtki murrangut; arvestades, et ÜRO juhitavad rahukõnelused ÜRO Jeemeni erisaadiku Ismail Ould Cheikh Ahmedi egiidi all, mis pidid kava kohaselt jätkuma 14. jaanuaril 2016, on keset jätkuva vägivalla tõttu ajutiselt edasi lükatud;

| L. | arvestades, et olukord Jeemenis ohustab tõsiselt piirkonna stabiilsust, eelkõige Aafrika Sarve ja Punase mere piirkonnas ning Lähis-Idas laiemalt; arvestades, et Araabia poolsaare Al Qaeda (AQAP) on kasutanud ära poliitilise ja julgeolekuolukorra halvenemist Jeemenis, laiendades oma kohalolekut ning suurendades terrorirünnakute arvu ja ulatust; arvestades, et nn Islamiriik (ISIS/Da’esh) on end Jeemenis sisse seadnud ja korraldanud terrorirünnakuid šiiitide mošeede vastu, tappes sadu inimesi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et olukord Jeemenis ohustab tõsiselt piirkonna stabiilsust, eelkõige Aafrika Sarve ja Punase mere piirkonnas ning Lähis-Idas laiemalt; arvestades, et Araabia poolsaare Al Qaeda (AQAP) on kasutanud ära poliitilise ja julgeolekuolukorra halvenemist Jeemenis, laiendades oma kohalolekut ning suurendades terrorirünnakute arvu ja ulatust; arvestades, et nn Islamiriik (ISIS/Da’esh) on end Jeemenis sisse seadnud ja korraldanud terrorirünnakuid šiiitide mošeede vastu, tappes sadu inimesi;

| M. | arvestades, et nõuetekohaselt toimiva valitsusega stabiilne ja turvaline Jeemen on ülimalt oluline rahvusvaheliste jõupingutuste seisukohalt, et võidelda äärmusluse ja vägivalla vastu piirkonnas ja mujal, samuti Jeemeni enda rahu ja stabiilsuse jaoks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nõuetekohaselt toimiva valitsusega stabiilne ja turvaline Jeemen on ülimalt oluline rahvusvaheliste jõupingutuste seisukohalt, et võidelda äärmusluse ja vägivalla vastu piirkonnas ja mujal, samuti Jeemeni enda rahu ja stabiilsuse jaoks;

| N. | arvestades, et mõned ELi liikmesriigid on pärast sõja algust jätkanud lubade andmist relvade ja nendega seotud kaupade tarnimiseks Saudi Araabiasse; arvestades, et sellised tarned on vastuolus ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP relvaekspordi kontrolli kohta, milles välistatakse selgesõnaliselt relvalitsentside andmine liikmesriikide poolt, kui on olemas ilmne oht, et eksporditavat sõjatehnoloogiat või -varustust võidakse kasutada rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste toimepanekuks ning piirkondliku rahu, julgeoleku ja stabiilsuse õõnestamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mõned ELi liikmesriigid on pärast sõja algust jätkanud lubade andmist relvade ja nendega seotud kaupade tarnimiseks Saudi Araabiasse; arvestades, et sellised tarned on vastuolus ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP relvaekspordi kontrolli kohta, milles välistatakse selgesõnaliselt relvalitsentside andmine liikmesriikide poolt, kui on olemas ilmne oht, et eksporditavat sõjatehnoloogiat või -varustust võidakse kasutada rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste toimepanekuks ning piirkondliku rahu, julgeoleku ja stabiilsuse õõnestamiseks;

| 1. | väljendab sügavat muret Jeemenis valitseva humanitaarolukorra murettekitava halvenemise pärast, mida iseloomustab laialdane toiduga kindlustamatus ja raske alatoitlus, valimatud rünnakud tsiviilelanike ning meditsiini- ja abitöötajate vastu ning tsiviil- ja meditsiinitaristu hävitamine, mis on tingitud varasemast siseriiklikust konfliktist ja Saudi Araabia juhitud koalitsiooni õhurünnakute ning maapealse sõjategevuse ja mürsurünnakute ägenemisest, hoolimata korduvatest nõudmistest vaenutegevus lõpetada; väljendab sügavat kahetsust konflikti põhjustatud inimohvrite ja kõigi nende inimeste kannatuste pärast, kes on jäänud võitlevate poolte vahele, ning avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; kinnitab veel kord oma pühendumust Jeemeni ja Jeemeni rahva jätkuvale toetamisele; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Jeemenis valitseva humanitaarolukorra murettekitava halvenemise pärast, mida iseloomustab laialdane toiduga kindlustamatus ja raske alatoitlus, valimatud rünnakud tsiviilelanike ning meditsiini- ja abitöötajate vastu ning tsiviil- ja meditsiinitaristu hävitamine, mis on tingitud varasemast siseriiklikust konfliktist ja Saudi Araabia juhitud koalitsiooni õhurünnakute ning maapealse sõjategevuse ja mürsurünnakute ägenemisest, hoolimata korduvatest nõudmistest vaenutegevus lõpetada; väljendab sügavat kahetsust konflikti põhjustatud inimohvrite ja kõigi nende inimeste kannatuste pärast, kes on jäänud võitlevate poolte vahele, ning avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; kinnitab veel kord oma pühendumust Jeemeni ja Jeemeni rahva jätkuvale toetamisele;

| 2. | väljendab sügavat muret Saudi Araabia juhitud koalitsiooni õhurünnakute ja Jeemenile kehtestatud mereblokaadi pärast, mis on toonud kaasa tuhandeid hukkunuid, on riiki veelgi destabiliseerinud, on hävitamas riigi füüsilist taristut, on tekitanud ebastabiilsuse, mida on ära kasutanud terrori- ja äärmusorganisatsioonid, nagu ISIS/Da’esh ja AQAP, ning on teravdanud juba niigi kriitilist humanitaarolukorda; mõistab samuti teravalt hukka Iraani toetatavate al-Houthi mässuliste destabiliseeriva ja vägivaldse tegevuse, sh Ta‘izzi linna sissepiiramise, millel on olnud hukatuslikud humanitaartagajärjed ka selle elanike jaoks; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret Saudi Araabia juhitud koalitsiooni õhurünnakute ja Jeemenile kehtestatud mereblokaadi pärast, mis on toonud kaasa tuhandeid hukkunuid, on riiki veelgi destabiliseerinud, on hävitamas riigi füüsilist taristut, on tekitanud ebastabiilsuse, mida on ära kasutanud terrori- ja äärmusorganisatsioonid, nagu ISIS/Da’esh ja AQAP, ning on teravdanud juba niigi kriitilist humanitaarolukorda; mõistab samuti teravalt hukka Iraani toetatavate al-Houthi mässuliste destabiliseeriva ja vägivaldse tegevuse, sh Ta‘izzi linna sissepiiramise, millel on olnud hukatuslikud humanitaartagajärjed ka selle elanike jaoks;

| 3. | rõhutab vajadust koordineerida humanitaartegevust ÜRO juhtimise all ning kutsub kõiki riike tungivalt üles tegelema humanitaarabivajadustega; nõuab tungivalt, et kõik osalised lubaksid riiki tuua ja kätte toimetada kiiresti vajatavat toitu, ravimeid, kütust ja muud vajalikku abi ÜRO ja rahvusvaheliste humanitaarkanalite kaudu, et rahuldada kriisist mõjutatud tsiviilelanike pakilised vajadused, kooskõlas erapooletuse, neutraalsuse ja sõltumatuse põhimõtetega; nõuab humanitaarvaherahu väljakuulutamist, mis võimaldaks elupäästval abil kiiremas korras Jeemeni rahvani jõuda; tuletab meelde, et seetõttu on äärmiselt tähtis veelgi lihtsustada kaubalaevade pääsu Jeemenisse; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust koordineerida humanitaartegevust ÜRO juhtimise all ning kutsub kõiki riike tungivalt üles tegelema humanitaarabivajadustega; nõuab tungivalt, et kõik osalised lubaksid riiki tuua ja kätte toimetada kiiresti vajatavat toitu, ravimeid, kütust ja muud vajalikku abi ÜRO ja rahvusvaheliste humanitaarkanalite kaudu, et rahuldada kriisist mõjutatud tsiviilelanike pakilised vajadused, kooskõlas erapooletuse, neutraalsuse ja sõltumatuse põhimõtetega; nõuab humanitaarvaherahu väljakuulutamist, mis võimaldaks elupäästval abil kiiremas korras Jeemeni rahvani jõuda; tuletab meelde, et seetõttu on äärmiselt tähtis veelgi lihtsustada kaubalaevade pääsu Jeemenisse;

| 4. | kutsub kõiki osalisi üles järgima rahvusvahelist humanitaarõigust ja rahvusvahelist inimõigustealast õigust, tagama tsiviilelanike kaitset ja hoiduma võtmast otseseks sihtmärgiks tsiviiltaristut, eriti meditsiinirajatisi ja veesüsteeme; nõuab kõigi väidetavate väärkohtlemise, piinamise, tsiviilisikute kavakindla tapmise ning muude rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste sõltumatut uurimist; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki osalisi üles järgima rahvusvahelist humanitaarõigust ja rahvusvahelist inimõigustealast õigust, tagama tsiviilelanike kaitset ja hoiduma võtmast otseseks sihtmärgiks tsiviiltaristut, eriti meditsiinirajatisi ja veesüsteeme; nõuab kõigi väidetavate väärkohtlemise, piinamise, tsiviilisikute kavakindla tapmise ning muude rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste sõltumatut uurimist;

| 5. | tuletab kõigile osalistele meelde, et haiglad ja meditsiinitöötajad on sõnaselgelt kaitstud rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt ning tsiviilelanike ja tsiviiltaristu tahtlik sihtmärgiks võtmine on sõjakuritegu; nõuab kõigi väidetavate rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste, sealhulgas hiljutiste humanitaartaristu ja -töötajate vastu suunatud rünnakute erapooletut ja sõltumatut uurimist; kutsub kõiki osalisi üles austama kõigi Jeemeni kodanike inimõigusi ja vabadusi ning rõhutab, et oluline on parandada kõigi riigis rahu- ja humanitaarmissioonidel osalevate isikute, sh abitöötajate, arstide ja ajakirjanike turvalisust; |
| --- | --- |

5.

tuletab kõigile osalistele meelde, et haiglad ja meditsiinitöötajad on sõnaselgelt kaitstud rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt ning tsiviilelanike ja tsiviiltaristu tahtlik sihtmärgiks võtmine on sõjakuritegu; nõuab kõigi väidetavate rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste, sealhulgas hiljutiste humanitaartaristu ja -töötajate vastu suunatud rünnakute erapooletut ja sõltumatut uurimist; kutsub kõiki osalisi üles austama kõigi Jeemeni kodanike inimõigusi ja vabadusi ning rõhutab, et oluline on parandada kõigi riigis rahu- ja humanitaarmissioonidel osalevate isikute, sh abitöötajate, arstide ja ajakirjanike turvalisust;

| 6. | nõuab, et EL edendaks tulemuslikult rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist, nagu on sätestatud asjakohastes ELi suunistes; rõhutab eelkõige, et EL peab tõstatama Saudi Araabiaga peetavas poliitilises dialoogis vajaduse järgida rahvusvahelist humanitaarõigust, ning juhul, kui selline dialoog ei anna tulemusi, kaaluma muid meetmeid vastavalt ELi suunistele rahvusvahelise humanitaariõiguse järgimise edendamiseks; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et EL edendaks tulemuslikult rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist, nagu on sätestatud asjakohastes ELi suunistes; rõhutab eelkõige, et EL peab tõstatama Saudi Araabiaga peetavas poliitilises dialoogis vajaduse järgida rahvusvahelist humanitaarõigust, ning juhul, kui selline dialoog ei anna tulemusi, kaaluma muid meetmeid vastavalt ELi suunistele rahvusvahelise humanitaariõiguse järgimise edendamiseks;

| 7. | palub asepresidendil ja kõrgel esindajal käivitada algatus, mille eesmärgiks on kehtestada ELi relvaembargo Saudi Araabia suhtes, arvestades tõsiseid väiteid selle kohta, et Saudi Araabia on rikkunud Jeemenis rahvusvahelist humanitaarõigust, ja asjaolu, et jätkuv Saudi Araabiale relvade müügi litsentside väljastamine oleks seetõttu vastuolus nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP; |
| --- | --- |

7.

palub asepresidendil ja kõrgel esindajal käivitada algatus, mille eesmärgiks on kehtestada ELi relvaembargo Saudi Araabia suhtes, arvestades tõsiseid väiteid selle kohta, et Saudi Araabia on rikkunud Jeemenis rahvusvahelist humanitaarõigust, ja asjaolu, et jätkuv Saudi Araabiale relvade müügi litsentside väljastamine oleks seetõttu vastuolus nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP;

| 8. | on veendunud, et Saudi Araabial ja Iraanil on kriisi lahendamisel keskne roll, ning nõuab tungivalt, et mõlemad pooled tegutseksid pragmaatiliselt ja heas usus selle nimel, et lõpetada sõjategevus Jeemenis; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et Saudi Araabial ja Iraanil on kriisi lahendamisel keskne roll, ning nõuab tungivalt, et mõlemad pooled tegutseksid pragmaatiliselt ja heas usus selle nimel, et lõpetada sõjategevus Jeemenis;

| 9. | rõhutab, et üksnes poliitiline, kaasav ja läbirääkimistel põhinev lahendus konfliktile suudab taastada rahu ning säilitada Jeemeni ühtsuse, suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse; nõuab tungivalt, et kõik osalised alustaksid heas usus ja ilma eeltingimusteta võimalikult kiiresti ÜRO juhitavate rahukõneluste uut vooru, sh lahendades oma erimeelsused dialoogi ja konsultatsioonide teel, taunides vägivallaakte poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina ning hoidudes provokatsioonidest ja igasugusest ühepoolsest tegevusest, mis kahjustaks poliitilist lahendust; toetab ÜRO erisaadiku Ismail Ould Cheikh Ahmedi püüdlusi pidada ÜRO vahendatavaid rahukõnelusi vastavalt Pärsia lahe koostöönõukogu algatusele, riigisisese dialoogikonverentsi tulemustele ja asjaomastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, eriti resolutsioonidele 2140 (2014) ja 2216 (2015); |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et üksnes poliitiline, kaasav ja läbirääkimistel põhinev lahendus konfliktile suudab taastada rahu ning säilitada Jeemeni ühtsuse, suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse; nõuab tungivalt, et kõik osalised alustaksid heas usus ja ilma eeltingimusteta võimalikult kiiresti ÜRO juhitavate rahukõneluste uut vooru, sh lahendades oma erimeelsused dialoogi ja konsultatsioonide teel, taunides vägivallaakte poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina ning hoidudes provokatsioonidest ja igasugusest ühepoolsest tegevusest, mis kahjustaks poliitilist lahendust; toetab ÜRO erisaadiku Ismail Ould Cheikh Ahmedi püüdlusi pidada ÜRO vahendatavaid rahukõnelusi vastavalt Pärsia lahe koostöönõukogu algatusele, riigisisese dialoogikonverentsi tulemustele ja asjaomastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, eriti resolutsioonidele 2140 (2014) ja 2216 (2015);

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Pärsia lahe koostöönõukogu peasekretärile, Araabia Riikide Liiga peasekretärile ja Jeemeni valitsusele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Pärsia lahe koostöönõukogu peasekretärile, Araabia Riikide Liiga peasekretärile ja Jeemeni valitsusele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0270.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. veebruar 2016

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/146 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/146

---

P8_TA(2016)0030

Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2313(IMM))

(2018/C 035/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. augustil 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Poola teetranspordi peainspektori algatatud menetlusega (nr CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 29. oktoobril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. augustil 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Poola teetranspordi peainspektori algatatud menetlusega (nr CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 29. oktoobril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Robert Jarosław Iwaszkiewicz loobus kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Robert Jarosław Iwaszkiewicz loobus kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes artikliga 10b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes artikliga 10b,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0015/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0015/2016),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Robert Jarosław Iwaszkiewiczi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92 punkti a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Robert Jarosław Iwaszkiewiczi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92 punkti a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ei või Seimi ega Senati liiget võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi või Senati nõusolekuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ei või Seimi ega Senati liiget võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi või Senati nõusolekuta;

| D. | arvestades, et seega on Euroopa Parlamendi otsustada, kas Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatus võetakse ära või mitte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seega on Euroopa Parlamendi otsustada, kas Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatus võetakse ära või mitte;

| E. | arvestades, et Robert Jarosław Iwaszkiewiczit süüdistatakse kiirusepiirangu ületamises hoonestatud alal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Robert Jarosław Iwaszkiewiczit süüdistatakse kiirusepiirangu ületamises hoonestatud alal;

| F. | arvestades, et väidetav õigusrikkumine ei ole otseselt ja selgelt seotud Robert Jarosław Iwaszkiewiczi Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetav õigusrikkumine ei ole otseselt ja selgelt seotud Robert Jarosław Iwaszkiewiczi Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmisega;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et taotlus esitati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et taotlus esitati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Robert Jarosław Iwaszkiewiczile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Robert Jarosław Iwaszkiewiczile.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/148

---

P8_TA(2016)0031

Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2240(IMM))

(2018/C 035/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. augustil 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Poola teetranspordi peainspektori algatatud menetlusega (nr CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. septembril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. augustil 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Poola teetranspordi peainspektori algatatud menetlusega (nr CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. septembril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Robert Jarosław Iwaszkiewicz loobus kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Robert Jarosław Iwaszkiewicz loobus kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes artikliga 10b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes artikliga 10b,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0016/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0016/2016),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Robert Jarosław Iwaszkiewiczi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92 punkti a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Robert Jarosław Iwaszkiewiczi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92 punkti a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ei või Seimi ega Senati liiget võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi või Senati nõusolekuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ei või Seimi ega Senati liiget võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi või Senati nõusolekuta;

| D. | arvestades, et seega on Euroopa Parlamendi otsustada, kas Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatus võetakse ära või mitte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seega on Euroopa Parlamendi otsustada, kas Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatus võetakse ära või mitte;

| E. | arvestades, et Robert Jarosław Iwaszkiewiczit süüdistatakse kiirusepiirangu ületamises hoonestatud alal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Robert Jarosław Iwaszkiewiczit süüdistatakse kiirusepiirangu ületamises hoonestatud alal;

| F. | arvestades, et väidetav õigusrikkumine ei ole otseselt ja selgelt seotud Robert Jarosław Iwaszkiewiczi Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmisega ega Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetav õigusrikkumine ei ole otseselt ja selgelt seotud Robert Jarosław Iwaszkiewiczi Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmisega ega Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et taotlus esitati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et taotlus esitati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Robert Jarosław Iwaszkiewiczi puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Robert Jarosław Iwaszkiewiczile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Robert Jarosław Iwaszkiewiczile.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/150 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/150

---

P8_TA(2016)0032

Florian Philippot' puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta otsus Florian Philippot' puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2267(IMM))

(2018/C 035/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Florian Philippot' puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 2. septembril 2015. aastal Prantsuse Vabariigi justiitsminister seoses Nanterre'i ülemkohtus poolelioleva laimusüüdistuse menetlusega (viitenumber JIJI215000010) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 16. septembril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Florian Philippot' puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 2. septembril 2015. aastal Prantsuse Vabariigi justiitsminister seoses Nanterre'i ülemkohtus poolelioleva laimusüüdistuse menetlusega (viitenumber JIJI215000010) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 16. septembril 2015. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Florian Philippot' ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Florian Philippot' ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0014/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0014/2016),

| A. | arvestades, et Prantsuse kohtuasutused on taotlenud Florian Philippot' puutumatuse äravõtmist seoses kolmanda riigi poolt alustatud kriminaalasjaga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Prantsuse kohtuasutused on taotlenud Florian Philippot' puutumatuse äravõtmist seoses kolmanda riigi poolt alustatud kriminaalasjaga;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| C. | arvestades ka seda, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades ka seda, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikli 26 kohaselt ei või parlamendiliikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada, neid vahistada, kinni pidada ega kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu ning et parlamendiliikmeid ei või kriminaalmenetluse käigus vahistada ega kohaldada nende suhtes muid vabadust piiravaid meetmeid ilma parlamendi loata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikli 26 kohaselt ei või parlamendiliikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada, neid vahistada, kinni pidada ega kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu ning et parlamendiliikmeid ei või kriminaalmenetluse käigus vahistada ega kohaldada nende suhtes muid vabadust piiravaid meetmeid ilma parlamendi loata;

| E. | arvestades, et Florian Philippot'd süüdistab kolmanda riigi, täpsemalt Qatari valitsus selles, et ta on kõnealust riiki laimanud ühes raadiosaates 9. jaanuaril 2015 ja ühes telesaates 19. jaanuaril 2015, andes mõista, et Qatar rahastab terrorismi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Florian Philippot'd süüdistab kolmanda riigi, täpsemalt Qatari valitsus selles, et ta on kõnealust riiki laimanud ühes raadiosaates 9. jaanuaril 2015 ja ühes telesaates 19. jaanuaril 2015, andes mõista, et Qatar rahastab terrorismi;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 8 ja Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklis 26 on keelatud tsiviil- või kriminaalmenetluste alustamine parlamendiliikmete vastu nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste tõttu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 8 ja Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklis 26 on keelatud tsiviil- või kriminaalmenetluste alustamine parlamendiliikmete vastu nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste tõttu;

| G. | arvestades, et Prantsuse süsteemi sätted, mis kaitsevad rahvaesindajaid oma kohustuste täitmisel, on pärit aastast 1789 ning põhinevad austusel rahva tahte väljendamise vastu ja vajadusel, et demokraatliku riigi valitud esindajad saaksid täita oma ülesandeid vabalt, kartmata, et neid võidakse kohtu alla anda või et täidesaatev või kohtuvõim võib nende tegevusse sekkuda (2); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Prantsuse süsteemi sätted, mis kaitsevad rahvaesindajaid oma kohustuste täitmisel, on pärit aastast 1789 ning põhinevad austusel rahva tahte väljendamise vastu ja vajadusel, et demokraatliku riigi valitud esindajad saaksid täita oma ülesandeid vabalt, kartmata, et neid võidakse kohtu alla anda või et täidesaatev või kohtuvõim võib nende tegevusse sekkuda (2);

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liikme puhul hõlmab selline puutumatus mitte üksnes parlamendiliikme poolt parlamendi ametlikel kohtumistel väljendatud arvamusi, vaid ka mujal, näiteks meedia vahendusel väljendatud arvamusi, tingimusel et „väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos“ (3); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liikme puhul hõlmab selline puutumatus mitte üksnes parlamendiliikme poolt parlamendi ametlikel kohtumistel väljendatud arvamusi, vaid ka mujal, näiteks meedia vahendusel väljendatud arvamusi, tingimusel et „väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos“ (3);

| I. | arvestades, et avalik arvamusavaldus Euroopa Liidu ja kolmandate riikide välispoliitika teemal on seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustustega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et avalik arvamusavaldus Euroopa Liidu ja kolmandate riikide välispoliitika teemal on seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustustega;

| J. | arvestades, et seetõttu ei ole Florian Philippot' puutumatuse äravõtmiseks alust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et seetõttu ei ole Florian Philippot' puutumatuse äravõtmiseks alust;

| K. | arvestades, et juhul kui Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 8 peetaks antud asja suhtes kohaldamatuks – kuigi see nii ei ole –, tuleks Prantsuse ametiasutuste taotlust käsitleda kõnealuse protokolli artikli 9 alusel koostoimes Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikli 26 lõikega 2, st taotlusena saada luba Florian Philippot' vahistamiseks või tema suhtes muu vabadust piirava meetme kohaldamiseks seoses õiguserikkumisega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et juhul kui Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 8 peetaks antud asja suhtes kohaldamatuks – kuigi see nii ei ole –, tuleks Prantsuse ametiasutuste taotlust käsitleda kõnealuse protokolli artikli 9 alusel koostoimes Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikli 26 lõikega 2, st taotlusena saada luba Florian Philippot' vahistamiseks või tema suhtes muu vabadust piirava meetme kohaldamiseks seoses õiguserikkumisega;

| L. | arvestades, et üldiselt on parlamendiliikme puutumatuse eesmärk võimaldada seadusandjal täita oma põhiseaduslikke ülesandeid ilma välise sekkumiseta, eelkõige täidesaatva võimu sekkumiseta (4); arvestades, et sama põhimõte kehtib ilmselgelt ka siis, kui mõni kolmas riik on algatanud Euroopa Parlamendi liikme vastu kriminaalmenetluse, süüdistades teda laimus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üldiselt on parlamendiliikme puutumatuse eesmärk võimaldada seadusandjal täita oma põhiseaduslikke ülesandeid ilma välise sekkumiseta, eelkõige täidesaatva võimu sekkumiseta (4); arvestades, et sama põhimõte kehtib ilmselgelt ka siis, kui mõni kolmas riik on algatanud Euroopa Parlamendi liikme vastu kriminaalmenetluse, süüdistades teda laimus;

| M. | arvestades, et seetõttu ei ole vaja kaaluda, kas esineb fumus persecutionis ehk kas kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et seetõttu ei ole vaja kaaluda, kas esineb fumus persecutionis ehk kas kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust;

| 1. | otsustab Florian Philippot' puutumatust mitte ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Florian Philippot' puutumatust mitte ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Florian Philippot’le. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Florian Philippot’le.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Kohtuotsus, Euroopa Inimõiguste Kohus, 17. detsember 2002, A. vs. Ühendkuningriik, punkt 47.

(3)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543:33.

(4)  Parliamentary Immunity. A Comprehensive Study of the Systems of Parliamentary Immunity of the United Kingdom, France, and the Netherlands in a European Context, Sascha Hardt, Intersentia, Ius Commune Europaeum Series, nr 119, ISBN 978-1-78068-191-7, Maastricht, juuli 2013.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 2. veebruar 2016

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/152

---

P8_TA(2016)0025

Isikute üle piiri liikumist reguleerivad eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) ***I

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus isikute üle piiri liikumist reguleerivate liidu eeskirjade (Schengeni piirieeskirjad) kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2018/C 035/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0008),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkte b ja e, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0008/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkte b ja e, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0008/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0359/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0359/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2015)0006

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (kodifitseeritud tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/399) lõplikule kujule).

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/153 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/153

---

P8_TA(2016)0026

1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta raskmetallide protokolli muudatused ***

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta raskmetallide protokolli muudatused (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 035/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08648/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08648/2015),

| — | võttes arvesse 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta raskmetallide protokolli muudatusi (08648/2015 ADD 1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta raskmetallide protokolli muudatusi (08648/2015 ADD 1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0157/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0157/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0002/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0002/2016),

| 1. | annab nõusoleku protokolli muudatuste heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli muudatuste heakskiitmiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/154 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/154

---

P8_TA(2016)0027

1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused ***

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatused (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 035/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08651/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08651/2015),

| — | võttes arvesse 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatusi (08651/2015 ADD 1 ja ADD 2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli muudatusi (08651/2015 ADD 1 ja ADD 2),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0158/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0001/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0001/2016),

| 1. | annab nõusoleku protokolli muutmiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli muutmiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/155 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/155

---

P8_TA(2016)0028

Eurojusti ja Ukraina vaheline koostööleping *

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Ukraina vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 035/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11592/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11592/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0300/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) (1), eelkõige selle artikli 26a lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) (1), eelkõige selle artikli 26a lõiget 2,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A8-0007/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A8-0007/2016),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Eurojustile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Eurojustile.

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/156 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/156

---

P8_TA(2016)0029

Eurojusti ja Montenegro vaheline koostööleping *

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Eurojusti ja Montenegro vahelise koostöölepingu sõlmimine Eurojusti poolt (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 035/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11596/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11596/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0299/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) (1), eelkõige selle artikli 26a lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) (1), eelkõige selle artikli 26a lõiget 2,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0008/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0008/2016),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Eurojustile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Eurojustile.

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/157

---

P8_TA(2016)0033

Deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomine ***I

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 035/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0221), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0221),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0144/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0144/2014),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust kavandatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust kavandatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. septembri 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. septembri 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. novembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. novembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0172/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0172/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 458, 19.12.2014, lk 43.

(2)  ELT C 415, 20.11.2014, lk 37.

---

P8_TC1-COD(2014)0124

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/... deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2016/344) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 3. veebruar 2016

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/158 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/158

---

P8_TA(2016)0035

ELi ja Moldova assotsieerimisleping: kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism ***I

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis võimaldavad ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 035/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0154), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0154),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0092/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0092/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0364/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0364/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P8_TC1-COD(2015)0079

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega rakendatakse kaitseklausel ja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism, mis on ette nähtud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/400) lõplikule kujule).

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/159 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/159

---

P8_TA(2016)0036

ELi ja Gruusia assotsieerimisleping: dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism ***I

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi, mis võimaldab ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelises assotsieerimislepingus sätestatud tariifsete soodustuste ajutist peatamist (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 035/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0155), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0155),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile(C8-0091/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile(C8-0091/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0365/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0365/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P8_TC1-COD(2015)0080

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega rakendatakse dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi, mis on ette nähtud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/401) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 25. veebruar 2016

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/160 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/160

---

P8_TA(2016)0052

Volituste andmine Austriale 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks ning Maltale sellega ühinemiseks ***

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega volitatakse Austria Vabariiki allkirjastama ja ratifitseerima ning Maltat ühinema Euroopa Liidu huvides 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooniga tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kättetoimetamise kohta (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 035/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13777/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13777/2015),

| — | võttes arvesse 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kättetoimetamise kohta (13777/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kättetoimetamise kohta (13777/15/ADD1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0401/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0401/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0018/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0018/2016),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule, millega volitatakse Austria Vabariiki allkirjastama ja ratifitseerima ning Maltat ühinema Euroopa Liidu huvides 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooniga tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kättetoimetamise kohta; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule, millega volitatakse Austria Vabariiki allkirjastama ja ratifitseerima ning Maltat ühinema Euroopa Liidu huvides 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooniga tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kättetoimetamise kohta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alalisele büroole.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/161 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/161

---

P8_TA(2016)0053

ELi ja San Marino vaheline leping finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse kohta *

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 035/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2015)0518), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2015)0518),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli eelnõu (13448/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli eelnõu (13448/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ning lõike 8 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0370/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ning lõike 8 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0370/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, artikli 108 lõiget 7 ja artikli 50 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59, artikli 108 lõiget 7 ja artikli 50 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0025/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0025/2016),

| 1. | kiidab lepingu muutmisprotokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu muutmisprotokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning San Marino Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning San Marino Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/162

---

P8_TA(2016)0054

Horvaatia ühinemine liidu finantshuvide kaitse konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Horvaatia ühinemist Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, 29. novembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil, ning Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teise protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 035/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule (COM(2015)0458), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule (COM(2015)0458),

| — | võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti artikli 3 lõikeid 4 ja 5, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti artikli 3 lõikeid 4 ja 5, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0296/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0019/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0019/2016),

| 1. | kiidab komisjoni soovituse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni soovituse heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/163 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/163

---

P8_TA(2016)0055

Euroopa tööturuasutuste võrgustik, töötajate juurdepääs liikuvusteenustele ja tööturgude edasine integratsioon ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 035/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0006),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 46, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0015/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 46, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0015/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. juuni 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. juuni 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 25. juuni 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 25. juuni 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 2. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 2. detsembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A8-0224/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A8-0224/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 424, 26.11.2014, lk 27.

(2)  ELT C 271, 19.8.2014, lk 70.

---

P8_TC1-COD(2014)0002

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/589) lõplikule kujule).

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/164 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/164

---

P8_TA(2016)0056

Erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamine Tuneesia Vabariigile ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruaril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 035/41)

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD (*1)

komisjoni ettepanekule

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0013/2016).

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU

MÄÄRUS (EL) 2016/...

erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile

[Muudatusettepanekud 1-4, kui ei ole osutatud teisiti]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu ja Tuneesia suhete aluseks on Euroopa – Vahemere piirkonna leping (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) (1) (edaspidi „leping“). |
| --- | --- |

(1)

Liidu ja Tuneesia suhete aluseks on Euroopa – Vahemere piirkonna leping (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) (1) (edaspidi „leping“).

| (2) | Pärast 26. juuni 2015. aasta terrorirünnakut Tuneesias Sousse’i lähedal kinnitas nõukogu oma 20. juuli 2015. aasta järeldustes, et liit uurib liikmesriikidega konsulteerides võimalust võtta Tuneesia majanduse toetamiseks erakorralisi
  ja ajutisi
  meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 26. juuni 2015. aasta terrorirünnakut Tuneesias Sousse’i lähedal kinnitas nõukogu oma 20. juuli 2015. aasta järeldustes, et liit uurib liikmesriikidega konsulteerides võimalust võtta Tuneesia majanduse toetamiseks erakorralisi
  ja ajutisi
  meetmeid.

| (3) | Oliiviõli on peamine põllumajandustoode, mida Tuneesia liitu ekspordib ja oliiviõlitööstus on oluline osa riigi majandusest,
  nagu see on ka teatud liikmesriikide mõnedes piirkondades
  . |
| --- | --- |

(3)

Oliiviõli on peamine põllumajandustoode, mida Tuneesia liitu ekspordib ja oliiviõlitööstus on oluline osa riigi majandusest,
  nagu see on ka teatud liikmesriikide mõnedes piirkondades
  .

| (4) | Liit saab Tuneesia majandust kõige paremini toetada kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud Euroopa naabruspoliitikas ja lepingus, pakkudes ligitõmbavat ja usaldusväärset turgu Tuneesiast eksporditavale oliiviõlile. Sellise turu pakkumine eeldab autonoomsete kaubandusmeetmete kasutuselevõttu, mis võimaldavad kõnealuse toote importi liitu tollimaksuvaba tariifikvoodi alusel. |
| --- | --- |

(4)

Liit saab Tuneesia majandust kõige paremini toetada kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud Euroopa naabruspoliitikas ja lepingus, pakkudes ligitõmbavat ja usaldusväärset turgu Tuneesiast eksporditavale oliiviõlile. Sellise turu pakkumine eeldab autonoomsete kaubandusmeetmete kasutuselevõttu, mis võimaldavad kõnealuse toote importi liitu tollimaksuvaba tariifikvoodi alusel.

| (5) | Selleks et vältida pettusi
  ja tagada, et
  kavandatavad autonoomsed kaubandusmeetmed
  Tuneesia majandusele ka tegelikult kasu toovad
  , peaks nende meetmete kohaldamine sõltuma lepingus sätestatud toodete päritolureeglite ja nendega seotud menetluste järgimisest, samuti sellest, et Tuneesia teeb liiduga tõhusat halduskoostööd. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vältida pettusi
  ja tagada, et
  kavandatavad autonoomsed kaubandusmeetmed
  Tuneesia majandusele ka tegelikult kasu toovad
  , peaks nende meetmete kohaldamine sõltuma lepingus sätestatud toodete päritolureeglite ja nendega seotud menetluste järgimisest, samuti sellest, et Tuneesia teeb liiduga tõhusat halduskoostööd.

| (6) | Liidu oliiviõli turu stabiilsuse säilitamiseks võib autonoomsete kaubandusmeetmetega ette nähtava täiendava mahu teha kättesaadavaks alles pärast lepingu protokolli nr 1 artikli 3 lõikes 1 sätestatud töötlemata oliiviõli aastase tollimaksuvaba tariifikvoodi ammendumist. |
| --- | --- |

(6)

Liidu oliiviõli turu stabiilsuse säilitamiseks võib autonoomsete kaubandusmeetmetega ette nähtava täiendava mahu teha kättesaadavaks alles pärast lepingu protokolli nr 1 artikli 3 lõikes 1 sätestatud töötlemata oliiviõli aastase tollimaksuvaba tariifikvoodi ammendumist.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artiklis 184 kehtestatakse tariifikvootide haldamise reeglid. Kõnealuseid reegleid tuleks kohaldada ka käesoleva määrusega ette nähtud autonoomsetele kaubandusmeetmetele. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artiklis 184 kehtestatakse tariifikvootide haldamise reeglid. Kõnealuseid reegleid tuleks kohaldada ka käesoleva määrusega ette nähtud autonoomsetele kaubandusmeetmetele.

| (8) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad tal käesoleva määrusega kehtestatud sooduskorra kohaldamist ajutiselt peatada ning kehtestada parandusmeetmed juhuks, kui käesolev määrus mõjutab liidu turgu. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3). |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad tal käesoleva määrusega kehtestatud sooduskorra kohaldamist ajutiselt peatada ning kehtestada parandusmeetmed juhuks, kui käesolev määrus mõjutab liidu turgu. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3).

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud konkreetsed autonoomsed kaubandusmeetmed on mõeldud raske majandusliku olukorra leevendamiseks, millesse Tuneesia on terrorirünnakute tõttu praegu sattunud. Seetõttu peaksid need meetmed olema ajaliselt piiratud ega tohiks piirata ELi ja Tuneesia läbirääkimisi põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomiseks. ▌[ME-d 11 ja 15] |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud konkreetsed autonoomsed kaubandusmeetmed on mõeldud raske majandusliku olukorra leevendamiseks, millesse Tuneesia on terrorirünnakute tõttu praegu sattunud. Seetõttu peaksid need meetmed olema ajaliselt piiratud ega tohiks piirata ELi ja Tuneesia läbirääkimisi põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomiseks. ▌[ME-d 11 ja 15]

| (10) | Arvestades 26. juunil 2015. aastal Sousse’i lähedal toimepandud terrorirünnakuga tekitatud tõsist kahju Tuneesia majandusele, eriti turismisektorile, ning vajadust võtta erakorralisi autonoomseid kaubandusmeetmeid, mis lühiajalises perspektiivis leevendaksid riigi majanduslikku olukorda, peeti asjakohaseks näha ette erand kaheksa nädala pikkusest ajavahemikust, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4, |
| --- | --- |

(10)

Arvestades 26. juunil 2015. aastal Sousse’i lähedal toimepandud terrorirünnakuga tekitatud tõsist kahju Tuneesia majandusele, eriti turismisektorile, ning vajadust võtta erakorralisi autonoomseid kaubandusmeetmeid, mis lühiajalises perspektiivis leevendaksid riigi majanduslikku olukorda, peeti asjakohaseks näha ette erand kaheksa nädala pikkusest ajavahemikust, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sooduskord

Tuneesiast pärit töötlemata oliiviõli, mis
  toodetakse täielikult Tuneesias ja tarnitakse Tuneesiast otse ELi ning mis
  kuulub CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla, impordiks ELi avatakse tollimaksuvaba tariifikvoot 35 000 tonni aastas. [ME-d 5 ja 12]

Artikkel 2

Aasta imporditariifikvoodi kohaldamise tingimused

Aasta imporditariifikvoodi kasutamiseks peab Tuneesia järgima lepingu protokollis nr 4 sätestatud toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi.

Artikkel 3

Juurdepääs aasta imporditariifikvoodile

Aasta imporditariifikvoot tehakse kättesaadavaks alles pärast lepingu protokolli nr 1 artikli 3 lõikes 1 sätestatud töötlemata oliiviõli aasta tollimaksuvaba tariifikvoodi mahu ammendumist.

Artikkel 4

Aasta imporditariifikvoodi haldamine

Komisjon haldab aasta imporditariifikvooti vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 184.

Artikkel 5

Ajutine peatamine

Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid, et Tuneesia ei täida artiklis 2 sätestatud tingimusi, võib ta vastu võtta rakendusakti, millega ajutiselt peatatakse artiklis 1 ettenähtud sooduskord täielikult või osaliselt. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 6

Vahehindamine

1.
     
  Komisjon viib pärast käesoleva määruse jõustumist läbi vahehindamise käesoleva määruse mõju kohta liidu oliiviõli turule ja esitab kõnealuse hindamise järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.
     
  Kui leitakse, et käesoleva määruse sätted mõjutavad liidu oliiviõli turgu, on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakt, millega kehtestatakse parandusmeetmed eesmärgiga taastada selle turu endine olukord. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab põllumajandusturgude ühise korralduse komitee, mis on loodud määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 229. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 8

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

3

---

| 31.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 35/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 35/167

---

P8_TA(2016)0057

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine – taotlus EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Belgia taotlus EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))

(2018/C 035/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0001 – C8-0013/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0001 – C8-0013/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, (2) eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, (2) eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0029/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0029/2016),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine kajastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, tõhustada EGFi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamist komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada rahastamiskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine kajastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, tõhustada EGFi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamist komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada rahastamiskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Belgia esitas taotluse EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Belgias NUTS 2. tasandi piirkondades Hainaut's (BE32) ja Namuris (BE35), ning arvestades, et eeldatavalt osaleb meetmetes 412 koondatud töötajat ning 100 Hainaut' piirkonna alla 25-aastast mittetöötavat ja mitteõppivat noort; arvestades, et 144 neist töötajaist koondati Roux's (Hainaut) asuva ja ettevõtjale AGC Europe SA kuuluva tootmistehase sulgemise tõttu ning 268 Auvelais's (Namuri piirkond) asuva ja ettevõtjale Saint-Gobain Glass Benelux kuuluva tootmistehase sulgemise tõttu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Belgia esitas taotluse EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Belgias NUTS 2. tasandi piirkondades Hainaut's (BE32) ja Namuris (BE35), ning arvestades, et eeldatavalt osaleb meetmetes 412 koondatud töötajat ning 100 Hainaut' piirkonna alla 25-aastast mittetöötavat ja mitteõppivat noort; arvestades, et 144 neist töötajaist koondati Roux's (Hainaut) asuva ja ettevõtjale AGC Europe SA kuuluva tootmistehase sulgemise tõttu ning 268 Auvelais's (Namuri piirkond) asuva ja ettevõtjale Saint-Gobain Glass Benelux kuuluva tootmistehase sulgemise tõttu;

| E. | arvestades, et kuigi taotluse puhul ei ole täidetud EGFi määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumid, esitati see sekkumiskriteeriumide alusel, mis võimaldavad eriolukorras teha erandi, eriti koondatud töötajate puhul EGFi määruse artikli 4 lõike 2 alusel ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte puhul EGFi määruse artikli 6 lõike 2 alusel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi taotluse puhul ei ole täidetud EGFi määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumid, esitati see sekkumiskriteeriumide alusel, mis võimaldavad eriolukorras teha erandi, eriti koondatud töötajate puhul EGFi määruse artikli 4 lõike 2 alusel ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte puhul EGFi määruse artikli 6 lõike 2 alusel;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Belgial õigus saada nimetatud määruse alusel 1 095 544 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 1 825 907 euro suurustest kogukuludest; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Belgial õigus saada nimetatud määruse alusel 1 095 544 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 1 825 907 euro suurustest kogukuludest;

| 2. | märgib, et Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGFist rahalise toetuse saamiseks 19. augustil 2015 ning komisjon lõpetas hinnangu andmise 20. jaanuaril 2016 ja tegi selle samal päeval Euroopa Parlamendile teatavaks; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Belgia ametiasutused esitasid taotluse EGFist rahalise toetuse saamiseks 19. augustil 2015 ning komisjon lõpetas hinnangu andmise 20. jaanuaril 2016 ja tegi selle samal päeval Euroopa Parlamendile teatavaks;

| 3. | märgib, et viimastel aastatel on liidus esinenud klaasitoodetega kauplemisel tõsiseid probleeme, ning rõhutab, et aastatel 2000–2010 vähenes tööhõive Euroopa klaasisektoris tervikuna 32 %; juhib tähelepanu, et Valloonias, kus klaasitootmisel on kauaaegsed traditsioonid, on viimastel aastatel mitu suurt ettevõtet sattunud raskustesse: aastatel 2007 kuni 2012 vähenes Namuri ja Hainaut' piirkondades klaasisektori töökohtade arv 19 % ning Valloonias kadus 2013. aastal 1 236 ja 2014. aastal 1 878 töökohta; |
| --- | --- |

3.

märgib, et viimastel aastatel on liidus esinenud klaasitoodetega kauplemisel tõsiseid probleeme, ning rõhutab, et aastatel 2000–2010 vähenes tööhõive Euroopa klaasisektoris tervikuna 32 %; juhib tähelepanu, et Valloonias, kus klaasitootmisel on kauaaegsed traditsioonid, on viimastel aastatel mitu suurt ettevõtet sattunud raskustesse: aastatel 2007 kuni 2012 vähenes Namuri ja Hainaut' piirkondades klaasisektori töökohtade arv 19 % ning Valloonias kadus 2013. aastal 1 236 ja 2014. aastal 1 878 töökohta;

| 4. | juhib tähelepanu, et Hainaut' tööturu olukord on eriti problemaatiline ning sealne tööhõive määr on 9,2 % alla riigi keskmise; märgib, et nende kahe piirkonna tööturgudel on madala kvalifikatsiooniga tööjõu osakaal suur (ligikaudu 50 %-l mõlema piirkonna tööotsijatest puudub keskharidus); |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu, et Hainaut' tööturu olukord on eriti problemaatiline ning sealne tööhõive määr on 9,2 % alla riigi keskmise; märgib, et nende kahe piirkonna tööturgudel on madala kvalifikatsiooniga tööjõu osakaal suur (ligikaudu 50 %-l mõlema piirkonna tööotsijatest puudub keskharidus);

| 5. | märgib, et Saint-Gobain Group oli 2013. aastal sunnitud sulgema oma teise tootmistehase Valloonia deindustrialiseeritud alal, mille kohta esitati taotlus EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit seoses 257 koondamisega samas sektoris; märgib, et kahe taotluse mitu meedet on sarnased; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Saint-Gobain Group oli 2013. aastal sunnitud sulgema oma teise tootmistehase Valloonia deindustrialiseeritud alal, mille kohta esitati taotlus EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit seoses 257 koondamisega samas sektoris; märgib, et kahe taotluse mitu meedet on sarnased;

| 6. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et Belgia ametiasutused alustasid individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 10. septembril 2014, varakult enne seda, kui tehti otsus esildatud kooskõlastatud paketi jaoks EGFist toetuse andmise kohta; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et Belgia ametiasutused alustasid individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 10. septembril 2014, varakult enne seda, kui tehti otsus esildatud kooskõlastatud paketi jaoks EGFist toetuse andmise kohta;

| 7. | toonitab, et erand EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud kriteeriumidest on käesoleval juhul seotud koondatud töötajate arvuga, mis ei ole oluliselt väiksem kui künniseks seatud 500 töötajat; väljendab heameelt, et taotluse abil soovitatakse toetada veel 100 mittetöötavat ja mitteõppivat noort; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et erand EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud kriteeriumidest on käesoleval juhul seotud koondatud töötajate arvuga, mis ei ole oluliselt väiksem kui künniseks seatud 500 töötajat; väljendab heameelt, et taotluse abil soovitatakse toetada veel 100 mittetöötavat ja mitteõppivat noort;

| 8. | märgib, et Belgial on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks seitset liiki meetmeid: i) toetus, juhendamine, integratsioon, ii) tööotsingute hõlbustamine, iii) tervikkoolitus, iv) kogemuste edasiandmine, v) ettevõtte loomise toetus, vi) ühisprojektide toetamine ning vii) tööotsimis- ja koolitustoetused; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Belgial on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks seitset liiki meetmeid: i) toetus, juhendamine, integratsioon, ii) tööotsingute hõlbustamine, iii) tervikkoolitus, iv) kogemuste edasiandmine, v) ettevõtte loomise toetus, vi) ühisprojektide toetamine ning vii) tööotsimis- ja koolitustoetused;

| 9. | väljendab heameelt ühisprojektide toetamise üle; kutsub komisjoni üles hindama seda liiki meetme tulemusi muude taotluste osas, et teha kindlaks meetmes osalejatele tulenevad eelised; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt ühisprojektide toetamise üle; kutsub komisjoni üles hindama seda liiki meetme tulemusi muude taotluste osas, et teha kindlaks meetmes osalejatele tulenevad eelised;

| 10. | väljendab heameelt, et taotlus sisaldab konkreetselt mittetöötavate ja mitteõppivate noorte abistamiseks ette nähtud meetmeid; märgib, et mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele osutatavad individuaalsed teenused sisaldavad järgmist: i) kaasamine ja juhendamine täiendõppe- või koolituskursustele või sissejuhatavatele loengutele suundumiseks, ii) koolitus, iii) individuaalsed täiendõppevõimalused ning iv) tööotsimis- ja koolitustoetused; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt, et taotlus sisaldab konkreetselt mittetöötavate ja mitteõppivate noorte abistamiseks ette nähtud meetmeid; märgib, et mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele osutatavad individuaalsed teenused sisaldavad järgmist: i) kaasamine ja juhendamine täiendõppe- või koolituskursustele või sissejuhatavatele loengutele suundumiseks, ii) koolitus, iii) individuaalsed täiendõppevõimalused ning iv) tööotsimis- ja koolitustoetused;

| 11. | tunneb heameelt, et kavandatavate meetmete raames antavad toetused ja stiimulid on piiratud 5,52 %-ga hinnangulistest kuludest kokku; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt, et kavandatavate meetmete raames antavad toetused ja stiimulid on piiratud 5,52 %-ga hinnangulistest kuludest kokku;

| 12. | märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett on koostatud tööturu osapoolte, ettevõtjate ja riiklike tööhõiveasutustega konsulteerides; |
| --- | --- |

12.

märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett on koostatud tööturu osapoolte, ettevõtjate ja riiklike tööhõiveasutustega konsulteerides;

| 13. | tuletab meelde, et kooskõlas EGFi määruse artikliga 7 tuleks EGFist rahastatava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja nõutavatest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et kooskõlas EGFi määruse artikliga 7 tuleks EGFist rahastatava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja nõutavatest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele;

| 14. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 15. | toonitab, et kui samast geograafilisest piirkonnast on esitatud mitu järjestikust taotlust, peaks komisjon koguma ja analüüsima eelmiste taotluste osas saadud kogemusi ja tagama selle, et uute taotluste puhul võetaks selle analüüsi tulemusi nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et kui samast geograafilisest piirkonnast on esitatud mitu järjestikust taotlust, peaks komisjon koguma ja analüüsima eelmiste taotluste osas saadud kogemusi ja tagama selle, et uute taotluste puhul võetaks selle analüüsi tulemusi nõuetekohaselt arvesse;

| 16. | palub, et komisjon kirjeldaks tulevastes ettepanekutes täpsemalt, millistes sektorites võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

16.

palub, et komisjon kirjeldaks tulevastes ettepanekutes täpsemalt, millistes sektorites võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega;

| 17. | märgib, et Belgia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

17.

märgib, et Belgia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 18. | kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

18.

kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 19. | tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele;

| 20. | palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu kõigile EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu kõigile EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele;

| 21. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

21.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus – EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2016/407).

---