# Uradni list C 10/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 10 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5215. januar 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 10

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5215. januar 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 010/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4920 – Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro) (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 010/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5295 – Teva/Barr) (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 010/03 | Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (
  1
  ) | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 010/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4920 – Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro) (
  1
  )

1

1

2009/C 010/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5295 – Teva/Barr) (
  1
  )

1

1

2009/C 010/03

Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (
  1
  )

1

2

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | KOMISIJA |
| 2009/C 010/04 | Zakonodajni predlogi, ki jih je sprejela Komisija | 11 |

III   Pripravljalni akti

KOMISIJA

2009/C 010/04

Zakonodajni predlogi, ki jih je sprejela Komisija

11

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 010/05 | Menjalni tečaji eura | 15 |
| 2009/C 010/06 | Zadnja objava dokumentov KOM, razen zakonodajnih predlogov in zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela KomisijaUL C 208, 15.8.2008 | 16 |
| 2009/C 010/07 | Dokumenti KOM, razen zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija | 17 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 010/08 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 20 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 010/05

Menjalni tečaji eura

15

2009/C 010/06

Zadnja objava dokumentov KOM, razen zakonodajnih predlogov in zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela KomisijaUL C 208, 15.8.2008

16

2009/C 010/07

Dokumenti KOM, razen zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija

17

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 010/08

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

20

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 010/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 010/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 22 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 010/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

21

2009/C 010/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 010/11 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2009/C 010/11

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4920 – Haniel/Schmidt-Ruthenbeck/Metro)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 10/01)

Dne 9. oktobra 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v nemščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4920. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4920. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5295 – Teva/Barr)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 10/02)

Komisija se je 19. decembra 2008 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je v skladu s členom 6(1) v povezavi členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene poslovne skrivnosti, ki jih morda vsebuje. Na voljo bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentarno številko 32008M5295. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentarno številko 32008M5295. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/2

---

Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij (1) v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 10/03)

1.   UVOD

| (1) | Komisija v sporočilu z dne 13. oktobra 2008, naslovljenem Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (2) (v nadaljnjem besedilu „sporočilo o bančništvu“) priznava, da so sheme dokapitalizacije eden ključnih ukrepov, ki jih države članice lahko sprejmejo za zagotavljanje stabilnosti in ustreznega delovanja finančnih trgov. |
| --- | --- |

(1)

Komisija v sporočilu z dne 13. oktobra 2008, naslovljenem Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (2) (v nadaljnjem besedilu „sporočilo o bančništvu“) priznava, da so sheme dokapitalizacije eden ključnih ukrepov, ki jih države članice lahko sprejmejo za zagotavljanje stabilnosti in ustreznega delovanja finančnih trgov.

| (2) | Na zasedanju Ekonomsko-finančnega sveta 7. oktobra 2008 in srečanju euroskupine 12. oktobra 2008 je bila dokapitalizacija podobno obravnavana, pri čemer je bila sklepna ugotovitev ta, da „se vlade zavezujejo, da bodo po potrebi zagotovile kapital v primernem obsegu, hkrati pa na vse mogoče načine spodbujale pridobivanje zasebnega kapitala. Finančne institucije bi morale sprejeti dodatne omejitve, zlasti za preprečitev morebitne zlorabe takih ureditev v škodo bank, ki niso upravičene do take obravnave“, prav tako pa je „treba zavarovati zakonite interese konkurentov, zlasti s pravili o državni pomoči“. |
| --- | --- |

(2)

Na zasedanju Ekonomsko-finančnega sveta 7. oktobra 2008 in srečanju euroskupine 12. oktobra 2008 je bila dokapitalizacija podobno obravnavana, pri čemer je bila sklepna ugotovitev ta, da „se vlade zavezujejo, da bodo po potrebi zagotovile kapital v primernem obsegu, hkrati pa na vse mogoče načine spodbujale pridobivanje zasebnega kapitala. Finančne institucije bi morale sprejeti dodatne omejitve, zlasti za preprečitev morebitne zlorabe takih ureditev v škodo bank, ki niso upravičene do take obravnave“, prav tako pa je „treba zavarovati zakonite interese konkurentov, zlasti s pravili o državni pomoči“.

| (3) | Doslej je Komisija v skladu z načeli, določenimi v sporočilu o bančništvu (3), odobrila sheme dokapitalizacije v treh državah članicah, pa tudi posamezne ukrepe dokapitalizacije. Odobrena je bila dokapitalizacija, predvsem v obliki navadnih in prednostnih delnic, ki je bila pogojena zlasti z uvedbo tržno naravnanih stopenj nadomestil, ustreznimi zaščitnimi ukrepi v zvezi z ravnanjem in rednim pregledom. Ker pa se narava, obseg in pogoji za trenutno predvidene sheme dokapitalizacije precej razlikujejo, so države članice in potencialne institucije upravičenke zaprosile za podrobnejše usmeritve glede sprejemljivosti posebnih oblik dokapitalizacije v okviru pravil o državni pomoči. Nekatere države članice zlasti predvidevajo dokapitalizacijo bank, pri čemer primarni cilj ni reševanje teh bank, temveč zagotavljanje posojil realnemu gospodarstvu. Ekonomsko-finančni svet je 2. decembra 2008 priznal potrebo po nadaljnjih usmeritvah glede dokapitalizacij iz previdnostnih razlogov, namenjenih ohranjanju kreditne dejavnosti, in pozval Komisijo, naj jih čim prej sprejme. To sporočilo tako daje usmeritve za nove sheme dokapitalizacije in odpira možnost za prilagoditev obstoječih shem dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(3)

Doslej je Komisija v skladu z načeli, določenimi v sporočilu o bančništvu (3), odobrila sheme dokapitalizacije v treh državah članicah, pa tudi posamezne ukrepe dokapitalizacije. Odobrena je bila dokapitalizacija, predvsem v obliki navadnih in prednostnih delnic, ki je bila pogojena zlasti z uvedbo tržno naravnanih stopenj nadomestil, ustreznimi zaščitnimi ukrepi v zvezi z ravnanjem in rednim pregledom. Ker pa se narava, obseg in pogoji za trenutno predvidene sheme dokapitalizacije precej razlikujejo, so države članice in potencialne institucije upravičenke zaprosile za podrobnejše usmeritve glede sprejemljivosti posebnih oblik dokapitalizacije v okviru pravil o državni pomoči. Nekatere države članice zlasti predvidevajo dokapitalizacijo bank, pri čemer primarni cilj ni reševanje teh bank, temveč zagotavljanje posojil realnemu gospodarstvu. Ekonomsko-finančni svet je 2. decembra 2008 priznal potrebo po nadaljnjih usmeritvah glede dokapitalizacij iz previdnostnih razlogov, namenjenih ohranjanju kreditne dejavnosti, in pozval Komisijo, naj jih čim prej sprejme. To sporočilo tako daje usmeritve za nove sheme dokapitalizacije in odpira možnost za prilagoditev obstoječih shem dokapitalizacije.

Skupni cilji: Ponovna vzpostavitev finančne stabilnosti, zagotavljanje posojil realnemu gospodarstvu in obravnavanje sistemskega tveganja za morebitno plačilno nesposobnost

| (4) | Glede na trenutne razmere na finančnih trgih je lahko dokapitalizacija bank namenjena številnim ciljem. Kot prvo, dokapitalizacije prispevajo k ponovni vzpostavitvi finančne stabilnosti ter pomagajo pri obnovi zaupanja, ki je potrebno za oživitev medbančnega posojanja. Poleg tega dodatni kapital v času recesije zagotavlja rezervo, saj absorbira izgube in omejuje tveganja plačilne nesposobnosti bank. V trenutnih razmerah, ki so zlasti posledica propada banke Lehman Brothers, lahko načeloma zdrave banke potrebujejo kapitalske vložke, saj prevladuje mnenje, da so glede na podcenjevanje tveganj v preteklosti in zaradi povečanih stroškov pridobivanja sredstev potrebni višji deleži kapitala. |
| --- | --- |

(4)

Glede na trenutne razmere na finančnih trgih je lahko dokapitalizacija bank namenjena številnim ciljem. Kot prvo, dokapitalizacije prispevajo k ponovni vzpostavitvi finančne stabilnosti ter pomagajo pri obnovi zaupanja, ki je potrebno za oživitev medbančnega posojanja. Poleg tega dodatni kapital v času recesije zagotavlja rezervo, saj absorbira izgube in omejuje tveganja plačilne nesposobnosti bank. V trenutnih razmerah, ki so zlasti posledica propada banke Lehman Brothers, lahko načeloma zdrave banke potrebujejo kapitalske vložke, saj prevladuje mnenje, da so glede na podcenjevanje tveganj v preteklosti in zaradi povečanih stroškov pridobivanja sredstev potrebni višji deleži kapitala.

| (5) | Kot drugo lahko dokapitalizacija pomaga zagotavljati posojila realnemu gospodarstvu. Načeloma zdrave banke bodo morda bolj naklonjene omejevanju posojil, da bi se s tem izognile tveganju in ohranile višje deleže kapitala. Kapitalski vložek iz državnih virov lahko prepreči omejitev ponudbe kreditov in omeji razširitev težav iz finančnih trgov na druge dejavnosti. |
| --- | --- |

(5)

Kot drugo lahko dokapitalizacija pomaga zagotavljati posojila realnemu gospodarstvu. Načeloma zdrave banke bodo morda bolj naklonjene omejevanju posojil, da bi se s tem izognile tveganju in ohranile višje deleže kapitala. Kapitalski vložek iz državnih virov lahko prepreči omejitev ponudbe kreditov in omeji razširitev težav iz finančnih trgov na druge dejavnosti.

| (6) | Kot tretje je lahko državna dokapitalizacija tudi ustrezen odziv na težave finančnih institucij, ki jim zaradi njihovega posebnega poslovnega modela ali naložbene strategije grozi plačilna nesposobnost. Kapitalski vložek iz državnih virov, ki posamezni banki omogoča pomoč v izrednih razmerah, lahko prav tako pomaga preprečiti kratkoročne sistemske učinke morebitne plačilne nesposobnosti zadevne banke. Z dolgoročnega vidika bi dokapitalizacija bank lahko podpirala prizadevanja za pripravo zadevne banke na obnovitev dolgoročne sposobnosti poslovanja ali pa v podporo njeni nadzorovani likvidaciji. |
| --- | --- |

(6)

Kot tretje je lahko državna dokapitalizacija tudi ustrezen odziv na težave finančnih institucij, ki jim zaradi njihovega posebnega poslovnega modela ali naložbene strategije grozi plačilna nesposobnost. Kapitalski vložek iz državnih virov, ki posamezni banki omogoča pomoč v izrednih razmerah, lahko prav tako pomaga preprečiti kratkoročne sistemske učinke morebitne plačilne nesposobnosti zadevne banke. Z dolgoročnega vidika bi dokapitalizacija bank lahko podpirala prizadevanja za pripravo zadevne banke na obnovitev dolgoročne sposobnosti poslovanja ali pa v podporo njeni nadzorovani likvidaciji.

Možni pomisleki glede konkurence

| (7) | Glede na te skupne cilje mora ocena vsake sheme ali ukrepa dokapitalizacije upoštevati morebitno izkrivljanje konkurence na treh različnih ravneh. |
| --- | --- |

(7)

Glede na te skupne cilje mora ocena vsake sheme ali ukrepa dokapitalizacije upoštevati morebitno izkrivljanje konkurence na treh različnih ravneh.

| (8) | Najprej dokapitalizacija, ki jo ena od držav članic izvede za svoje banke, zadevnim bankam ne bi smela dati neupravičene konkurenčne prednosti pred bankami v drugih državah članicah. Dostop do kapitala po znatno nižjih obrestnih merah, kot so na voljo konkurentom v drugih državah članicah, ki ne bi bil ustrezno utemeljen na podlagi tveganja, bi lahko imel pomemben učinek na konkurenčni položaj banke na širšem enotnem evropskem trgu. Čezmerna pomoč v eni državi članici bi prav tako lahko spodbudila tekmovanje pri dodeljevanju subvencij med državami članicami in povzročila težave za gospodarstva držav članic, ki niso uvedle shem dokapitalizacije. Za ohranitev enakih konkurenčnih pogojev je nujen dosleden in usklajen pristop glede nadomestila za kapitalske vložke iz državnih virov in glede drugih pogojev, povezanih z dokapitalizacijo. Enostranski in neusklajeni ukrepi na tem področju bi prav tako lahko ogrozili prizadevanja za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti („Zagotavljanje poštene konkurence med državami članicami“). |
| --- | --- |

(8)

Najprej dokapitalizacija, ki jo ena od držav članic izvede za svoje banke, zadevnim bankam ne bi smela dati neupravičene konkurenčne prednosti pred bankami v drugih državah članicah. Dostop do kapitala po znatno nižjih obrestnih merah, kot so na voljo konkurentom v drugih državah članicah, ki ne bi bil ustrezno utemeljen na podlagi tveganja, bi lahko imel pomemben učinek na konkurenčni položaj banke na širšem enotnem evropskem trgu. Čezmerna pomoč v eni državi članici bi prav tako lahko spodbudila tekmovanje pri dodeljevanju subvencij med državami članicami in povzročila težave za gospodarstva držav članic, ki niso uvedle shem dokapitalizacije. Za ohranitev enakih konkurenčnih pogojev je nujen dosleden in usklajen pristop glede nadomestila za kapitalske vložke iz državnih virov in glede drugih pogojev, povezanih z dokapitalizacijo. Enostranski in neusklajeni ukrepi na tem področju bi prav tako lahko ogrozili prizadevanja za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti („Zagotavljanje poštene konkurence med državami članicami“).

| (9) | Kot drugo lahko sheme dokapitalizacije, ki so na voljo vsem bankam v državi članici, vendar ne temeljijo na primernem razlikovanju med upravičenimi bankami glede na njihove profile tveganja, dajo nepravično prednost bankam, ki so v težavah ali pa slabše poslujejo, v primerjavi z bankami, ki so načeloma zdrave in bolje poslujejo. To bi izkrivljalo konkurenco na trgu in pobude, povečalo moralna tveganja in oslabilo splošno konkurenčnost evropskih bank („Zagotavljanje poštene konkurence med bankami“). |
| --- | --- |

(9)

Kot drugo lahko sheme dokapitalizacije, ki so na voljo vsem bankam v državi članici, vendar ne temeljijo na primernem razlikovanju med upravičenimi bankami glede na njihove profile tveganja, dajo nepravično prednost bankam, ki so v težavah ali pa slabše poslujejo, v primerjavi z bankami, ki so načeloma zdrave in bolje poslujejo. To bi izkrivljalo konkurenco na trgu in pobude, povečalo moralna tveganja in oslabilo splošno konkurenčnost evropskih bank („Zagotavljanje poštene konkurence med bankami“).

| (10) | Kot tretje državna dokapitalizacija, zlasti ustrezno nadomestilo, ne bi smela povzročiti znatno manj ugodnega konkurenčnega položaja bank, ki niso upravičene do državnih sredstev, temveč iščejo dodatni kapital na trgu. Državna shema, ki izrinja tržno naravnano poslovanje, bi le otežila vrnitev na normalno delovanje trga („Zagotavljanje vrnitve na normalno tržno delovanje“). |
| --- | --- |

(10)

Kot tretje državna dokapitalizacija, zlasti ustrezno nadomestilo, ne bi smela povzročiti znatno manj ugodnega konkurenčnega položaja bank, ki niso upravičene do državnih sredstev, temveč iščejo dodatni kapital na trgu. Državna shema, ki izrinja tržno naravnano poslovanje, bi le otežila vrnitev na normalno delovanje trga („Zagotavljanje vrnitve na normalno tržno delovanje“).

| (11) | Vsaka predlagana dokapitalizacija ima kumulativne učinke na konkurenco na vsaki od teh treh ravni. Vendar pa je treba poiskati ravnovesje med temi pomisleki z vidika konkurence ter cilji ponovne vzpostavitve finančne stabilnosti, zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu in upravljanja tveganj za plačilno nesposobnost. Po eni strani morajo imeti banke dovolj ugodne pogoje za dostop do kapitala, da bo dokapitalizacija tako učinkovita, kot je potrebno. Po drugi strani pa bi morali pogoji, povezani z ukrepom dokapitalizacije, zagotoviti enake konkurenčne pogoje in z dolgoročnega vidika prehod na normalne tržne pogoje. Državni posegi bi zato morali biti sorazmerni in začasni ter bi morali biti oblikovani tako, da dajejo bankam spodbudo za izplačilo državi takoj, ko bodo tržne razmere to dopuščale, da bi iz krize izšel konkurenčen in učinkovit evropski bančni sektor. Tržno naravnane cene kapitalskih vložkov bi bile najboljši zaščitni ukrep pred neupravičenimi razlikami v stopnji kapitalizacije in nepravilno uporabo takega kapitala. Države članice bi morale vedno zagotoviti, da dokapitalizacija bank izhaja iz resnične potrebe. |
| --- | --- |

(11)

Vsaka predlagana dokapitalizacija ima kumulativne učinke na konkurenco na vsaki od teh treh ravni. Vendar pa je treba poiskati ravnovesje med temi pomisleki z vidika konkurence ter cilji ponovne vzpostavitve finančne stabilnosti, zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu in upravljanja tveganj za plačilno nesposobnost. Po eni strani morajo imeti banke dovolj ugodne pogoje za dostop do kapitala, da bo dokapitalizacija tako učinkovita, kot je potrebno. Po drugi strani pa bi morali pogoji, povezani z ukrepom dokapitalizacije, zagotoviti enake konkurenčne pogoje in z dolgoročnega vidika prehod na normalne tržne pogoje. Državni posegi bi zato morali biti sorazmerni in začasni ter bi morali biti oblikovani tako, da dajejo bankam spodbudo za izplačilo državi takoj, ko bodo tržne razmere to dopuščale, da bi iz krize izšel konkurenčen in učinkovit evropski bančni sektor. Tržno naravnane cene kapitalskih vložkov bi bile najboljši zaščitni ukrep pred neupravičenimi razlikami v stopnji kapitalizacije in nepravilno uporabo takega kapitala. Države članice bi morale vedno zagotoviti, da dokapitalizacija bank izhaja iz resnične potrebe.

| (12) | Ravnovesje, ki ga je treba doseči med finančno stabilnostjo in cilji konkurence, poudarja pomen razlikovanja med načeloma zdravimi bankami, ki dobro poslujejo, in bankami v težavah, ki slabše poslujejo. |
| --- | --- |

(12)

Ravnovesje, ki ga je treba doseči med finančno stabilnostjo in cilji konkurence, poudarja pomen razlikovanja med načeloma zdravimi bankami, ki dobro poslujejo, in bankami v težavah, ki slabše poslujejo.

| (13) | Komisija bo zato v oceni ukrepov dokapitalizacije (v obliki shem ali pa podpore posameznim bankam) namenila posebno pozornost profilu tveganja bank upravičenk (4). Načeloma bi morale banke s profilom večjega tveganja plačati več. Države članice bi morale pri določanju shem dokapitalizacije, ki so na voljo skupini različnih bank, skrbno pretehtati vstopna merila in način obravnave bank z različnimi profili tveganja ter temu ustrezno razlikovati obravnavanje teh bank (glej Prilogo 1). Pri tem je treba upoštevati položaj bank, ki se zaradi trenutnih izrednih razmer srečujejo s težavami, čeprav bi pred finančno krizo veljale za načeloma zdrave banke. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bo zato v oceni ukrepov dokapitalizacije (v obliki shem ali pa podpore posameznim bankam) namenila posebno pozornost profilu tveganja bank upravičenk (4). Načeloma bi morale banke s profilom večjega tveganja plačati več. Države članice bi morale pri določanju shem dokapitalizacije, ki so na voljo skupini različnih bank, skrbno pretehtati vstopna merila in način obravnave bank z različnimi profili tveganja ter temu ustrezno razlikovati obravnavanje teh bank (glej Prilogo 1). Pri tem je treba upoštevati položaj bank, ki se zaradi trenutnih izrednih razmer srečujejo s težavami, čeprav bi pred finančno krizo veljale za načeloma zdrave banke.

| (14) | Poleg kazalnikov, kot sta spoštovanje regulativnih zahtev glede plačilne sposobnosti in načrtovana kapitalska ustreznost, kakor jo potrdijo nacionalni nadzorni organi, bi morali biti na primer razmiki kreditnih zamenjav (CDS spreads) in bonitetne ocene iz obdobja pred finančno krizo dobra osnova za razlikovanje med stopnjami nadomestil za različne banke. Prav tako lahko trenutni razmiki kažejo na posebna tveganja, ki bodo oslabila konkurenčni položaj nekaterih bank, ko bodo izšle iz splošnih kriznih razmer. Razmiki iz obdobja pred krizo in trenutni razmiki bi morali vsekakor odražati morebitno breme slabe aktive in/ali slabosti poslovnega modela banke zaradi dejavnikov, kot sta čezmerna odvisnost od kratkoročne oblike financiranja ali nenormalen obseg posojil. |
| --- | --- |

(14)

Poleg kazalnikov, kot sta spoštovanje regulativnih zahtev glede plačilne sposobnosti in načrtovana kapitalska ustreznost, kakor jo potrdijo nacionalni nadzorni organi, bi morali biti na primer razmiki kreditnih zamenjav (CDS spreads) in bonitetne ocene iz obdobja pred finančno krizo dobra osnova za razlikovanje med stopnjami nadomestil za različne banke. Prav tako lahko trenutni razmiki kažejo na posebna tveganja, ki bodo oslabila konkurenčni položaj nekaterih bank, ko bodo izšle iz splošnih kriznih razmer. Razmiki iz obdobja pred krizo in trenutni razmiki bi morali vsekakor odražati morebitno breme slabe aktive in/ali slabosti poslovnega modela banke zaradi dejavnikov, kot sta čezmerna odvisnost od kratkoročne oblike financiranja ali nenormalen obseg posojil.

| (15) | V ustrezno utemeljenih primerih je morda treba kratkoročno sprejeti nižje nadomestilo za banke v težavah ob domnevi in pod pogojem, da bodo stroški državnega posega v njihovo korist dolgoročno omogočili prestrukturiranje, potrebno za obnovitev sposobnosti poslovanja, in upoštevali konkurenčni učinek pomoči, ki je zagotovljena takim bankam, v obliki izravnalnih ukrepov. Finančno zdrave banke so lahko upravičene do sorazmerno nizke stopnje nadomestil za kakršno koli dokapitalizacijo in temu primerno znatno manj strogih pogojev glede državne pomoči na dolgi rok, če sprejmejo pogoje o izplačilu ali pretvorbi instrumentov, tako da se ohrani začasna narava vpletenosti države in njen cilj ponovne vzpostavitve finančne stabilnosti/posojil gospodarstvu ter potreba po preprečevanju zlorabe sredstev v širše strateške namene. |
| --- | --- |

(15)

V ustrezno utemeljenih primerih je morda treba kratkoročno sprejeti nižje nadomestilo za banke v težavah ob domnevi in pod pogojem, da bodo stroški državnega posega v njihovo korist dolgoročno omogočili prestrukturiranje, potrebno za obnovitev sposobnosti poslovanja, in upoštevali konkurenčni učinek pomoči, ki je zagotovljena takim bankam, v obliki izravnalnih ukrepov. Finančno zdrave banke so lahko upravičene do sorazmerno nizke stopnje nadomestil za kakršno koli dokapitalizacijo in temu primerno znatno manj strogih pogojev glede državne pomoči na dolgi rok, če sprejmejo pogoje o izplačilu ali pretvorbi instrumentov, tako da se ohrani začasna narava vpletenosti države in njen cilj ponovne vzpostavitve finančne stabilnosti/posojil gospodarstvu ter potreba po preprečevanju zlorabe sredstev v širše strateške namene.

Priporočila Sveta Evropske centralne banke (ECB)

| (16) | Evropska centralna banka („ECB“) je v priporočilih svojega sveta z dne 20. novembra 2008 predlagala metodologijo referenčnih meril za določanje cen državnih ukrepov dokapitalizacije za načeloma zdrave institucije v euroobmočju. Glavni pomisleki, ki so osnova navedenim priporočilom, v celoti upoštevajo načela, opisana v uvodu k temu sporočilu. ECB v skladu s svojimi posebnimi nalogami in odgovornostmi posebej poudarja učinkovitost ukrepov dokapitalizacije z namenom krepitve finančne stabilnosti in spodbujanja nemotenega dotoka posojil realnemu gospodarstvu. Hkrati poudarja potrebo po tržno naravnanih cenah, vključno z upoštevanjem posebnega tveganja posameznih bank upravičenk in potrebo po ohranitvi enakih pogojev med konkurenčnimi bankami. |
| --- | --- |

(16)

Evropska centralna banka („ECB“) je v priporočilih svojega sveta z dne 20. novembra 2008 predlagala metodologijo referenčnih meril za določanje cen državnih ukrepov dokapitalizacije za načeloma zdrave institucije v euroobmočju. Glavni pomisleki, ki so osnova navedenim priporočilom, v celoti upoštevajo načela, opisana v uvodu k temu sporočilu. ECB v skladu s svojimi posebnimi nalogami in odgovornostmi posebej poudarja učinkovitost ukrepov dokapitalizacije z namenom krepitve finančne stabilnosti in spodbujanja nemotenega dotoka posojil realnemu gospodarstvu. Hkrati poudarja potrebo po tržno naravnanih cenah, vključno z upoštevanjem posebnega tveganja posameznih bank upravičenk in potrebo po ohranitvi enakih pogojev med konkurenčnimi bankami.

| (17) | Komisija pozdravlja priporočila ECB, ki predlagajo cenovno shemo za kapitalske vložke na osnovi posebnega razpona stopenj donosa za banke upravičenke, ki so ne glede na razlike v svojih profilih tveganja načeloma zdrave finančne institucije. Namen tega dokumenta je, da se usmeritve razširijo tudi na druge pogoje poleg stopnje nadomestil in na pogoje, pod katerimi imajo lahko tudi banke, ki načeloma niso zdrave, dostop do državnega kapitala. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pozdravlja priporočila ECB, ki predlagajo cenovno shemo za kapitalske vložke na osnovi posebnega razpona stopenj donosa za banke upravičenke, ki so ne glede na razlike v svojih profilih tveganja načeloma zdrave finančne institucije. Namen tega dokumenta je, da se usmeritve razširijo tudi na druge pogoje poleg stopnje nadomestil in na pogoje, pod katerimi imajo lahko tudi banke, ki načeloma niso zdrave, dostop do državnega kapitala.

| (18) | Poleg tega Komisija sicer priznava, da trenutne izredne obrestne mere na trgu ne pomenijo ustreznega merila za določanje primerne ravni nadomestila za vložek kapitala, vendar meni, da bi morali ukrepi dokapitalizacije, ki jih izvedejo države članice, upoštevati raven podcenjevanja tveganja, ki je bilo značilno za obdobje pred krizo. Brez tega bi stopnje nadomestil za vložke kapitala iz državnih sredstev upravičencem lahko dale neupravičeno konkurenčno prednost, kar bi na koncu lahko izrinilo zasebno dokapitalizacijo. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega Komisija sicer priznava, da trenutne izredne obrestne mere na trgu ne pomenijo ustreznega merila za določanje primerne ravni nadomestila za vložek kapitala, vendar meni, da bi morali ukrepi dokapitalizacije, ki jih izvedejo države članice, upoštevati raven podcenjevanja tveganja, ki je bilo značilno za obdobje pred krizo. Brez tega bi stopnje nadomestil za vložke kapitala iz državnih sredstev upravičencem lahko dale neupravičeno konkurenčno prednost, kar bi na koncu lahko izrinilo zasebno dokapitalizacijo.

2.   NAČELA, KI UREJAJO RAZLIČNE VRSTE DOKAPITALIZACIJE

| (19) | Najboljše zagotovilo za omejitev izkrivljanja konkurence je majhno odstopanje cen od tržnih cen (5). Iz navedenega sledi, da bi morala biti dokapitalizacija zasnovana tako, da upošteva tržni položaj vsake institucije, vključno z njenim trenutnim profilom tveganja in stopnjo plačilne sposobnosti, ter ohranja enake pogoje, s tem da ne omogoča previsoke subvencije v primerjavi s trenutnimi alternativami na trgu. Poleg tega bi morale uporabljene cene banke spodbujati, da državo izplačajo takoj, ko bo krize konec. |
| --- | --- |

(19)

Najboljše zagotovilo za omejitev izkrivljanja konkurence je majhno odstopanje cen od tržnih cen (5). Iz navedenega sledi, da bi morala biti dokapitalizacija zasnovana tako, da upošteva tržni položaj vsake institucije, vključno z njenim trenutnim profilom tveganja in stopnjo plačilne sposobnosti, ter ohranja enake pogoje, s tem da ne omogoča previsoke subvencije v primerjavi s trenutnimi alternativami na trgu. Poleg tega bi morale uporabljene cene banke spodbujati, da državo izplačajo takoj, ko bo krize konec.

| (20) | Ta načela pomenijo, da se pri oceni obravnavajo naslednji vidiki splošne zasnove shem dokapitalizacije: cilj dokapitalizacije, sposobnost poslovanja upravičene banke, nadomestilo, pobude za izstop, zlasti da bi državni kapital nadomestili zasebni investitorji (6), s čimer bi se zagotovila začasna narava udeležbe države v kapitalu banke, zaščitni ukrepi za preprečevanje zlorabe pomoči in izkrivljanja konkurence ter pregled učinkov sheme dokapitalizacije in položaja bank upravičenk na podlagi rednih poročil oziroma načrtov prestrukturiranja, če so ti potrebni. |
| --- | --- |

(20)

Ta načela pomenijo, da se pri oceni obravnavajo naslednji vidiki splošne zasnove shem dokapitalizacije: cilj dokapitalizacije, sposobnost poslovanja upravičene banke, nadomestilo, pobude za izstop, zlasti da bi državni kapital nadomestili zasebni investitorji (6), s čimer bi se zagotovila začasna narava udeležbe države v kapitalu banke, zaščitni ukrepi za preprečevanje zlorabe pomoči in izkrivljanja konkurence ter pregled učinkov sheme dokapitalizacije in položaja bank upravičenk na podlagi rednih poročil oziroma načrtov prestrukturiranja, če so ti potrebni.

2.1   Dokapitalizacije po sedanjih obrestnih merah na trgu

| (21) | Kadar za kapitalske vložke iz državnih virov veljajo enaki pogoji kot za pomembno udeležbo (30 % ali več) zasebnih investitorjev, bo Komisija odobrila nadomestilo, ki je bilo določeno z dogovorom (7). Glede na omejene pomisleke z vidika konkurence pri takem dogovoru se načeloma zdi, da ni potrebe po predhodnih zaščitnih ukrepih glede konkurence ali pobudah za izstop, razen če so pogoji dogovora taki, da znatno spremenijo pobude zasebnih investitorjev. |
| --- | --- |

(21)

Kadar za kapitalske vložke iz državnih virov veljajo enaki pogoji kot za pomembno udeležbo (30 % ali več) zasebnih investitorjev, bo Komisija odobrila nadomestilo, ki je bilo določeno z dogovorom (7). Glede na omejene pomisleke z vidika konkurence pri takem dogovoru se načeloma zdi, da ni potrebe po predhodnih zaščitnih ukrepih glede konkurence ali pobudah za izstop, razen če so pogoji dogovora taki, da znatno spremenijo pobude zasebnih investitorjev.

2.2   Začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu

| (22) | Pri ocenjevanju obravnave bank v tej kategoriji bo Komisija dala večji pomen razlikovanju med načeloma zdravimi in drugimi bankami, ki je bilo opisano v odstavkih 12 do 15. |
| --- | --- |

(22)

Pri ocenjevanju obravnave bank v tej kategoriji bo Komisija dala večji pomen razlikovanju med načeloma zdravimi in drugimi bankami, ki je bilo opisano v odstavkih 12 do 15.

| (23) | Skupno nadomestilo mora ustrezno upoštevati naslednje elemente:






  (a) | trenutni profil tveganja vsake upravičenke (4); |
| --- | --- | --- |

(23)

Skupno nadomestilo mora ustrezno upoštevati naslednje elemente:

(a)

trenutni profil tveganja vsake upravičenke (4);

| (b) | značilnosti izbranega instrumenta, vključno z njegovo ravnjo podrejenosti, tveganje ter vse pogoje in načine plačila (8); |
| --- | --- |

(b)

značilnosti izbranega instrumenta, vključno z njegovo ravnjo podrejenosti, tveganje ter vse pogoje in načine plačila (8);

| (c) | vključene pobude za izstop (kot so klavzule o povečanju (step-up) in klavzule o izplačilu); |
| --- | --- |

(c)

vključene pobude za izstop (kot so klavzule o povečanju (step-up) in klavzule o izplačilu);

| (d) | ustrezna referenčna obrestna mera, ki ni izpostavljena tveganjem. |
| --- | --- |

(d)

ustrezna referenčna obrestna mera, ki ni izpostavljena tveganjem.

| (24) | Raven nadomestila za državno dokapitalizacijo ne more biti enako visoka kot trenutna tržna raven (okoli 15 %) (9), saj slednja ne ustreza nujno temu, kar bi lahko veljalo kot normalni tržni pogoji (10). Zato je Komisija pripravljena sprejeti ceno dokapitalizacije načeloma zdravih bank po nižjih merah, kot so trenutne obrestne mere na trgu, da bi bankam olajšala uporabo takih instrumentov in s tem spodbudila ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in zagotavljanje posojil realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(24)

Raven nadomestila za državno dokapitalizacijo ne more biti enako visoka kot trenutna tržna raven (okoli 15 %) (9), saj slednja ne ustreza nujno temu, kar bi lahko veljalo kot normalni tržni pogoji (10). Zato je Komisija pripravljena sprejeti ceno dokapitalizacije načeloma zdravih bank po nižjih merah, kot so trenutne obrestne mere na trgu, da bi bankam olajšala uporabo takih instrumentov in s tem spodbudila ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in zagotavljanje posojil realnemu gospodarstvu.

| (25) | Hkrati skupni pričakovani donos, ki naj bi ga država imela od dokapitalizacije, ne bi smel preveč odstopati od trenutnih tržnih cen, saj (i) bi se moral izogniti podcenjevanju tveganja, značilnemu za obdobje pred krizo; (ii) upoštevati mora negotovost glede trenutka nastopa in ravni novega ravnovesja cen; (iii) zagotavljati mora spodbude za izstop iz sheme in (iv) čim bolj mora zmanjšati tveganje za izkrivljanje konkurence med državami članicami ter med tistimi bankami, ki danes brez vsake državne pomoči pridobivajo kapital na trgu. Stopnja nadomestila, ki ne odstopa preveč od trenutnih tržnih cen, je bistvenega pomena pri preprečevanju izrinjanja dokapitalizacije iz zasebnega sektorja in lajšanje vrnitve na normalne tržne pogoje. |
| --- | --- |

(25)

Hkrati skupni pričakovani donos, ki naj bi ga država imela od dokapitalizacije, ne bi smel preveč odstopati od trenutnih tržnih cen, saj (i) bi se moral izogniti podcenjevanju tveganja, značilnemu za obdobje pred krizo; (ii) upoštevati mora negotovost glede trenutka nastopa in ravni novega ravnovesja cen; (iii) zagotavljati mora spodbude za izstop iz sheme in (iv) čim bolj mora zmanjšati tveganje za izkrivljanje konkurence med državami članicami ter med tistimi bankami, ki danes brez vsake državne pomoči pridobivajo kapital na trgu. Stopnja nadomestila, ki ne odstopa preveč od trenutnih tržnih cen, je bistvenega pomena pri preprečevanju izrinjanja dokapitalizacije iz zasebnega sektorja in lajšanje vrnitve na normalne tržne pogoje.

Raven vstopne cene za dokapitalizacijo

| (26) | Komisija meni, da je ustrezna metoda za določanje cene dokapitalizacij navedena v priporočilih eurosistema z dne 20. novembra 2008. Nadomestila, izračunana na podlagi te metodologije, po mnenju eurosistema pomenijo primerno osnovo (vstopno raven) za zahtevano nominalno stopnjo donosa pri dokapitalizaciji načeloma zdravih bank. To ceno je mogoče prilagoditi navzgor, da bi se upoštevala potreba po spodbujanju izplačila državnega kapitala (11). Komisija meni, da bodo take prilagoditve namenjene tudi zaščiti pred izkrivljanjem konkurence. |
| --- | --- |

(26)

Komisija meni, da je ustrezna metoda za določanje cene dokapitalizacij navedena v priporočilih eurosistema z dne 20. novembra 2008. Nadomestila, izračunana na podlagi te metodologije, po mnenju eurosistema pomenijo primerno osnovo (vstopno raven) za zahtevano nominalno stopnjo donosa pri dokapitalizaciji načeloma zdravih bank. To ceno je mogoče prilagoditi navzgor, da bi se upoštevala potreba po spodbujanju izplačila državnega kapitala (11). Komisija meni, da bodo take prilagoditve namenjene tudi zaščiti pred izkrivljanjem konkurence.

| (27) | Glede na priporočila eurosistema bi se zahtevana stopnja donosa za državo za instrumente dokapitalizacije načeloma zdravih bank (prednostne delnice in drugi hibridni instrumenti) lahko določila na podlagi „cenovnega razpona“, ki bi bil opredeljen z (i) zahtevano stopnjo donosa za podrejeni dolg, ki bi pomenila spodnjo mejo; in (ii) zahtevano stopnjo donosa za navadne delnice, ki bi pomenila zgornjo mejo. Ta metodologija vključuje izračun cenovnega razpona na podlagi različnih elementov, ki bi moral upoštevati tudi posebnosti posameznih institucij (ali skupine podobnih institucij) ter držav članic. Uporaba te metodologije na podlagi povprečnih (srednjih) vrednosti zadevnih parametrov (donosi državnih obveznic, razmiki kreditnih zamenjav (CDS spreads), premije za tržno tveganje za lastniški kapital) določa razpon s povprečno zahtevano stopnjo donosa 7 % za prednostne delnice s podobnimi značilnostmi, kot jih ima podrejeni dolg, in povprečno zahtevano stopnjo donosa 9,3 % za navadne delnice bank v euroobmočju. Ta razpon povprečnih cen je okviren. |
| --- | --- |

(27)

Glede na priporočila eurosistema bi se zahtevana stopnja donosa za državo za instrumente dokapitalizacije načeloma zdravih bank (prednostne delnice in drugi hibridni instrumenti) lahko določila na podlagi „cenovnega razpona“, ki bi bil opredeljen z (i) zahtevano stopnjo donosa za podrejeni dolg, ki bi pomenila spodnjo mejo; in (ii) zahtevano stopnjo donosa za navadne delnice, ki bi pomenila zgornjo mejo. Ta metodologija vključuje izračun cenovnega razpona na podlagi različnih elementov, ki bi moral upoštevati tudi posebnosti posameznih institucij (ali skupine podobnih institucij) ter držav članic. Uporaba te metodologije na podlagi povprečnih (srednjih) vrednosti zadevnih parametrov (donosi državnih obveznic, razmiki kreditnih zamenjav (CDS spreads), premije za tržno tveganje za lastniški kapital) določa razpon s povprečno zahtevano stopnjo donosa 7 % za prednostne delnice s podobnimi značilnostmi, kot jih ima podrejeni dolg, in povprečno zahtevano stopnjo donosa 9,3 % za navadne delnice bank v euroobmočju. Ta razpon povprečnih cen je okviren.

| (28) | Komisija bo za načeloma zdrave banke odobrila minimalno nadomestilo, ki temelji na zgoraj opisani metodologiji (12). To nadomestilo se na ravni posameznih bank razlikuje na podlagi različnih parametrov:






  (a) | vrsta izbranega kapitala (13); pri nižji podrejenosti je nižje tudi zahtevano nadomestilo znotraj cenovnega razpona; |
| --- | --- | --- |

(28)

Komisija bo za načeloma zdrave banke odobrila minimalno nadomestilo, ki temelji na zgoraj opisani metodologiji (12). To nadomestilo se na ravni posameznih bank razlikuje na podlagi različnih parametrov:

(a)

vrsta izbranega kapitala (13); pri nižji podrejenosti je nižje tudi zahtevano nadomestilo znotraj cenovnega razpona;

| (b) | ustrezna referenčna obrestna mera, ki ni izpostavljena tveganjem; |
| --- | --- |

(b)

ustrezna referenčna obrestna mera, ki ni izpostavljena tveganjem;

| (c) | posamezni profil tveganja na nacionalni ravni za vse upravičene finančne institucije (vključno s finančno zdravimi bankami ter bankami v težavah). |
| --- | --- |

(c)

posamezni profil tveganja na nacionalni ravni za vse upravičene finančne institucije (vključno s finančno zdravimi bankami ter bankami v težavah).

| (29) | Države članice lahki izberejo formulo za izračunavanje cen, ki vsebuje tudi klavzule o povečanju ali izplačilu. Pri tem morajo poskrbeti, da bo izbrana formula spodbujala čim prejšnji konec podpore bankam v obliki državnega kapitala, hkrati pa ne bo povzročila čezmernega povečanja stroškov kapitala. |
| --- | --- |

(29)

Države članice lahki izberejo formulo za izračunavanje cen, ki vsebuje tudi klavzule o povečanju ali izplačilu. Pri tem morajo poskrbeti, da bo izbrana formula spodbujala čim prejšnji konec podpore bankam v obliki državnega kapitala, hkrati pa ne bo povzročila čezmernega povečanja stroškov kapitala.

| (30) | Komisija bo odobrila tudi alternativne metodologije določanja cen, če omogočajo višja nadomestila kot zgoraj navedena metodologija. |
| --- | --- |

(30)

Komisija bo odobrila tudi alternativne metodologije določanja cen, če omogočajo višja nadomestila kot zgoraj navedena metodologija.

Pobude za izplačilo državnega kapitala

| (31) | Ukrepi dokapitalizacije morajo vsebovati ustrezne pobude za izplačilo državnega kapitala, ko bo trg to dopuščal (14). Pobude bankam, da poiščejo alternativne vire kapitala, je mogoče najpreprosteje zagotoviti tako, da države članice zahtevajo ustrezno visoko nadomestilo za državno dokapitalizacijo. Zato je po mnenju Komisije koristno, da se k ceni, določeni za vstop (15), na splošno pribije dodatek, da bi se s tem spodbudil izstop. Cenovna struktura, ki vključuje postopno poviševanje in klavzule o povečanju, bo okrepila mehanizem za spodbujanje izstopa. |
| --- | --- |

(31)

Ukrepi dokapitalizacije morajo vsebovati ustrezne pobude za izplačilo državnega kapitala, ko bo trg to dopuščal (14). Pobude bankam, da poiščejo alternativne vire kapitala, je mogoče najpreprosteje zagotoviti tako, da države članice zahtevajo ustrezno visoko nadomestilo za državno dokapitalizacijo. Zato je po mnenju Komisije koristno, da se k ceni, določeni za vstop (15), na splošno pribije dodatek, da bi se s tem spodbudil izstop. Cenovna struktura, ki vključuje postopno poviševanje in klavzule o povečanju, bo okrepila mehanizem za spodbujanje izstopa.

| (32) | Če je država članica ni naklonjena povečanju nominalne stopnje donosa, bi lahko razmislila o povečanju skupnega nadomestila z nakupnimi opcijami ali drugimi klavzulami o izplačilu ali z mehanizmi, ki spodbujajo povečanje zasebnega kapitala, na primer s tem, da se izplačilo dividend pogoji z obveznim nadomestilom državi, ki se sčasoma povečuje. |
| --- | --- |

(32)

Če je država članica ni naklonjena povečanju nominalne stopnje donosa, bi lahko razmislila o povečanju skupnega nadomestila z nakupnimi opcijami ali drugimi klavzulami o izplačilu ali z mehanizmi, ki spodbujajo povečanje zasebnega kapitala, na primer s tem, da se izplačilo dividend pogoji z obveznim nadomestilom državi, ki se sčasoma povečuje.

| (33) | Države članice lahko razmislijo tudi o uporabi restriktivne dividendne politike, da bi se zagotovila začasna narava državnega posega. Restriktivna dividendna politika bi bila skladna s ciljem ohranjanja zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu in krepitve kapitalske osnove bank upravičenk. Istočasno bi bilo pomembno omogočiti izplačila dividend, če bi to pomenilo spodbudo za zagotavljanje novega zasebnega kapitala načeloma zdravim bankam (16). |
| --- | --- |

(33)

Države članice lahko razmislijo tudi o uporabi restriktivne dividendne politike, da bi se zagotovila začasna narava državnega posega. Restriktivna dividendna politika bi bila skladna s ciljem ohranjanja zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu in krepitve kapitalske osnove bank upravičenk. Istočasno bi bilo pomembno omogočiti izplačila dividend, če bi to pomenilo spodbudo za zagotavljanje novega zasebnega kapitala načeloma zdravim bankam (16).

| (34) | Komisija bo predlagane mehanizme za izstop ocenila za vsak posamezen primer posebej. Na splošno velja, da je pri večji dokapitalizaciji in profilu večjega tveganja banke upravičenke toliko bolj pomembno, da se določi jasen mehanizem za izstop. Kombinacija ravni in vrste nadomestila ter po potrebi restriktivne dividendne politike mora kot celota pomeniti zadostno pobudo za izstop za banke upravičenke. Komisija zlasti meni, da omejitve izplačila dividend niso potrebne, kadar cenovna raven pravilno upošteva profil tveganja za banke, klavzule o povečanju ali primerljivi elementi zagotavljajo zadostne spodbude za izstop, obseg dokapitalizacije pa je omejen. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bo predlagane mehanizme za izstop ocenila za vsak posamezen primer posebej. Na splošno velja, da je pri večji dokapitalizaciji in profilu večjega tveganja banke upravičenke toliko bolj pomembno, da se določi jasen mehanizem za izstop. Kombinacija ravni in vrste nadomestila ter po potrebi restriktivne dividendne politike mora kot celota pomeniti zadostno pobudo za izstop za banke upravičenke. Komisija zlasti meni, da omejitve izplačila dividend niso potrebne, kadar cenovna raven pravilno upošteva profil tveganja za banke, klavzule o povečanju ali primerljivi elementi zagotavljajo zadostne spodbude za izstop, obseg dokapitalizacije pa je omejen.

Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence

| (35) | V točki 35 sporočila o bančništvu je poudarjena potreba po zaščitnih ukrepih v primeru morebitne zlorabe in izkrivljanja konkurence v shemah dokapitalizacije. Točka 38 navedenega sporočila zahteva, da se kapitalski vložki omejijo na potrebni minimum ter da se upravičenki ne dovoli razvijanja agresivnih poslovnih strategij, ki bi bile nezdružljive s temeljnimi cilji dokapitalizacije (17). |
| --- | --- |

(35)

V točki 35 sporočila o bančništvu je poudarjena potreba po zaščitnih ukrepih v primeru morebitne zlorabe in izkrivljanja konkurence v shemah dokapitalizacije. Točka 38 navedenega sporočila zahteva, da se kapitalski vložki omejijo na potrebni minimum ter da se upravičenki ne dovoli razvijanja agresivnih poslovnih strategij, ki bi bile nezdružljive s temeljnimi cilji dokapitalizacije (17).

| (36) | Na splošno velja, da je pri višjem nadomestilu potreba po zaščitnih ukrepih manjša, saj bo cenovna raven omejila izkrivljanje konkurence. Banke, ki so deležne državne dokapitalizacije, bi se prav tako morale izogibati oglaševanju tega dejstva v poslovne namene. |
| --- | --- |

(36)

Na splošno velja, da je pri višjem nadomestilu potreba po zaščitnih ukrepih manjša, saj bo cenovna raven omejila izkrivljanje konkurence. Banke, ki so deležne državne dokapitalizacije, bi se prav tako morale izogibati oglaševanju tega dejstva v poslovne namene.

| (37) | Zaščitni ukrepi so lahko potrebni tudi za preprečevanje agresivne razširitve poslovanja, financirane z državno pomočjo. Združitve in prevzemi lahko načeloma pomenijo dragocen prispevek k utrjevanju bančnega sektorja, da bi se dosegli cilji stabilizacije finančnih trgov in zagotovil stalen dotok posojil realnemu gospodarstvu. Da bi se izognili dajanju prednosti tovrstnim institucijam, ki prejmejo državno pomoč, v škodo konkurentov, ki ne prejemajo take pomoči, bi morali biti združitve in prevzemi na splošno organizirani na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(37)

Zaščitni ukrepi so lahko potrebni tudi za preprečevanje agresivne razširitve poslovanja, financirane z državno pomočjo. Združitve in prevzemi lahko načeloma pomenijo dragocen prispevek k utrjevanju bančnega sektorja, da bi se dosegli cilji stabilizacije finančnih trgov in zagotovil stalen dotok posojil realnemu gospodarstvu. Da bi se izognili dajanju prednosti tovrstnim institucijam, ki prejmejo državno pomoč, v škodo konkurentov, ki ne prejemajo take pomoči, bi morali biti združitve in prevzemi na splošno organizirani na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka.

| (38) | Obseg zaščitnih ukrepov v zvezi z ravnanjem bo temeljil na oceni sorazmernosti, pri čemer bodo upoštevani vsi ustrezni dejavniki in še zlasti profil tveganja banke upravičenke. Medtem ko je za banke s profilom zelo majhnega tveganja morda potrebno le zelo omejeno število zaščitnih ukrepov v zvezi z ravnanjem, se pri profilu z večjim tveganjem poveča tudi potreba po takih zaščitnih ukrepih. Nadalje na oceno sorazmernosti vplivata tudi sorazmeren obseg kapitalskega vložka iz državnih virov in dosežena raven lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(38)

Obseg zaščitnih ukrepov v zvezi z ravnanjem bo temeljil na oceni sorazmernosti, pri čemer bodo upoštevani vsi ustrezni dejavniki in še zlasti profil tveganja banke upravičenke. Medtem ko je za banke s profilom zelo majhnega tveganja morda potrebno le zelo omejeno število zaščitnih ukrepov v zvezi z ravnanjem, se pri profilu z večjim tveganjem poveča tudi potreba po takih zaščitnih ukrepih. Nadalje na oceno sorazmernosti vplivata tudi sorazmeren obseg kapitalskega vložka iz državnih virov in dosežena raven lastniškega kapitala.

| (39) | Če države članice uporabijo dokapitalizacijo z namenom financiranja realnega gospodarstva, morajo zagotoviti, da pomoč k temu tudi dejansko prispeva. V ta namen bi morale v skladu z nacionalno zakonodajo dokapitalizacijo pogojiti z učinkovitimi in izvršljivimi zaščitnimi ukrepi, ki zagotavljajo, da je vložek kapitala uporabljen za ohranitev zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(39)

Če države članice uporabijo dokapitalizacijo z namenom financiranja realnega gospodarstva, morajo zagotoviti, da pomoč k temu tudi dejansko prispeva. V ta namen bi morale v skladu z nacionalno zakonodajo dokapitalizacijo pogojiti z učinkovitimi in izvršljivimi zaščitnimi ukrepi, ki zagotavljajo, da je vložek kapitala uporabljen za ohranitev zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu.

Pregled

| (40) | Poleg tega bi bilo treba dokapitalizacije redno pregledovati, kakor je navedeno v sporočilu o bančništvu (18). Države članice bi morale šest mesecev po uvedbi ukrepov Komisiji predložiti poročilo o izvajanju teh ukrepov. Poročilo mora vsebovati popolne podatke o:






  (a) | bankah, ki so bile dokapitalizirane, vključno v zvezi z elementi, opisanimi v odstavkih 12 do 15 in Prilogi I, in oceno poslovnega modela banke, da bi se lahko določil profil tveganja ter sposobnost poslovanja banke; |
| --- | --- | --- |

(40)

Poleg tega bi bilo treba dokapitalizacije redno pregledovati, kakor je navedeno v sporočilu o bančništvu (18). Države članice bi morale šest mesecev po uvedbi ukrepov Komisiji predložiti poročilo o izvajanju teh ukrepov. Poročilo mora vsebovati popolne podatke o:

(a)

bankah, ki so bile dokapitalizirane, vključno v zvezi z elementi, opisanimi v odstavkih 12 do 15 in Prilogi I, in oceno poslovnega modela banke, da bi se lahko določil profil tveganja ter sposobnost poslovanja banke;

| (b) | zneskih, ki so jih prejele zadevne banke, in pogojih, po katerih je potekala dokapitalizacija; |
| --- | --- |

(b)

zneskih, ki so jih prejele zadevne banke, in pogojih, po katerih je potekala dokapitalizacija;

| (c) | uporabi prejetega kapitala, vključno v zvezi z (i) ohranjanjem zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu; (ii) zunanjo rastjo in (iii) dividendno politiko bank upravičenk; |
| --- | --- |

(c)

uporabi prejetega kapitala, vključno v zvezi z (i) ohranjanjem zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu; (ii) zunanjo rastjo in (iii) dividendno politiko bank upravičenk;

| (d) | spoštovanju zavez, ki so jih dale države članice glede pobud za izstop, ter drugih pogojih in zaščitnih ukrepih ter; |
| --- | --- |

(d)

spoštovanju zavez, ki so jih dale države članice glede pobud za izstop, ter drugih pogojih in zaščitnih ukrepih ter;

| (e) | načrtu za prenehanje odvisnosti od državnega kapitala (19). |
| --- | --- |

(e)

načrtu za prenehanje odvisnosti od državnega kapitala (19).

| (41) | Komisija bo v okviru navedenega pregleda med drugim ocenila potrebo po nadaljevanju zaščitnih ukrepov v zvezi z ravnanjem. Glede na razvoj tržnih pogojev lahko zahteva tudi revizijo zaščitnih ukrepov, ki spremljajo take ukrepe, s čimer se zagotovi, da je pomoč omejena na najmanjši možni znesek in najkrajši možni čas, ki sta potrebna za premostitev trenutne krize. |
| --- | --- |

(41)

Komisija bo v okviru navedenega pregleda med drugim ocenila potrebo po nadaljevanju zaščitnih ukrepov v zvezi z ravnanjem. Glede na razvoj tržnih pogojev lahko zahteva tudi revizijo zaščitnih ukrepov, ki spremljajo take ukrepe, s čimer se zagotovi, da je pomoč omejena na najmanjši možni znesek in najkrajši možni čas, ki sta potrebna za premostitev trenutne krize.

| (42) | Komisija opozarja, da je treba v primeru, ko je banka sprva veljala za načeloma zdravo banko, vendar se je po izvedbi dokapitalizacije znašla v težavah, predložiti načrt za prestrukturiranje zadevne banke. |
| --- | --- |

(42)

Komisija opozarja, da je treba v primeru, ko je banka sprva veljala za načeloma zdravo banko, vendar se je po izvedbi dokapitalizacije znašla v težavah, predložiti načrt za prestrukturiranje zadevne banke.

2.3   Dokapitalizacije za reševanje drugih bank

| (43) | Za dokapitalizacijo bank, ki načeloma niso zdrave, bi morali veljati strožji pogoji. |
| --- | --- |

(43)

Za dokapitalizacijo bank, ki načeloma niso zdrave, bi morali veljati strožji pogoji.

| (44) | Kar zadeva nadomestilo, kakor je opisano zgoraj, bi moralo le-to praviloma upoštevati profil tveganja banke upravičenke in biti višje kot za načeloma zdrave banke (20). To pa ne posega v možnost nadzornih organov, da v okviru prestrukturiranja sprejmejo nujne ukrepe, kadar so ti potrebni. Kadar cene ni mogoče določiti na ravni, ki ustreza profilu tveganja banke, bi morala biti vseeno blizu ceni, ki se zahteva za podobno banko v normalnih tržnih pogojih. Ne glede na potrebo po zagotovitvi finančne stabilnosti je uporaba državnega kapitala za tovrstne banke sprejemljiva le pod pogojem, da je banka v postopku likvidacije ali v procesu obsežnega in temeljitega prestrukturiranja, vključno s spremembo v vodstvu in politiki upravljanja, če je to potrebno. Zato je treba v šestih mesecih od dokapitalizacije za te banke predložiti obsežen načrt za prestrukturiranje oziroma likvidacijo. Kakor je navedeno v sporočilu o bančništvu, bo tak načrt ocenjen v skladu z načeli iz smernic o reševanju in prestrukturiranju podjetij v težavah in vključevati bo moral izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(44)

Kar zadeva nadomestilo, kakor je opisano zgoraj, bi moralo le-to praviloma upoštevati profil tveganja banke upravičenke in biti višje kot za načeloma zdrave banke (20). To pa ne posega v možnost nadzornih organov, da v okviru prestrukturiranja sprejmejo nujne ukrepe, kadar so ti potrebni. Kadar cene ni mogoče določiti na ravni, ki ustreza profilu tveganja banke, bi morala biti vseeno blizu ceni, ki se zahteva za podobno banko v normalnih tržnih pogojih. Ne glede na potrebo po zagotovitvi finančne stabilnosti je uporaba državnega kapitala za tovrstne banke sprejemljiva le pod pogojem, da je banka v postopku likvidacije ali v procesu obsežnega in temeljitega prestrukturiranja, vključno s spremembo v vodstvu in politiki upravljanja, če je to potrebno. Zato je treba v šestih mesecih od dokapitalizacije za te banke predložiti obsežen načrt za prestrukturiranje oziroma likvidacijo. Kakor je navedeno v sporočilu o bančništvu, bo tak načrt ocenjen v skladu z načeli iz smernic o reševanju in prestrukturiranju podjetij v težavah in vključevati bo moral izravnalne ukrepe.

| (45) | Vse do izplačila državi bi morali zaščitni ukrepi v zvezi z ravnanjem za banke v težavah, ki so v fazi reševanja in prestrukturiranja, načeloma vključevati: restriktivno dividendno politiko (vključno s prepovedjo izplačila dividend vsaj v obdobju prestrukturiranja), omejitev plač za vodstvene delavce in izplačila nagrad, obveznost obnovitve in ohranjanja povečane ravni plačilne sposobnosti, ki je združljiva s ciljem finančne stabilnosti, ter časovni načrt za izplačilo državne udeležbe. |
| --- | --- |

(45)

Vse do izplačila državi bi morali zaščitni ukrepi v zvezi z ravnanjem za banke v težavah, ki so v fazi reševanja in prestrukturiranja, načeloma vključevati: restriktivno dividendno politiko (vključno s prepovedjo izplačila dividend vsaj v obdobju prestrukturiranja), omejitev plač za vodstvene delavce in izplačila nagrad, obveznost obnovitve in ohranjanja povečane ravni plačilne sposobnosti, ki je združljiva s ciljem finančne stabilnosti, ter časovni načrt za izplačilo državne udeležbe.

2.4.   Končne opombe

| (46) | Komisija upošteva možnost, da je udeležba bank v dokapitalizaciji na voljo za vse ali za večji del bank v dani državi članici, tudi na manj diferencirani osnovi, in da je namenjena doseganju ustrezne splošne stopnje donosa v danem času. Nekatere države članice lahko zaradi poenostavitve upravnih postopkov morda dajo prednost manj razdelanim metodam. Brez poseganja v možnost držav članic, da cene določajo po zgoraj opisani metodologiji, bo Komisija odobrila mehanizme za oblikovanje cen, ki omogočajo, da je raven skupnega pričakovanega letnega donosa za vse banke, ki sodelujejo v shemi, dovolj visoka, da zadostuje za različne banke in za pobudo za izstop. To raven bi bilo običajno treba določiti nad zgornjo mejo iz odstavka 27 za kapitalske instrumente prvega reda (21). To lahko vključuje nizko vstopno ceno in ustrezno povečanje, pa tudi druge elemente razlikovanja in zaščitne ukrepe, kakor so opisani zgoraj (22). |
| --- | --- |

(46)

Komisija upošteva možnost, da je udeležba bank v dokapitalizaciji na voljo za vse ali za večji del bank v dani državi članici, tudi na manj diferencirani osnovi, in da je namenjena doseganju ustrezne splošne stopnje donosa v danem času. Nekatere države članice lahko zaradi poenostavitve upravnih postopkov morda dajo prednost manj razdelanim metodam. Brez poseganja v možnost držav članic, da cene določajo po zgoraj opisani metodologiji, bo Komisija odobrila mehanizme za oblikovanje cen, ki omogočajo, da je raven skupnega pričakovanega letnega donosa za vse banke, ki sodelujejo v shemi, dovolj visoka, da zadostuje za različne banke in za pobudo za izstop. To raven bi bilo običajno treba določiti nad zgornjo mejo iz odstavka 27 za kapitalske instrumente prvega reda (21). To lahko vključuje nizko vstopno ceno in ustrezno povečanje, pa tudi druge elemente razlikovanja in zaščitne ukrepe, kakor so opisani zgoraj (22).

---

(1)  Za bralčevo lažje razumevanje se za finančne institucije v tem dokumentu uporablja preprosto izraz „banke“.

(2)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

(3)  Glej odločitev Komisije z dne 13. oktobra 2008 v zadevi N 507/08 Ukrepi finančne podpore za bančni sektor v Združenem kraljestvu (UL C 290, 13.11.2008, str. 4), odločitev Komisije z dne 27. oktobra 2008 v zadevi N 512/08 Ukrepi podpore za finančne institucije v Nemčiji (UL C 293, 15.11.2008, str. 2), odločitev Komisije z dne 19. novembra 2008 v zadevi N 560/08 Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji, odločitev Komisije z dne 12. novembra 2008 v zadevi N 528/08 Nizozemska, Pomoč skupini ING Groep N.V., odločitev Komisije z dne 25. novembra 2008 v zadevi NN 68/08 o pomoči Latvije banki JSC Parex Banka.

(4)  Za podrobnejše informacije glej Prilogo 1.

(5)  Glej točko 39 sporočila o bančništvu.

(6)  Za pobude za izstop ali pobude za izplačilo državi v tem besedilu se razume, da so namenjene nadomestitvi državnega kapitala z zasebnim kapitalom v obsegu, ki je potreben in primeren v okviru vrnitve na normalne tržne pogoje.

(7)  Glej na primer točko 54 odločitve Komisije z dne 27. oktobra 2008 v zadevi N 512/08 Ukrepi podpore za finančne institucije v Nemčiji.

(8)  Več parametrov na primer poveča ali zmanjša vrednost prednostnih delnic, odvisno od njihove natančne opredelitve, kot so: možnost pretvorbe v navadne delnice ali druge instrumente, kumulativne in nekumulativne dividende, nespremenljiva ali prilagodljiva stopnja dividend, prednost pred navadnimi delnicami v primeru likvidacije, morebitna pravica do udeležbe pri dobičku poleg dividend, izplačanih za navadne delnice, prodajna opcija, klavzule o izplačilu, glasovalne pravice. Komisija bo kot merilo uporabila splošno klasifikacijo kapitalskega instrumenta med različne regulativne kategorije (npr. temeljni/netemeljni, kapital prvega/drugega reda).

(9)  Na primer JP Morgan, Europe Credit Research, 27. oktober 2008; Podatki banke Merrill Lynch o zadolženosti finančnih institucij z bonitetno oceno vsaj naložbene stopnje, na področju kapitala prvega reda, denominiranega v eurih in javno ponujenega na trgu eurskih obveznic ali na domačem trgu držav članic, ki so sprejele euro. Podatke je zagotovil ECOWIN (ml: et10yld).

(10)  Trenutne ravni nadomestil so prav tako lahko posledica sedanjega sorazmerno velikega povpraševanja po kapitalu prvega reda, saj se banke zdaj odmikajo od poslovnega modela s prenizko stopnjo kapitalizacije, ki danes velja za poslovni model iz preteklosti, v kombinaciji s sorazmerno majhno ponudbo in veliko nestabilnostjo trga.

(11)  Glej točke 5 do 7 priporočil Sveta ECB o določanju cen dokapitalizacije z dne 20. novembra 2008.

(12)  Morda bo treba upoštevati posebne razmere držav članic, ki ne sodelujejo v eurosistemu.

(13)  Kot so navadne delnice, netemeljni kapital prvega reda ali kapital drugega reda.

(14)  Ob upoštevanju vrste instrumenta dokapitalizacije in njegove klasifikacije s strani nadzornih organov.

(15)  To je še toliko bolj pomembno, saj na zgoraj opisano metodo lahko vpliva podcenjevanje tveganja iz obdobja pred nastopom krize.

(16)  Ob upoštevanju teh pogojev bi bile omejitve izplačil dividend lahko na primer časovno omejene ali omejene na odstotek ustvarjenega dobička ali povezane s prispevkom novega kapitala (na primer z izplačilom dividend v obliki novih delnic). Kadar je verjetno, da bo izplačilo državi potekalo v več korakih, bi bilo mogoče predvideti tudi postopno sprostitev vseh omejitev glede dividend, ki bi bila usklajena z napredkom pri izplačilu.

(17)  Glede na cilje zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu ni potrebe po omejevanju rasti bilanc v shemah dokapitalizacije načeloma zdravih bank. To naj bi načeloma veljalo tudi za jamstvene sheme, razen v primeru resnega tveganja za premik kapitalskih tokov med državami članicami.

(18)  Glej točke 34 do 42 sporočila o bančništvu. V skladu z navedenim sporočilom se za posamezne ukrepe dokapitalizacije, sprejete v skladu s shemo dokapitalizacije, ki jo je odobrila Komisija, ne zahteva priglasitev in Komisija jih bo ocenila v okviru pregleda ter predstavitve načrta za sposobnost poslovanja.

(19)  Ob upoštevanju značilnosti instrumenta dokapitalizacije.

(20)  Glej odstavek 28 o razširjenem cenovnem razponu, ki pomeni višje stopnje nadomestil za banke v težavah.

(21)  Komisija je doslej odobrila ukrepe dokapitalizacije s skupnim pričakovanim letnim donosom v višini vsaj 10 % instrumentov prvega reda za vse banke, ki sodelujejo v shemi. Za države članice, katerih stopnje donosa, ki niso izpostavljene tveganjem, precej odstopajo od povprečja v euroobmočju, bo tako raven morda treba ustrezno prilagoditi. Prilagoditve bodo potrebne tudi glede na razvoj obrestnih mer, ki niso izpostavljene tveganjem.

(22)  Za primer kombinacije nizke vstopne cene s takimi elementi razlikovanja glej odločitev Komisije z dne 12. novembra 2008 v zadevi N 528/08 Nizozemska, Pomoč skupini ING Groep N.V., ko je za nadomestilo kapitalskega instrumenta sui generis, opredeljenega kot temeljni kapital prvega reda, nespremenljiv kupon (8,5 %) povezan s prekomernimi in rastočimi izplačili kuponov in morebitno zgornjo mejo, česar posledica je pričakovani letni donos, višji od 10 %.

---

PRILOGA

Določanje cene za lastniški kapital

Lastniški kapital (navadne delnice) je najbolj poznana oblika temeljnega kapitala prvega reda. Navadne delnice omogočajo dva vira prihodka, namreč negotova prihodnja izplačila dividend in rast cene delnice (kapitalski dobiček/izguba), pri čemer je v zadnji fazi oboje odvisno od pričakovanih prihodnjih denarnih tokov/dobička. V trenutnih razmerah je prihodnje denarne tokove še težje napovedati kot v normalnih pogojih. Najpomembnejši dejavnik je zato objavljena tržna cena za navadne delnice. Za banke, katerih delnice ne kotirajo na borzi, ker ni objavljene tržne cene, bi morale države članice uporabiti primeren tržno zasnovan pristop, kot je celovita ocena.

Če je pomoč zagotovljena v obliki izdaje navadnih delnic (primarna izdaja), bo vse delnice, ki jih ne prevzamejo obstoječi ali novi investitorji, prevzela država članica kot prejemnik primarne izdaje po najnižji možni ceni v primerjavi s ceno delnice, ki je veljala neposredno pred objavo javne ponudbe. Ustrezno provizijo za vpis primarne izdaje bi morala plačati tudi institucija, ki izda delnice (1). Komisija bo upoštevala učinek, ki ga ima lahko predhodno prejeta državna pomoč na ceno delnice banke upravičenke.

Kazalniki za oceno profila tveganja banke

Pri ocenjevanju profila tveganja posamezne banke za namene ocene ukrepa dokapitalizacije na podlagi pravil o državni pomoči bo Komisija upoštevala položaj banke zlasti glede na naslednje kazalnike:

| (a) | kapitalska ustreznost: Komisija bo kot pozitivno obravnavala oceno plačilne sposobnosti banke in njene prihodnje kapitalske ustreznosti, ki je rezultat pregleda s strani nacionalnega nadzornega organa; tak pregled bo ocenil izpostavljenost banke različnim tveganjem (kot so kreditno tveganje, likvidnostno tveganje, tržno tveganje, tveganje v zvezi z obrestno mero in deviznim tečajem), kakovost portfelja sredstev (znotraj nacionalnega trga in v primerjavi z razpoložljivimi mednarodnimi standardi), dolgoročno vzdržnost poslovnega modela banke in druge s tem povezane vidike; |
| --- | --- |

(a)

kapitalska ustreznost: Komisija bo kot pozitivno obravnavala oceno plačilne sposobnosti banke in njene prihodnje kapitalske ustreznosti, ki je rezultat pregleda s strani nacionalnega nadzornega organa; tak pregled bo ocenil izpostavljenost banke različnim tveganjem (kot so kreditno tveganje, likvidnostno tveganje, tržno tveganje, tveganje v zvezi z obrestno mero in deviznim tečajem), kakovost portfelja sredstev (znotraj nacionalnega trga in v primerjavi z razpoložljivimi mednarodnimi standardi), dolgoročno vzdržnost poslovnega modela banke in druge s tem povezane vidike;

| (b) | obseg dokapitalizacije: Komisija bo kot pozitivno obravnavala dokapitalizacijo z omejenim obsegom, kot je na primer največ 2 % tveganju prilagojene tehtane aktive banke; |
| --- | --- |

(b)

obseg dokapitalizacije: Komisija bo kot pozitivno obravnavala dokapitalizacijo z omejenim obsegom, kot je na primer največ 2 % tveganju prilagojene tehtane aktive banke;

| (c) | trenutni razmiki kreditnih zamenjav: za Komisijo bo razmik, ki je enak povprečju ali manjši, kazalnik profila manjšega tveganja; |
| --- | --- |

(c)

trenutni razmiki kreditnih zamenjav: za Komisijo bo razmik, ki je enak povprečju ali manjši, kazalnik profila manjšega tveganja;

| (d) | trenutna bonitetna ocena banke in obeti: za Komisijo bodo bonitetna ocena A ali višja in stabilni ali pozitivni obeti kazalnik profila manjšega tveganja. |
| --- | --- |

(d)

trenutna bonitetna ocena banke in obeti: za Komisijo bodo bonitetna ocena A ali višja in stabilni ali pozitivni obeti kazalnik profila manjšega tveganja.

Pri oceni teh kazalnikov je treba upoštevati položaj bank, ki se zaradi trenutnih izrednih razmer srečujejo s težavami, čeprav bi v obdobju pred krizo veljale za načeloma zdrave banke, kot je razvidno iz razvoja tržnih kazalnikov, kot so razmiki kreditnih zamenjav in cene delnic.

Razpredelnica 1

Vrste kapitala

Image

---

(1)  Glej na primer točko 11 odločitve Komisije z dne 13. oktobra 2008 v zadevi N 507/08 Ukrepi finančne podpore za bančni sektor v Zduženem kraljestvu in točko 12 odločitve Komisije z dne 27. oktobra 2008 v zadevi N 512/08 Ukrepi podpore za finančne institucije v Nemčiji.

---

III Pripravljalni akti

KOMISIJA

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/11

---

Zakonodajni predlogi, ki jih je sprejela Komisija

(2009/C 10/04)

| Dokument | Del | Datum | Naslov |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2008) 302 | | 13.5.2008 | Predlog uredbe Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 752/2007 z dne 30. maja 2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ukrajine |
| KOM(2008) 305 | | 23.5.2008 | Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti |
| KOM(2008) 306 | 1 | 20.5.2008 | Predlog uredbe Sveta o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete |
| KOM(2008) 306 | 2 | 20.5.2008 | Predlog uredbe Sveta o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo Uredb (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. [...]/2008 |
| KOM(2008) 306 | 3 | 20.5.2008 | Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) |
| KOM(2008) 306 | 4 | 20.5.2008 | Predlog sklepa Sveta o spremembah Sklepa 2006/144/ES o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013) |
| KOM(2008) 308 | | 21.5.2008 | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1638/2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva |
| KOM(2008) 309 | | 21.5.2008 | Predlog sklepa Sveta o stališču Skupnosti, sprejeto v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-sredozemskim sporazumom o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani glede oblikovanja časovnega razporeda za odpravo tarif za proizvode iz Priloge IV k Pridružitvenemu sporazumu |
| KOM(2008) 311 | | 23.5.2008 | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov |
| KOM(2008) 314 | | 23.5.2008 | Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov |
| KOM(2008) 316 | | 23.5.2008 | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil |
| KOM(2008) 318 | | 26.5.2008 | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predpisanih oznakah za dvo- ali trikolesna motorna vozila |
| KOM(2008) 320 | | 27.5.2008 | Predlog odločbe Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188) |
| KOM(2008) 324 | | 4.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi |
| KOM(2008) 332 | | 27.5.2008 | Predlog sklepa Sveta o vzpostavitvi Evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS) na podlagi člena 11 Okvirnega sklepa 2008/XX/PNZ |
| KOM(2008) 336 | | 28.5.2008 | Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede tržnih standardov za perutninsko meso |
| KOM(2008) 341 | | 6.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske |
| KOM(2008) 342 | | 4.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 243/2008 o nekaterih omejevalnih ukrepih za nezakonite oblasti otoka Anjouan v Islamski zvezni republiki Komori |
| KOM(2008) 343 | | 10.6.2008 | Predlog odločbe Sveta o enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v tretjih državah |
| KOM(2008) 344 | | 9.6.2008 | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta na področju prava družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (Kodificirana različica) |
| KOM(2008) 345 | | 10.6.2008 | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) |
| KOM(2008) 346 | | 10.6.2008 | Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/493/ES o določitvi zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, letne razdelitve in najmanjše zneske, ki se dodelijo regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja „konvergenca“ |
| KOM(2008) 347 | 1 | 20.6.2008 | Predlog sklepa Sveta o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o nekaterih vidikih zračnega prometa |
| KOM(2008) 347 | 2 | 20.6.2008 | Predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o nekaterih vidikih zračnega prometa |
| KOM(2008) 350 | | 11.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2005 o uvedbi določenih omejitvenih ukrepov glede Demokratične republike Kongo |
| KOM(2008) 351 | | 13.6.2008 | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških sedežih na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (Kodificirana različica) |
| KOM(2008) 352 | | 12.6.2008 | Predlog sklepa Sveta o odobritvi Priloge 8 k Mednarodni konvenciji o usklajevanju mejnih kontrol blaga v imenu Skupnosti |
| KOM(2008) 353 | | 11.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 |
| KOM(2008) 357 | | 13.6.2008 | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole |
| KOM(2008) 358 | | 16.6.2008 | Predlog odločbe Sveta o odhodkih na področju veterine (Kodificirana različica) |
| KOM(2008) 362 | | 17.6.2008 | Predlog sklepa Sveta o stališču Skupnosti v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 o spremembi Protokola št. 3, o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja zaradi širitve Evropske unije leta 2007 |
| KOM(2008) 363 | | 16.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 442/2007 z dne 19. aprila 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 |
| KOM(2008) 365 | | 17.6.2008 | Predlog Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. .../... o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (Kodificirana različica) |
| KOM(2008) 367 | | 17.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza (Kodificirana različica) |
| KOM(2008) 369 | | 17.6.2008 | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodatnem varstvenem certifikatu za zdravila (Kodificirana različica) |
| KOM(2008) 376 | | 8.7.2008 | Predlog direktiva Sveta o davčnih oprostitvah, ki veljajo za končni vnos osebne lastnine posameznikov iz države članice (Kodificirana različica) |
| KOM(2008) 377 | | 20.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2015/2006 in Uredbe (ES) št. 40/2008 glede ribolovnih možnosti in z njimi povezanih pogojev za nekatere staleže rib |
| KOM(2008) 380 | | 23.6.2008 | Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2001/470/ES o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah |
| KOM(2008) 382 | | 20.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o določitvi obsega uporabe protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1174/2005 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske |
| KOM(2008) 385 | | 19.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 85/2006 na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške |
| KOM(2008) 386 | | 24.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (Kodificirana različica) |
| KOM(2008) 390 | | 25.6.2008 | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z letališči, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive Sveta 06/23/EGS |
| KOM(2008) 404 | | 30.6.2008 | Predlog odločbe Sveta o dovoljenju Italijanski republiki, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 285 Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost |
| KOM(2008) 405 | | 27.6.2008 | Predlog sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi protokola o spremembi Sporazuma o pomorskem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter vlado Ljudske republike Kitajske na drugi strani zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji |
| KOM(2008) 410 | | 30.6.2008 | Predlog uredbe Sveta o zaključku pregleda glede novega izvoznika v okviru Uredbe (ES) št. 130/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske |

Dokument

Del

Datum

Naslov

KOM(2008) 302

13.5.2008

Predlog uredbe Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 752/2007 z dne 30. maja 2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ukrajine

KOM(2008) 305

23.5.2008

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti

KOM(2008) 306

1

20.5.2008

Predlog uredbe Sveta o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

KOM(2008) 306

2

20.5.2008

Predlog uredbe Sveta o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo Uredb (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. [...]/2008

KOM(2008) 306

3

20.5.2008

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

KOM(2008) 306

4

20.5.2008

Predlog sklepa Sveta o spremembah Sklepa 2006/144/ES o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013)

KOM(2008) 308

21.5.2008

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1638/2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva

KOM(2008) 309

21.5.2008

Predlog sklepa Sveta o stališču Skupnosti, sprejeto v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-sredozemskim sporazumom o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani glede oblikovanja časovnega razporeda za odpravo tarif za proizvode iz Priloge IV k Pridružitvenemu sporazumu

KOM(2008) 311

23.5.2008

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov

KOM(2008) 314

23.5.2008

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov

KOM(2008) 316

23.5.2008

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil

KOM(2008) 318

26.5.2008

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predpisanih oznakah za dvo- ali trikolesna motorna vozila

KOM(2008) 320

27.5.2008

Predlog odločbe Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188)

KOM(2008) 324

4.6.2008

Predlog uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi

KOM(2008) 332

27.5.2008

Predlog sklepa Sveta o vzpostavitvi Evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS) na podlagi člena 11 Okvirnega sklepa 2008/XX/PNZ

KOM(2008) 336

28.5.2008

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede tržnih standardov za perutninsko meso

KOM(2008) 341

6.6.2008

Predlog uredbe Sveta o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOM(2008) 342

4.6.2008

Predlog uredbe Sveta o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 243/2008 o nekaterih omejevalnih ukrepih za nezakonite oblasti otoka Anjouan v Islamski zvezni republiki Komori

KOM(2008) 343

10.6.2008

Predlog odločbe Sveta o enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v tretjih državah

KOM(2008) 344

9.6.2008

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta na področju prava družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (Kodificirana različica)

KOM(2008) 345

10.6.2008

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (Uredba o živalskih stranskih proizvodih)

KOM(2008) 346

10.6.2008

Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/493/ES o določitvi zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, letne razdelitve in najmanjše zneske, ki se dodelijo regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja „konvergenca“

KOM(2008) 347

1

20.6.2008

Predlog sklepa Sveta o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o nekaterih vidikih zračnega prometa

KOM(2008) 347

2

20.6.2008

Predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o nekaterih vidikih zračnega prometa

KOM(2008) 350

11.6.2008

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2005 o uvedbi določenih omejitvenih ukrepov glede Demokratične republike Kongo

KOM(2008) 351

13.6.2008

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških sedežih na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (Kodificirana različica)

KOM(2008) 352

12.6.2008

Predlog sklepa Sveta o odobritvi Priloge 8 k Mednarodni konvenciji o usklajevanju mejnih kontrol blaga v imenu Skupnosti

KOM(2008) 353

11.6.2008

Predlog uredbe Sveta o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96

KOM(2008) 357

13.6.2008

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole

KOM(2008) 358

16.6.2008

Predlog odločbe Sveta o odhodkih na področju veterine (Kodificirana različica)

KOM(2008) 362

17.6.2008

Predlog sklepa Sveta o stališču Skupnosti v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 o spremembi Protokola št. 3, o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja zaradi širitve Evropske unije leta 2007

KOM(2008) 363

16.6.2008

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 442/2007 z dne 19. aprila 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

KOM(2008) 365

17.6.2008

Predlog Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. .../... o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (Kodificirana različica)

KOM(2008) 367

17.6.2008

Predlog uredbe Sveta o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza (Kodificirana različica)

KOM(2008) 369

17.6.2008

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodatnem varstvenem certifikatu za zdravila (Kodificirana različica)

KOM(2008) 376

8.7.2008

Predlog direktiva Sveta o davčnih oprostitvah, ki veljajo za končni vnos osebne lastnine posameznikov iz države članice (Kodificirana različica)

KOM(2008) 377

20.6.2008

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2015/2006 in Uredbe (ES) št. 40/2008 glede ribolovnih možnosti in z njimi povezanih pogojev za nekatere staleže rib

KOM(2008) 380

23.6.2008

Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2001/470/ES o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah

KOM(2008) 382

20.6.2008

Predlog uredbe Sveta o določitvi obsega uporabe protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1174/2005 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOM(2008) 385

19.6.2008

Predlog uredbe Sveta o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 85/2006 na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

KOM(2008) 386

24.6.2008

Predlog uredbe Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (Kodificirana različica)

KOM(2008) 390

25.6.2008

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z letališči, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive Sveta 06/23/EGS

KOM(2008) 404

30.6.2008

Predlog odločbe Sveta o dovoljenju Italijanski republiki, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 285 Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

KOM(2008) 405

27.6.2008

Predlog sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi protokola o spremembi Sporazuma o pomorskem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter vlado Ljudske republike Kitajske na drugi strani zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

KOM(2008) 410

30.6.2008

Predlog uredbe Sveta o zaključku pregleda glede novega izvoznika v okviru Uredbe (ES) št. 130/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

Ti dokumenti so dosegljivi na EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/15

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. januarja 2009

(2009/C 10/05)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3173 |
| JPY | japonski jen | 117,66 |
| DKK | danska krona | 7,4508 |
| GBP | funt šterling | 0,90830 |
| SEK | švedska krona | 10,9475 |
| CHF | švicarski frank | 1,4761 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,4310 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,917 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 277,45 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7050 |
| PLN | poljski zlot | 4,1440 |
| RON | romunski leu | 4,2880 |
| TRY | turška lira | 2,1085 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9769 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6144 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2177 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,4262 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9664 |
| KRW | južnokorejski won | 1 777,43 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,2389 |
| CNY | kitajski juan | 9,0040 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3347 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 657,60 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7061 |
| PHP | filipinski peso | 62,080 |
| RUB | ruski rubelj | 41,8400 |
| THB | tajski bat | 45,987 |
| BRL | brazilski real | 3,0598 |
| MXN | mehiški peso | 18,2710 |
| INR | indijska rupija | 64,0270 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3173

JPY

japonski jen

117,66

DKK

danska krona

7,4508

GBP

funt šterling

0,90830

SEK

švedska krona

10,9475

CHF

švicarski frank

1,4761

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,4310

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,917

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

277,45

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7050

PLN

poljski zlot

4,1440

RON

romunski leu

4,2880

TRY

turška lira

2,1085

AUD

avstralski dolar

1,9769

CAD

kanadski dolar

1,6144

HKD

hongkonški dolar

10,2177

NZD

novozelandski dolar

2,4262

SGD

singapurski dolar

1,9664

KRW

južnokorejski won

1 777,43

ZAR

južnoafriški rand

13,2389

CNY

kitajski juan

9,0040

HRK

hrvaška kuna

7,3347

IDR

indonezijska rupija

14 657,60

MYR

malezijski ringit

4,7061

PHP

filipinski peso

62,080

RUB

ruski rubelj

41,8400

THB

tajski bat

45,987

BRL

brazilski real

3,0598

MXN

mehiški peso

18,2710

INR

indijska rupija

64,0270

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/16

---

Zadnja objava dokumentov KOM, razen zakonodajnih predlogov in zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija

(2009/C 10/06)

UL C 208, 15.8.2008

Pregled prejšnjih objav:

UL C 207, 14.8.2008

UL C 202, 8.8.2008

UL C 196, 2.8.2008

UL C 194, 31.7.2008

UL C 188, 25.7.2008

UL C 118, 15.5.2008

---

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/17

---

Dokumenti KOM, razen zakonodajnih predlogov, ki jih je sprejela Komisija

(2009/C 10/07)

| Dokument | Del | Datum | Naslov |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2008) 301 | | 14.5.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o rezultatih pogajanj glede strategij in programov kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013 |
| KOM(2008) 307 | | 20.5.2008 | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o sektorju za lan in konopljo |
| KOM(2008) 312 | | 22.5.2008 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o obravnavi mednarodnega izziva jedrske varnosti in zaščite |
| KOM(2008) 313 | | 27.5.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nadaljnji razvoj interneta – Akcijski načrt za uvedbo internetnega protokola različice 6 (IPv6) v Evropi |
| KOM(2008) 317 | | 23.5.2008 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Boljše poklicne možnosti in večja mobilnost: evropsko partnerstvo za raziskovalce |
| KOM(2008) 319 | | 20.5.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje |
| KOM(2008) 321 | | 20.5.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Reševanje vprašanja naraščajočih cen hrane – Smernice za ukrepanje EU |
| KOM(2008) 322 | | 26.5.2008 | Sporočilo Komisije Svetu o dnevnem redu ministrskega sveta energetske skupnosti z obrazložitvami (Bruselj, 27. junija 2008) |
| KOM(2008) 323 | | 27.5.2008 | Sporočilo Komisije – Pobuda za preglednost v Evropi – Okvir za ureditev odnosov z zastopniki interesov (register in kodeks ravnanja) |
| KOM(2008) 327 | | 29.5.2008 | Poročilo Komisije – Letno Poročilo Komisije o jamstvenem skladu in njegovem upravljanju v letu 2007 |
| KOM(2008) 328 | | 30.5.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o končnem poročilu o spodbujevalnih ukrepih Skupnosti na področju zaposlovanja (Program EIM 2002–2006) |
| KOM(2008) 329 | | 30.5.2008 | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru za evropsko strategijo na področju e-pravosodja |
| KOM(2008) 330 | | 8.5.2008 | Poročilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Poročilo o izvajanju Direktive o oglaševanju tobaka (2003/33/ES) |
| KOM(2008) 331 | | 30.5.2008 | Sporočilo Komisije – Ribolovne možnosti za leto 2009 – Politična izjava Evropske komisije |
| KOM(2008) 333 | | 28.5.2008 | Priporočilo Komisije Svetu za pooblastitev Komisije za vodenje pogajanj za sprejetje mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje |
| KOM(2008) 334 | | 3.6.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Končna ocena programa eTEN |
| KOM(2008) 337 | | 5.6.2008 | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o končni oceni akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni ter podpirajo posebne dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja |
| KOM(2008) 338 | | 4.6.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2007 |
| KOM(2008) 340 | | 9.6.2008 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o kratkoročnih statističnih kazalcih v skladu z Uredbo (ES) št. 1165/98 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 |
| KOM(2008) 354 | | 13.6.2008 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Finančne informacije o evropskih razvojnih skladih |
| KOM(2008) 355 | | 13.6.2008 | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o statistiki, pripravljeni v skladu z Uredbo (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, in njeni kakovosti |
| KOM(2008) 356 | | 13.6.2008 | Poročilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o zunanji oceni Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja |
| KOM(2008) 359 | | 17.6.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Skupna politika priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja |
| KOM(2008) 360 | | 17.6.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Načrt politike azila celostni pristop k zaščiti v EU |
| KOM(2008) 364 | | 17.6.2008 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Pregled delovanja regionalnih svetovalnih svetov |
| KOM(2008) 366 | | 17.6.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Regulativni vidiki nanomaterialov |
| KOM(2008) 371 | | 18.6.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Peto poročilo o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije – Rastoče regije, rastoča Evropa |
| KOM(2008) 378 | | 24.6.2008 | Sporočilo Komisije – Letno poročilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu o delovanju sistema Evropskih šol v letu 2007 |
| KOM(2008) 379 | | 23.6.2008 | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Letno poročilo 2008 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske skupnosti ter njuno izvajanje v letu 2007 |
| KOM(2008) 381 | | 18.6.2008 | Predhodni predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za leto 2008 – Splošni izkaz prihodkov |
| KOM(2008) 383 | | 25.6.2008 | Zelena knjiga – Prihodnji odnosi med EU ter čezmorskimi državami in ozemlji |
| KOM(2008) 384 | | 13.6.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Soočanje z izzivom višjih cen nafte |
| KOM(2008) 387 | | 24.6.2008 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Javne finance v EMU – 2008 – Vloga kakovosti javnih financ v okviru upravljanja EU |
| KOM(2008) 389 | | 25.6.2008 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Enotno evropsko nebo II: V smeri trajnostnega in uspešnejšega letalstva |
| KOM(2008) 392 | | 26.6.2008 | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o živilih, namenjenih osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom) |
| KOM(2008) 393 | | 27.6.2008 | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju člena 9 Direktive Sveta 89/398/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na živila za posebne prehranske namene |
| KOM(2008) 395 | | 26.6.2008 | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Smernice za celostni pristop k pomorski politiki: Za najboljšo prakso pri celostnem upravljanju morij in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |
| KOM(2008) 398 | | 26.6.2008 | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Končna ocena akcijskega programa Skupnosti Mladi (2000–2006) in akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnih organizacij na evropski ravni na področju mladine (2004–2006) |
| KOM(2008) 403 | | 24.6.2008 | Sporočilo Komisije glede uradnih obvestil o odlogih rokov za dosego skladnosti in oprostitev obveznosti uporabe nekaterih mejnih vrednosti v skladu s členom 22 Direktive 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo |

Dokument

Del

Datum

Naslov

KOM(2008) 301

14.5.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o rezultatih pogajanj glede strategij in programov kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013

KOM(2008) 307

20.5.2008

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o sektorju za lan in konopljo

KOM(2008) 312

22.5.2008

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o obravnavi mednarodnega izziva jedrske varnosti in zaščite

KOM(2008) 313

27.5.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nadaljnji razvoj interneta – Akcijski načrt za uvedbo internetnega protokola različice 6 (IPv6) v Evropi

KOM(2008) 317

23.5.2008

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Boljše poklicne možnosti in večja mobilnost: evropsko partnerstvo za raziskovalce

KOM(2008) 319

20.5.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje

KOM(2008) 321

20.5.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Reševanje vprašanja naraščajočih cen hrane – Smernice za ukrepanje EU

KOM(2008) 322

26.5.2008

Sporočilo Komisije Svetu o dnevnem redu ministrskega sveta energetske skupnosti z obrazložitvami (Bruselj, 27. junija 2008)

KOM(2008) 323

27.5.2008

Sporočilo Komisije – Pobuda za preglednost v Evropi – Okvir za ureditev odnosov z zastopniki interesov (register in kodeks ravnanja)

KOM(2008) 327

29.5.2008

Poročilo Komisije – Letno Poročilo Komisije o jamstvenem skladu in njegovem upravljanju v letu 2007

KOM(2008) 328

30.5.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o končnem poročilu o spodbujevalnih ukrepih Skupnosti na področju zaposlovanja (Program EIM 2002–2006)

KOM(2008) 329

30.5.2008

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru za evropsko strategijo na področju e-pravosodja

KOM(2008) 330

8.5.2008

Poročilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Poročilo o izvajanju Direktive o oglaševanju tobaka (2003/33/ES)

KOM(2008) 331

30.5.2008

Sporočilo Komisije – Ribolovne možnosti za leto 2009 – Politična izjava Evropske komisije

KOM(2008) 333

28.5.2008

Priporočilo Komisije Svetu za pooblastitev Komisije za vodenje pogajanj za sprejetje mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

KOM(2008) 334

3.6.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Končna ocena programa eTEN

KOM(2008) 337

5.6.2008

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o končni oceni akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni ter podpirajo posebne dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja

KOM(2008) 338

4.6.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2007

KOM(2008) 340

9.6.2008

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o kratkoročnih statističnih kazalcih v skladu z Uredbo (ES) št. 1165/98 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998

KOM(2008) 354

13.6.2008

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Finančne informacije o evropskih razvojnih skladih

KOM(2008) 355

13.6.2008

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o statistiki, pripravljeni v skladu z Uredbo (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, in njeni kakovosti

KOM(2008) 356

13.6.2008

Poročilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o zunanji oceni Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

KOM(2008) 359

17.6.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Skupna politika priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja

KOM(2008) 360

17.6.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Načrt politike azila celostni pristop k zaščiti v EU

KOM(2008) 364

17.6.2008

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Pregled delovanja regionalnih svetovalnih svetov

KOM(2008) 366

17.6.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Regulativni vidiki nanomaterialov

KOM(2008) 371

18.6.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Peto poročilo o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije – Rastoče regije, rastoča Evropa

KOM(2008) 378

24.6.2008

Sporočilo Komisije – Letno poročilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu o delovanju sistema Evropskih šol v letu 2007

KOM(2008) 379

23.6.2008

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Letno poročilo 2008 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske skupnosti ter njuno izvajanje v letu 2007

KOM(2008) 381

18.6.2008

Predhodni predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za leto 2008 – Splošni izkaz prihodkov

KOM(2008) 383

25.6.2008

Zelena knjiga – Prihodnji odnosi med EU ter čezmorskimi državami in ozemlji

KOM(2008) 384

13.6.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Soočanje z izzivom višjih cen nafte

KOM(2008) 387

24.6.2008

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Javne finance v EMU – 2008 – Vloga kakovosti javnih financ v okviru upravljanja EU

KOM(2008) 389

25.6.2008

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Enotno evropsko nebo II: V smeri trajnostnega in uspešnejšega letalstva

KOM(2008) 392

26.6.2008

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o živilih, namenjenih osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom)

KOM(2008) 393

27.6.2008

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju člena 9 Direktive Sveta 89/398/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na živila za posebne prehranske namene

KOM(2008) 395

26.6.2008

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Smernice za celostni pristop k pomorski politiki: Za najboljšo prakso pri celostnem upravljanju morij in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

KOM(2008) 398

26.6.2008

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Končna ocena akcijskega programa Skupnosti Mladi (2000–2006) in akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnih organizacij na evropski ravni na področju mladine (2004–2006)

KOM(2008) 403

24.6.2008

Sporočilo Komisije glede uradnih obvestil o odlogih rokov za dosego skladnosti in oprostitev obveznosti uporabe nekaterih mejnih vrednosti v skladu s členom 22 Direktive 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo

Ti dokumenti so dosegljivi na EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/20

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2009/C 10/08)

Številka XA: XA 283/08

Država članica: Francija

Regija: Département de la Moselle

Naziv sheme pomoči: Aide au remplacement (assistance technique)

Pravna podlaga: Člen 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006

Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

Délibération du Conseil général de la Moselle du 15.10.2007

Načrtovani letni izdatki po shemi: Največ 40 000 EUR glede na potrebe in razpoložljiva proračunska sredstva

Največja intenzivnost pomoči: Enotna stopnja v višini 12 % najvišjega stroška 130 EUR na dan za največ 14 dni ter 910 EUR na upravičenca na leto

Datum začetka izvajanja: Od dneva objave številke vpisa zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja in ob upoštevanju ustreznih sredstev

Trajanje programa pomoči: Tri leta od prejema potrdila o prejemu Komisije (ob upoštevanju ustreznih sredstev)

Cilj in oblike pomoči: Cilj sheme pomoči bo prispevati k priložnostnim stroškom nadomeščanja (razen stroškov nadomeščanja, ki so upravičeni do davčnih olajšav) kmetov na kmetijskih gospodarstvih zaradi zdravstvenih razlogov, nesreč, porodniškega ali očetovskega dopusta, ali stroškom predstavitev in usposabljanja za mlade kmete, in sicer do 14 dni v treh letih.

Spoštujejo se vsi pogoji iz člena 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006

Zadevni gospodarski sektorji: Vsa kmetijska gospodarstva departmaja Moselle (kmetje ali združenja kmetov)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Monsieur le Président du Conseil général de la Moselle |
| --- |
| Direction de l'Environnement et de l'Aménagement du Territoire |
| Division de l'Environnement et de l'Espace Rural (SAEN) |
| Hôtel du Département |
| 1, rue du Pont Moreau |
| BP 11096 |
| F-57036 Metz cedex 1 |

Monsieur le Président du Conseil général de la Moselle

Direction de l'Environnement et de l'Aménagement du Territoire

Division de l'Environnement et de l'Espace Rural (SAEN)

Hôtel du Département

1, rue du Pont Moreau

BP 11096

F-57036 Metz cedex 1

Spletna stran: http://www.cg57.fr/front/go.do?sid=site/environnement_1076429797630/gestion_de_l_espace/agriculture

Drugi podatki: Da se zagotovi popolno spoštovanje zgornjih meja, ki jih za vsako vrsto pomoči določajo predpisi Skupnosti, bo stopnja pomoči po potrebi znižana do zneska prispevka ostalih javnih financerjev.

Pomoči so namenjene združenjem proizvajalcev, ki v preteklih petih letih niso prejeli podobne pomoči, in tistim, ki so odplačali dolgovani znesek iz preteklih primerov

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/21

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 10/09)

| 1. | Komisija je 5. januarja 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Blackfriars Corporation („Blackfriars“, Združeno kraljestvo, del skupine Blackfriars Group, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnimi podjetji Vink Holding B.V. (Nizozemska), Vink Nordic Holding AS (Danska) in Vink Kunststoffe GmbH (Nemčija), skupaj „Vink Holding“, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 5. januarja 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Blackfriars Corporation („Blackfriars“, Združeno kraljestvo, del skupine Blackfriars Group, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnimi podjetji Vink Holding B.V. (Nizozemska), Vink Nordic Holding AS (Danska) in Vink Kunststoffe GmbH (Nemčija), skupaj „Vink Holding“, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Blackfriars: veleprodaja in distribucija električnih in plastičnih izdelkov za industrijo, gradbeništvo in sektor izdelave znakov v ZDA in Združenem kraljestvu, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Blackfriars: veleprodaja in distribucija električnih in plastičnih izdelkov za industrijo, gradbeništvo in sektor izdelave znakov v ZDA in Združenem kraljestvu,

| — | za Vink Holding: veleprodaja in distribucija plastičnih polizdelkov za industrijo, gradbeništvo in sektor izdelave znakov v več državah celinske Evrope. |
| --- | --- |

—

za Vink Holding: veleprodaja in distribucija plastičnih polizdelkov za industrijo, gradbeništvo in sektor izdelave znakov v več državah celinske Evrope.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5418 – Blackfriars/Vink Holding na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/22

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 10/10)

| 1. | Komisija je 6. januarja 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Costa Crociere S.p.A. („Costa“, Italija), ki je pod nadzorom podjetja Carnival Corporation & plc (ZDA), in MSC CROCIERE S.A. („MSC“, Švica), ki je pod nadzorom podjetja Mediterranean Shipping Company Holding S.A., pridobita skupni nadzor nad podjetjem Marseille Provence Cruise terminal S.A.S. („MPCT“, Francija), tj. novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 6. januarja 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Costa Crociere S.p.A. („Costa“, Italija), ki je pod nadzorom podjetja Carnival Corporation & plc (ZDA), in MSC CROCIERE S.A. („MSC“, Švica), ki je pod nadzorom podjetja Mediterranean Shipping Company Holding S.A., pridobita skupni nadzor nad podjetjem Marseille Provence Cruise terminal S.A.S. („MPCT“, Francija), tj. novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Costa: družba za križarjenja, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Costa: družba za križarjenja,

| — | za MSC: družba za križarjenja, |
| --- | --- |

—

za MSC: družba za križarjenja,

| — | za MPCT: upravljanje terminala za križarjenja na podlagi koncesije Port Autonome de Marseille. |
| --- | --- |

—

za MPCT: upravljanje terminala za križarjenja na podlagi koncesije Port Autonome de Marseille.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5423 – Costa/MSC/MPCT na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

15.1.2009

| 15.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 10/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 10/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---