# Euroopa Liidu C 438/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 438 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik19. detsember 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 438

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik19. detsember 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 438/01 | Komisjoni teatis — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/23/EL, 2014/24/EL, 2014/25/EL ja 2009/81/EÜ kohased piirmäärade väärtused | 1 |
| 2017/C 438/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8703 – Porsche Digital / Axel Springer / JV) (
  1
  ) | 4 |
| 2017/C 438/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8729 – EQT Fund Management / G+E Getec Holding) (
  1
  ) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 438/01

Komisjoni teatis — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/23/EL, 2014/24/EL, 2014/25/EL ja 2009/81/EÜ kohased piirmäärade väärtused

1

2017/C 438/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8703 – Porsche Digital / Axel Springer / JV) (
  1
  )

1

4

2017/C 438/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8729 – EQT Fund Management / G+E Getec Holding) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2017/C 438/04 | Nõukogu järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kohta | 5 |
| 2017/C 438/05 | Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 25 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 438/06 | Euro vahetuskurss | 26 |
| 2017/C 438/07 | Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas oma 4. juuli 2016. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7724 ASL/Arianespace — Raportöör: Leedu | 27 |
| 2017/C 438/08 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Juhtum ASL/Arianespace (M.7724) | 29 |
| 2017/C 438/09 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 20. juuli 2016, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepingu toimimisega (juhtum M.7724 – ASL/Arianespace) (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4621 all) | 31 |
| 2017/C 438/10 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 37 |
| | Euroopa Toiduohutusamet |
| 2017/C 438/11 | Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tegevusvaldkondades tegutsevate organisatsioonide võrgustik | 38 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2017/C 438/04

Nõukogu järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kohta

5

2017/C 438/05

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

25

Euroopa Komisjon

2017/C 438/06

Euro vahetuskurss

26

2017/C 438/07

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas oma 4. juuli 2016. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7724 ASL/Arianespace — Raportöör: Leedu

27

2017/C 438/08

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Juhtum ASL/Arianespace (M.7724)

29

2017/C 438/09

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 20. juuli 2016, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepingu toimimisega (juhtum M.7724 – ASL/Arianespace) (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4621 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4621 all)

31

2017/C 438/10

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

37

Euroopa Toiduohutusamet

2017/C 438/11

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tegevusvaldkondades tegutsevate organisatsioonide võrgustik

38

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 438/12 | Teade Bosniast ja Hertsegoviinast ning Brasiiliast pärit räni importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 39 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 438/13 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8451 – Tronox/Cristal) (
  1
  ) | 49 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 438/12

Teade Bosniast ja Hertsegoviinast ning Brasiiliast pärit räni importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

39

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 438/13

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8451 – Tronox/Cristal) (
  1
  )

1

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/1

---

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/23/EL, 2014/24/EL, 2014/25/EL ja 2009/81/EÜ kohased piirmäärade väärtused

(2017/C 438/01)

Direktiivide 2014/23/EL, (1) 2014/24/EL, (2) 2014/25/EL (3) ja 2009/81/EÜ (4) kohased piirmäärade väärtused riikide vääringutes, välja arvatud euro, on järgmised:

| 80 000 eurot | BGN | uus Bulgaaria leev | 156 464 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Tšehhi kroon | 2 151 760 |
| | DKK | Taani kroon | 595 608 |
| | GBP | naelsterling | 65 630 |
| | HRK | Horvaatia kuna | 601 232 |
| | HUF | Ungari forint | 24 852 800 |
| | PLN | uus Poola zlott | 344 936 |
| | RON | uus Rumeenia leu | 360 160 |
| | SEK | Rootsi kroon | 758 768 |

80 000 eurot

BGN

uus Bulgaaria leev

156 464

CZK

Tšehhi kroon

2 151 760

DKK

Taani kroon

595 608

GBP

naelsterling

65 630

HRK

Horvaatia kuna

601 232

HUF

Ungari forint

24 852 800

PLN

uus Poola zlott

344 936

RON

uus Rumeenia leu

360 160

SEK

Rootsi kroon

758 768

| 144 000 eurot | BGN | uus Bulgaaria leev | 281 635 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Tšehhi kroon | 3 873 168 |
| | DKK | Taani kroon | 1 072 094 |
| | GBP | naelsterling | 118 133 |
| | HRK | Horvaatia kuna | 1 082 218 |
| | HUF | Ungari forint | 44 735 040 |
| | PLN | uus Poola zlott | 620 885 |
| | RON | uus Rumeenia leu | 648 288 |
| | SEK | Rootsi kroon | 1 365 782 |

144 000 eurot

BGN

uus Bulgaaria leev

281 635

CZK

Tšehhi kroon

3 873 168

DKK

Taani kroon

1 072 094

GBP

naelsterling

118 133

HRK

Horvaatia kuna

1 082 218

HUF

Ungari forint

44 735 040

PLN

uus Poola zlott

620 885

RON

uus Rumeenia leu

648 288

SEK

Rootsi kroon

1 365 782

| 221 000 eurot | BGN | uus Bulgaaria leev | 432 232 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Tšehhi kroon | 5 944 237 |
| | DKK | Taani kroon | 1 645 367 |
| | GBP | naelsterling | 181 302 |
| | HRK | Horvaatia kuna | 1 660 903 |
| | HUF | Ungari forint | 68 655 860 |
| | PLN | uus Poola zlott | 952 886 |
| | RON | uus Rumeenia leu | 994 942 |
| | SEK | Rootsi kroon | 2 096 097 |

221 000 eurot

BGN

uus Bulgaaria leev

432 232

CZK

Tšehhi kroon

5 944 237

DKK

Taani kroon

1 645 367

GBP

naelsterling

181 302

HRK

Horvaatia kuna

1 660 903

HUF

Ungari forint

68 655 860

PLN

uus Poola zlott

952 886

RON

uus Rumeenia leu

994 942

SEK

Rootsi kroon

2 096 097

| 443 000 eurot | BGN | uus Bulgaaria leev | 866 419 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Tšehhi kroon | 11 915 371 |
| | DKK | Taani kroon | 3 298 179 |
| | GBP | naelsterling | 363 424 |
| | HRK | Horvaatia kuna | 3 329 322 |
| | HUF | Ungari forint | 137 622 380 |
| | PLN | uus Poola zlott | 1 910 083 |
| | RON | uus Rumeenia leu | 1 994 386 |
| | SEK | Rootsi kroon | 4 201 678 |

443 000 eurot

BGN

uus Bulgaaria leev

866 419

CZK

Tšehhi kroon

11 915 371

DKK

Taani kroon

3 298 179

GBP

naelsterling

363 424

HRK

Horvaatia kuna

3 329 322

HUF

Ungari forint

137 622 380

PLN

uus Poola zlott

1 910 083

RON

uus Rumeenia leu

1 994 386

SEK

Rootsi kroon

4 201 678

| 750 000 eurot | BGN | uus Bulgaaria leev | 1 466 850 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Tšehhi kroon | 20 172 750 |
| | DKK | Taani kroon | 5 583 825 |
| | GBP | naelsterling | 615 278 |
| | HRK | Horvaatia kuna | 5 636 550 |
| | HUF | Ungari forint | 232 995 000 |
| | PLN | uus Poola zlott | 3 233 775 |
| | RON | uus Rumeenia leu | 3 376 500 |
| | SEK | Rootsi kroon | 7 113 450 |

750 000 eurot

BGN

uus Bulgaaria leev

1 466 850

CZK

Tšehhi kroon

20 172 750

DKK

Taani kroon

5 583 825

GBP

naelsterling

615 278

HRK

Horvaatia kuna

5 636 550

HUF

Ungari forint

232 995 000

PLN

uus Poola zlott

3 233 775

RON

uus Rumeenia leu

3 376 500

SEK

Rootsi kroon

7 113 450

| 1 000 000 eurot | BGN | uus Bulgaaria leev | 1 955 800 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Tšehhi kroon | 26 897 000 |
| | DKK | Taani kroon | 7 445 100 |
| | GBP | naelsterling | 820 370 |
| | HRK | Horvaatia kuna | 7 515 400 |
| | HUF | Ungari forint | 310 660 000 |
| | PLN | uus Poola zlott | 4 311 700 |
| | RON | uus Rumeenia leu | 4 502 000 |
| | SEK | Rootsi kroon | 9 484 600 |

1 000 000 eurot

BGN

uus Bulgaaria leev

1 955 800

CZK

Tšehhi kroon

26 897 000

DKK

Taani kroon

7 445 100

GBP

naelsterling

820 370

HRK

Horvaatia kuna

7 515 400

HUF

Ungari forint

310 660 000

PLN

uus Poola zlott

4 311 700

RON

uus Rumeenia leu

4 502 000

SEK

Rootsi kroon

9 484 600

| 5 548 000 eurot | BGN | uus Bulgaaria leev | 10 850 778 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Tšehhi kroon | 149 224 556 |
| | DKK | Taani kroon | 41 305 415 |
| | GBP | naelsterling | 4 551 413 |
| | HRK | Horvaatia kuna | 41 695 439 |
| | HUF | Ungari forint | 1 723 541 680 |
| | PLN | uus Poola zlott | 23 921 312 |
| | RON | uus Rumeenia leu | 24 977 096 |
| | SEK | Rootsi kroon | 52 620 561 |

5 548 000 eurot

BGN

uus Bulgaaria leev

10 850 778

CZK

Tšehhi kroon

149 224 556

DKK

Taani kroon

41 305 415

GBP

naelsterling

4 551 413

HRK

Horvaatia kuna

41 695 439

HUF

Ungari forint

1 723 541 680

PLN

uus Poola zlott

23 921 312

RON

uus Rumeenia leu

24 977 096

SEK

Rootsi kroon

52 620 561

---

(1)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

(2)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(3)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

(4)  ELT L 216, 20.8.2009, lk 76.

---

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/4

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8703 – Porsche Digital / Axel Springer / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 438/02)

12. detsembril 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8703 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8703 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/4

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8729 – EQT Fund Management / G+E Getec Holding)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 438/03)

13. detsembril 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8729 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8729 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/5

---

NÕUKOGU JÄRELDUSED

maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kohta (*1)

(2017/C 438/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

| 1. | TULETAB MEELDE nõukogu 25. mai 2016. aasta järeldusi maksustamise välisstrateegia ja maksulepingute kuritarvitamise vastaste meetmete kohta, eelkõige nimetatud järelduste punkte 6–10, ning nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad kriteeriume ja protsessi, mille tulemusena koostatakse maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu; |
| --- | --- |

1.

TULETAB MEELDE nõukogu 25. mai 2016. aasta järeldusi maksustamise välisstrateegia ja maksulepingute kuritarvitamise vastaste meetmete kohta, eelkõige nimetatud järelduste punkte 6–10, ning nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad kriteeriume ja protsessi, mille tulemusena koostatakse maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu;

| 2. | RÕHUTAB, kui tähtis on edendada ülemaailmselt maksustamise läbipaistvust, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamist käsitlevaid kriteeriumeid, mis kinnitati nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldustes (edaspidi „kriteeriumid“) ja on esitatud käesolevate järelduste V lisas ning nagu neid on täpsustatud VI ja VII lisas; |
| --- | --- |

2.

RÕHUTAB, kui tähtis on edendada ülemaailmselt maksustamise läbipaistvust, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamist käsitlevaid kriteeriumeid, mis kinnitati nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldustes (edaspidi „kriteeriumid“) ja on esitatud käesolevate järelduste V lisas ning nagu neid on täpsustatud VI ja VII lisas;

| 3. | VÕTAB ARVESSE maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmsel foorumil, OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase võitluse kõikehõlmavas raamistikus ning kahjulikke maksutavasid käsitleval foorumil tehtud tööd; |
| --- | --- |

3.

VÕTAB ARVESSE maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmsel foorumil, OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase võitluse kõikehõlmavas raamistikus ning kahjulikke maksutavasid käsitleval foorumil tehtud tööd;

| 4. | VÄLJENDAB HEAMEELT töö üle, mida on teinud äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühm koostöös maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga, valides välja asjaomased jurisdiktsioonid ning analüüsides ja hinnates kriteeriumide kontekstis nende maksualaste õigusaktide ja maksupoliitikaga seonduvaid asjaolusid; |
| --- | --- |

4.

VÄLJENDAB HEAMEELT töö üle, mida on teinud äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühm koostöös maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga, valides välja asjaomased jurisdiktsioonid ning analüüsides ja hinnates kriteeriumide kontekstis nende maksualaste õigusaktide ja maksupoliitikaga seonduvaid asjaolusid;

| 5. | PEAB TERVITATAVAKS, et enamik nendest jurisdiktsioonidest on otsustanud selles protsessis ja dialoogis osaleda ning on astunud või kohustunud astuma aktiivseid samme, et lahendada probleemid, mille käitumisjuhendi töörühm on tuvastanud maksustamise läbipaistvuse, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamise vallas; |
| --- | --- |

5.

PEAB TERVITATAVAKS, et enamik nendest jurisdiktsioonidest on otsustanud selles protsessis ja dialoogis osaleda ning on astunud või kohustunud astuma aktiivseid samme, et lahendada probleemid, mille käitumisjuhendi töörühm on tuvastanud maksustamise läbipaistvuse, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamise vallas;

| 6. | MÄRGIB siiski, et mitmed jurisdiktsioonid ei ole võtnud mõjusaid meetmeid puuduste tõhusaks kõrvaldamiseks ega osale kriteeriumidele tuginevas sisulises dialoogis, mis võiks viia selliste kohustuste võtmiseni; |
| --- | --- |

6.

MÄRGIB siiski, et mitmed jurisdiktsioonid ei ole võtnud mõjusaid meetmeid puuduste tõhusaks kõrvaldamiseks ega osale kriteeriumidele tuginevas sisulises dialoogis, mis võiks viia selliste kohustuste võtmiseni;

| 7. | ON VEENDUNUD, et sellisel juhul toovad nende jurisdiktsioonide maksualased õigusaktid, maksupoliitika ja haldustavad kaasa või võivad tuua kaasa liikmesriikide maksutulu vähenemise ning et neid jurisdiktsioone tuleks seega tugevalt innustada tegema olukorra parandamiseks vajalikud muudatused; |
| --- | --- |

7.

ON VEENDUNUD, et sellisel juhul toovad nende jurisdiktsioonide maksualased õigusaktid, maksupoliitika ja haldustavad kaasa või võivad tuua kaasa liikmesriikide maksutulu vähenemise ning et neid jurisdiktsioone tuleks seega tugevalt innustada tegema olukorra parandamiseks vajalikud muudatused;

| 8. | KORDAB, et väga tähtis on tagada tõhusad kaitsemehhanismid, mille abil võidelda liikmesriikide maksubaasi kahanemise vastu, mida põhjustavad maksupettused, maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine; |
| --- | --- |

8.

KORDAB, et väga tähtis on tagada tõhusad kaitsemehhanismid, mille abil võidelda liikmesriikide maksubaasi kahanemise vastu, mida põhjustavad maksupettused, maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine;

| 9. | KINNITAB sellest tulenevalt I lisas esitatud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu ning KINNITAB, et jurisdiktsioonid jäävad sellesse loetellu seni, kuni nad täidavad kriteeriumid, näiteks järgides soovitusi loetelust väljaarvamiseks vajalike sammude kohta; |
| --- | --- |

9.

KINNITAB sellest tulenevalt I lisas esitatud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu ning KINNITAB, et jurisdiktsioonid jäävad sellesse loetellu seni, kuni nad täidavad kriteeriumid, näiteks järgides soovitusi loetelust väljaarvamiseks vajalike sammude kohta;

| 10. | LEIAB, et käitumisjuhendi töörühmal ON ASJAKOHANE pidada arutelusid loetellu kantud jurisdiktsioonidega, et leppida kokku sammudes, mille võtmist jurisdiktsioonidelt nende loetelust väljaarvamiseks oodatakse, ja neid samme jälgida, ning JULGUSTAB kõnealuseid jurisdiktsioone kriteeriumide täitmiseks kiiresti tegutsema; |
| --- | --- |

10.

LEIAB, et käitumisjuhendi töörühmal ON ASJAKOHANE pidada arutelusid loetellu kantud jurisdiktsioonidega, et leppida kokku sammudes, mille võtmist jurisdiktsioonidelt nende loetelust väljaarvamiseks oodatakse, ja neid samme jälgida, ning JULGUSTAB kõnealuseid jurisdiktsioone kriteeriumide täitmiseks kiiresti tegutsema;

| 11. | MÄRGIB RAHULOLUGA, et kuigi mõne jurisdiktsiooni maksualased õigusaktid, maksupoliitika ja haldustavad tekitavad muret maksustamise läbipaistvuse, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamise vallas, on mitmed nendest jurisdiktsioonidest siiski võtnud kõrgel poliitilisel tasandil sisulisi kohustusi, et astuda vajalikud sammud veel lahendamata küsimuste lahendamiseks kokkulepitud tähtaegadeks, ning seega ei peaks neid käesolevas etapis koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu kandma. Käitumisjuhendi töörühm peaks jätkama dialoogi ja nende jurisdiktsioonide võetud kohustuste tegeliku rakendamise jälgimist ning peaks saama igal ajal soovitada maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu ajakohastada, võttes aluseks mis tahes uued võetud kohustused ja kõnealuste kohustuste rakendamise. Olukord seoses ELiga tehtava koostööga hea maksuhaldustava rakendamiseks võetud kohustuste osas on kirjas II lisas; |
| --- | --- |

11.

MÄRGIB RAHULOLUGA, et kuigi mõne jurisdiktsiooni maksualased õigusaktid, maksupoliitika ja haldustavad tekitavad muret maksustamise läbipaistvuse, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamise vallas, on mitmed nendest jurisdiktsioonidest siiski võtnud kõrgel poliitilisel tasandil sisulisi kohustusi, et astuda vajalikud sammud veel lahendamata küsimuste lahendamiseks kokkulepitud tähtaegadeks, ning seega ei peaks neid käesolevas etapis koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu kandma. Käitumisjuhendi töörühm peaks jätkama dialoogi ja nende jurisdiktsioonide võetud kohustuste tegeliku rakendamise jälgimist ning peaks saama igal ajal soovitada maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu ajakohastada, võttes aluseks mis tahes uued võetud kohustused ja kõnealuste kohustuste rakendamise. Olukord seoses ELiga tehtava koostööga hea maksuhaldustava rakendamiseks võetud kohustuste osas on kirjas II lisas;

| 12. | VÄLJENDAB poolehoidu ja toetust Kariibi mere piirkonna jurisdiktsioonidele, mida 2017. aasta septembris räsisid laastavad tormid, põhjustades surmajuhtumeid ja ulatuslikku kahju põhitaristule, ning ON ARVAMUSEL, et nende jurisdiktsioonide puhul (Anguilla, Antigua ja Barbuda, Bahama, Briti Neitsisaared, Dominica, Saint Kitts ja Nevis, Turksi ja Caicose saared, USA Neitsisaared) tuleks sõelumisprotsess praegu peatada. Käitumisjuhendi töörühm peaks siiski looma hiljemalt 2018. aasta veebruariks uuesti kontaktid asjaomaste jurisdiktsioonidega, et lahendada kõnealused probleemid 2018. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

12.

VÄLJENDAB poolehoidu ja toetust Kariibi mere piirkonna jurisdiktsioonidele, mida 2017. aasta septembris räsisid laastavad tormid, põhjustades surmajuhtumeid ja ulatuslikku kahju põhitaristule, ning ON ARVAMUSEL, et nende jurisdiktsioonide puhul (Anguilla, Antigua ja Barbuda, Bahama, Briti Neitsisaared, Dominica, Saint Kitts ja Nevis, Turksi ja Caicose saared, USA Neitsisaared) tuleks sõelumisprotsess praegu peatada. Käitumisjuhendi töörühm peaks siiski looma hiljemalt 2018. aasta veebruariks uuesti kontaktid asjaomaste jurisdiktsioonidega, et lahendada kõnealused probleemid 2018. aasta lõpuks;

| 13. | konkreetsemalt PALUB, et käitumisjuhendi töörühm jätkaks dialoogi ja alustaks viivitamata, alates 2018. aasta algusest, järelevalvet jurisdiktsioonide võetud kohustuse üle, et tagada nende tõhus rakendamine kooskõlas kokkulepitud ajakavaga; |
| --- | --- |

13.

konkreetsemalt PALUB, et käitumisjuhendi töörühm jätkaks dialoogi ja alustaks viivitamata, alates 2018. aasta algusest, järelevalvet jurisdiktsioonide võetud kohustuse üle, et tagada nende tõhus rakendamine kooskõlas kokkulepitud ajakavaga;

| 14. | KUTSUB käitumisjuhendi töörühma ÜLES leppima kokku järelevalve teostamise menetlustes ja koostama selle kohta eduaruande enne 2018. aasta suve; |
| --- | --- |

14.

KUTSUB käitumisjuhendi töörühma ÜLES leppima kokku järelevalve teostamise menetlustes ja koostama selle kohta eduaruande enne 2018. aasta suve;

| 15. | TEEB käitumisjuhendi töörühmale sellest tulenevalt ÜLESANDEKS alustada või jätkata asjaomaste jurisdiktsioonidega arutelu, et nad võtaksid vajalikud kohustused, jälgida nende kohustuste täitmist ning anda nõukogule korrapäraselt aru, vajaduse korral esitades soovitusi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu muudatuste tegemiseks; |
| --- | --- |

15.

TEEB käitumisjuhendi töörühmale sellest tulenevalt ÜLESANDEKS alustada või jätkata asjaomaste jurisdiktsioonidega arutelu, et nad võtaksid vajalikud kohustused, jälgida nende kohustuste täitmist ning anda nõukogule korrapäraselt aru, vajaduse korral esitades soovitusi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu muudatuste tegemiseks;

| 16. | ON SEISUKOHAL, nagu see on esitatud III lisas, et EL ja liikmesriigid võiksid kohaldada koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide suhtes nii maksundusvälistes valdkondades kui ka maksuvaldkonnas tõhusaid ja proportsionaalseid kaitsemeetmeid seni, kuni need jurisdiktsioonid kuuluvad loetellu; |
| --- | --- |

16.

ON SEISUKOHAL, nagu see on esitatud III lisas, et EL ja liikmesriigid võiksid kohaldada koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide suhtes nii maksundusvälistes valdkondades kui ka maksuvaldkonnas tõhusaid ja proportsionaalseid kaitsemeetmeid seni, kuni need jurisdiktsioonid kuuluvad loetellu;

| 17. | SOOVITAB, et liikmesriigid võtaksid käesoleva dokumendi III lisas esitatud teatavaid kooskõlastatud maksuvaldkonna kaitsemeetmeid, kooskõlas oma riikliku õigusega ning ELi ja rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

17.

SOOVITAB, et liikmesriigid võtaksid käesoleva dokumendi III lisas esitatud teatavaid kooskõlastatud maksuvaldkonna kaitsemeetmeid, kooskõlas oma riikliku õigusega ning ELi ja rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega;

| 18. | KUTSUB käitumisjuhendi töörühma üles jätkama maksuvaldkonna kooskõlastatud meetmete edasist uurimist ning KUTSUB liikmesriike ÜLES käitumisjuhendi töörühma teavitama, kas ja kuidas nad kohaldavad koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide suhtes kaitsemeetmeid, kui viimased on loetellu kantud; |
| --- | --- |

18.

KUTSUB käitumisjuhendi töörühma üles jätkama maksuvaldkonna kooskõlastatud meetmete edasist uurimist ning KUTSUB liikmesriike ÜLES käitumisjuhendi töörühma teavitama, kas ja kuidas nad kohaldavad koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide suhtes kaitsemeetmeid, kui viimased on loetellu kantud;

| 19. | KUTSUB ELi institutsioone ja liikmesriike ÜLES võtma vajaduse korral maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu arvesse välispoliitikas, majandussuhetes ja arengukoostöös asjaomaste kolmandate riikidega, et püüda saavutada terviklik lähenemisviis kriteeriumidega vastavuse küsimuses, ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu aluslepingutest tulenevaid vastavaid pädevusi; |
| --- | --- |

19.

KUTSUB ELi institutsioone ja liikmesriike ÜLES võtma vajaduse korral maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu arvesse välispoliitikas, majandussuhetes ja arengukoostöös asjaomaste kolmandate riikidega, et püüda saavutada terviklik lähenemisviis kriteeriumidega vastavuse küsimuses, ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu aluslepingutest tulenevaid vastavaid pädevusi;

| 20. | USUB, et koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu ja vajaduse korral kaitsemeetmed saadavad asjaomastele jurisdiktsioonidele tugeva sõnumi, innustades neid seega tegema positiivseid muudatusi nende loetelust väljaarvamiseks; |
| --- | --- |

20.

USUB, et koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu ja vajaduse korral kaitsemeetmed saadavad asjaomastele jurisdiktsioonidele tugeva sõnumi, innustades neid seega tegema positiivseid muudatusi nende loetelust väljaarvamiseks;

| 21. | KINNITAB, et need ELi liikmesriikide ühiselt võetavad meetmed on kooskõlas G20, OECD ja teiste rahvusvaheliste foorumite edendatava tegevuskavaga; |
| --- | --- |

21.

KINNITAB, et need ELi liikmesriikide ühiselt võetavad meetmed on kooskõlas G20, OECD ja teiste rahvusvaheliste foorumite edendatava tegevuskavaga;

| 22. | TULETAB MEELDE, et nõukogu jõudis kokkuleppele lähenemisviisis, mis võetakse äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise suhtes seoses kriteeriumiga, mis nõuab jurisdiktsioonilt, et ta ei soodustaks offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saavutada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit, nagu on esitatud VII lisas; |
| --- | --- |

22.

TULETAB MEELDE, et nõukogu jõudis kokkuleppele lähenemisviisis, mis võetakse äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise suhtes seoses kriteeriumiga, mis nõuab jurisdiktsioonilt, et ta ei soodustaks offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saavutada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit, nagu on esitatud VII lisas;

| 23. | TULETAB MEELDE, et kooskõlas nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldustega ei piira need meetmed liikmesriikide vastavaid pädevusi, näiteks pädevust pidada läbirääkimisi kahepoolsete maksulepingute üle ja nendes kokku leppida, kohaldada lisameetmeid või säilitada koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide riigisisesed laiemad loetelud; |
| --- | --- |

23.

TULETAB MEELDE, et kooskõlas nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldustega ei piira need meetmed liikmesriikide vastavaid pädevusi, näiteks pädevust pidada läbirääkimisi kahepoolsete maksulepingute üle ja nendes kokku leppida, kohaldada lisameetmeid või säilitada koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide riigisisesed laiemad loetelud;

| 24. | KINNITAB, et loetelu muutmise otsuse teeb nõukogu, tuginedes talle käitumisjuhendi töörühma poolt kättesaadavaks tehtud asjakohasele faktilisele teabele; |
| --- | --- |

24.

KINNITAB, et loetelu muutmise otsuse teeb nõukogu, tuginedes talle käitumisjuhendi töörühma poolt kättesaadavaks tehtud asjakohasele faktilisele teabele;

| 25. | MÄRGIB, et koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu tuleks ajakohastada vähemalt kord kalendriaasta jooksul ning et olukorda loetellu kantud jurisdiktsioonides, samuti teistes 2017. aasta sõelumisprotsessiga hõlmatud jurisdiktsioonides, tuleks pidevalt jälgida. Nõukogu poolt kokku lepitud kriteeriumide alusel võib käitumisjuhendi töörühm laiendada järelevalvet teistele jurisdiktsioonidele; |
| --- | --- |

25.

MÄRGIB, et koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu tuleks ajakohastada vähemalt kord kalendriaasta jooksul ning et olukorda loetellu kantud jurisdiktsioonides, samuti teistes 2017. aasta sõelumisprotsessiga hõlmatud jurisdiktsioonides, tuleks pidevalt jälgida. Nõukogu poolt kokku lepitud kriteeriumide alusel võib käitumisjuhendi töörühm laiendada järelevalvet teistele jurisdiktsioonidele;

| 26. | KUTSUB käitumisjuhendi töörühma üles jätkama dialoogi asjakohaste jurisdiktsioonidega, et edendada maksustamise läbipaistvust, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamist; ning jätkama tööd selliste kaitsemeetmete analüüsimisel, mida võiks täpsemini määratleda ja kohaldada kooskõlastatult koostööd mittetegevatele jurisdiktsioonidele, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi tulenevalt ELi ja rahvusvahelisest õigusest; |
| --- | --- |

26.

KUTSUB käitumisjuhendi töörühma üles jätkama dialoogi asjakohaste jurisdiktsioonidega, et edendada maksustamise läbipaistvust, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete standardite rakendamist; ning jätkama tööd selliste kaitsemeetmete analüüsimisel, mida võiks täpsemini määratleda ja kohaldada kooskõlastatult koostööd mittetegevatele jurisdiktsioonidele, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi tulenevalt ELi ja rahvusvahelisest õigusest;

| 27. | KORDAB, et käitumisjuhendi töörühm peaks nõukogu peasekretariaadi toetusel jätkama selle protsessi läbiviimist ja jälgimist, kooskõlastades oma tegevust maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga. Käitumisjuhendi töörühmale pakub abi komisjon, tehes sõelumisprotsessiks vajalikku ettevalmistustööd kooskõlas ülesannetega, mis on praegu määratletud äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohaselt, eelkõige seoses kolmandate riikidega varem peetud ja käimasolevate dialoogidega; |
| --- | --- |

27.

KORDAB, et käitumisjuhendi töörühm peaks nõukogu peasekretariaadi toetusel jätkama selle protsessi läbiviimist ja jälgimist, kooskõlastades oma tegevust maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga. Käitumisjuhendi töörühmale pakub abi komisjon, tehes sõelumisprotsessiks vajalikku ettevalmistustööd kooskõlas ülesannetega, mis on praegu määratletud äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohaselt, eelkõige seoses kolmandate riikidega varem peetud ja käimasolevate dialoogidega;

| 28. | PEAB sellega seoses ASJAKOHASEKS määrata kindlaks selles valdkonnas tehtava edasise töö suunised, nagu need on esitatud IV lisas; |
| --- | --- |

28.

PEAB sellega seoses ASJAKOHASEKS määrata kindlaks selles valdkonnas tehtava edasise töö suunised, nagu need on esitatud IV lisas;

| 29. | KINNITAB, et nõukogu ajakohastab kriteeriumeid korrapäraselt ja vastavalt vajadusele, võttes arvesse rahvusvahelisi arenguid ja rahvusvaheliste standardite muutumist; ning ON SEISUKOHAL, et tulevane hindamine ja dialoog asjaomaste jurisdiktsioonidega peaks põhinema nendel standarditel, pidades silmas seda, kui oluline on, et kõik asjaomased jurisdiktsioonid jätkaksid kõnealustes valdkondades kiirete edusammude tegemist. |
| --- | --- |

29.

KINNITAB, et nõukogu ajakohastab kriteeriumeid korrapäraselt ja vastavalt vajadusele, võttes arvesse rahvusvahelisi arenguid ja rahvusvaheliste standardite muutumist; ning ON SEISUKOHAL, et tulevane hindamine ja dialoog asjaomaste jurisdiktsioonidega peaks põhinema nendel standarditel, pidades silmas seda, kui oluline on, et kõik asjaomased jurisdiktsioonid jätkaksid kõnealustes valdkondades kiirete edusammude tegemist.

---

(*1)  Nõukogu leppis kokku, et järeldused avaldatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Liidu Teatajas.

---

I LISA

Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu (1)

I.   MAKSUALAST KOOSTÖÖD MITTETEGEVATE JURISDIKTSIOONIDE ELI LOETELU

1.   Ameerika Samoa

Ameerika Samoa ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2018.

2.   Bahrein

Bahrein ei kohalda finantsteabe automaatset vahetamist kõigi ELi liikmesriikide suhtes, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, võimaldab teha offshore-struktuure ja -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kasumit ilma tegeliku majandusliku sisuta, ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ning ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2018.

3.   Barbados

Barbadosel kehtib kahjulik soodustav maksukord ja ta ei võtnud endale selgelt kohustust seda vastavalt nõutule 31. detsembriks 2018 muuta või see selleks kuupäevaks tühistada.

Jälgitakse Barbadose kohustust muuta muud kahjulikud maksukorrad või need tühistada kooskõlas kriteeriumiga 2.1.

4.   Grenada

Grenada ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud ja ta ei võtnud endale selgelt kohustust neid teemasid 31. detsembriks 2018 käsitleda.

Jälgitakse Grenada kohustust järgida kriteeriumeid 1.1, 2.1 ja 3.

5.   Guam

Guam ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2018.

6.   Korea (Vabariik)

Koreas kehtivad kahjulikud soodustavad maksukorrad ja ta ei võtnud endale kohustust neid 31. detsembriks 2018 muuta või neid selleks kuupäevaks tühistada.

7.   Macau erihalduspiirkond

Macau erihalduspiirkond ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, ja ta ei võtnud endale kohustust neid teemasid 31. detsembriks 2018 käsitleda.

Jälgitakse Macau erihalduspiirkonna kohustust järgida kriteeriumeid 1.1 ja 2.1.

8.   Marshalli saared

Marshalli saared võimaldavad teha offshore-struktuure ja -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kasumit ilma tegeliku majandusliku sisuta, ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2018.

Jälgitakse Marshalli Saarte kohustust järgida kriteeriumeid 1.1 ja 1.2.

9.   Mongoolia

Mongoolia ei ole maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liige, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ning ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2019.

10.   Namiibia

Namiibia ei ole maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liige, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ning ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2019. Peale selle kehtivad Namiibias kahjulikud soodustavad maksukorrad ja ta ei võtnud endale kohustust neid 31. detsembriks 2018 muuta või neid selleks kuupäevaks tühistada.

11.   Palau

Palau võimaldab teha offshore-struktuure ja -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kasumit ilma tegeliku majandusliku sisuta, ning keeldus osalemast sisulises dialoogis, et kinnitada oma vastavust kriteeriumile 2.2.

Jälgitakse Palau kohustust järgida kriteeriumeid 1.1, 1.2, 1.3 ja 3.

12.   Panama

Panamas kehtib kahjulik soodustav maksukord ja ta ei võtnud endale selgelt kohustust seda vastavalt nõutule 31. detsembriks 2018 muuta või see selleks kuupäevaks tühistada.

Jälgitakse Panama kohustust muuta muud kahjulikud maksukorrad või need tühistada kooskõlas kriteeriumiga 2.1.

13.   Saint Lucia

Saint Lucias kehtivad kahjulikud soodustavad maksukorrad, ta ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud endale selgelt kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2018.

14.   Samoa

Samoas kehtivad kahjulikud soodustavad maksukorrad, ta ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2018.

15.   Trinidad ja Tobago

Trinidadile ja Tobagole on maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum andnud reitingu „nõudeid mittejärgiv“, ta ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, seal kehtib kahjulik soodustav maksukord ning ta ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2018.

Jälgitakse Trinidadi ja Tobago kohustust järgida kriteeriumeid 1.1 ja 3.

16.   Tuneesia

Tuneesias kehtivad kahjulikud soodustavad maksukorrad ja ta ei võtnud endale kohustust neid 31. detsembriks 2018 muuta või neid selleks kuupäevaks tühistada.

Jälgitakse Tuneesia kohustust järgida kriteeriumit 3.

17.   Araabia Ühendemiraadid

Araabia Ühendemiraadid ei kohalda maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud endale kohustust käsitleda neid küsimusi enne 31. detsembrit 2018.

Jälgitakse Araabia Ühendemiraatide kohustust järgida kriteeriumeid 1.1 ja 1.3.

II.   SOOVITUSED JURISDIKTSIOONIDELE LOETELUST VÄLJAARVAMISEKS VAJALIKE SAMMUDE KOHTA:

Kõigil loetellu kantud jurisdiktsioonidel palutakse selles lisas esitatud puudusi tulemuslikult käsitleda.

---

(1)  Enne 4. detsembrit 2017 kell 17.00 (UTC +01.00) saadud vastuste põhjal.

---

II LISA

Olukord seoses ELiga tehtava koostööga hea maksuhaldustava rakendamiseks võetud kohustuste osas (1)

Sõelumisprotsessi raames palus käitumisjuhendi töörühm igal jurisdiktsioonil, mille puhul tuvastati probleeme, võtta kohustus neid probleeme käsitleda. Suur enamik jurisdiktsioone on otsustanud teha oma maksualastes õigusaktides asjakohased muudatused, et saavutada vastavus ELi sõelumiskriteeriumitele.

Selle protsessi tulemus näitab ulatust, milles kõik need jurisdiktsioonid peavad ELiga konstruktiivset dialoogi, millised on nende võetud kohustused saavutada vastavus ELi ja rahvusvahelistele maksustamisalastele standarditele, ning toob esile positiivsed suhted, mis EL on kõigi nende jurisdiktsioonidega loonud. Seetõttu käsitatakse neid jurisdiktsioone koostööd tegevatena, tingimusel et nad täidavad edukalt võetud kohustused.

Käitumisjuhendi töörühm jälgib nende kohustuste tegelikku täitmist ja seetõttu jätkab nende jurisdiktsioonidega käivitatud konstruktiivset dialoogi.

Enamikus jurisdiktsioonides viiakse kohustuste täimine eeldatavalt lõpule 2018. aasta lõpuks; arenevatel riikidel on läbipaistvuskriteeriumite ja maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmetega seotud kohustuste täitmiseks aega siiski 2019. aasta lõpuni.

Järgnevas dokumendis „Olukord seoses ELiga tehtava koostööga hea maksuhaldustava rakendamiseks võetud kohustuste osas“ kirjeldatakse sõeluuringuga hõlmatud jurisdiktsioonide võetud kohustusi käsitleda küsimusi, mis tehti kindlaks vastavalt 2016. aasta novembris toimunud ECOFINi nõukogu istungil kokku lepitud kriteeriumitele, mis on jaotatud läbipaistvust, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaseid meetmeid käsitlevatesse rubriikidesse.

1.   Läbipaistvus

| 1.1. | Kohustus kohaldada automaatset teabevahetust kas pädevate asutuste mitmepoolse kokkuleppe allkirjastamise või kahepoolsete kokkulepete abil
  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kohaldada 2018. aastaks automaatset teabevahetust:

  Curaçao, Hongkongi erihalduspiirkond, Katar, Omaan, Taiwan ja Uus-Kaledoonia

  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kohaldada 2019. aastaks automaatset teabevahetust:

  Türgi |
| --- | --- |

1.1.

Kohustus kohaldada automaatset teabevahetust kas pädevate asutuste mitmepoolse kokkuleppe allkirjastamise või kahepoolsete kokkulepete abil

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kohaldada 2018. aastaks automaatset teabevahetust:

Curaçao, Hongkongi erihalduspiirkond, Katar, Omaan, Taiwan ja Uus-Kaledoonia

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kohaldada 2019. aastaks automaatset teabevahetust:

Türgi

| 1.2. | Maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liikmesus ning rahuldava taseme saavutamine
  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2018. aastaks maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liikmeks ja/või saavutavad 2018. aastaks rahuldava taseme:

  Curaçao, Omaan ja Uus-Kaledoonia

  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2019. aastaks maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liikmeks ja/või saavutavad 2018. aastaks piisava taseme:

  Bosnia ja Hertsegoviina, Cabo Verde, Fidži, Jordaania, Montenegro, Serbia, Svaasimaa, Türgi ja Vietnam |
| --- | --- |

1.2.

Maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liikmesus ning rahuldava taseme saavutamine

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2018. aastaks maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liikmeks ja/või saavutavad 2018. aastaks rahuldava taseme:

Curaçao, Omaan ja Uus-Kaledoonia

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2019. aastaks maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liikmeks ja/või saavutavad 2018. aastaks piisava taseme:

Bosnia ja Hertsegoviina, Cabo Verde, Fidži, Jordaania, Montenegro, Serbia, Svaasimaa, Türgi ja Vietnam

| 1.3. | OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) alla kirjutamine ja selle ratifitseerimine või kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik
  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kirjutada 2018. aastaks alla OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ja see ratifitseerida või luua 2018. aastaks kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik:

  Hongkongi erihalduspiirkond, Katar, Omaan, Taiwan ja Uus-Kaledoonia

  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kirjutada 2019. aastaks alla OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ja see ratifitseerida või luua 2018. aastaks kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik:

  Armeenia, Bosnia and Hertsegoviina, Botswana, Cabo Verde, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Fidži, Jamaica, Jordaania, Maldiivid, Montenegro, Peruu, Serbia, Svaasimaa, Tai, Türgi ja Vietnam |
| --- | --- |

1.3.

OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) alla kirjutamine ja selle ratifitseerimine või kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kirjutada 2018. aastaks alla OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ja see ratifitseerida või luua 2018. aastaks kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik:

Hongkongi erihalduspiirkond, Katar, Omaan, Taiwan ja Uus-Kaledoonia

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kirjutada 2019. aastaks alla OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ja see ratifitseerida või luua 2018. aastaks kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik:

Armeenia, Bosnia and Hertsegoviina, Botswana, Cabo Verde, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Fidži, Jamaica, Jordaania, Maldiivid, Montenegro, Peruu, Serbia, Svaasimaa, Tai, Türgi ja Vietnam

2.   Õiglane maksustamine

| 2.1. | Kahjuliku maksukorra olemasolu
  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse tuvastatud kordi 2018. aastaks muuta või need 2018. aastaks tühistada:

  Andorra, Armeenia, Aruba, Belize, Botswana, Cabo Verde, Cooki saared, Curaçao, Fidži, Hongkongi erihalduspiirkond, Jordaania, Liechtenstein, Maldiivid, Maroko, Mauritius, Saint Vincent ja Grenadiinid, San Marino, Seišellid, Šveits, Tai, Taiwan, Türgi, Uruguay ja Vietnam

  Järgmised jurisdiktsioonid ei ole sõnaselgelt korranud kahjulike maksutavade foorumil võetud kohustust tuvastatud kordi 2018. aastaks muuta või need 2018. aastaks tühistada:

  Malaisia ja Labuani saar |
| --- | --- |

2.1.

Kahjuliku maksukorra olemasolu

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse tuvastatud kordi 2018. aastaks muuta või need 2018. aastaks tühistada:

Andorra, Armeenia, Aruba, Belize, Botswana, Cabo Verde, Cooki saared, Curaçao, Fidži, Hongkongi erihalduspiirkond, Jordaania, Liechtenstein, Maldiivid, Maroko, Mauritius, Saint Vincent ja Grenadiinid, San Marino, Seišellid, Šveits, Tai, Taiwan, Türgi, Uruguay ja Vietnam

Järgmised jurisdiktsioonid ei ole sõnaselgelt korranud kahjulike maksutavade foorumil võetud kohustust tuvastatud kordi 2018. aastaks muuta või need 2018. aastaks tühistada:

Malaisia ja Labuani saar

| 2.2. | Selliste maksukordade olemasolu, mis võimaldavad teha offshore-struktuure, mis toovad kasumit ilma tegeliku majandustegevuseta
  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse käsitleda 2018. aastaks probleeme, mis on seotud majandusliku sisuga:

  Bermuda, Guernsey, Jersey, Kaimanisaared, Mani saar ja Vanuatu |
| --- | --- |

2.2.

Selliste maksukordade olemasolu, mis võimaldavad teha offshore-struktuure, mis toovad kasumit ilma tegeliku majandustegevuseta

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse käsitleda 2018. aastaks probleeme, mis on seotud majandusliku sisuga:

Bermuda, Guernsey, Jersey, Kaimanisaared, Mani saar ja Vanuatu

3.   Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastased meetmed

| 3.1. | Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise alase kõikehõlmava raamistiku liikmesus või maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardite rakendamine
  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2018. aastaks kõikehõlmava raamistiku liikmeks või rakendada 2018. aastaks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid:

  Aruba, Cooki saared, Fääri saared, Gröönimaa, Saint Vincent ja Grenadiinid, Taiwan, Uus-Kaledoonia ja Vanuatu

  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2019. aastaks kõikehõlmava raamistiku liikmeks või rakendada 2019. aastaks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid:

  Albaania, Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, Cabo Verde, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Fidži, Jordaania, Maldiivid, Maroko, Montenegro, Serbia ja Svaasimaa

  Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada kõikehõlmava raamistiku liikmeks või rakendada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid, kui selline kohustus muutub asjakohaseks:

  Nauru, Niue |
| --- | --- |

3.1.

Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise alase kõikehõlmava raamistiku liikmesus või maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardite rakendamine

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2018. aastaks kõikehõlmava raamistiku liikmeks või rakendada 2018. aastaks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid:

Aruba, Cooki saared, Fääri saared, Gröönimaa, Saint Vincent ja Grenadiinid, Taiwan, Uus-Kaledoonia ja Vanuatu

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2019. aastaks kõikehõlmava raamistiku liikmeks või rakendada 2019. aastaks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid:

Albaania, Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, Cabo Verde, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Fidži, Jordaania, Maldiivid, Maroko, Montenegro, Serbia ja Svaasimaa

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada kõikehõlmava raamistiku liikmeks või rakendada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid, kui selline kohustus muutub asjakohaseks:

Nauru, Niue

---

(1)  Enne 4. detsembrit 2017 kell 17.00 (UTC +01.00) saadud vastuste põhjal.

---

III LISA

Kaitsemeetmed

| 1. | Jurisdiktsiooni kandmisel maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu on eeldatavalt hoiatav mõju, mis innustab jurisdiktsioone täitma käesoleva dokumendi IV lisas loetletud kriteeriumeid, mida on täpsustatud V ja VI lisas, ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

1.

Jurisdiktsiooni kandmisel maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu on eeldatavalt hoiatav mõju, mis innustab jurisdiktsioone täitma käesoleva dokumendi IV lisas loetletud kriteeriumeid, mida on täpsustatud V ja VI lisas, ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid.

| 2. | On oluline näha ette tõhusad kaitsemeetmed, et võidelda maksupettustest, maksudest kõrvalehoidumisest ja maksustamise vältimisest tuleneva liikmesriikide maksubaasi kahanemise vastu, ning seega kohaldada tõhusaid ja proportsionaalseid kaitsemeetmeid ELi ja riigi tasandil nende jurisdiktsioonide suhtes, kes on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu. |
| --- | --- |

2.

On oluline näha ette tõhusad kaitsemeetmed, et võidelda maksupettustest, maksudest kõrvalehoidumisest ja maksustamise vältimisest tuleneva liikmesriikide maksubaasi kahanemise vastu, ning seega kohaldada tõhusaid ja proportsionaalseid kaitsemeetmeid ELi ja riigi tasandil nende jurisdiktsioonide suhtes, kes on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu.

| 3. | Mitmed ELi tasandi kaitsemeetmed maksundusvälistes valdkondades on seotud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loeteluga ning on esitatud käesoleva lisa A osas. |
| --- | --- |

3.

Mitmed ELi tasandi kaitsemeetmed maksundusvälistes valdkondades on seotud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loeteluga ning on esitatud käesoleva lisa A osas.

| 4. | Peale selle võiksid liikmesriigid lisaks ELi võetavatele maksundusvälistele meetmetele võtta teatavaid kaitsemeetmeid maksuvaldkonnas, kooskõlas oma siseriikliku õigusega, et tõhusalt innustada loetellu kantud jurisdiktsioone koostööd tegema. |
| --- | --- |

4.

Peale selle võiksid liikmesriigid lisaks ELi võetavatele maksundusvälistele meetmetele võtta teatavaid kaitsemeetmeid maksuvaldkonnas, kooskõlas oma siseriikliku õigusega, et tõhusalt innustada loetellu kantud jurisdiktsioone koostööd tegema.

| 5. | Selliste maksuvaldkonna meetmete loetelu on esitatud käesoleva lisa B osas. Kuna need meetmed peaksid olema kooskõlas ELi liikmesriikide maksusüsteemidega, jäetakse nende rakendamine liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

5.

Selliste maksuvaldkonna meetmete loetelu on esitatud käesoleva lisa B osas. Kuna need meetmed peaksid olema kooskõlas ELi liikmesriikide maksusüsteemidega, jäetakse nende rakendamine liikmesriikide pädevusse.

| 6. | Tuleb märkida, et mis tahes kaitsemeetmete võtmine ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust vastavates valdkondades, näiteks lisameetmete kohaldamist või koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide riigisiseste laiemate loetelude säilitamist. |
| --- | --- |

6.

Tuleb märkida, et mis tahes kaitsemeetmete võtmine ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust vastavates valdkondades, näiteks lisameetmete kohaldamist või koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide riigisiseste laiemate loetelude säilitamist.

A.   KAITSEMEETMED MAKSUNDUSVÄLISTES VALDKONDADES

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1601 (millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond) artiklis 22 on osutatud koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelule.

Lisaks, kui teistes maksundusväliste valdkondade ELi õigusaktides viidatakse tulevikus maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelule, käsitatakse seda osana kaitsemeetmetest käesolevate nõukogu järelduste tähenduses.

Selliste meetmete üldist mõju jurisdiktsioonide poolt kriteeriumide täitmisele peaks jälgima käitumisjuhendi töörühm ja maksuküsimuste kõrgetasemeline töörühm ELi maksustamise välisstrateegia rakendamise kontekstis.

B.   KAITSEMEETMED MAKSUVALDKONNAS

| B.1. | Kooskõlastatud tegevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid kohaldama vähemalt ühte järgmistest maksuvaldkonna haldusmeetmetest:






  a) | teatavate tehingute rangem järelevalve |
| --- | --- | --- |

B.1.

Kooskõlastatud tegevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid kohaldama vähemalt ühte järgmistest maksuvaldkonna haldusmeetmetest:

a)

teatavate tehingute rangem järelevalve

| b) | suuremad auditeerimisriskid asjaomastest süsteemidest kasu saavate maksumaksjate jaoks; |
| --- | --- |

b)

suuremad auditeerimisriskid asjaomastest süsteemidest kasu saavate maksumaksjate jaoks;

| c) | suuremad auditeerimisriskid kõnealuseid jurisdiktsioone hõlmavaid struktuure või kokkuleppeid kasutavate maksumaksjate jaoks. |
| --- | --- |

c)

suuremad auditeerimisriskid kõnealuseid jurisdiktsioone hõlmavaid struktuure või kokkuleppeid kasutavate maksumaksjate jaoks.

| B.2. | Ilma et see piiraks liikmesriikide vastavat pädevust kohaldada lisameetmeid, on maksuvaldkonna seadusandlikud kaitsemeetmed, mida liikmesriigid võiksid kohaldada, järgmised:






  a) | kulude mahaarvamatus; |
| --- | --- | --- |

B.2.

Ilma et see piiraks liikmesriikide vastavat pädevust kohaldada lisameetmeid, on maksuvaldkonna seadusandlikud kaitsemeetmed, mida liikmesriigid võiksid kohaldada, järgmised:

a)

kulude mahaarvamatus;

| b) | välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad normid; |
| --- | --- |

b)

välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad normid;

| c) | maksude kinnipidamise meetmed; |
| --- | --- |

c)

maksude kinnipidamise meetmed;

| d) | osaluste maksuvabastuse piiramine; |
| --- | --- |

d)

osaluste maksuvabastuse piiramine;

| e) | asendamise eeskiri; |
| --- | --- |

e)

asendamise eeskiri;

| f) | tõendamiskohustuse tühistamine; |
| --- | --- |

f)

tõendamiskohustuse tühistamine;

| g) | dokumenteerimise erinõuded; |
| --- | --- |

g)

dokumenteerimise erinõuded;

| h) | konkreetsete piiriüleste maksuskeemide kohustuslik avaldamine maksuvahendajate poolt. |
| --- | --- |

h)

konkreetsete piiriüleste maksuskeemide kohustuslik avaldamine maksuvahendajate poolt.

| B.3. | Liikmesriigid peaksid kaaluma maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kasutamist vahendina, mis hõlbustab asjakohaste kuritarvitamisvastaste sätete toimimist, kui rakendatakse nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad. Näiteks, kui liikmesriigid kasutavad kooskõlas nimetatud direktiiviga välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade ülevõtmisel oma siseriiklikusse õigusesse kolmandate riikide musti nimekirju, peaksid sellised nimekirjad hõlmama vähemalt maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelusse kantud jurisdiktsioone. |
| --- | --- |

B.3.

Liikmesriigid peaksid kaaluma maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kasutamist vahendina, mis hõlbustab asjakohaste kuritarvitamisvastaste sätete toimimist, kui rakendatakse nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad. Näiteks, kui liikmesriigid kasutavad kooskõlas nimetatud direktiiviga välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade ülevõtmisel oma siseriiklikusse õigusesse kolmandate riikide musti nimekirju, peaksid sellised nimekirjad hõlmama vähemalt maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelusse kantud jurisdiktsioone.

---

IV LISA

Suunised, mis käsitlevad edasist protsessi seoses maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loeteluga

1.   LOETELU MUUTMINE JA LOETELUST VÄLJAARVAMINE

| 1.1. | Nõukogu muudab I lisas esitatud koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu kord aastas ning see kinnitatakse äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma poolt nõukogule esitatud aruande põhjal, märkides ära asjaomase muudatuse kohaldamise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

1.1.

Nõukogu muudab I lisas esitatud koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu kord aastas ning see kinnitatakse äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma poolt nõukogule esitatud aruande põhjal, märkides ära asjaomase muudatuse kohaldamise alguskuupäeva.

| 1.2. | Loetelu või selle kestust võib muuta sama menetluskorra alusel, millega loetelu kinnitati. Euroopa Komisjon peaks andma selles protsessis vajalikku tehnilist abi. |
| --- | --- |

1.2.

Loetelu või selle kestust võib muuta sama menetluskorra alusel, millega loetelu kinnitati. Euroopa Komisjon peaks andma selles protsessis vajalikku tehnilist abi.

| 1.3. | Nõukogu otsus põhineb käitumisjuhendi töörühma poolt kooskõlas maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga koostatud aruandel, mille on ette valmistanud alaliste esindajate komitee. |
| --- | --- |

1.3.

Nõukogu otsus põhineb käitumisjuhendi töörühma poolt kooskõlas maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga koostatud aruandel, mille on ette valmistanud alaliste esindajate komitee.

| 1.4. | Niipea kui jurisdiktsioon on kantud loetellu, teavitatakse teda sellest käitumisjuhendi töörühma esimehe allkirjastatud kirjaga, milles on esitatud selgelt järgmine:






  a) | loetellu kandmise põhjused ning |
| --- | --- | --- |

1.4.

Niipea kui jurisdiktsioon on kantud loetellu, teavitatakse teda sellest käitumisjuhendi töörühma esimehe allkirjastatud kirjaga, milles on esitatud selgelt järgmine:

a)

loetellu kandmise põhjused ning

| b) | sammud, mida asjaomaselt jurisdiktsioonilt oodatakse tema loetelust väljaarvamiseks. |
| --- | --- |

b)

sammud, mida asjaomaselt jurisdiktsioonilt oodatakse tema loetelust väljaarvamiseks.

| 1.5. | Niipea kui jurisdiktsioon on loetelust välja arvatud, teavitatakse teda sellest kiiresti käitumisjuhendi töörühma esimehe allkirjastatud kirjaga, kus on ära märgitud sellise muudatuse kohaldamise alguskuupäev. |
| --- | --- |

1.5.

Niipea kui jurisdiktsioon on loetelust välja arvatud, teavitatakse teda sellest kiiresti käitumisjuhendi töörühma esimehe allkirjastatud kirjaga, kus on ära märgitud sellise muudatuse kohaldamise alguskuupäev.

| 1.6. | Jurisdiktsiooni loetellu kandmise või loetelust väljaarvamise otsuses peaks olema täpselt ära märgitud kuupäevad, millal algab või lõpeb maksuvaldkonna kaitsemeetmete kohaldamine, olenevalt meetme laadist, ilma et see piiraks liikmesriikide vastavaid pädevusi, näiteks riigi tasandil võetavaid kaitsemeetmeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohandamist. |
| --- | --- |

1.6.

Jurisdiktsiooni loetellu kandmise või loetelust väljaarvamise otsuses peaks olema täpselt ära märgitud kuupäevad, millal algab või lõpeb maksuvaldkonna kaitsemeetmete kohaldamine, olenevalt meetme laadist, ilma et see piiraks liikmesriikide vastavaid pädevusi, näiteks riigi tasandil võetavaid kaitsemeetmeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohandamist.

2.   JURISDIKTSIOONIDE KOHUSTUSED, JÄRELEVALVE, DIALOOG JA EDASINE TEGEVUS

| 2.1. | Jurisdiktsioonide poolt ametlikult võetud kohustusi rakendada nõukogu soovi kohaselt soovitusi tuvastatud probleemide käsitlemiseks peaks hoolikalt jälgima käitumisjuhendi töörühm, keda toetab nõukogu peasekretariaat ning tehnilise abi osas Euroopa Komisjon, eesmärgiga hinnata nende soovituste tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

2.1.

Jurisdiktsioonide poolt ametlikult võetud kohustusi rakendada nõukogu soovi kohaselt soovitusi tuvastatud probleemide käsitlemiseks peaks hoolikalt jälgima käitumisjuhendi töörühm, keda toetab nõukogu peasekretariaat ning tehnilise abi osas Euroopa Komisjon, eesmärgiga hinnata nende soovituste tõhusat rakendamist.

| 2.2. | Kui asjaomased jurisdiktsioonid jätavad kohustused ettenähtud tähtajaks täitmata, kaalub nõukogu uuesti nende jurisdiktsioonide võimalikku lisamist I lisas esitatud loetellu. |
| --- | --- |

2.2.

Kui asjaomased jurisdiktsioonid jätavad kohustused ettenähtud tähtajaks täitmata, kaalub nõukogu uuesti nende jurisdiktsioonide võimalikku lisamist I lisas esitatud loetellu.

| 2.3. | Kriteeriumide nõudeid mittetäitvate jurisdiktsioonide puhul peaks käitumisjuhendi töörühm püüdma jätkuvalt saavutada seda, et nad võtaksid kõrgel tasandil poliitilise kohustuse koos konkreetse ajakavaga ning tegeleksid tõhusalt sõelumisprotsessis tuvastatud probleemidega. |
| --- | --- |

2.3.

Kriteeriumide nõudeid mittetäitvate jurisdiktsioonide puhul peaks käitumisjuhendi töörühm püüdma jätkuvalt saavutada seda, et nad võtaksid kõrgel tasandil poliitilise kohustuse koos konkreetse ajakavaga ning tegeleksid tõhusalt sõelumisprotsessis tuvastatud probleemidega.

| 2.4. | Eelkõige peaks kahepoolsete arutelude eesmärgiks olema järgmine:






  a) | uurida lahendusi nende jurisdiktsioonide maksusüsteemides ja -poliitikas tuvastatud probleemidele ja need lahendused kindlaks määrata ning |
| --- | --- | --- |

2.4.

Eelkõige peaks kahepoolsete arutelude eesmärgiks olema järgmine:

a)

uurida lahendusi nende jurisdiktsioonide maksusüsteemides ja -poliitikas tuvastatud probleemidele ja need lahendused kindlaks määrata ning

| b) | saavutada asjakohaste ja vajalike kohustuste võtmine olukorra lahendamiseks. |
| --- | --- |

b)

saavutada asjakohaste ja vajalike kohustuste võtmine olukorra lahendamiseks.

| 2.5. | Kohustuste täitmise jälgimisel tuleks jätkuvalt arvesse võtta maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmsel foorumil, OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase võitluse kõikehõlmavas raamistikus ning kahjulikke maksutavasid käsitleval foorumil tehtud tööd. |
| --- | --- |

2.5.

Kohustuste täitmise jälgimisel tuleks jätkuvalt arvesse võtta maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmsel foorumil, OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase võitluse kõikehõlmavas raamistikus ning kahjulikke maksutavasid käsitleval foorumil tehtud tööd.

| 2.6. | Käitumisjuhendi töörühm peaks jätkama kriteeriumide üleilmset edendamist kooskõlas maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmsel foorumil, OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase võitluse kõikehõlmava raamistikus ning kahjulikke maksutavasid käsitleval foorumil tehtava tööga. |
| --- | --- |

2.6.

Käitumisjuhendi töörühm peaks jätkama kriteeriumide üleilmset edendamist kooskõlas maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmsel foorumil, OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase võitluse kõikehõlmava raamistikus ning kahjulikke maksutavasid käsitleval foorumil tehtava tööga.

| 2.7. | Vajaduse korral, kui käitumisjuhendi töörühm nõukogu poolt kokku lepitud kriteeriumide alusel nii otsustab, võib järelevalvet laiendada jurisdiktsioonidele, mida 2017. aasta sõelumisprotsess ei hõlmanud. |
| --- | --- |

2.7.

Vajaduse korral, kui käitumisjuhendi töörühm nõukogu poolt kokku lepitud kriteeriumide alusel nii otsustab, võib järelevalvet laiendada jurisdiktsioonidele, mida 2017. aasta sõelumisprotsess ei hõlmanud.

| 2.8. | Käitumisjuhendi töörühm jätkab nõukogu peasekretariaadi toetusel seda protsessi ja selle jälgimist, kooskõlastades oma tegevust maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga. Käitumisjuhendi töörühmale pakuvad abi komisjoni talitused, tehes sõelumisprotsessiks vajalikku ettevalmistustööd kooskõlas ülesannetega, mis on praegu määratletud äriühingute maksustamise käitumisjuhendi protsessi kohaselt, eelkõige seoses kolmandate riikidega varem peetud ja käimasolevate dialoogidega. |
| --- | --- |

2.8.

Käitumisjuhendi töörühm jätkab nõukogu peasekretariaadi toetusel seda protsessi ja selle jälgimist, kooskõlastades oma tegevust maksuküsimuste kõrgetasemelise töörühmaga. Käitumisjuhendi töörühmale pakuvad abi komisjoni talitused, tehes sõelumisprotsessiks vajalikku ettevalmistustööd kooskõlas ülesannetega, mis on praegu määratletud äriühingute maksustamise käitumisjuhendi protsessi kohaselt, eelkõige seoses kolmandate riikidega varem peetud ja käimasolevate dialoogidega.

| 2.9. | Käitumisjuhendi töörühm peaks jätkama asjakohase praktilise korra väljatöötamist käesolevate suuniste rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.9.

Käitumisjuhendi töörühm peaks jätkama asjakohase praktilise korra väljatöötamist käesolevate suuniste rakendamiseks.

| 2.10. | Nõukogu ajakohastab koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu vastavalt käesolevatele suunistele, tuginedes käitumisjuhendi töörühmale kättesaadavaks tehtud teabele. Käitumisjuhendi töörühm teeb tööd talle muu hulgas asjaomase jurisdiktsiooni, komisjoni ja liikmesriigi (liikmesriikide) poolt esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

2.10.

Nõukogu ajakohastab koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu vastavalt käesolevatele suunistele, tuginedes käitumisjuhendi töörühmale kättesaadavaks tehtud teabele. Käitumisjuhendi töörühm teeb tööd talle muu hulgas asjaomase jurisdiktsiooni, komisjoni ja liikmesriigi (liikmesriikide) poolt esitatud teabe põhjal.

| 2.11. | Pärast kogu saadud teabe tasakaalustatud läbivaatamist annab käitumisjuhendi töörühm nõukogule vähemalt kord aastas aru koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu kohta, et nõukogu saaks vajaduse korral otsustada lisada nimetatud loetellu jurisdiktsioone, kui nad ei täida sõelumiskriteeriume, või neid kiiresti loetelust välja arvata, kui nad täidavad tingimusi. |
| --- | --- |

2.11.

Pärast kogu saadud teabe tasakaalustatud läbivaatamist annab käitumisjuhendi töörühm nõukogule vähemalt kord aastas aru koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelu kohta, et nõukogu saaks vajaduse korral otsustada lisada nimetatud loetellu jurisdiktsioone, kui nad ei täida sõelumiskriteeriume, või neid kiiresti loetelust välja arvata, kui nad täidavad tingimusi.

| 2.12. | Nõukogu peasekretariaat on jätkuvalt kontaktpunktiks, et hõlbustada käesolevas dokumendis kirjeldatud protsessi. |
| --- | --- |

2.12.

Nõukogu peasekretariaat on jätkuvalt kontaktpunktiks, et hõlbustada käesolevas dokumendis kirjeldatud protsessi.

---

V LISA

Maksustamise läbipaistvuse, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete rakendamise kriteeriumid, mida ELi liikmesriigid kohustuvad edendama

Jurisdiktsioonide sõelumisel tuleks kasutada järgmisi hea maksuhaldustava kriteeriume, et koostada kooskõlas sõelumissuunistega maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu. Sõelumisprotsessis hinnatakse kumulatiivselt jurisdiktsioonide poolt maksustamise läbipaistvuse ja õiglase maksustamise põhimõtetest kinnipidamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete rakendamist.

1.   Maksustamise läbipaistvus

Maksustamise läbipaistvuse nõuetele vastavaks peetakse jurisdiktsioone, kes täidavad järgmiseid kriteeriume:

| 1.1. | esialgne kriteerium seoses OECD teabe automaatse vahetamise standardiga (ühine aruandlusstandard): jurisdiktsioon peaks olema kohustunud rakendama ühist aruandlusstandardit ja alustanud õigusloomeprotsessi selle tõhusaks rakendamiseks, eesmärgiga alustada teabevahetust hiljemalt 2018. aastal (2017. aasta kohta) ning kehtestanud 2017. aasta lõpuks korra, mille kohaselt saaks vahetada teavet kõigi liikmesriikidega kas pädevate asutuste mitmepoolse kokkuleppe allkirjastamise või kahepoolsete kokkulepete abil;
  tulevane kriteerium seoses ühise aruandlusstandardiga alates 2018. aastast: jurisdiktsiooni reiting ülemaailmsel foorumil peaks teabe automaatse vahetamise ühise aruandlusstandardi puhul olema vähemalt „suures osas vastav“ ja |
| --- | --- |

1.1.

esialgne kriteerium seoses OECD teabe automaatse vahetamise standardiga (ühine aruandlusstandard): jurisdiktsioon peaks olema kohustunud rakendama ühist aruandlusstandardit ja alustanud õigusloomeprotsessi selle tõhusaks rakendamiseks, eesmärgiga alustada teabevahetust hiljemalt 2018. aastal (2017. aasta kohta) ning kehtestanud 2017. aasta lõpuks korra, mille kohaselt saaks vahetada teavet kõigi liikmesriikidega kas pädevate asutuste mitmepoolse kokkuleppe allkirjastamise või kahepoolsete kokkulepete abil;

tulevane kriteerium seoses ühise aruandlusstandardiga alates 2018. aastast: jurisdiktsiooni reiting ülemaailmsel foorumil peaks teabe automaatse vahetamise ühise aruandlusstandardi puhul olema vähemalt „suures osas vastav“ ja

| 1.2. | jurisdiktsiooni reiting ülemaailmsel foorumil peaks OECD taotluse alusel toimuva teabevahetuse standardi puhul olema vähemalt „suures osas vastav“, võttes nõuetekohaselt arvesse kiirmenetlust, ning |
| --- | --- |

1.2.

jurisdiktsiooni reiting ülemaailmsel foorumil peaks OECD taotluse alusel toimuva teabevahetuse standardi puhul olema vähemalt „suures osas vastav“, võttes nõuetekohaselt arvesse kiirmenetlust, ning

| 1.3. | (suveräänsete riikide puhul) jurisdiktsioon peaks:






  i) | olema OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooni (muudetud kujul) kas ratifitseerinud, leppinud kokku selle ratifitseerimises, seda ratifitseerimas või kohustunud selle mõistliku aja jooksul jõustama, või |
| --- | --- | --- |

1.3.

(suveräänsete riikide puhul) jurisdiktsioon peaks:

i)

olema OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooni (muudetud kujul) kas ratifitseerinud, leppinud kokku selle ratifitseerimises, seda ratifitseerimas või kohustunud selle mõistliku aja jooksul jõustama, või

| ii) | omama 31. detsembriks 2018 toimivat teabevahetuse võrgustikku, mis oleks piisavalt lai kõikide liikmesriikide hõlmamiseks ning võimaldaks tegelikult nii taotluse alusel toimuvat teabevahetust kui ka teabe automaatset vahetamist; |
| --- | --- |

ii)

omama 31. detsembriks 2018 toimivat teabevahetuse võrgustikku, mis oleks piisavalt lai kõikide liikmesriikide hõlmamiseks ning võimaldaks tegelikult nii taotluse alusel toimuvat teabevahetust kui ka teabe automaatset vahetamist;

(mittesuveräänsete riikide puhul) jurisdiktsioon peaks:

| i) | osalema maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolses konventsioonis (muudetud kujul), mis on nende jaoks kas juba jõustunud või mille mõistliku aja jooksul jõustumist on oodata, või |
| --- | --- |

i)

osalema maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolses konventsioonis (muudetud kujul), mis on nende jaoks kas juba jõustunud või mille mõistliku aja jooksul jõustumist on oodata, või

| ii) | omama toimivat teabevahetuse korda või olema astunud vajalikke samme selliste teabevahetuskokkulepete jõustamiseks mõistliku aja jooksul, mis oleksid piisavalt laiad kõikide liikmesriikide hõlmamiseks ning võimaldaksid nii taotluse alusel toimuvat teabevahetust kui ka teabe automaatset vahetamist. |
| --- | --- |

ii)

omama toimivat teabevahetuse korda või olema astunud vajalikke samme selliste teabevahetuskokkulepete jõustamiseks mõistliku aja jooksul, mis oleksid piisavalt laiad kõikide liikmesriikide hõlmamiseks ning võimaldaksid nii taotluse alusel toimuvat teabevahetust kui ka teabe automaatset vahetamist.

| 1.4. | tulevane kriteerium: pidades silmas tulevast tegelikke tulusaajaid käsitlevat ülemaailmse teabevahetuse algatust, lisatakse tegelike tulusaajate aspekt hilisemas etapis neljanda läbipaistvuse kriteeriumina sõelumiseks.
  Kuni 30. juunini 2019 peaks kehtima järgmine erand:






  — | maksustamise läbipaistvuse kriteeriumile vastavaks peetakse jurisdiktsiooni, mis täidab kriteeriumidest 1.1, 1.2 või 1.3 vähemalt kahte. |
| --- | --- | --- |

1.4.

tulevane kriteerium: pidades silmas tulevast tegelikke tulusaajaid käsitlevat ülemaailmse teabevahetuse algatust, lisatakse tegelike tulusaajate aspekt hilisemas etapis neljanda läbipaistvuse kriteeriumina sõelumiseks.

Kuni 30. juunini 2019 peaks kehtima järgmine erand:

—

maksustamise läbipaistvuse kriteeriumile vastavaks peetakse jurisdiktsiooni, mis täidab kriteeriumidest 1.1, 1.2 või 1.3 vähemalt kahte.

Erandit ei kohaldata jurisdiktsioonide suhtes, mis on kriteeriumi 1.2 kohaselt hinnatud mittevastavateks või mis 2018. aasta 30. juuniks ei ole nimetatud kriteeriumi kohaselt tunnistatud vähemalt suures osas vastavateks.

Riikide ja jurisdiktsioonide puhul, kes kantakse praegu OECD ja G20 liikmete poolt koostatavasse loetellu koostööd mittetegevatest jurisdiktsioonidest, kaalutakse nende lisamist ELi loetellu olenemata sellest, kas nad on sõelumiseks välja valitud.

2.   Õiglane maksustamine

Õiglase maksustamise nõuetele vastavaks peetakse jurisdiktsioone, kes täidavad järgmisi kriteeriume:

| 2.1. | jurisdiktsioonil ei tohiks olla soodustavaid maksumeetmeid, mida saab pidada kahjulikeks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 1. detsembri 1997. aasta resolutsioonis äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohta, (1) ning |
| --- | --- |

2.1.

jurisdiktsioonil ei tohiks olla soodustavaid maksumeetmeid, mida saab pidada kahjulikeks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 1. detsembri 1997. aasta resolutsioonis äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohta, (1) ning

| 2.2. | jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit. |
| --- | --- |

2.2.

jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.

3.   Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete rakendamine

| 3.1. | Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaseid meetmeid rakendavaks peetakse jurisdiktsiooni, kes täidab järgmise esialgse kriteeriumi:






  — | jurisdiktsioon peaks 2017. aasta lõpuks võtma kohustuse järgida kokkulepitud OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ning neid sidusalt rakendama. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaseid meetmeid rakendavaks peetakse jurisdiktsiooni, kes täidab järgmise esialgse kriteeriumi:

—

jurisdiktsioon peaks 2017. aasta lõpuks võtma kohustuse järgida kokkulepitud OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ning neid sidusalt rakendama.

| 3.2. | Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaseid meetmeid rakendavaks peetakse jurisdiktsiooni, kes täidab järgmise tulevase kriteeriumi (kohaldatakse pärast seda, kui kokkulepitud miinimumstandardite kaasava raamistiku kohane läbivaatamine on lõpule viidud):






  — | jurisdiktsioon peaks saama positiivse hinnangu (2) kokkulepitud OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardite tõhusale rakendamisele. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaseid meetmeid rakendavaks peetakse jurisdiktsiooni, kes täidab järgmise tulevase kriteeriumi (kohaldatakse pärast seda, kui kokkulepitud miinimumstandardite kaasava raamistiku kohane läbivaatamine on lõpule viidud):

—

jurisdiktsioon peaks saama positiivse hinnangu (2) kokkulepitud OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardite tõhusale rakendamisele.

---

(1)  EÜT C 2, 6.1.1998, lk 2.

(2)  Pärast metoodikas kokku leppimist vaatab nõukogu kriteeriumi sõnastuse vastavalt läbi.

---

VI LISA

Kriteerium 1.3 (mõistliku aja pikkus)

| 1. | Vastavalt nõukogu järeldustele lisatud jurisdiktsioonide sõelumise protsessi suuniste punktile 13 peaks käitumisjuhendi töörühm objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks määrama kriteeriumis 1.3 osutatud mõistliku aja pikkuse. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu järeldustele lisatud jurisdiktsioonide sõelumise protsessi suuniste punktile 13 peaks käitumisjuhendi töörühm objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks määrama kriteeriumis 1.3 osutatud mõistliku aja pikkuse.

| 2. | Kriteeriumi 1.3 kohaldamisel määratakse selles kriteeriumis osutatud mõistliku aja pikkus kindlaks järgmiselt. |
| --- | --- |

2.

Kriteeriumi 1.3 kohaldamisel määratakse selles kriteeriumis osutatud mõistliku aja pikkus kindlaks järgmiselt.

| 3. | Kriteeriumi 1.3 alapunkti i (suveräänseid riike käsitlev alapunkt) puhul osutab fraas „mõistliku aja jooksul“ OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooni (muudetud kujul) jõustumisele asjaomase jurisdiktsiooni suhtes ning mitte võetud kohustusele. |
| --- | --- |

3.

Kriteeriumi 1.3 alapunkti i (suveräänseid riike käsitlev alapunkt) puhul osutab fraas „mõistliku aja jooksul“ OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooni (muudetud kujul) jõustumisele asjaomase jurisdiktsiooni suhtes ning mitte võetud kohustusele.

| 4. | Kriteeriumi 1.3 alapunktide i ja ii (mittesuveräänseid riike käsitlevad alapunktid) puhul osutab fraas „mõistliku aja jooksul“ vastavalt maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooni (muudetud kujul) jõustumisele jurisdiktsiooni suhtes ja teabevahetuse võrgustiku kasutuselevõtule, mis oleks piisavalt lai kõikide liikmesriikide hõlmamiseks. |
| --- | --- |

4.

Kriteeriumi 1.3 alapunktide i ja ii (mittesuveräänseid riike käsitlevad alapunktid) puhul osutab fraas „mõistliku aja jooksul“ vastavalt maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooni (muudetud kujul) jõustumisele jurisdiktsiooni suhtes ja teabevahetuse võrgustiku kasutuselevõtule, mis oleks piisavalt lai kõikide liikmesriikide hõlmamiseks.

| 5. | Mõistliku aja pikkus on nende kolme alapunkti puhul identne kriteeriumi 1.3 alapunktis ii seoses suveräänsete riikidega kohaldatav tähtajaga: 31. detsember 2018 (st sama tähtaeg, mida kohaldatakse suveräänsete kolmandate jurisdiktsioonide puhul teabevahetuse võrgustiku kasutuselevõtuks, mis oleks piisavalt lai kõikide liikmesriikide hõlmamiseks). |
| --- | --- |

5.

Mõistliku aja pikkus on nende kolme alapunkti puhul identne kriteeriumi 1.3 alapunktis ii seoses suveräänsete riikidega kohaldatav tähtajaga: 31. detsember 2018 (st sama tähtaeg, mida kohaldatakse suveräänsete kolmandate jurisdiktsioonide puhul teabevahetuse võrgustiku kasutuselevõtuks, mis oleks piisavalt lai kõikide liikmesriikide hõlmamiseks).

| 6. | Ilma et see piiraks 31. detsembriks 2018 kehtestatud tähtaega, ei tohiks mõistlik aeg ületada aega, mida on vaja:






  a) | menetlustoimingute lõpuleviimiseks vastavalt riiklikule õigusele; |
| --- | --- | --- |

6.

Ilma et see piiraks 31. detsembriks 2018 kehtestatud tähtaega, ei tohiks mõistlik aeg ületada aega, mida on vaja:

a)

menetlustoimingute lõpuleviimiseks vastavalt riiklikule õigusele;

| b) | riikliku õiguse mis tahes vajalike muudatuste vastuvõtmiseks ja jõustumiseks ning |
| --- | --- |

b)

riikliku õiguse mis tahes vajalike muudatuste vastuvõtmiseks ja jõustumiseks ning

| c) | mis tahes muudeks objektiivseteks tähtaegadeks, mis võiksid ametlikult võetud kohustusega kaasneda (näiteks jurisdiktsiooni puhul, kes väljendab nõusolekut olla maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooniga seotud, jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskiri deponeeriti). |
| --- | --- |

c)

mis tahes muudeks objektiivseteks tähtaegadeks, mis võiksid ametlikult võetud kohustusega kaasneda (näiteks jurisdiktsiooni puhul, kes väljendab nõusolekut olla maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooniga seotud, jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskiri deponeeriti).

| 7. | Mõistliku aja pikkust saab käitumisjuhendi töörühm pikendada ainult konsensuse alusel konkreetse mittesuveräänse riigi puhul ning üksnes nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. |
| --- | --- |

7.

Mõistliku aja pikkust saab käitumisjuhendi töörühm pikendada ainult konsensuse alusel konkreetse mittesuveräänse riigi puhul ning üksnes nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

---

VII LISA

Kriteeriumi 2.2 kohaldamisala

| 1. | Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks lugeda, et äriühingu tulumaksu süsteemi puudumine või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamine jurisdiktsiooni poolt kuulub äriühingute maksustamise 1. detsembri 1997. aasta käitumisjuhendi (edaspidi „käitumisjuhend“) (1) punkti A kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

1.

Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks lugeda, et äriühingu tulumaksu süsteemi puudumine või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamine jurisdiktsiooni poolt kuulub äriühingute maksustamise 1. detsembri 1997. aasta käitumisjuhendi (edaspidi „käitumisjuhend“) (1) punkti A kohaldamisalasse.

| 2. | Sellega seoses, kui kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B (2) ette nähtud lävendkriteeriumile „äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise“ (3) tõttu, tuleks käitumisjuhendi punktis B määratletud viite tegurit kohaldada analoogia alusel, et hinnata, kas kriteerium 2.2 (4) on täidetud. |
| --- | --- |

2.

Sellega seoses, kui kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B (2) ette nähtud lävendkriteeriumile „äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise“ (3) tõttu, tuleks käitumisjuhendi punktis B määratletud viite tegurit kohaldada analoogia alusel, et hinnata, kas kriteerium 2.2 (4) on täidetud.

| 3. | Seoses kriteeriumiga 2.2 ei saa äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist üksinda pidada põhjuseks, mille alusel järeldada, et jurisdiktsioon ei vasta kriteeriumi 2.2 nõuetele. |
| --- | --- |

3.

Seoses kriteeriumiga 2.2 ei saa äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist üksinda pidada põhjuseks, mille alusel järeldada, et jurisdiktsioon ei vasta kriteeriumi 2.2 nõuetele.

| 4. | Jurisdiktsiooni tuleks pidada kriteeriumi 2.2 nõuetele mittevastavaks, kui ta keeldub alustamast sisulist dialoogi või ei esita teavet või selgitusi, mida käitumisjuhendi töörühm võib mõistlikult nõuda, või kui ta ei tee käitumisjuhendi töörühmaga muul viisil koostööd, kui sõelumisprotsessis on vaja teha kindlaks, kas jurisdiktsioon vastab kriteeriumi 2.2 nõuetele. |
| --- | --- |

4.

Jurisdiktsiooni tuleks pidada kriteeriumi 2.2 nõuetele mittevastavaks, kui ta keeldub alustamast sisulist dialoogi või ei esita teavet või selgitusi, mida käitumisjuhendi töörühm võib mõistlikult nõuda, või kui ta ei tee käitumisjuhendi töörühmaga muul viisil koostööd, kui sõelumisprotsessis on vaja teha kindlaks, kas jurisdiktsioon vastab kriteeriumi 2.2 nõuetele.

Käitumisjuhendi testi analoogia alusel kohaldamise tingimused

A.   ÜLDINE RAAMISTIK

1.   Nõukogu (ECOFIN) 8. novembri 2016. aasta järeldustes esitatud kriteerium

Jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.

2.   Kriteeriumi 2.2 kohaldamisala (ECOFIN, 2017. aasta veebruar)

| 1. | Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks lugeda, et äriühingu tulumaksu süsteemi puudumine või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamine jurisdiktsiooni poolt kuulub äriühingute maksustamise 1. detsembri 1997. aasta käitumisjuhendi (edaspidi „käitumisjuhend“) (5) punkti A kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

1.

Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks lugeda, et äriühingu tulumaksu süsteemi puudumine või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamine jurisdiktsiooni poolt kuulub äriühingute maksustamise 1. detsembri 1997. aasta käitumisjuhendi (edaspidi „käitumisjuhend“) (5) punkti A kohaldamisalasse.

| 2. | Sellega seoses, kui kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B (6) ette nähtud lävendkriteeriumile „äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise“ (7) tõttu, tuleks käitumisjuhendi punktis B määratletud viite tegurit kohaldada analoogia alusel, et hinnata, kas kriteerium 2.2 (8) on täidetud. |
| --- | --- |

2.

Sellega seoses, kui kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B (6) ette nähtud lävendkriteeriumile „äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise“ (7) tõttu, tuleks käitumisjuhendi punktis B määratletud viite tegurit kohaldada analoogia alusel, et hinnata, kas kriteerium 2.2 (8) on täidetud.

| 3. | Seoses kriteeriumiga 2.2 ei saa äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist üksinda pidada põhjuseks, mille alusel järeldada, et jurisdiktsioon ei vasta kriteeriumi 2.2 nõuetele. |
| --- | --- |

3.

Seoses kriteeriumiga 2.2 ei saa äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist üksinda pidada põhjuseks, mille alusel järeldada, et jurisdiktsioon ei vasta kriteeriumi 2.2 nõuetele.

| 4. | Jurisdiktsiooni tuleks pidada kriteeriumi 2.2 nõuetele mittevastavaks, kui ta keeldub alustamast sisulist dialoogi või ei esita teavet või selgitusi, mida käitumisjuhendi töörühm võib mõistlikult nõuda, või kui ta ei tee käitumisjuhendi töörühmaga muul viisil koostööd, kui sõelumisprotsessis on vaja teha kindlaks, kas jurisdiktsioon vastab kriteeriumi 2.2 nõuetele. |
| --- | --- |

4.

Jurisdiktsiooni tuleks pidada kriteeriumi 2.2 nõuetele mittevastavaks, kui ta keeldub alustamast sisulist dialoogi või ei esita teavet või selgitusi, mida käitumisjuhendi töörühm võib mõistlikult nõuda, või kui ta ei tee käitumisjuhendi töörühmaga muul viisil koostööd, kui sõelumisprotsessis on vaja teha kindlaks, kas jurisdiktsioon vastab kriteeriumi 2.2 nõuetele.

3.   Üldised märkused

| — | ECOFINi määratletud kriteeriumi 2.2 kohaldamisala puhul peetakse äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist jurisdiktsiooni poolt „meetmeks“, mis oluliselt mõjutab majandustegevuse toimumise kohta (käitumisjuhendi punkt A). |
| --- | --- |

—

ECOFINi määratletud kriteeriumi 2.2 kohaldamisala puhul peetakse äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist jurisdiktsiooni poolt „meetmeks“, mis oluliselt mõjutab majandustegevuse toimumise kohta (käitumisjuhendi punkt A).

| — | Selles osas on kriteeriumi 2.2 eesmärk kontrollida, kas nimetatud „meede“ soodustab offshore-struktuure või -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit. |
| --- | --- |

—

Selles osas on kriteeriumi 2.2 eesmärk kontrollida, kas nimetatud „meede“ soodustab offshore-struktuure või -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.

| — | Kriteeriumi 2.2 kohaldatakse üksnes juhul, kui käitumisjuhendi standardhinnangut (st kriteeriumi 2.1) ei saa kohaldada, sest äriühingu tulumaksu süsteem kolmanda riigi jurisdiktsioonis puudub või kuna jurisdiktsioon kohaldab äriühingu tulumaksu null- või nullilähedast nominaalmäära. |
| --- | --- |

—

Kriteeriumi 2.2 kohaldatakse üksnes juhul, kui käitumisjuhendi standardhinnangut (st kriteeriumi 2.1) ei saa kohaldada, sest äriühingu tulumaksu süsteem kolmanda riigi jurisdiktsioonis puudub või kuna jurisdiktsioon kohaldab äriühingu tulumaksu null- või nullilähedast nominaalmäära.

| — | Kriteerium 2.2 hindab jurisdiktsiooni õigusraamistikku ja teatavaid majanduslikke tõendeid lähtuvalt käitumisjuhendi punkti B alusel kehtestatud viie kriteeriumi tõlgendamisest analoogia alusel. |
| --- | --- |

—

Kriteerium 2.2 hindab jurisdiktsiooni õigusraamistikku ja teatavaid majanduslikke tõendeid lähtuvalt käitumisjuhendi punkti B alusel kehtestatud viie kriteeriumi tõlgendamisest analoogia alusel.

| — | Kolmanda riigi jurisdiktsioonide antud soodustusi, mis mõjutavad oluliselt majandustegevuse toimumise kohta, tuleks vaadelda seoses äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmääraga ning samuti seoses äriühingu tulumaksu süsteemi puudumisega, juhul kui standardset käitumisjuhendi testi ei saanud kummalgi juhul kohaldada. Viimati nimetatud elemente tulebki lugeda iseenesest soodustusteks, mida tuleb käesoleva käitumisjuhendi testi alusel hinnata. |
| --- | --- |

—

Kolmanda riigi jurisdiktsioonide antud soodustusi, mis mõjutavad oluliselt majandustegevuse toimumise kohta, tuleks vaadelda seoses äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmääraga ning samuti seoses äriühingu tulumaksu süsteemi puudumisega, juhul kui standardset käitumisjuhendi testi ei saanud kummalgi juhul kohaldada. Viimati nimetatud elemente tulebki lugeda iseenesest soodustusteks, mida tuleb käesoleva käitumisjuhendi testi alusel hinnata.

| — | Üldiselt tuleks igasuguseid suuniseid, mille käitumisjuhendi töörühm on aastate jooksul maksumeetmete hindamiseks 1998. aasta käitumisjuhendi raames välja töötanud, kohaldada käesoleva testi rakendamisel järjepidevalt ja analoogia alusel (9). |
| --- | --- |

—

Üldiselt tuleks igasuguseid suuniseid, mille käitumisjuhendi töörühm on aastate jooksul maksumeetmete hindamiseks 1998. aasta käitumisjuhendi raames välja töötanud, kohaldada käesoleva testi rakendamisel järjepidevalt ja analoogia alusel (9).

| — | Jurisdiktsiooni saab lugeda selle kriteeriumi alusel tehtud hindamise mitteläbinuks üksnes juhul, kui „offshore-struktuurid ja -kokkulepped, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit“, tulenevad eeskirjadest või tavadest (sealhulgas väljaspool maksustamisvaldkonda), mida jurisdiktsioonil võidakse mõistlikkuse piires paluda muuta, või tulenevad selliste eeskirjade ja nõuete puudumisest, mis on vajalikud sellise testi läbimiseks ning mida jurisdiktsioonil võidakse mõistlikkuse piires paluda kehtestada. |
| --- | --- |

—

Jurisdiktsiooni saab lugeda selle kriteeriumi alusel tehtud hindamise mitteläbinuks üksnes juhul, kui „offshore-struktuurid ja -kokkulepped, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit“, tulenevad eeskirjadest või tavadest (sealhulgas väljaspool maksustamisvaldkonda), mida jurisdiktsioonil võidakse mõistlikkuse piires paluda muuta, või tulenevad selliste eeskirjade ja nõuete puudumisest, mis on vajalikud sellise testi läbimiseks ning mida jurisdiktsioonil võidakse mõistlikkuse piires paluda kehtestada.

| — | Äriühingu tulumaksu süsteemi või äriühingu tulumaksu positiivse määra kehtestamine ei ole nende meetmete hulgas, mida kolmanda riigi jurisdiktsioonil võidakse paluda võtta käesoleva testi kohastele nõuetele vastamiseks, kuna äriühingu tulumaksu baasi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedast nominaalmäära ei saa iseenesest lugeda kriteeriumiks, mille alusel hinnatakse jurisdiktsioon nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

—

Äriühingu tulumaksu süsteemi või äriühingu tulumaksu positiivse määra kehtestamine ei ole nende meetmete hulgas, mida kolmanda riigi jurisdiktsioonil võidakse paluda võtta käesoleva testi kohastele nõuetele vastamiseks, kuna äriühingu tulumaksu baasi puudumist või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedast nominaalmäära ei saa iseenesest lugeda kriteeriumiks, mille alusel hinnatakse jurisdiktsioon nõuetele mittevastavaks.

| — | Sellele vaatamata tähendab kriteerium 2.2 automaatselt seda, et need jurisdiktsioonid, kes keelduvad tegemast ELiga koostööd nende õigusraamistiku hindamiseks, on nõuetele mittevastavad. |
| --- | --- |

—

Sellele vaatamata tähendab kriteerium 2.2 automaatselt seda, et need jurisdiktsioonid, kes keelduvad tegemast ELiga koostööd nende õigusraamistiku hindamiseks, on nõuetele mittevastavad.

B.   LÄVENDITEST

1.   Lävendkriteerium on käitumisjuhendis sõnastatud nüüd järgmiselt

„Punktis A sätestatud kohaldamisala piires tuleb maksumeetmeid, millega kehtestatakse oluliselt madalam tegelik maksustamistase, sealhulgas nullmääraga maksustamine, kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja need on seega käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud.“

2.   Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

| — | Lävenditesti näib üsna selgelt olevat kirjeldatud kriteeriumi 2.2 kohaldamisala määratluses, milles ECOFIN leppis kokku käesoleva aasta veebruaris. |
| --- | --- |

—

Lävenditesti näib üsna selgelt olevat kirjeldatud kriteeriumi 2.2 kohaldamisala määratluses, milles ECOFIN leppis kokku käesoleva aasta veebruaris.

| — | Eelkõige leiab see test, et „kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B ette nähtud lävendkriteeriumile äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise tõttu.“ |
| --- | --- |

—

Eelkõige leiab see test, et „kriteerium 2.1 ei ole kohaldatav üksnes seepärast, et asjaomane jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi punktis B ette nähtud lävendkriteeriumile äriühingu tulumaksu süsteemi puudumise või äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamise tõttu.“

C.   KRITEERIUMID 1 JA 2

1.   Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 1

Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 1

„Kas kasu saavad ainult mitteresidendid või saadakse seda seoses mitteresidentidega tehtud tehingutega“

2.   Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 2

Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 2

„Kas saadav kasu on eraldatud siseturust, nii et see ei mõjuta riiklikku maksubaasi“

3.   Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

| — | Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks „saadavaks kasuks“ lugeda äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist või äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist. |
| --- | --- |

—

Kriteeriumi 2.2 kohaldamisel tuleks „saadavaks kasuks“ lugeda äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase nominaalmäära kohaldamist või äriühingu tulumaksu süsteemi puudumist.

| — | Praeguste käitumisjuhendi kriteeriumide teguris 1 ja teguris 2 on kaks peamist elementi: a) seaduslik eraldamine ja b) de facto eraldamine. |
| --- | --- |

—

Praeguste käitumisjuhendi kriteeriumide teguris 1 ja teguris 2 on kaks peamist elementi: a) seaduslik eraldamine ja b) de facto eraldamine.

de facto

| — | De jure eraldamine esineb siis, kui asjaomases jurisdiktsioonis ettevõtete asutamist ja tegevust reguleerivate seaduste ja õigusnormidega nähakse ette, et kasu saavad ainult mitteresidendid. |
| --- | --- |

—

De jure eraldamine esineb siis, kui asjaomases jurisdiktsioonis ettevõtete asutamist ja tegevust reguleerivate seaduste ja õigusnormidega nähakse ette, et kasu saavad ainult mitteresidendid.

De jure

| — | Juhul kui puudub tegelik äriühingu tulumaksusüsteem, tuleks hinnata, kas õigusraamistiku aspektidega, sealhulgas muude kui äriühingu tulumaksu aspektidega nähakse ette eraldamine. |
| --- | --- |

—

Juhul kui puudub tegelik äriühingu tulumaksusüsteem, tuleks hinnata, kas õigusraamistiku aspektidega, sealhulgas muude kui äriühingu tulumaksu aspektidega nähakse ette eraldamine.

| — | Selle näiteks on äriühingute mittemaksustamine, et võimaldada testitava jurisdiktsiooni residentsust või juurdepääsu tema siseturule. |
| --- | --- |

—

Selle näiteks on äriühingute mittemaksustamine, et võimaldada testitava jurisdiktsiooni residentsust või juurdepääsu tema siseturule.

| — | Sel eesmärgil hinnatakse igasugust meedet, mille tulemusena koheldakse erinevalt omamaiseid äriühinguid ja neid äriühinguid, mis on mitteresidentide omandis või kelle tegevus on siseturust eraldatud. |
| --- | --- |

—

Sel eesmärgil hinnatakse igasugust meedet, mille tulemusena koheldakse erinevalt omamaiseid äriühinguid ja neid äriühinguid, mis on mitteresidentide omandis või kelle tegevus on siseturust eraldatud.

| — | Näiteks kui jurisdiktsioon näeb ette, et äriühing saab „kasu“ üksnes juhul, kui ta hoidub tegevusest kohalikus majanduses (kriteerium 2), või üksnes juhul, kui selline tegevus sõltub konkreetsest äritegevuse loast (kriteeriumid 1 ja 2), või üksnes juhul, kui tegevust viivad läbi mitteresidendid (kriteerium 1), saaks seda pidada kehtestatud eraldamissüsteemi võimalikuks tunnuseks. Analoogia alusel võiks see olla asjakohane ka muude maksude puhul (st muu kui äriühingu tulumaks). |
| --- | --- |

—

Näiteks kui jurisdiktsioon näeb ette, et äriühing saab „kasu“ üksnes juhul, kui ta hoidub tegevusest kohalikus majanduses (kriteerium 2), või üksnes juhul, kui selline tegevus sõltub konkreetsest äritegevuse loast (kriteeriumid 1 ja 2), või üksnes juhul, kui tegevust viivad läbi mitteresidendid (kriteerium 1), saaks seda pidada kehtestatud eraldamissüsteemi võimalikuks tunnuseks. Analoogia alusel võiks see olla asjakohane ka muude maksude puhul (st muu kui äriühingu tulumaks).

| — | De facto eraldamine viitab tavaliselt olukorrale, kus riik ei ole mitteresidentidele kasu saamist selgesõnaliselt ette näinud, ehkki tegelikult saavad seda üksnes või peaaegu üksnes mitteresidendid. |
| --- | --- |

—

De facto eraldamine viitab tavaliselt olukorrale, kus riik ei ole mitteresidentidele kasu saamist selgesõnaliselt ette näinud, ehkki tegelikult saavad seda üksnes või peaaegu üksnes mitteresidendid.

De facto

| — | De facto eraldamise osas võetakse tavaliselt arvesse seda, kui paljud kasu saavatest maksumaksjatest on tegelikult mitteresidendid. Näiteks kui kõik või peaaegu kõik nendest, kes saavad kasu nullmääraga maksustamisest, on mitteresidendid (sealhulgas omamaised äriühingud, kellel on välisaktsiaosalus), siis leitakse, et täidetud on kriteeriumi 1 allkriteerium b ja samuti kriteeriumi 2 allkriteerium b (st loetakse, et jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi testi asjaomasele elemendile). |
| --- | --- |

—

De facto eraldamise osas võetakse tavaliselt arvesse seda, kui paljud kasu saavatest maksumaksjatest on tegelikult mitteresidendid. Näiteks kui kõik või peaaegu kõik nendest, kes saavad kasu nullmääraga maksustamisest, on mitteresidendid (sealhulgas omamaised äriühingud, kellel on välisaktsiaosalus), siis leitakse, et täidetud on kriteeriumi 1 allkriteerium b ja samuti kriteeriumi 2 allkriteerium b (st loetakse, et jurisdiktsioon ei vasta käitumisjuhendi testi asjaomasele elemendile).

De facto

D.   KRITEERIUM 3

1.   Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 3

Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 3

„Kas kasu saadakse tegeliku majandustegevuse või märkimisväärse majandusliku kohalolekuta sellises liikmesriigis, kes selliseid maksusoodustusi pakub“

2.   Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

Selleks et hinnata, kas kasu saadakse isegi tegeliku majandustegevuse või märkimisväärse majandusliku kohalolekuta, tuleb teha kindlaks:

| — | kas jurisdiktsioon nõuab äriühingult või mis tahes muult ettevõtjalt (nt seoses tema asutamise ja/või tegevusega) tegelikku majandustegevust või märkimisväärset majanduslikku kohalolekut:






  — | „tegelik majandustegevus“ puudutab sellise tegevuse laadi, mida ei maksustata; |
| --- | --- | --- |

—

kas jurisdiktsioon nõuab äriühingult või mis tahes muult ettevõtjalt (nt seoses tema asutamise ja/või tegevusega) tegelikku majandustegevust või märkimisväärset majanduslikku kohalolekut:

—

„tegelik majandustegevus“ puudutab sellise tegevuse laadi, mida ei maksustata;

| — | „märkimisväärne majanduslik kohalolek“ puudutab sellise tegevuse faktilisi avaldumisvorme, mida ei maksustata. |
| --- | --- |

—

„märkimisväärne majanduslik kohalolek“ puudutab sellise tegevuse faktilisi avaldumisvorme, mida ei maksustata.

| — | Näiteks ja eeldades, et üldiselt on käitumisjuhendi töörühma poolt kaalutud elemendid asjakohased ka käesoleva analüüsi jaoks, tuleks käesolevas hinnangus kaaluda järgmisi elemente, võttes arvesse kõnealuse tööstusharu/sektori jooni: piisaval arvul töötajaid, piisav aastas tekkivate kulude tase, füüsilised kontori- jm ruumid, investeeringud või asjakohast liiki võetavad meetmed; |
| --- | --- |

—

Näiteks ja eeldades, et üldiselt on käitumisjuhendi töörühma poolt kaalutud elemendid asjakohased ka käesoleva analüüsi jaoks, tuleks käesolevas hinnangus kaaluda järgmisi elemente, võttes arvesse kõnealuse tööstusharu/sektori jooni: piisaval arvul töötajaid, piisav aastas tekkivate kulude tase, füüsilised kontori- jm ruumid, investeeringud või asjakohast liiki võetavad meetmed;

| — | kas jurisdiktsioonis toimuva tegeliku majandustegevuse ja mittemaksustatava kasumi vahel on piisav de jure ja de facto seos; |
| --- | --- |

—

kas jurisdiktsioonis toimuva tegeliku majandustegevuse ja mittemaksustatava kasumi vahel on piisav de jure ja de facto seos;

de jure

de facto

| — | kas valitsusasutused, sealhulgas jurisdiktsiooni maksuametid, suudavad tegeliku majandustegevuse toimumist ja märkimisväärset majanduslikku kohalolekut oma territooriumil uurida (ja tegelikult uurivad) ning vahetada asjakohast teavet muude maksuametitega; |
| --- | --- |

—

kas valitsusasutused, sealhulgas jurisdiktsiooni maksuametid, suudavad tegeliku majandustegevuse toimumist ja märkimisväärset majanduslikku kohalolekut oma territooriumil uurida (ja tegelikult uurivad) ning vahetada asjakohast teavet muude maksuametitega;

| — | kas märkimisväärse tegevusnõuete mittetäitmise eest on ette nähtud karistused. |
| --- | --- |

—

kas märkimisväärse tegevusnõuete mittetäitmise eest on ette nähtud karistused.

E.   KRITEERIUM 4

1.   Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 4

Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 4

„Kas eeskirjad rahvusvahelise äriühingute grupi tegevuste puhul kasumi kindlaksmääramiseks erinevad rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest, eelkõige eeskirjadest, milles on kokku leppinud OECD“

2.   Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

| — | Selle hindamisel, kas kasumi kindlaksmääramise eeskirjad vastavad kokkulepitud standarditele (nt OECD siirdehindade suunised või muud sarnased raamatupidamisstandardid), tuleks kõigepealt kontrollida, kas ja millisel määral on see analüüs asjakohane jurisdiktsioonide jaoks, kes äriühingu tulumaksu süsteemi ei kohalda. |
| --- | --- |

—

Selle hindamisel, kas kasumi kindlaksmääramise eeskirjad vastavad kokkulepitud standarditele (nt OECD siirdehindade suunised või muud sarnased raamatupidamisstandardid), tuleks kõigepealt kontrollida, kas ja millisel määral on see analüüs asjakohane jurisdiktsioonide jaoks, kes äriühingu tulumaksu süsteemi ei kohalda.

| — | Selleks näib olevat asjakohane arvestada, et äriühingu tulumaksu süsteemi mittekohaldav jurisdiktsioon ei tohiks negatiivselt mõjutada sellist kasumi nõuetekohast jaotamist, mis erineb rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditest. Jurisdiktsioonid peaksid astuma sobivaid samme selle tagamiseks, et maksustavad riigid saavad kasutada oma maksustamisõigusi, st riikide lõikes toimuva aruandluse, läbipaistvuse ja muude teabejagamisviiside kaudu. |
| --- | --- |

—

Selleks näib olevat asjakohane arvestada, et äriühingu tulumaksu süsteemi mittekohaldav jurisdiktsioon ei tohiks negatiivselt mõjutada sellist kasumi nõuetekohast jaotamist, mis erineb rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditest. Jurisdiktsioonid peaksid astuma sobivaid samme selle tagamiseks, et maksustavad riigid saavad kasutada oma maksustamisõigusi, st riikide lõikes toimuva aruandluse, läbipaistvuse ja muude teabejagamisviiside kaudu.

| — | Vajaduse korral tuleks teha kindlaks, kas OECD kokkulepitud põhimõtted või sarnased raamatupidamisstandardid kasumi kindlaksmääramiseks on asjaomases jurisdiktsioonis kinnitatud. |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral tuleks teha kindlaks, kas OECD kokkulepitud põhimõtted või sarnased raamatupidamisstandardid kasumi kindlaksmääramiseks on asjaomases jurisdiktsioonis kinnitatud.

| — | Selles osas on äärmiselt oluline täpsustada, kuidas asjaomases jurisdiktsioonis neid eeskirju rakendatakse ja konsolideeritakse. Kui asjaomases jurisdiktsioonis äriühingu tulumaksu süsteem puudub, saab arvesse võtta ka alternatiivseid siirdehinna eeskirju, kontrollides, kas need on võrreldavad ja kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõtetega (näiteks õiglase turuväärtuse lähenemisviis rahvusvaheliste raamatupidamispõhimõtete alusel). |
| --- | --- |

—

Selles osas on äärmiselt oluline täpsustada, kuidas asjaomases jurisdiktsioonis neid eeskirju rakendatakse ja konsolideeritakse. Kui asjaomases jurisdiktsioonis äriühingu tulumaksu süsteem puudub, saab arvesse võtta ka alternatiivseid siirdehinna eeskirju, kontrollides, kas need on võrreldavad ja kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõtetega (näiteks õiglase turuväärtuse lähenemisviis rahvusvaheliste raamatupidamispõhimõtete alusel).

| — | See kriteerium hoiab ära selle, et rahvusvahelised äriühingud kasutavad OECD siirdehindade suunistest erinevaid siirdehinna eeskirju selleks, et jaotada oma kasum nullmääraga jurisdiktsioonidesse. |
| --- | --- |

—

See kriteerium hoiab ära selle, et rahvusvahelised äriühingud kasutavad OECD siirdehindade suunistest erinevaid siirdehinna eeskirju selleks, et jaotada oma kasum nullmääraga jurisdiktsioonidesse.

| — | Vastused küsimustele 2.9 kuni 2.12 peaksid andma piisavalt teavet selle kohta, kuidas kasumit kindlaks määratakse, tuues esile kõik olulised erinevused rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditest. |
| --- | --- |

—

Vastused küsimustele 2.9 kuni 2.12 peaksid andma piisavalt teavet selle kohta, kuidas kasumit kindlaks määratakse, tuues esile kõik olulised erinevused rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditest.

F.   KRITEERIUM 5

1.   Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 5

Praeguse käitumisjuhendi kriteerium 5

„Kas maksumeetmed ei ole piisavalt läbipaistvad, sealhulgas juhul, kui õigussätteid on muudetud mitteläbipaistval viisil leebemaks haldustasandil“

2.   Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

Suunised analoogia alusel kohaldamiseks

| — | Kriteerium 5 hindab, kas riigi õigussüsteemi teatavad elemendid, sealhulgas ettevõtte asutamine tema territooriumil, ei ole piisavalt läbipaistvad. |
| --- | --- |

—

Kriteerium 5 hindab, kas riigi õigussüsteemi teatavad elemendid, sealhulgas ettevõtte asutamine tema territooriumil, ei ole piisavalt läbipaistvad.

| — | Täpsemalt tuleb hinnata, kas õigussüsteemi mingeid elemente, sealhulgas maksuresidentsuse andmine või äriühingute asutamine, saab kohaldada kaalutlusõiguse alusel või kas seda reguleeritakse seadusega, kontrollides, kas äriühingu asutamisega seotud küsimustes saab selles jurisdiktsioonis teha oma äranägemisel otsuse mis tahes õigussätte, sealhulgas muude kui maksusätete kohaldamise üle. |
| --- | --- |

—

Täpsemalt tuleb hinnata, kas õigussüsteemi mingeid elemente, sealhulgas maksuresidentsuse andmine või äriühingute asutamine, saab kohaldada kaalutlusõiguse alusel või kas seda reguleeritakse seadusega, kontrollides, kas äriühingu asutamisega seotud küsimustes saab selles jurisdiktsioonis teha oma äranägemisel otsuse mis tahes õigussätte, sealhulgas muude kui maksusätete kohaldamise üle.

| — | See asjaolu hoiab ära selle, et jurisdiktsioonil on oma õigusraamistikus ebapiisav läbipaistvuse tase, arvestades et käesolevas käitumisjuhendi testis käsitletav kasu tuleneb äriühingu registreerimisest selles jurisdiktsioonis. |
| --- | --- |

—

See asjaolu hoiab ära selle, et jurisdiktsioonil on oma õigusraamistikus ebapiisav läbipaistvuse tase, arvestades et käesolevas käitumisjuhendi testis käsitletav kasu tuleneb äriühingu registreerimisest selles jurisdiktsioonis.

| — | Vastused küsimustele alates 2.13 kuni 2.16 peaksid andma piisavalt teavet selle kohta, kuidas jurisdiktsioonis tagatakse läbipaistvus teatavate sammude puhul, mida äriühingud astuvad nendest tuleneva kasu saamiseks. |
| --- | --- |

—

Vastused küsimustele alates 2.13 kuni 2.16 peaksid andma piisavalt teavet selle kohta, kuidas jurisdiktsioonis tagatakse läbipaistvus teatavate sammude puhul, mida äriühingud astuvad nendest tuleneva kasu saamiseks.

---

(1)  „Ilma et see piiraks liikmesriikide ja ühenduse vastavaid pädevusi, käsitleb käesolev käitumisjuhend, mis hõlmab äriühingute maksustamist, meetmeid, mis oluliselt mõjutavad või võivad mõjutada majandustegevuse toimumise kohta ühenduse piires“ (EÜT C 2, 6.1.1998, lk 3).

1

(2)  „Punktis A sätestatud kohaldamisala piires tuleb maksumeetmeid, millega kehtestatakse oluliselt madalam tegelik maksustamistase, sealhulgas nullmääraga maksustamine, kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja need on seega käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud. Selline maksustamistase võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist“ (EÜT C 2, 6.1.1998, lk 3).

2

(3)  See võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist.

3

(4)  Kriteerium 2.2 on sõnastatud järgmiselt: „Jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.“

4

offshore

(5)  „Ilma et see piiraks liikmesriikide ja ühenduse vastavaid pädevusi, käsitleb käesolev käitumisjuhend, mis hõlmab äriühingute maksustamist, meetmeid, mis oluliselt mõjutavad või võivad mõjutada majandustegevuse toimumise kohta ühenduse piires“ (EÜT C 2, 6.1.1998, lk 3).

5

(6)  „Punktis A sätestatud kohaldamisala piires tuleb maksumeetmeid, millega kehtestatakse oluliselt madalam tegelik maksustamistase, sealhulgas nullmääraga maksustamine, kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja need on seega käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud. Selline maksustamistase võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist“ (EÜT C 2, 6.1.1998, lk 3).

6

(7)  See võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist.

7

(8)  Kriteerium 2.2 on sõnastatud järgmiselt: „Jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuses jurisdiktsioonis tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit.“

8

offshore

(9)  Vt 11. detsembri 1998. aasta dok 14039/98 „Code of Conduct (Business Taxation) – Interpretation of Criteria“ ja selle ajakohastatud versioonid.

9

Code of Conduct (Business Taxation) – Interpretation of Criteria

---

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/25

---

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

(2017/C 438/05)

Järgnev teave tehakse teatavaks Viktor Ivanovych Ratushniakile, kelle nimi esineb nõukogu otsuse 2014/119/ÜVJP (1) lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 208/2014 (2) (teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas) I lisas.

Nõukogu kavatseb säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isiku suhtes. Nimetatud isikut teavitatakse käesolevaga, et ta võib esitada nõukogule enne 3. jaanuari 2018 taotluse, et saada elemendid, mida nõukogu hoiab oma toimikus seoses tema loetellu kandmisega, järgmisel aadressil:

| Euroopa Liidu Nõukogu |
| --- |
| Peasekretariaat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu. |

Euroopa Liidu Nõukogu

Peasekretariaat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu.

Sellega seoses juhitakse asjaomase isiku tähelepanu sellele, et nõukogu vaatab otsuses 2014/119/ÜVJP ja määruses (EL) nr 208/2014 esitatud isikute loetelu regulaarselt läbi.

---

(1)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 26.

(2)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/26

---

Euro vahetuskurss (1)

18. detsember 2017

(2017/C 438/06)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1795 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,66 |
| DKK | Taani kroon | 7,4440 |
| GBP | Inglise nael | 0,88208 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,9588 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1652 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,8573 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,685 |
| HUF | Ungari forint | 313,67 |
| PLN | Poola zlott | 4,2070 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6228 |
| TRY | Türgi liir | 4,5253 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5392 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5185 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2194 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6836 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5904 |
| KRW | Korea vonn | 1 282,23 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,1661 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8055 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5430 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 027,64 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8141 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,551 |
| RUB | Vene rubla | 69,1462 |
| THB | Tai baat | 38,499 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,8734 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,4718 |
| INR | India ruupia | 75,7645 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1795

JPY

Jaapani jeen

132,66

DKK

Taani kroon

7,4440

GBP

Inglise nael

0,88208

SEK

Rootsi kroon

9,9588

CHF

Šveitsi frank

1,1652

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,8573

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,685

HUF

Ungari forint

313,67

PLN

Poola zlott

4,2070

RON

Rumeenia leu

4,6228

TRY

Türgi liir

4,5253

AUD

Austraalia dollar

1,5392

CAD

Kanada dollar

1,5185

HKD

Hongkongi dollar

9,2194

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6836

SGD

Singapuri dollar

1,5904

KRW

Korea vonn

1 282,23

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,1661

CNY

Hiina jüaan

7,8055

HRK

Horvaatia kuna

7,5430

IDR

Indoneesia ruupia

16 027,64

MYR

Malaisia ringit

4,8141

PHP

Filipiini peeso

59,551

RUB

Vene rubla

69,1462

THB

Tai baat

38,499

BRL

Brasiilia reaal

3,8734

MXN

Mehhiko peeso

22,4718

INR

India ruupia

75,7645

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/27

---

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas oma 4. juuli 2016. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7724 ASL/Arianespace

Raportöör: Leedu

(2017/C 438/07)

Tehing

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et tehingut käsitatakse koondumisena ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et tehingut käsitatakse koondumisena ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses.

Olulisus liidu seisukohalt

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt liidu seisukohalt oluline koondumine. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt liidu seisukohalt oluline koondumine.

Toote- ja geograafiline turg

| 3. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on määratlenud asjaomased tooteturud:






  3.1. | kanderaketiteenuste turg; |
| --- | --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on määratlenud asjaomased tooteturud:

3.1.

kanderaketiteenuste turg;

| 3.2. | satelliiditurg; |
| --- | --- |

3.2.

satelliiditurg;

| 3.3. | ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg; |
| --- | --- |

3.3.

ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg;

| 3.4. | i) lastikandeseadmete ja ii) lastiväljastusseadmete turg; |
| --- | --- |

3.4.

i) lastikandeseadmete ja ii) lastiväljastusseadmete turg;

| 3.5. | kosmosekindlustusteenuste turg ning |
| --- | --- |

3.5.

kosmosekindlustusteenuste turg ning

| 3.6. | satelliitide käitamise turg. |
| --- | --- |

3.6.

satelliitide käitamise turg.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on määratlenud asjaomased geograafilised turud:






  4.1. | kanderaketiteenuste turg; |
| --- | --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on määratlenud asjaomased geograafilised turud:

4.1.

kanderaketiteenuste turg;

| 4.2. | satelliiditurg; |
| --- | --- |

4.2.

satelliiditurg;

| 4.3. | ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg; |
| --- | --- |

4.3.

ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg;

| 4.4. | i) lastikandeseadmete ja ii) lastiväljastusseadmete turg; |
| --- | --- |

4.4.

i) lastikandeseadmete ja ii) lastiväljastusseadmete turg;

| 4.5. | kosmosekindlustusteenuste turg ning |
| --- | --- |

4.5.

kosmosekindlustusteenuste turg ning

| 4.6. | satelliitide käitamise turg. |
| --- | --- |

4.6.

satelliitide käitamise turg.

Konkurentsimõju hindamine

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et tehing takistaks oluliselt tõhusat konkurentsi i) kanderaketiteenuste turul ja ii) satelliiditurul seoses i) teisi satelliiditootjaid käsitleva tundliku teabe edastamisega ettevõtjalt Arianespace ettevõtjale Airbus ja ii) teisi kanderaketiteenuste osutajaid käsitleva tundliku teabe edastamisega ettevõtjalt Airbus ettevõtjale Arianespace. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et tehing takistaks oluliselt tõhusat konkurentsi i) kanderaketiteenuste turul ja ii) satelliiditurul seoses i) teisi satelliiditootjaid käsitleva tundliku teabe edastamisega ettevõtjalt Arianespace ettevõtjale Airbus ja ii) teisi kanderaketiteenuste osutajaid käsitleva tundliku teabe edastamisega ettevõtjalt Airbus ettevõtjale Arianespace.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et lõplike kohustustega, mida teavitav pool 20. mail 2016 välja pakkus, lahendataks täielikult komisjoni kindlaks tehtud konkurentsiprobleemid. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et lõplike kohustustega, mida teavitav pool 20. mail 2016 välja pakkus, lahendataks täielikult komisjoni kindlaks tehtud konkurentsiprobleemid.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, mille kohaselt tehing ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi poolte tegevuse vahelise seose tõttu järgmistel turgudel:






  7.1. | kanderaketiteenuste turg ja satelliiditurg; |
| --- | --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, mille kohaselt tehing ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi poolte tegevuse vahelise seose tõttu järgmistel turgudel:

7.1.

kanderaketiteenuste turg ja satelliiditurg;

| 7.2. | ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg ja kanderaketiteenuste turg; |
| --- | --- |

7.2.

ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg ja kanderaketiteenuste turg;

| 7.3. | kanderaketiteenuste turg ning lastikandeseadmete ja lastiväljastusseadmete turg; |
| --- | --- |

7.3.

kanderaketiteenuste turg ning lastikandeseadmete ja lastiväljastusseadmete turg;

| 7.4. | kosmosekindlustusteenuste turg, satelliitide käitamise turg ja satelliiditurg ning |
| --- | --- |

7.4.

kosmosekindlustusteenuste turg, satelliitide käitamise turg ja satelliiditurg ning

| 7.5. | kanderaketiteenuste turg ja satelliitide käitamise turg. |
| --- | --- |

7.5.

kanderaketiteenuste turg ja satelliitide käitamise turg.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kui teavitava poole 20. mail 2016 esitatud lõplikud kohustused täies ulatuses täidetakse, siis ei ole tõenäoline, et tehing takistaks oluliselt tõhusat konkurentsi siseturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kui teavitava poole 20. mail 2016 esitatud lõplikud kohustused täies ulatuses täidetakse, siis ei ole tõenäoline, et tehing takistaks oluliselt tõhusat konkurentsi siseturul või selle olulises osas.

Kokkusobivus siseturuga

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et tehing tuleks kuulutada siseturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et tehing tuleks kuulutada siseturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57.

---

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/29

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Juhtum ASL/Arianespace

(M.7724)

(2017/C 438/08)

| 1. | Komisjon sai 8. jaanuaril 2016 teatise kavandatava koondumise kohta (edaspidi „kavandatav tehing“), mille raames ettevõtja Airbus Safran Launchers („ASL“, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjatel Airbus Group S.E. („Airbus“, Madalmaad) ja Safran S.A. („Safran“, Prantsusmaa) on ühiskontroll, omandab ainukontrolli ettevõtjate Arianespace Participation S.A. ja Arianespace S.A. (üheskoos „Arianespace“, Prantsusmaa) üle. Ettevõtjaid Airbus, Safran ja ASL nimetatakse edaspidi „pooled“. |
| --- | --- |

1.

Komisjon sai 8. jaanuaril 2016 teatise kavandatava koondumise kohta (edaspidi „kavandatav tehing“), mille raames ettevõtja Airbus Safran Launchers („ASL“, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjatel Airbus Group S.E. („Airbus“, Madalmaad) ja Safran S.A. („Safran“, Prantsusmaa) on ühiskontroll, omandab ainukontrolli ettevõtjate Arianespace Participation S.A. ja Arianespace S.A. (üheskoos „Arianespace“, Prantsusmaa) üle. Ettevõtjaid Airbus, Safran ja ASL nimetatakse edaspidi „pooled“.

| 2. | Komisjon teavitas 1. veebruaril 2016 pooli probleemist, mis oli tekkinud kavandatavale tehingule esialgse hinnangu andmisel ülevaatekohtumise raames. Pooled esitasid komisjonile 5. veebruaril 2016 kavandatavad kohustused ja 9. veebruaril 2016 täiendatud kohustuste projekti. |
| --- | --- |

2.

Komisjon teavitas 1. veebruaril 2016 pooli probleemist, mis oli tekkinud kavandatavale tehingule esialgse hinnangu andmisel ülevaatekohtumise raames. Pooled esitasid komisjonile 5. veebruaril 2016 kavandatavad kohustused ja 9. veebruaril 2016 täiendatud kohustuste projekti.

| 3. | Komisjon võttis 26. veebruaril 2016 vastavalt ühinemismääruse (2) artikli 6 lõike 1 punktile c vastu otsuse algatada menetlus. Komisjon märkis kõnealuses otsuses, et kavandatavad kohustused ei olnud piisavad selleks, et lahendada esimese uurimisetapis kindlaks tehtud konkurentsiprobleemid. |
| --- | --- |

3.

Komisjon võttis 26. veebruaril 2016 vastavalt ühinemismääruse (2) artikli 6 lõike 1 punktile c vastu otsuse algatada menetlus. Komisjon märkis kõnealuses otsuses, et kavandatavad kohustused ei olnud piisavad selleks, et lahendada esimese uurimisetapis kindlaks tehtud konkurentsiprobleemid.

| 4. | Pooled esitasid 11. märtsil 2016 kirjalikud märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

4.

Pooled esitasid 11. märtsil 2016 kirjalikud märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

| 5. | 22. märtsil 2016 kiitsin heaks ettevõtja ASL konkurendi ettevõtja Avio s.p.a põhjendatud taotluse olla ära kuulatud huvitatud kolmanda isikuna vastavalt otsuse 2011/695/EL artiklile 5. 24. juunil 2016 kiitsin heaks ettevõtja Airbus konkurendi ettevõtja MacDonald, Dettwiler and Associates Ltd. (Kanada) ja tema tütarettevõtja Space Systems/Loral (USA) põhjendatud taotluse olla ära kuulatud huvitatud kolmanda isikuna. |
| --- | --- |

5.

22. märtsil 2016 kiitsin heaks ettevõtja ASL konkurendi ettevõtja Avio s.p.a põhjendatud taotluse olla ära kuulatud huvitatud kolmanda isikuna vastavalt otsuse 2011/695/EL artiklile 5. 24. juunil 2016 kiitsin heaks ettevõtja Airbus konkurendi ettevõtja MacDonald, Dettwiler and Associates Ltd. (Kanada) ja tema tütarettevõtja Space Systems/Loral (USA) põhjendatud taotluse olla ära kuulatud huvitatud kolmanda isikuna.

| 6. | 1. aprillil 2016 pikendati kooskõlas ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 teise lõigu kolmanda lausega kavandatava tehingu teise etapi läbivaatamise tähtaega 10 tööpäeva võrra. Komisjon otsustas 27. aprillil 2016 pikendada kõnealust läbivaatamise tähtaega samal õiguslikul alusel veel 10 tööpäeva võrra. |
| --- | --- |

6.

1. aprillil 2016 pikendati kooskõlas ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 teise lõigu kolmanda lausega kavandatava tehingu teise etapi läbivaatamise tähtaega 10 tööpäeva võrra. Komisjon otsustas 27. aprillil 2016 pikendada kõnealust läbivaatamise tähtaega samal õiguslikul alusel veel 10 tööpäeva võrra.

| 7. | Pooled esitasid 4. mail 2016 kavandatavate kohustuste uute paketi. Paketi kohta komisjoni korraldatud sihitotstarbelise turupõhisuse kontrolli tulemusena saadud tagasiside põhjal esitasid pooled 20. mail 2016 täiendatud kohustused. |
| --- | --- |

7.

Pooled esitasid 4. mail 2016 kavandatavate kohustuste uute paketi. Paketi kohta komisjoni korraldatud sihitotstarbelise turupõhisuse kontrolli tulemusena saadud tagasiside põhjal esitasid pooled 20. mail 2016 täiendatud kohustused.

| 8. | Komisjon ei esitanud ühinemismääruse rakendusmääruse (3) artikli 13 lõike 2 kohaseid vastuväiteid. Samuti ei toimunud nimetatud määruse artikli 14 kohast ametlikku suulist ärakuulamist. |
| --- | --- |

8.

Komisjon ei esitanud ühinemismääruse rakendusmääruse (3) artikli 13 lõike 2 kohaseid vastuväiteid. Samuti ei toimunud nimetatud määruse artikli 14 kohast ametlikku suulist ärakuulamist.

| 9. | Otsuse eelnõuga kuulutatakse poolte 20. mail 2016 väljapakutud kohustustest lähtuvalt muudetud kavandatav tehing kokkusobivaks siseturu ja EMP lepinguga ning kehtestatakse tingimused ja kohustused, mille eesmärk on tagada, et pooled kõnealuseid kohustusi täidavad. |
| --- | --- |

9.

Otsuse eelnõuga kuulutatakse poolte 20. mail 2016 väljapakutud kohustustest lähtuvalt muudetud kavandatav tehing kokkusobivaks siseturu ja EMP lepinguga ning kehtestatakse tingimused ja kohustused, mille eesmärk on tagada, et pooled kõnealuseid kohustusi täidavad.

| 10. | Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta oli osalistel võimalus esitada oma seisukohad. See leidis minu järelduses kinnitust. |
| --- | --- |

10.

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta oli osalistel võimalus esitada oma seisukohad. See leidis minu järelduses kinnitust.

| 11. | Olen seisukohal, et kõnealuse menetluse ajal on poolte menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud. |
| --- | --- |

11.

Olen seisukohal, et kõnealuse menetluse ajal on poolte menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud.

Brüssel, 11. juuli 2016

Joos STRAGIER

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29)) („otsus 2011/695/EL“) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1) („ühinemismäärus“).

2

(3)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1; parandus ELTs L 172, 6.5.2004, lk 9).

3

---

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/31

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

20. juuli 2016,

millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepingu toimimisega

(juhtum M.7724 – ASL/Arianespace)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4621 all)

(ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2017/C 438/09)

Komisjon võttis 20. juulil 2016 vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle
   (1)
  ja eriti selle artikli 8 punktile 1 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne täisversioon on juhtumi autentses keeles kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   POOLED JA TEHING

| (1) | Komisjon sai 8. jaanuaril 2016 ühinemismääruse artikli 4 kohase teatise kavandatava koondumise kohta ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, mille raames ühisettevõtja ASL, mille üle ettevõtjatel Airbus Group S.E. („Airbus“, Madalmaad) ja Safran S.A. („Safran“, Prantsusmaa) on ühiskontroll, omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Arianespace Participation S.A. ja Arianespace S.A. (üheskoos „Arianespace“, Prantsusmaa) üle praegu ettevõtja Centre National d’Etudes Spatiales („CNES“) omanduses oleva terve osaluse (üksuses Arianespace) ostu teel (edaspidi „tehing“). Ettevõtjaid „Airbus“ ja „Safran“ (koos) ning ettevõtjat „ASL“ nimetatakse edaspidi „pooled“. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 8. jaanuaril 2016 ühinemismääruse artikli 4 kohase teatise kavandatava koondumise kohta ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, mille raames ühisettevõtja ASL, mille üle ettevõtjatel Airbus Group S.E. („Airbus“, Madalmaad) ja Safran S.A. („Safran“, Prantsusmaa) on ühiskontroll, omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Arianespace Participation S.A. ja Arianespace S.A. (üheskoos „Arianespace“, Prantsusmaa) üle praegu ettevõtja Centre National d’Etudes Spatiales („CNES“) omanduses oleva terve osaluse (üksuses Arianespace) ostu teel (edaspidi „tehing“). Ettevõtjaid „Airbus“ ja „Safran“ (koos) ning ettevõtjat „ASL“ nimetatakse edaspidi „pooled“.

| (2) | Arianespace on ettevõtja, mille asutasid 1980. aastal valdusettevõtjana tegutsev ettevõtja CNES ning Ariane programmis osalevad kosmosetööstusettevõtjad, nimelt Airbus, Safran ja üksteist muud Euroopa ettevõtjat, kes esindavad kümmet Euroopa riiki ning rahastavad Euroopa Kosmoseagentuuris (edaspidi „ESA“) osalemise kaudu kanderaketi Ariane arendamist. See esialgne omandistruktuur on kuni praeguse ajani jäänud üldjoontes samaks. Arianespace tegeleb äri- ja institutsionaalsete klientide tellimusel satelliitide ja muude kosmosesõidukite üleslennutamisega Kourous (Prantsusmaa) asuvast Guajaana kosmosekeskusest. Seepärast on ESA andnud ettevõtjale Arianespace ainuõiguse kasutada ESA vahenditest rahastatavaid Ariane ja Vega tüüpi kanderakette kommertstellimuste täitmiseks. Vastavalt Venemaa, ESA ja Prantsusmaa vahel allkirjastatud lepingutele on ettevõtjal Arianespace ainuõigus kasutada Guajaana kosmosekeskust ka Venemaa kanderaketiga Sojuz tehtavateks kommertslendudeks. |
| --- | --- |

(2)

Arianespace on ettevõtja, mille asutasid 1980. aastal valdusettevõtjana tegutsev ettevõtja CNES ning Ariane programmis osalevad kosmosetööstusettevõtjad, nimelt Airbus, Safran ja üksteist muud Euroopa ettevõtjat, kes esindavad kümmet Euroopa riiki ning rahastavad Euroopa Kosmoseagentuuris (edaspidi „ESA“) osalemise kaudu kanderaketi Ariane arendamist. See esialgne omandistruktuur on kuni praeguse ajani jäänud üldjoontes samaks. Arianespace tegeleb äri- ja institutsionaalsete klientide tellimusel satelliitide ja muude kosmosesõidukite üleslennutamisega Kourous (Prantsusmaa) asuvast Guajaana kosmosekeskusest. Seepärast on ESA andnud ettevõtjale Arianespace ainuõiguse kasutada ESA vahenditest rahastatavaid Ariane ja Vega tüüpi kanderakette kommertstellimuste täitmiseks. Vastavalt Venemaa, ESA ja Prantsusmaa vahel allkirjastatud lepingutele on ettevõtjal Arianespace ainuõigus kasutada Guajaana kosmosekeskust ka Venemaa kanderaketiga Sojuz tehtavateks kommertslendudeks.

| (3) | Ettevõtja ASL on Prantsuse õiguse kohaselt asutatud äriühing, mille üle ettevõtjad Airbus ja Safran omavad ühiskontrolli (50/50), ja mis ühendab oma emaettevõtjate tegevust nii tsiviil- kui ka sõjaliseks otstarbeks kasutatavate kanderakettide ning satelliitide allsüsteemide ja varustuse valdkonnas. Komisjoni teavitati ühisettevõtja ASL loomisest 8. oktoobril 2014 juhtumi M.7353 raames ja asjakohane luba, mille suhtes kehtestati teatavad tingimused, anti välja 26. novembril 2014. |
| --- | --- |

(3)

Ettevõtja ASL on Prantsuse õiguse kohaselt asutatud äriühing, mille üle ettevõtjad Airbus ja Safran omavad ühiskontrolli (50/50), ja mis ühendab oma emaettevõtjate tegevust nii tsiviil- kui ka sõjaliseks otstarbeks kasutatavate kanderakettide ning satelliitide allsüsteemide ja varustuse valdkonnas. Komisjoni teavitati ühisettevõtja ASL loomisest 8. oktoobril 2014 juhtumi M.7353 raames ja asjakohane luba, mille suhtes kehtestati teatavad tingimused, anti välja 26. novembril 2014.

| (4) | Ettevõtja Airbus on Madalmaade õiguse kohaselt asutatud äriühing, mis tegutseb lennuki-, kosmose- ja kaitsetööstuse sektoris. Ettevõtja Airbus aktsiad on kantud Frankfurti, Madridi ja Pariisi väärtpaberibörside nimekirja. Ettevõtja Airbus koosneb kolmest suurest allüksusest i) Airbus Division, mis tegeleb peamiselt kommertsõhusõidukite tootmisega (68,4 % kontserni kogutulust 2014. aastal), ii) Airbus Helicopters (9,8 % kontserni kogutulust) ja iii) Airbus Defence and Space („Airbus DS“), mis tegeleb mitmesuguste kaitse- ja julgeolekuvaldkonna ning turvaliste kosmosepõhiste rakendustega seotud toodetega (20,9 % kontserni kogutulust), mis muu hulgas hõlmavad kanderakettide allsüsteeme (Hispaania tütarfirma Airbus Defence ja Space SAU („Airbus DS SAU“) kaudu) ja satelliite. Ettevõtja Airbus DS tegutseb ka satelliidioperaatorina telekommunikatsiooni- ja Maa jälgimissatelliiditeenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtja Airbus on Madalmaade õiguse kohaselt asutatud äriühing, mis tegutseb lennuki-, kosmose- ja kaitsetööstuse sektoris. Ettevõtja Airbus aktsiad on kantud Frankfurti, Madridi ja Pariisi väärtpaberibörside nimekirja. Ettevõtja Airbus koosneb kolmest suurest allüksusest i) Airbus Division, mis tegeleb peamiselt kommertsõhusõidukite tootmisega (68,4 % kontserni kogutulust 2014. aastal), ii) Airbus Helicopters (9,8 % kontserni kogutulust) ja iii) Airbus Defence and Space („Airbus DS“), mis tegeleb mitmesuguste kaitse- ja julgeolekuvaldkonna ning turvaliste kosmosepõhiste rakendustega seotud toodetega (20,9 % kontserni kogutulust), mis muu hulgas hõlmavad kanderakettide allsüsteeme (Hispaania tütarfirma Airbus Defence ja Space SAU („Airbus DS SAU“) kaudu) ja satelliite. Ettevõtja Airbus DS tegutseb ka satelliidioperaatorina telekommunikatsiooni- ja Maa jälgimissatelliiditeenuste valdkonnas.

| (5) | Ettevõtja Safran on Prantsusmaal asuv ettevõtja, mille aktsiad on kantud Pariisi väärtpaberibörsi nimekirja ja mis tegutseb kolmes põhivaldkonnas: i) lennukite ja kosmosesõidukite jõuseadmed (53 % kontserni kogutulust); ii) õhusõidukite osad (29 % kontserni kogutulust) ning iii) kaitse ja julgeolek (18 % kontserni kogutulust). |
| --- | --- |

(5)

Ettevõtja Safran on Prantsusmaal asuv ettevõtja, mille aktsiad on kantud Pariisi väärtpaberibörsi nimekirja ja mis tegutseb kolmes põhivaldkonnas: i) lennukite ja kosmosesõidukite jõuseadmed (53 % kontserni kogutulust); ii) õhusõidukite osad (29 % kontserni kogutulust) ning iii) kaitse ja julgeolek (18 % kontserni kogutulust).

II.   SISUKORD

| (6) | Komisjonile teatati tehingust 8. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(6)

Komisjonile teatati tehingust 8. jaanuaril 2016.

| (7) | Komisjon märkis 26. veebruari 2016. aasta otsuses, et tehing tekitab tõsiseid kahtlusi ühisturuga kokkusobivuse osas, ja otsustas algatada menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c (edaspidi „artikli 6 lõike 1 punkti c kohane otsus“). |
| --- | --- |

(7)

Komisjon märkis 26. veebruari 2016. aasta otsuses, et tehing tekitab tõsiseid kahtlusi ühisturuga kokkusobivuse osas, ja otsustas algatada menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c (edaspidi „artikli 6 lõike 1 punkti c kohane otsus“).

| (8) | Süvendatud uurimine kinnitas konkurentsiprobleemiga seotud esialgseid kahtlusi tundliku teabe vahetamise osas ettevõtjate Arianespace ja Airbus vahel. |
| --- | --- |

(8)

Süvendatud uurimine kinnitas konkurentsiprobleemiga seotud esialgseid kahtlusi tundliku teabe vahetamise osas ettevõtjate Arianespace ja Airbus vahel.

| (9) | Teatise esitaja esitas 20. mail 2016 lõplikud kohustused (edaspidi „lõplikud kohustused“), et muuta koondumine ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(9)

Teatise esitaja esitas 20. mail 2016 lõplikud kohustused (edaspidi „lõplikud kohustused“), et muuta koondumine ühisturuga kokkusobivaks.

| (10) | Seepärast tehakse ettepanek võtta vastu ühinemismääruse artikli 8 lõike 2 kohane heakskiitmisotsus. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tehakse ettepanek võtta vastu ühinemismääruse artikli 8 lõike 2 kohane heakskiitmisotsus.

III.   SELETUSKIRI

A.   ASJAOMASED TOOTETURUD

1.   Ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg

| (11) | Arianespace hangib kanderakette peatöövõtjatelt (Ariane puhul ettevõtjalt ASL, Vega puhul ettevõtjalt ELV ja Soyuzi puhul ettevõtjalt TsSKB). ASL on Ariane kanderakettide tootmisel peatöövõtja. |
| --- | --- |

(11)

Arianespace hangib kanderakette peatöövõtjatelt (Ariane puhul ettevõtjalt ASL, Vega puhul ettevõtjalt ELV ja Soyuzi puhul ettevõtjalt TsSKB). ASL on Ariane kanderakettide tootmisel peatöövõtja.

| (12) | Sellega seoses leiab komisjon, et on olemas ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg, mis peaks hõlmama kogu Euroopat. |
| --- | --- |

(12)

Sellega seoses leiab komisjon, et on olemas ettevõtja Arianespace kasutatavate kanderakettide turg, mis peaks hõlmama kogu Euroopat.

2.   Kanderaketiteenuste turg

| (13) | Ettevõtja Arianespace osutab satelliitide ja muude kosmosesõidukitega seotud kanderaketiteenuseid nii institutsionaalsetele kui ka äriklientidele. Ettevõtja lähetab kosmosetehnikat nii geostatsionaarsele ülemineku orbiidile (edaspidi ƒ„GTO-orbiit“) kui ka muudele orbiitidele (edaspidi „mitte-GTO-orbiidid“). ASL tegutseb vähesel määral kanderaketiteenuste turul, tehes tellimuslende ühisettevõtjale Eurockot kuuluva kanderaketiga Rockot. Kõnealust mitte-GTO-orbiitidega seotud lendudeks ette nähtud kanderaketti kasutatakse nii äri- kui ka institutsionaalsete klientide teenindamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtja Arianespace osutab satelliitide ja muude kosmosesõidukitega seotud kanderaketiteenuseid nii institutsionaalsetele kui ka äriklientidele. Ettevõtja lähetab kosmosetehnikat nii geostatsionaarsele ülemineku orbiidile (edaspidi ƒ„GTO-orbiit“) kui ka muudele orbiitidele (edaspidi „mitte-GTO-orbiidid“). ASL tegutseb vähesel määral kanderaketiteenuste turul, tehes tellimuslende ühisettevõtjale Eurockot kuuluva kanderaketiga Rockot. Kõnealust mitte-GTO-orbiitidega seotud lendudeks ette nähtud kanderaketti kasutatakse nii äri- kui ka institutsionaalsete klientide teenindamiseks.

| (14) | Sellega seoses leiab komisjon, et kosmosetehnika lähetamine i) GTO-orbiidile ja ii) mitte-GTO-orbiitidele moodustavad kaks eri teenusteturgu. Mõlemad turud võib täiendavalt jagada ka i) avatud kanderaketiteenuste turuks (open launches) ja ii) piiratud kanderaketiteenuste turuks (captive launches)(tsiviil- või sõjandusvaldkond). Selle põhjal võib kindlaks määrata järgmised erinevad asjakohased turud: i) GTO-orbiidi avatud kanderaketiteenuste turg, ii) mitte-GTO-orbiitide avatud kanderaketiteenuste turg; iii) GTO-orbiidi piiratud kanderaketiteenuste turg ja iv) mitte-GTO-orbiitide piiratud kanderaketiteenuste turg. Käesoleva otsuse tähenduses võib jätta lahtiseks küsimuse, kas mitte-GTO-orbiitide kanderaketiteenuste turu võiks jagada maalähedase orbiidi kanderaketiteenuste turuks ja maast keskmisel kaugusel asuva orbiidi kanderaketiteenuste turuks või mitte. |
| --- | --- |

(14)

Sellega seoses leiab komisjon, et kosmosetehnika lähetamine i) GTO-orbiidile ja ii) mitte-GTO-orbiitidele moodustavad kaks eri teenusteturgu. Mõlemad turud võib täiendavalt jagada ka i) avatud kanderaketiteenuste turuks (open launches) ja ii) piiratud kanderaketiteenuste turuks (captive launches)(tsiviil- või sõjandusvaldkond). Selle põhjal võib kindlaks määrata järgmised erinevad asjakohased turud: i) GTO-orbiidi avatud kanderaketiteenuste turg, ii) mitte-GTO-orbiitide avatud kanderaketiteenuste turg; iii) GTO-orbiidi piiratud kanderaketiteenuste turg ja iv) mitte-GTO-orbiitide piiratud kanderaketiteenuste turg. Käesoleva otsuse tähenduses võib jätta lahtiseks küsimuse, kas mitte-GTO-orbiitide kanderaketiteenuste turu võiks jagada maalähedase orbiidi kanderaketiteenuste turuks ja maast keskmisel kaugusel asuva orbiidi kanderaketiteenuste turuks või mitte.

| (15) | Turu geograafilise ulatuse osas leiab komisjon, et i) avatud kanderaketiteenuste turgu (nii GTO-orbiidi kanderaketiteenuste kui ka mitte-GTO-orbiitide kanderaketiteenuste osas) tuleks käsitada ülemaailmse turuna ning ii) piiratud kanderaketiteenuste turgu (nii GTO-orbiidi kui ka mitte-GTO-orbiitide kanderaketiteenuste osas) tuleks käsitada riikliku või regionaalse turuna. |
| --- | --- |

(15)

Turu geograafilise ulatuse osas leiab komisjon, et i) avatud kanderaketiteenuste turgu (nii GTO-orbiidi kanderaketiteenuste kui ka mitte-GTO-orbiitide kanderaketiteenuste osas) tuleks käsitada ülemaailmse turuna ning ii) piiratud kanderaketiteenuste turgu (nii GTO-orbiidi kui ka mitte-GTO-orbiitide kanderaketiteenuste osas) tuleks käsitada riikliku või regionaalse turuna.

3.   Satelliiditurg

| (16) | Ettevõtja Airbus toodab satelliite ning satelliidivõrke nii ärilistel, institutsionaalsetel kui ka sõjalistel eesmärkidel kasutamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Ettevõtja Airbus toodab satelliite ning satelliidivõrke nii ärilistel, institutsionaalsetel kui ka sõjalistel eesmärkidel kasutamiseks.

| (17) | Sellega seoses vaatleb komisjon järgmisi asjakohaseid turge: i) institutsioonilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide üleeuroopaline turg; ii) ELi piires institutsioonilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turg; iii) institutsioonilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide eksporditurg; iv) ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turg ja v) sõjalistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turg. Käesoleva otsuse tähenduses võib jätta lahtiseks küsimuse, kas satelliidituru võiks jagada orbiidi liigi järgi (GTO-orbiidile/mitte-GTO-orbiidile lennutatavad satelliidid) ja kas satelliidivõrke tuleks käsitada eraldi turuna või mitte. |
| --- | --- |

(17)

Sellega seoses vaatleb komisjon järgmisi asjakohaseid turge: i) institutsioonilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide üleeuroopaline turg; ii) ELi piires institutsioonilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turg; iii) institutsioonilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide eksporditurg; iv) ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turg ja v) sõjalistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turg. Käesoleva otsuse tähenduses võib jätta lahtiseks küsimuse, kas satelliidituru võiks jagada orbiidi liigi järgi (GTO-orbiidile/mitte-GTO-orbiidile lennutatavad satelliidid) ja kas satelliidivõrke tuleks käsitada eraldi turuna või mitte.

| (18) | Komisjon leiab, et i) ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turgu tuleb käsitada ülemaailmse turuna; ii) institutsioonilistel eesmärkide kasutatavate satelliitide üleeuroopalist turgu tuleb sõltuvalt hankeasutusest käsitada üleeuroopalise või riikliku turuna; iii) institutsioonilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide eksporditurgu tuleb käsitada ülemaailmse turuna ning iv) sõjalistel eesmärkide kasutatavate satelliitide turgu tuleb käsitada riikliku turuna. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon leiab, et i) ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turgu tuleb käsitada ülemaailmse turuna; ii) institutsioonilistel eesmärkide kasutatavate satelliitide üleeuroopalist turgu tuleb sõltuvalt hankeasutusest käsitada üleeuroopalise või riikliku turuna; iii) institutsioonilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide eksporditurgu tuleb käsitada ülemaailmse turuna ning iv) sõjalistel eesmärkide kasutatavate satelliitide turgu tuleb käsitada riikliku turuna.

4.   Lastikandeseadmete (payload adapters) ja lastiväljastusseadmete (payload dispensers) turg

| (19) | Ettevõtja ASL tegeleb lastiväljastusseadmete ehitamisega kanderaketile Ariane 5 (Galileo võrk) ja kanderaketile Soyuz (Globalstari võrk). Ettevõtja Airbus DS SAU tegeleb lastikandeseadmete ehitamisega kanderaketile Ariane 5. |
| --- | --- |

(19)

Ettevõtja ASL tegeleb lastiväljastusseadmete ehitamisega kanderaketile Ariane 5 (Galileo võrk) ja kanderaketile Soyuz (Globalstari võrk). Ettevõtja Airbus DS SAU tegeleb lastikandeseadmete ehitamisega kanderaketile Ariane 5.

| (20) | Sellega seoses leiab komisjon, et i) lastikandeseadmete turg ja ii) lastiväljastusseadmete turg on kaks erinevat tooteturgu. Kõnealuste turgude täpne geograafiline ulatus (üle-EMP-line või ülemaailmne) jäetakse määratlemata. |
| --- | --- |

(20)

Sellega seoses leiab komisjon, et i) lastikandeseadmete turg ja ii) lastiväljastusseadmete turg on kaks erinevat tooteturgu. Kõnealuste turgude täpne geograafiline ulatus (üle-EMP-line või ülemaailmne) jäetakse määratlemata.

5.   Kosmosekindlustusteenuste turg

| (21) | Ettevõtja Arianespace pakub oma klientidele kindlustusteenust täielikult talle kuuluva tütarettevõtja S3R kaudu. |
| --- | --- |

(21)

Ettevõtja Arianespace pakub oma klientidele kindlustusteenust täielikult talle kuuluva tütarettevõtja S3R kaudu.

| (22) | Komisjon leiab, et kosmosekindlustusteenuste tooteturu täpse ulatuse võib jätta määratlemata. Ka turu täpne geograafiline ulatus jäetakse määratlemata. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon leiab, et kosmosekindlustusteenuste tooteturu täpse ulatuse võib jätta määratlemata. Ka turu täpne geograafiline ulatus jäetakse määratlemata.

6.   Satelliitide käitamise turg

| (23) | Ettevõtja Airbus tegeleb järgmiste satelliitide käitamisega: i) Maa seire satelliidid (nii enda nimel kui ka Euroopa kosmoseagentuuride tellimusel) ettevõtja Airbus DS geoinfoteenuste osakonna (varem Spot Image ja Infoterra) kaudu ning ii) sõjalisel eesmärgil kasutatavad sidesatelliidid (peamiselt Ühendkuningriigi kaitseministeeriumi tellimusel) Ühendkuningriigis asuva tütarettevõtja Paradigm kaudu. |
| --- | --- |

(23)

Ettevõtja Airbus tegeleb järgmiste satelliitide käitamisega: i) Maa seire satelliidid (nii enda nimel kui ka Euroopa kosmoseagentuuride tellimusel) ettevõtja Airbus DS geoinfoteenuste osakonna (varem Spot Image ja Infoterra) kaudu ning ii) sõjalisel eesmärgil kasutatavad sidesatelliidid (peamiselt Ühendkuningriigi kaitseministeeriumi tellimusel) Ühendkuningriigis asuva tütarettevõtja Paradigm kaudu.

| (24) | Komisjon leiab, et satelliitide käitamise tooteturu täpse ulatuse võib jätta määratlemata. Kõnealuste turgude geograafilise ulatuse osas leiab komisjon, et neid turge tuleb käsitada ülemaailmse turuna. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon leiab, et satelliitide käitamise tooteturu täpse ulatuse võib jätta määratlemata. Kõnealuste turgude geograafilise ulatuse osas leiab komisjon, et neid turge tuleb käsitada ülemaailmse turuna.

B.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

| (25) | Ettevõtjad Airbus ja ASL tegutsevad turgudel, mis on ettevõtja Arianespace tegevusega vertikaalselt või muul viisil seotud. Eelkõige on omavahel seotud ettevõtja Arianespace tegevus kanderaketiteenuste osutamisel ja i) ettevõtja ASL tegevus ettevõtjale Arianespace Ariane tüüpi kanderakettide tarnimisel; ii) ettevõtja Airbus DS SAU tegevus lastikandeseadmete tarnimisel; iii) ettevõtjad Airbus DS SAU ja ASL tegevus lastiväljastusseadmete tarnimisel; iv) ettevõtja Airbus tegevus satelliitide tootmisel ning v) ettevõtja Airbus tegevus satelliitide käitamisel. Tehinguga luuakse veel üks täiendav seos, nimelt ettevõtja Arianespace tegevus kindlustusteenuste pakkumisel ning ettevõtja Airbus tegevus i) satelliitide tootmisel ja ii) satelliitide käitamisel. |
| --- | --- |

(25)

Ettevõtjad Airbus ja ASL tegutsevad turgudel, mis on ettevõtja Arianespace tegevusega vertikaalselt või muul viisil seotud. Eelkõige on omavahel seotud ettevõtja Arianespace tegevus kanderaketiteenuste osutamisel ja i) ettevõtja ASL tegevus ettevõtjale Arianespace Ariane tüüpi kanderakettide tarnimisel; ii) ettevõtja Airbus DS SAU tegevus lastikandeseadmete tarnimisel; iii) ettevõtjad Airbus DS SAU ja ASL tegevus lastiväljastusseadmete tarnimisel; iv) ettevõtja Airbus tegevus satelliitide tootmisel ning v) ettevõtja Airbus tegevus satelliitide käitamisel. Tehinguga luuakse veel üks täiendav seos, nimelt ettevõtja Arianespace tegevus kindlustusteenuste pakkumisel ning ettevõtja Airbus tegevus i) satelliitide tootmisel ja ii) satelliitide käitamisel.

1.   Konkurentsimõju hindamine: Seos i) ettevõtja Arianespace kui kanderaketiteenuste pakkuja ja ii) ettevõtja Airbus kui satelliiditootja vahel

Tundliku teabe vahetamine

| (26) | Artikli 6 lõike 1 punkti c kohases otsuses väljendati tõsiseid kahtlusi seoses ohuga, et tundliku teabe vahetamine ettevõtjate Arianespace ja Airbus vahel võib kahjustada teisi satelliiditootjaid ning kanderaketiteenuste osutajaid. |
| --- | --- |

(26)

Artikli 6 lõike 1 punkti c kohases otsuses väljendati tõsiseid kahtlusi seoses ohuga, et tundliku teabe vahetamine ettevõtjate Arianespace ja Airbus vahel võib kahjustada teisi satelliiditootjaid ning kanderaketiteenuste osutajaid.

| (27) | Pärast süvendatud uurimist on komisjon jõudnud järeldusele, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi seoses tundliku teabe edastamisega i) ettevõtjalt Arianespace ettevõtjale Airbus, mis võib kahjustada muid satelliiditootjaid ning ii) ettevõtjalt Airbus ettevõtjale Arianespace, mis võib kahjustada muid kanderaketiteenuste osutajaid. |
| --- | --- |

(27)

Pärast süvendatud uurimist on komisjon jõudnud järeldusele, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi seoses tundliku teabe edastamisega i) ettevõtjalt Arianespace ettevõtjale Airbus, mis võib kahjustada muid satelliiditootjaid ning ii) ettevõtjalt Airbus ettevõtjale Arianespace, mis võib kahjustada muid kanderaketiteenuste osutajaid.

| (28) | Komisjoni uurimise andmetel on ettevõtjal Arianespace juurdepääs satelliiditootjatega seotud tundlikule teabele, nimelt tehnilisele teabele massi ja ajakava, lennu iseloomu, raskuskeskme ja orbiidiga seotud nõuete ning satelliitide konstruktsiooni jms kohta, samuti äriteabele. Satelliiditootjate ja ettevõtja Ariane vahelistes lepingutes sisalduvad konfidentsiaalsuse klauslid (näiteks teabe mitteavaldamise sätted) ei ole piisavad selleks, et takistada ettevõtjal Arianespace edastamast tundlikku äriteavet ettevõtjale Airbus. Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et tõenäoliselt oleks ettevõtjal Arianespace võimalik jagada ettevõtjaga Airbus teisi satelliiditootjaid käsitlevat tundlikku teavet. |
| --- | --- |

(28)

Komisjoni uurimise andmetel on ettevõtjal Arianespace juurdepääs satelliiditootjatega seotud tundlikule teabele, nimelt tehnilisele teabele massi ja ajakava, lennu iseloomu, raskuskeskme ja orbiidiga seotud nõuete ning satelliitide konstruktsiooni jms kohta, samuti äriteabele. Satelliiditootjate ja ettevõtja Ariane vahelistes lepingutes sisalduvad konfidentsiaalsuse klauslid (näiteks teabe mitteavaldamise sätted) ei ole piisavad selleks, et takistada ettevõtjal Arianespace edastamast tundlikku äriteavet ettevõtjale Airbus. Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et tõenäoliselt oleks ettevõtjal Arianespace võimalik jagada ettevõtjaga Airbus teisi satelliiditootjaid käsitlevat tundlikku teavet.

| (29) | Lisaks on satelliiditootjate poolt ettevõtjale Arianespace edastatav teave sellise iseloomuga, et juurdepääs kõnealusele teabele võiks anda ettevõtjale Airbus tema konkurentide ees eelise. Seepärast jõudis komisjon järeldusele, et ettevõtjal Arianespace võiks tõenäoliselt olla huvi jagada ettevõtjaga Airbus teisi satelliiditootjaid käsitlevat tundlikku teavet. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks on satelliiditootjate poolt ettevõtjale Arianespace edastatav teave sellise iseloomuga, et juurdepääs kõnealusele teabele võiks anda ettevõtjale Airbus tema konkurentide ees eelise. Seepärast jõudis komisjon järeldusele, et ettevõtjal Arianespace võiks tõenäoliselt olla huvi jagada ettevõtjaga Airbus teisi satelliiditootjaid käsitlevat tundlikku teavet.

| (30) | Lisaks võib olukord, kus ettevõtja Arianespace edastab ettevõtjale Airbus tundlikku teavet teiste satelliiditootjate kohta, oluliselt takistada konkurentsi satelliiditurul. Selle tagajärjed võivad olla järgmised i) pakkumuste konkurentsivõime väheneb, kuna ettevõtja Airbus kohandaks oma strateegiat vastavalt konkurentide kohta saadud teabele, millele tal on juurdepääs ja ii) turg muutub vähem innovatiivseks, kuna konkurendid ei ole innovatsioonist enam huvitatud, kui ettevõtja Airbus võib nende innovaatilisi lahendusi lihtsalt kopeerida ja tulu endale saada. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks võib olukord, kus ettevõtja Arianespace edastab ettevõtjale Airbus tundlikku teavet teiste satelliiditootjate kohta, oluliselt takistada konkurentsi satelliiditurul. Selle tagajärjed võivad olla järgmised i) pakkumuste konkurentsivõime väheneb, kuna ettevõtja Airbus kohandaks oma strateegiat vastavalt konkurentide kohta saadud teabele, millele tal on juurdepääs ja ii) turg muutub vähem innovatiivseks, kuna konkurendid ei ole innovatsioonist enam huvitatud, kui ettevõtja Airbus võib nende innovaatilisi lahendusi lihtsalt kopeerida ja tulu endale saada.

| (31) | Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et ettevõtjal Airbus on juurdepääs kanderaketiteenuste osutajatega seotud tundlikule teabele, sealhulgas olemasolevaid stardiaegu, hindu ja uusi arengusuundumusi käsitlevale teabele. Nii nagu ettevõtjalt Arianespace ettevõtjale Airbus edastatava teabe puhul, ei sisalda konfidentsiaalsuse klauslid sätet, mis keelaks teabe vahetamise ema- ja tütarettevõtja vahel. Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et tõenäoliselt oleks ettevõtjal Airbus võimalik vahetada ettevõtjaga Arianespace teisi kanderaketiteenuste osutajaid käsitlevat tundlikku teavet. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et ettevõtjal Airbus on juurdepääs kanderaketiteenuste osutajatega seotud tundlikule teabele, sealhulgas olemasolevaid stardiaegu, hindu ja uusi arengusuundumusi käsitlevale teabele. Nii nagu ettevõtjalt Arianespace ettevõtjale Airbus edastatava teabe puhul, ei sisalda konfidentsiaalsuse klauslid sätet, mis keelaks teabe vahetamise ema- ja tütarettevõtja vahel. Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et tõenäoliselt oleks ettevõtjal Airbus võimalik vahetada ettevõtjaga Arianespace teisi kanderaketiteenuste osutajaid käsitlevat tundlikku teavet.

| (32) | Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et ehkki ettevõtja Airbus omab juba praegu osalust ettevõtjas Arianespace, on tõenäoline, et tehingu sõlmimine suurendab ettevõtja Airbus huvi edastada ettevõtjale Arianespace teavet teiste kanderaketiteenuste osutajate kohta. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et ehkki ettevõtja Airbus omab juba praegu osalust ettevõtjas Arianespace, on tõenäoline, et tehingu sõlmimine suurendab ettevõtja Airbus huvi edastada ettevõtjale Arianespace teavet teiste kanderaketiteenuste osutajate kohta.

| (33) | Lõpuks jõudis komisjon järeldusele, et olukord, kus ettevõtja Airbus edastab ettevõtjale Arianespace tundlikku teavet teiste kanderaketiteenuste osutajate kohta, võib oluliselt takistada konkurentsi kanderaketiteenuste turul. Põhjuseks on see, et ettevõtja Arianespace juurdepääsu teisi kanderaketiteenuste osutajaid käsitlevale tundlikule teabele saab kasutada mis tahes tehnilise eelise neutraliseerimiseks ning see vähendaks konkurentide huvi innovatsiooni ja konkureerimise vastu. |
| --- | --- |

(33)

Lõpuks jõudis komisjon järeldusele, et olukord, kus ettevõtja Airbus edastab ettevõtjale Arianespace tundlikku teavet teiste kanderaketiteenuste osutajate kohta, võib oluliselt takistada konkurentsi kanderaketiteenuste turul. Põhjuseks on see, et ettevõtja Arianespace juurdepääsu teisi kanderaketiteenuste osutajaid käsitlevale tundlikule teabele saab kasutada mis tahes tehnilise eelise neutraliseerimiseks ning see vähendaks konkurentide huvi innovatsiooni ja konkureerimise vastu.

Piirangud, mis on seotud ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsuga satelliiditurule

| (34) | Artikli 6 lõike 1 punkti c kohases otsuses väljendati tõsiseid kahtlusi seoses võimalusega, et pärast tehingu toimumist võib ettevõtja Arianespace kasutada oma turupositsiooni kanderaketiteenuste turul ettevõtja Airbus satelliitide müügi suurendamiseks ning piirata sellise diskrimineerimise kaudu ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsu satelliiditurule. |
| --- | --- |

(34)

Artikli 6 lõike 1 punkti c kohases otsuses väljendati tõsiseid kahtlusi seoses võimalusega, et pärast tehingu toimumist võib ettevõtja Arianespace kasutada oma turupositsiooni kanderaketiteenuste turul ettevõtja Airbus satelliitide müügi suurendamiseks ning piirata sellise diskrimineerimise kaudu ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsu satelliiditurule.

| (35) | Näiteks võiksid pooled pakkuda allahindlust klientidele, kes ostavad ettevõtja Airbus toodetud satelliite ja kasutavad samal ajal ettevõtja Arianespace kanderaketiteenuseid, eraldi ostes aga küsitakse kummagi toote eest kõrgemat hinda. Lisaks võiks ettevõtja Arianespace eraldada ettevõtjale Airbus paremaid stardiaegu (st juhul, kui kliendid kohustuvad ostma ettevõtja Airbus toodetud satelliite) ja pakkuda konkurentide käest satelliidi ostnud klientidele vähem soodsaid stardiaegu. |
| --- | --- |

(35)

Näiteks võiksid pooled pakkuda allahindlust klientidele, kes ostavad ettevõtja Airbus toodetud satelliite ja kasutavad samal ajal ettevõtja Arianespace kanderaketiteenuseid, eraldi ostes aga küsitakse kummagi toote eest kõrgemat hinda. Lisaks võiks ettevõtja Arianespace eraldada ettevõtjale Airbus paremaid stardiaegu (st juhul, kui kliendid kohustuvad ostma ettevõtja Airbus toodetud satelliite) ja pakkuda konkurentide käest satelliidi ostnud klientidele vähem soodsaid stardiaegu.

| (36) | Pärast süvendatud uurimist jõudis komisjon järeldusele, et juurdepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise seose tõttu oluliselt tõhusat konkurentsi GTO-orbiidi kanderaketiteenuste ülemaailmsel turul ja ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide ülemaailmsel turul. |
| --- | --- |

(36)

Pärast süvendatud uurimist jõudis komisjon järeldusele, et juurdepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise seose tõttu oluliselt tõhusat konkurentsi GTO-orbiidi kanderaketiteenuste ülemaailmsel turul ja ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide ülemaailmsel turul.

| (37) | Esiteks jõudis komisjon järeldusele, et pärast tehingu sõlmimist ei ole pooled tõenäoliselt suutelised tulemuslikult piirama ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsu satelliiditurule. Põhjuseks on see, et i) ehkki Arianespace on praegu turuliider, tegutsevad satelliiditurul ka sellised tõsiseltvõetavad tootjad nagu SpaceX ja ILS; ii) kanderaketiteenuste turul valitseb dünaamiline konkurents, kus turule sisenevad uued tulijad ning ettevõtjate positsioon võib kiiresti muutuda; iii) satelliidikäitajad võivad olla võimelised osaliselt tasakaalustama poolte suutlikkust piirata konkureerivate satelliiditootjate juurdepääsu turule; iv) satelliidituru iseärasused ei võimalda tõenäoliselt piirata ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsu turule vähemalt lühikeses perspektiivis ja v) ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide tootjate turulepääsu tõhusa piiramise võimalused on pikaajalises perspektiivis väga küsitavad. |
| --- | --- |

(37)

Esiteks jõudis komisjon järeldusele, et pärast tehingu sõlmimist ei ole pooled tõenäoliselt suutelised tulemuslikult piirama ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsu satelliiditurule. Põhjuseks on see, et i) ehkki Arianespace on praegu turuliider, tegutsevad satelliiditurul ka sellised tõsiseltvõetavad tootjad nagu SpaceX ja ILS; ii) kanderaketiteenuste turul valitseb dünaamiline konkurents, kus turule sisenevad uued tulijad ning ettevõtjate positsioon võib kiiresti muutuda; iii) satelliidikäitajad võivad olla võimelised osaliselt tasakaalustama poolte suutlikkust piirata konkureerivate satelliiditootjate juurdepääsu turule; iv) satelliidituru iseärasused ei võimalda tõenäoliselt piirata ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsu turule vähemalt lühikeses perspektiivis ja v) ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide tootjate turulepääsu tõhusa piiramise võimalused on pikaajalises perspektiivis väga küsitavad.

| (38) | Teiseks järeldas komisjon pärast seda, kui ta oli analüüsinud poolte huvisid seoses konkurentide juurdepääsu piiramisega satelliiditurule, et ehkki mõned elemendid osutavad teatavate huvide olemasolule, leidub ka tasakaalustavaid faktoreid, mis võivad nende potentsiaalse mõju tühistada. Kuna suutlikkus piirata turulepääsu seega tõenäoliselt puudub, jõudis komisjon järeldusele, et ta võib jätta lahtiseks küsimuse, kas pooled võiksid olla huvitatud sellest, et piirata ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsu ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turule. |
| --- | --- |

(38)

Teiseks järeldas komisjon pärast seda, kui ta oli analüüsinud poolte huvisid seoses konkurentide juurdepääsu piiramisega satelliiditurule, et ehkki mõned elemendid osutavad teatavate huvide olemasolule, leidub ka tasakaalustavaid faktoreid, mis võivad nende potentsiaalse mõju tühistada. Kuna suutlikkus piirata turulepääsu seega tõenäoliselt puudub, jõudis komisjon järeldusele, et ta võib jätta lahtiseks küsimuse, kas pooled võiksid olla huvitatud sellest, et piirata ettevõtja Airbus konkurentide juurdepääsu ärilistel eesmärkidel kasutatavate satelliitide turule.

| (39) | Kolmandaks analüüsis komisjon juurdepääsu piiramise strateegia kohaldamise mõju konkurentsile, lähtudes halvimast võimalikust stsenaariumist, mis hõlmas ühe ettevõtja Airbus konkurendi turulepääsu võimalikku piiramist. Seda suhteliselt väikese tõenäosusega stsenaariumi analüüsides jõudis komisjon järeldusele, et tõenäoliselt ei takista turulepääsu piiramise strateegia kohaldamine oluliselt konkurentsi. Põhjuseks on see, et i) vaatluse all olevas turusegmendis tegutseb mitu muud osalist; ii) kasutamata tootmisvõimsust silmas pidades võivad satelliiditootjad oma tegevust suuremate pingutusteta laiendada ja iii) satelliidikäitajad omavad teataval määral tasakaalustavat ostujõudu. |
| --- | --- |

(39)

Kolmandaks analüüsis komisjon juurdepääsu piiramise strateegia kohaldamise mõju konkurentsile, lähtudes halvimast võimalikust stsenaariumist, mis hõlmas ühe ettevõtja Airbus konkurendi turulepääsu võimalikku piiramist. Seda suhteliselt väikese tõenäosusega stsenaariumi analüüsides jõudis komisjon järeldusele, et tõenäoliselt ei takista turulepääsu piiramise strateegia kohaldamine oluliselt konkurentsi. Põhjuseks on see, et i) vaatluse all olevas turusegmendis tegutseb mitu muud osalist; ii) kasutamata tootmisvõimsust silmas pidades võivad satelliiditootjad oma tegevust suuremate pingutusteta laiendada ja iii) satelliidikäitajad omavad teataval määral tasakaalustavat ostujõudu.

| (40) | Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et juurdepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise seose tõttu oluliselt tõhusat konkurentsi i) mitte-GTO-orbiidi kanderaketiteenuste ülemaailmsel turul ning ii) institutsionaalsetel eesmärkidel kasutatavate satelliitide ekspordi ülemaailmsel turul ja hüpoteetilisel satelliidivõrkude ülemaailmsel turul. Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et juurdepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise seose tõttu oluliselt tõhusat konkurentsi i) GTO-orbiidi ja mitte-GTO-orbiidi piiratud kanderaketiteenuste üleeuroopalistel (ELi piires) ja riiklikel turgudel ning ii) institutsionaalsetel eesmärkidel kasutatavate satelliitide üleeuroopalisel turul ja sõjalistel/institutsionaalsetel eesmärkidel kasutatavate satelliitide riiklikel turgudel. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et juurdepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise seose tõttu oluliselt tõhusat konkurentsi i) mitte-GTO-orbiidi kanderaketiteenuste ülemaailmsel turul ning ii) institutsionaalsetel eesmärkidel kasutatavate satelliitide ekspordi ülemaailmsel turul ja hüpoteetilisel satelliidivõrkude ülemaailmsel turul. Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et juurdepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise seose tõttu oluliselt tõhusat konkurentsi i) GTO-orbiidi ja mitte-GTO-orbiidi piiratud kanderaketiteenuste üleeuroopalistel (ELi piires) ja riiklikel turgudel ning ii) institutsionaalsetel eesmärkidel kasutatavate satelliitide üleeuroopalisel turul ja sõjalistel/institutsionaalsetel eesmärkidel kasutatavate satelliitide riiklikel turgudel.

2.   Konkurentsimõju hindamine: vertikaalne seos i) ettevõtja Arianespace kui kanderaketiteenuste osutaja ja ii) ettevõtja ASL kui Ariane tüüpi kanderakettide tarnija vahel

| (41) | Artikli 6 lõike 1 punkti c kohases otsuses väljendati tõsiseid kahtlusi seoses kliendi turulepääsu võimaliku piiramise strateegiaga, mille kohaselt pooled teenindavad eelisjärjekorras Ariane tüüpi kanderakettidega tehtavaid lende, mis võib tekitada kahju Vega tüüpi kanderakettidega (ettevõtja ELV toodetud kanderaketid, mille turustajaks on ettevõtja Arianespace) tehtavatele lendudele. |
| --- | --- |

(41)

Artikli 6 lõike 1 punkti c kohases otsuses väljendati tõsiseid kahtlusi seoses kliendi turulepääsu võimaliku piiramise strateegiaga, mille kohaselt pooled teenindavad eelisjärjekorras Ariane tüüpi kanderakettidega tehtavaid lende, mis võib tekitada kahju Vega tüüpi kanderakettidega (ettevõtja ELV toodetud kanderaketid, mille turustajaks on ettevõtja Arianespace) tehtavatele lendudele.

| (42) | Pärast süvendatud uurimist on komisjon jõudnud järeldusele, et pooltel puudub tõenäoliselt nii suutlikkus kui ka huvi kohaldada ettevõtja ELV suhtes kliendi turulepääsu piiramise strateegiat ja et isegi juhul, kui sellist strateegiat peaks kohaldatama, ei takistaks see oluliselt konkurentsi. Komisjoni järeldused osutasid eelkõige sellele, et Ariane stardiplatvormi kasutatakse väga harva sama liiki lendudeks, mis Vega stardiplatvormi ja isegi juhul, kui ettevõtja ELV suhtes peaks kohaldatama kliendi turulepääsu piiramise strateegiat, ei mõjutaks see ettevõtja Arianespace konkurente kanderaketiteenuste turul. Põhjuseks on asjaolu, et ettevõtja ELV on kohustatud müüma oma kanderakette ainult ettevõtjale Arianespace ja et kõik ettevõtja Arianespace konkurendid kasutavad oma kanderakette. |
| --- | --- |

(42)

Pärast süvendatud uurimist on komisjon jõudnud järeldusele, et pooltel puudub tõenäoliselt nii suutlikkus kui ka huvi kohaldada ettevõtja ELV suhtes kliendi turulepääsu piiramise strateegiat ja et isegi juhul, kui sellist strateegiat peaks kohaldatama, ei takistaks see oluliselt konkurentsi. Komisjoni järeldused osutasid eelkõige sellele, et Ariane stardiplatvormi kasutatakse väga harva sama liiki lendudeks, mis Vega stardiplatvormi ja isegi juhul, kui ettevõtja ELV suhtes peaks kohaldatama kliendi turulepääsu piiramise strateegiat, ei mõjutaks see ettevõtja Arianespace konkurente kanderaketiteenuste turul. Põhjuseks on asjaolu, et ettevõtja ELV on kohustatud müüma oma kanderakette ainult ettevõtjale Arianespace ja et kõik ettevõtja Arianespace konkurendid kasutavad oma kanderakette.

3.   Konkurentsimõju hindamine: vertikaalne seos i) ettevõtja Arianespace kui kanderaketiteenuste osutaja ning ii) ettevõtjate Airbus DS SAU ja ASL kui lastiväljastusseadmete ning lastikandeseadmete tarnijate vahel

| (43) | Artikli 6 lõike 1 punkti c kohases otsuses väljendati tõsiseid kahtlusi seoses kliendi turulepääsu võimaliku piiramise strateegiaga, mille kohaselt pooled tellivad lastiväljastusseadmed ja lastikandeseadmed kas ettevõtjalt ASL või ettevõtjalt DS SAU ka juhul, kui see ei ole olemasolevatest lahendustest kõige parem, tekitades sellega kahju teistele olemasolevatele lastiväljastusseadmete ja lastikandeseadmete tarnijatele, kellelt ettevõtja Arianespace võiks asjaomaseid seadmeid tellida. |
| --- | --- |

(43)

Artikli 6 lõike 1 punkti c kohases otsuses väljendati tõsiseid kahtlusi seoses kliendi turulepääsu võimaliku piiramise strateegiaga, mille kohaselt pooled tellivad lastiväljastusseadmed ja lastikandeseadmed kas ettevõtjalt ASL või ettevõtjalt DS SAU ka juhul, kui see ei ole olemasolevatest lahendustest kõige parem, tekitades sellega kahju teistele olemasolevatele lastiväljastusseadmete ja lastikandeseadmete tarnijatele, kellelt ettevõtja Arianespace võiks asjaomaseid seadmeid tellida.

| (44) | Pärast süvendatud uurimist jõudis komisjon järeldusele, et pooltel ei ole tõenäoliselt võimalik piirata lastiväljastusseadmete juurdepääsu järelturgudele. Komisjon jõudis eelkõige järeldusele, et osalised saaksid kohaldada kliendi turulepääsu piiramise strateegiat vaid muude kui ESA rahastatud lastiväljastusseadmete suhtes ning nad oleksid vaid teataval määral suutelised piirama oma konkurentide juurdepääsu lastiväljastusseadmete turule. Isegi juhul, kui lastiväljastusseadmete puhul peaks kohaldatama kliendi turulepääsu piiramise strateegiat, ei takistaks see oluliselt konkurentsi kanderaketiteenuste turul, kuna lastiväljastusseadmete hind moodustab kanderaketiteenuste kogumaksumusest vaid suhtelisele väikese osa. |
| --- | --- |

(44)

Pärast süvendatud uurimist jõudis komisjon järeldusele, et pooltel ei ole tõenäoliselt võimalik piirata lastiväljastusseadmete juurdepääsu järelturgudele. Komisjon jõudis eelkõige järeldusele, et osalised saaksid kohaldada kliendi turulepääsu piiramise strateegiat vaid muude kui ESA rahastatud lastiväljastusseadmete suhtes ning nad oleksid vaid teataval määral suutelised piirama oma konkurentide juurdepääsu lastiväljastusseadmete turule. Isegi juhul, kui lastiväljastusseadmete puhul peaks kohaldatama kliendi turulepääsu piiramise strateegiat, ei takistaks see oluliselt konkurentsi kanderaketiteenuste turul, kuna lastiväljastusseadmete hind moodustab kanderaketiteenuste kogumaksumusest vaid suhtelisele väikese osa.

| (45) | Pärast süvendatud uurimist jõudis komisjon järeldusele, et pooltel ei oleks võimalik piirata lastikandeseadmete juurdepääsu järelturgudele. Komisjon on eelkõige jõudnud järeldusele, et pooled ei ole tõenäoliselt suutelised kliendi turulepääsu piiramise strateegiat kasutades piirama lastikandeseadmete juurdepääsu järelturgudele, võttes arvesse ESA riigihanke-eeskirjades sätestatud piiranguid ning uute lastikandeseadmete väljatöötamisega seotud suhteliselt suuri kulusid. Isegi juhul, kui lastikandeseadmete puhul peaks kohaldatama kliendi turulepääsu piiramise strateegiat, ei takistaks see oluliselt konkurentsi kanderaketiteenuste turul, kuna lastikandeseadmete hind moodustab kanderaketiteenuste kogumaksumusest vaid suhtelisele väikese osa. |
| --- | --- |

(45)

Pärast süvendatud uurimist jõudis komisjon järeldusele, et pooltel ei oleks võimalik piirata lastikandeseadmete juurdepääsu järelturgudele. Komisjon on eelkõige jõudnud järeldusele, et pooled ei ole tõenäoliselt suutelised kliendi turulepääsu piiramise strateegiat kasutades piirama lastikandeseadmete juurdepääsu järelturgudele, võttes arvesse ESA riigihanke-eeskirjades sätestatud piiranguid ning uute lastikandeseadmete väljatöötamisega seotud suhteliselt suuri kulusid. Isegi juhul, kui lastikandeseadmete puhul peaks kohaldatama kliendi turulepääsu piiramise strateegiat, ei takistaks see oluliselt konkurentsi kanderaketiteenuste turul, kuna lastikandeseadmete hind moodustab kanderaketiteenuste kogumaksumusest vaid suhtelisele väikese osa.

4.   Konkurentsimõju hindamine: seos i) ettevõtja Arianespace kui kindlustusteenuste osutaja ning ii-a) ettevõtja Airbus kui satelliitide käitaja ja ii-b) ettevõtja Airbus kui satelliitide tootja vahel

| (46) | Komisjon jõudis järeldusele, et kliendi turulepääsu piiramise või sisendi turulepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise vertikaalse seose tõttu kosmosekindlustusteenuste turul oluliselt tõhusat konkurentsi i) satelliitide käitamise turul ega ii) satelliiditurul. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon jõudis järeldusele, et kliendi turulepääsu piiramise või sisendi turulepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise vertikaalse seose tõttu kosmosekindlustusteenuste turul oluliselt tõhusat konkurentsi i) satelliitide käitamise turul ega ii) satelliiditurul.

5.   Konkurentsimõju hindamine: vertikaalne seos i) ettevõtja Arianespace kui kanderaketiteenuste osutaja ja ii) ettevõtja Airbus kui satelliitide käitaja vahel

| (47) | Komisjon jõudis järeldusele, et kliendi turulepääsu piiramise või sisendi turulepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise vertikaalse seose tõttu oluliselt tõhusat konkurentsi kanderaketiteenuste turul ja satelliitide käitamise turul. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon jõudis järeldusele, et kliendi turulepääsu piiramise või sisendi turulepääsu piiramise osas ei takista tehing poolte tegevuse vahelise vertikaalse seose tõttu oluliselt tõhusat konkurentsi kanderaketiteenuste turul ja satelliitide käitamise turul.

6.   Järeldus

| (48) | Otsuses jõutakse seega järeldusele, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi satelliidi- ja kanderaketiteenuste turul tundliku teabe vahetamise osas ettevõtjate Airbus ja Arianespace vahel. |
| --- | --- |

(48)

Otsuses jõutakse seega järeldusele, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi satelliidi- ja kanderaketiteenuste turul tundliku teabe vahetamise osas ettevõtjate Airbus ja Arianespace vahel.

C.   KOHUSTUSED

| (49) | Selleks et kõrvaldada konkurentsiprobleem, mis on seotud tundliku teabe vahetamisega ettevõtjate Arianespace ja Airbus vahel, esitasid pooled 20. mail 2016 allpool esitatud lõplikud kohustused. |
| --- | --- |

(49)

Selleks et kõrvaldada konkurentsiprobleem, mis on seotud tundliku teabe vahetamisega ettevõtjate Arianespace ja Airbus vahel, esitasid pooled 20. mail 2016 allpool esitatud lõplikud kohustused.

| (50) | Lõplikke kohustusi sisaldavad sätted hõlmavad i) tulemüüre, ii) ettevõtjate Airbus, ASL ja Arianespace suhtes kohaldatavaid tööjõu liikumise piiranguid ning vahekohtusüsteemi kohaldamist kõikide mitteavalikustamise kokkulepetega seotud kohustuste täitmise suhtes. |
| --- | --- |

(50)

Lõplikke kohustusi sisaldavad sätted hõlmavad i) tulemüüre, ii) ettevõtjate Airbus, ASL ja Arianespace suhtes kohaldatavaid tööjõu liikumise piiranguid ning vahekohtusüsteemi kohaldamist kõikide mitteavalikustamise kokkulepetega seotud kohustuste täitmise suhtes.

| (51) | Tulemüüriga seotud meetmeid kohaldatakse ühelt poolt ettevõtjate ASL/Arianespace ja teiselt poolt ettevõtja Airbus suhtes, et vältida teabe vahetamist järgmiste valdkondades: a) konkurentsi seisukohast tundlik teave ettevõtjaga Airbus Group konkureerivate satelliiditootjate kohta; b) konkurentsi seisukohast tundlik teave kanderaketi ja satelliidi ühilduvuse kohta ning c) konkurentsi seisukohast tundlik teave muude kui ettevõtja Arianespace osutatavate kanderaketiteenuste kohta. |
| --- | --- |

(51)

Tulemüüriga seotud meetmeid kohaldatakse ühelt poolt ettevõtjate ASL/Arianespace ja teiselt poolt ettevõtja Airbus suhtes, et vältida teabe vahetamist järgmiste valdkondades: a) konkurentsi seisukohast tundlik teave ettevõtjaga Airbus Group konkureerivate satelliiditootjate kohta; b) konkurentsi seisukohast tundlik teave kanderaketi ja satelliidi ühilduvuse kohta ning c) konkurentsi seisukohast tundlik teave muude kui ettevõtja Arianespace osutatavate kanderaketiteenuste kohta.

| (52) | Selleks et veelgi tugevdada eespool nimetatud tulemüüre käsitlevaid sätteid, on pooled esitanud ka õiguskaitsevahendi, mille kohaselt ettevõtja Airbus töötajaid ei tohi nimetada ettevõtja Arianespace juhtkonna või juhatuse/komitee liikmeks. Lisaks sellele on ette nähtud järgmine: i) ettevõtja ASL/Arianespace töötajad, kellel on juurdepääs ettevõtjaga Airbus Group konkureerivate satelliiditootjatega seotud tundlikule teabele ning konkurentsi seisukohast tundlikule teabele kanderakettide ja satelliitide ühilduvuse kohta, peavad enne ettevõtja Airbus DS Satellites juures tööle asumist läbima [1–5]-aastase ooteperioodi ning ii) ettevõtja Airbus DS Satellites töötajad, kellel on juurdepääs muude kanderaketiteenuste pakkujate kui Arianespace kanderaketiteenustega seotud tundlikule äriteabele, peavad enne ettevõtja ASL/Arianespace juures tööle asumist läbima [1–5]-aastase ooteperioodi. |
| --- | --- |

(52)

Selleks et veelgi tugevdada eespool nimetatud tulemüüre käsitlevaid sätteid, on pooled esitanud ka õiguskaitsevahendi, mille kohaselt ettevõtja Airbus töötajaid ei tohi nimetada ettevõtja Arianespace juhtkonna või juhatuse/komitee liikmeks. Lisaks sellele on ette nähtud järgmine: i) ettevõtja ASL/Arianespace töötajad, kellel on juurdepääs ettevõtjaga Airbus Group konkureerivate satelliiditootjatega seotud tundlikule teabele ning konkurentsi seisukohast tundlikule teabele kanderakettide ja satelliitide ühilduvuse kohta, peavad enne ettevõtja Airbus DS Satellites juures tööle asumist läbima [1–5]-aastase ooteperioodi ning ii) ettevõtja Airbus DS Satellites töötajad, kellel on juurdepääs muude kanderaketiteenuste pakkujate kui Arianespace kanderaketiteenustega seotud tundlikule äriteabele, peavad enne ettevõtja ASL/Arianespace juures tööle asumist läbima [1–5]-aastase ooteperioodi.

| (53) | Komisjon jõuab seega järeldusele, et lõplikud kohustused on asjakohased ning piisavad, et kõrvaldada tõhusa konkurentsi oluline takistamine satelliidi- ja kanderaketiteenuste turul tundliku teabe vahetamise osas ettevõtjate Airbus ja Arianespace vahel. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon jõuab seega järeldusele, et lõplikud kohustused on asjakohased ning piisavad, et kõrvaldada tõhusa konkurentsi oluline takistamine satelliidi- ja kanderaketiteenuste turul tundliku teabe vahetamise osas ettevõtjate Airbus ja Arianespace vahel.

IV.   JÄRELDUS

| (54) | Eespool toodud põhjustel jõutakse otsuses järeldusele, et 20. mail 2016 võetud kohustuste alusel muudetud koondumine ei hakka märkimisväärselt takistama tõhusat konkurentsi siseturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

(54)

Eespool toodud põhjustel jõutakse otsuses järeldusele, et 20. mail 2016 võetud kohustuste alusel muudetud koondumine ei hakka märkimisväärselt takistama tõhusat konkurentsi siseturul või selle olulises osas.

| (55) | Sellest tulenevalt tuleks koondumine kuulutada kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepingu toimimisega vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

(55)

Sellest tulenevalt tuleks koondumine kuulutada kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepingu toimimisega vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/37

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2017/C 438/10)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Luksemburg

Motiiv
  : Luksemburgi põhiseaduse 150. aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : Kujunduse vasakul poolel on kujutatud Tema Kuninglik Kõrgus suurhertsog Henri, kes vaatab paremale. Kujunduse paremas servas on aastaarvud „1868–2018“ ja tekst „150 ans“. Suurhertsogi näokujutise all on tekst „Constitution du Grand-Duché de Luxembourg“ ja külgvaates läbilõige avatud raamatust.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Prognoositav käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : jaanuar 2018

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

Euroopa Toiduohutusamet

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/38

---

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tegevusvaldkondades tegutsevate organisatsioonide võrgustik

(2017/C 438/11)

Määruse (EÜ) nr 178/2002 (1) artikli 36 lõikes 2 sätestatakse, et Euroopa Toiduohutusameti „[j]uhatus koostab tegevdirektori ettepanekul avalikustatava nimekirja liikmesriikide määratud pädevatest organisatsioonidest, mis võivad ameti tegevust kas eraldi või võrgustiku koosseisus toetada”.

EFSA juhatus koostas esimese nimekirja 19. detsembril 2006 ning sellest alates:

| i) | ajakohastatakse seda korrapäraselt EFSA tegevdirektori ettepanekute alusel, võttes arvesse liikmesriikide tehtud määramiste läbivaatamisi või uusi määramisettepanekuid (kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2230/2004 artikli 2 lõikega 4 (2)); |
| --- | --- |

i)

ajakohastatakse seda korrapäraselt EFSA tegevdirektori ettepanekute alusel, võttes arvesse liikmesriikide tehtud määramiste läbivaatamisi või uusi määramisettepanekuid (kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2230/2004 artikli 2 lõikega 4 (2));

| ii) | avalikustatakse see EFSA veebilehel, kus avaldatakse pädevate organisatsioonide viimane ajakohastatud nimekiri; ja |
| --- | --- |

ii)

avalikustatakse see EFSA veebilehel, kus avaldatakse pädevate organisatsioonide viimane ajakohastatud nimekiri; ja

| iii) | tehakse nimekiri organisatsioonidele kättesaadavaks artikli 36 kohase otsinguvahendi kaudu, avaldades kontaktandmed ja organisatsioonide konkreetsed pädevusvaldkonnad. |
| --- | --- |

iii)

tehakse nimekiri organisatsioonidele kättesaadavaks artikli 36 kohase otsinguvahendi kaudu, avaldades kontaktandmed ja organisatsioonide konkreetsed pädevusvaldkonnad.

Asjaomane teave on kättesaadav EFSA veebilehel järgmiste linkide all:

| i) | EFSA juhatuse koostatud pädevate organisatsioonide nimekirja tehtud viimased muudatused 12. detsembril 2017 – http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171212-0; |
| --- | --- |

i)

EFSA juhatuse koostatud pädevate organisatsioonide nimekirja tehtud viimased muudatused 12. detsembril 2017 – http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171212-0;

| ii) | pädevate organisatsioonide ajakohastatud nimekiri – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf; ja |
| --- | --- |

ii)

pädevate organisatsioonide ajakohastatud nimekiri – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf; ja

| iii) | artikli 36 kohane otsinguvahend – http://www.efsa.europa.eu/art36/search |
| --- | --- |

iii)

artikli 36 kohane otsinguvahend – http://www.efsa.europa.eu/art36/search

EFSA hoiab käesolevat teadet, eriti esitatud veebilehtede linke, ajakohasena.

Lisateave: Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(2)  Komisjoni 23. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2230/2004, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevusvaldkonnas tegutsevate organisatsioonide koostöövõrguga (ELT L 379, 24.12.2004, lk 64), nagu viimati muudetud.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/39

---

Teade Bosniast ja Hertsegoviinast ning Brasiiliast pärit räni importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2017/C 438/12)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Bosniast ja Hertsegoviinast ning Brasiiliast pärit räni imporditakse dumpinguhinnaga ning et see tekitab olulist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitasid 8. novembril 2017 Ferroatlántica ja Ferropem (edaspidi „kaebuse esitajad“), kelle toodang moodustab rohkem kui 85 % liidu räni kogutoodangust.

2.   Uurimisalune toode

Käesoleva uurimise alune toode on räni, ränisisaldusega alla 99,99 % tegelikust massist (edaspidi „uurimisalune toode“).

Räni kasutatakse peamiselt metallurgiatööstuses legeeriva ainena ning alumiiniumitööstuses tooralumiiniumi (toodetud maagist) ja sekundaarse alumiiniumi (toodetud jääkidest) tootmiseks. Räni kasutatakse ka keemiatööstuses.

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga toode on Bosniast ja Hertsegoviinast ning Brasiiliast (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit uurimisalune toode, mis kuulub praegu CN-koodi 2804 69 00 alla. CN-kood on esitatud ainult informatsiooniks.

3.1.   
  Bosnia ja Hertsegoviina

Kuna usaldusväärsed andmed Bosnia ja Hertsegoviina omamaiste hindade kohta ei ole kättesaadavad, põhineb väide dumpingu kohta uurimisaluse toote arvestusliku normaalväärtuse (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) ja ekspordihinna (tehasehinna tasandil) võrdlusel, kui toodet eksporditakse müügiks liitu.

Selle põhjal on Bosnia ja Hertsegoviina puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

3.2.   
  Brasiilia

Kuna usaldusväärsed andmed Brasiilia omamaiste hindade kohta ei ole kättesaadavad, põhineb väide dumpingu kohta uurimisaluse toote arvestusliku normaalväärtuse (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) ja ekspordihinna (tehasehinna tasandil) võrdlusel, kui toodet eksporditakse müügiks liitu.

Selle põhjal on Brasiilia puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitajad on esitanud tõendeid, et uurimisaluse toote import asjaomastest riikidest on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohast.

Kaebuste esitajate esitatud esmapilgul usutavatest tõenditest ilmneb, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uurimisaluse toote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu hinnatasemele ning selle tõttu on liidu tootmisharu üldine tulemuslikkus ja finantsseisund alates 2014. aastast oluliselt halvenenud.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab seega uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas asjaomastest riikidest pärit uurimisalust toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

5.1.   
  Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmab ajavahemikku 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Dumpingu kindlaksmääramise menetlus

Komisjoni uurimises (2) kutsutakse osalema asjaomaste riikide uurimisalust toodet eksportivad tootjad.

5.2.1.   Eksportivate tootjate uurimine

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud asjaomaste riikide eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportivate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse käesolevaga kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate I lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab eksportivate tootjate valimi moodustamisel vajalikuks, võtab ta lisaks ühendust asjaomaste riikide ametiasutustega ning võib võtta ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomaste riikide ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele asjaomaste riikide ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks eksportivate tootjate kohta saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele.

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad“). Ilma et see piiraks alljärgneva punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (3).

b)   Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist (edaspidi „individuaalne dumpingumarginaal“). Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, peavad taotlema küsimustikku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Komisjon uurib, kas neile võib kehtestada individuaalse tollimaksumäära alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.2.2.   Sõltumatute importijate uurimine
   (4)
   (5)

Käesolevas uurimises on kutsutud osalema sõltumatud importijad, kes impordivad uurimisalust toodet asjaomastest riikidest liitu.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, kelle uurimiseks moodustatakse valim (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate II lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab sõltumatute importijate valimi moodustamisel vajalikuks, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uurimisaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab uurimise seisukohast vajalikuks, saadab ta küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõigile teadaolevatele importijate ühendustele. Kõnealused isikud peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.3.   
  Kahju kindlakstegemise ja liidu tootjate uurimise menetlus

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja selle käigus hinnatakse objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mahtu, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju, kutsutakse liidu uurimisaluse toote tootjaid selles uurimises osalema.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele liidu tootjatele ja kõigile teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, nimelt: Ferroatlántica, Ferropem, RW Silicium GmbH ja Euroalliages.

Eespool nimetatud liidu tootjad ja liidu tootjate ühendused peavad täidetud küsimustiku esitama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kõigil liidu tootjatel ja liidu tootjate ühendustel, keda ei ole eespool nimetatud, palutakse endast teada andmiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga soovitatavalt e-posti teel viivitamata ühendust, igal juhul mitte hiljem kui 15 päeva pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.4.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teada anda 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad ühendused sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teada annavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Kõigil juhtudel võetakse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.5.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.6.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Huvitatud isikud võivad taotleda uurimist korraldavatelt komisjoni talitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seotud küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.7.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt eriloa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduskaitsega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigusi kasutada.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited“ (6). Uurimise käigus teavet esitavatel huvitatud isikutel palutakse põhjendada oma teabe konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust.

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada.

Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusele sobilikku põhjendust ega nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata, kui asjakohaste allikatest ei ole teabe õigsust võimalik nõuetekohaselt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, e-posti teel, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavaid eeskirju ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sealhulgas teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: |
| Dumpingu ja I lisaga seotud küsimused: TRADE-SILICONMETAL-DUMPING@ec.europa.eu |
| Muud küsimused: TRADE-SILICONMETAL-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post:

Dumpingu ja I lisaga seotud küsimused: TRADE-SILICONMETAL-DUMPING@ec.europa.eu

Muud küsimused: TRADE-SILICONMETAL-INJURY@ec.europa.eu

6.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel andmetel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana selle tagamiseks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täielikult kasutada.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjuseid. Uurimise algetapiga seotud küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses asjaomaste isikutega.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehekülgedel: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse alusmääruse artikli 6 lõike 9 kohaselt lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7).

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule, kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(3)  Alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- või miinimummarginaale ega marginaale, mis on kehtestatud vastavalt alusmääruse artiklis 18 kirjeldatud tingimustele.

(4)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otse või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(5)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muudes küsimustes kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(6)  Märkega „Limited“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

Image

☐ Piiratud kasutusega versioon (1)

☐ Version for inspection by interested parties (huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud versioon)

(märkida vastavasse kasti rist)

DUMPINGUVASTANE MENETLUS BOSNIAST JA HERTSEGOVIINAST NING BRASIILIAST PÄRIT RÄNI IMPORDI OSAS

TEAVE EKSPORTIVATE TOOTJATE VALIMI KOOSTAMISE KOHTA

Käesolev vorm on koostatud Bosnia ja Hertsegoviina ning Brasiilia eksportivate tootjate aitamiseks algatamisteate punkti 5.2.1 alapunktis a nõutud valimi koostamiseks vajaliku teabe esitamisel.

Nii piiratud kasutusega versioon („Limited“) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („For inspection by interested parties“) tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteatele.

1. NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Faks

2. KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige käive (äriühingu arvestusvääringus), mille äriühing saavutas uurimisperioodil algatamisteates määratletud räni müügiga (eksportmüük igasse 28 liidu liikmesriiki (2) eraldi ja kõigisse liikmesriikidesse kokku, omamaine müük), ja vastav kaal tonnides. Märkige kasutatud vääring.

Maht tonnides (MT)

Väärtus arvestusvääringus

Märkige kasutatud vääring

Teie äriühingu toodetud uurimisaluse toote eksportmüük igasse ELi 28 liikmesriiki eraldi ja kõigisse liikmesriikidesse kokku

Kokku:

Nimetage iga liikmesriik (1):

Teie äriühingu toodetud uurimisaluse toote omamaine müük

(1) Vajaduse korral lisage ridu.

(1) See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artiklile 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(2) Euroopa Liidu 28 liikmesriiki on: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tššehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

Image

3. TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide uurimisaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda uurimisaluse toote ostmine või toote valmistamine alltöövõtukokkulepete alusel, uurimisaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevused

Suhe

4. MUU TEAVE

Esitage mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi koostamise jaoks kasulikuks.

5. INDIVIDUAALNE DUMPINGUMARGINAAL

Äriühing deklareerib, et juhul, kui teda valimisse ei kaasata, sooviks ta saada küsimustiku ja muud taotlusvormid, et need täita ja taotleda individuaalset dumpingumarginaali kooskõlas algatamisteate punkti 5.2.1 alapunktiga b.

☐ jah

☐ ei

6. SERTIFITSEERIMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema vastuste kontrollimiseks külastatakse tema valdusi. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate eksportivate tootjate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

(1) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otse või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

II LISA

Image

☐ Limited version (Piiratud kasutusega versioon (1))

☐ Version for inspection by interested parties (huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud versioon)

(märkida vastavasse kasti rist)

DUMPINGUVASTANE MENETLUS BOSNIAST JA HERTSEGOVIINAST NING BRASIILIAST PÄRIT RÄNI IMPORDI OSAS

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI KOOSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata sõltumatutel importijatel esitada algatamisteate punktis 5.2.2 nõutav valimi moodustamiseks vajalik teave.

Nii piiratud kasutusega versioon („Limited“) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („For inspection by interested parties“) tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteatele.

1. NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Faks

2. KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige uurimisperioodi kohta äriühingu kogukäive eurodes ning algatamisteates määratletud räniga seotud käive ja mass või maht liitu suunatud impordi puhul ja Bosniast ja Hertsegoviinast ning Brasiiliast (2) liidu turule importimisele järgnenud edasimüügi puhul. Märkige kasutatud massi- või mahuühik.

Märkige mõõtühik

Väärtus eurodes (eurot)

Teie äriühingu kogukäive eurodes (eurot)

Uurimisaluse toote import Euroopa Liitu

Uurimisaluse toote edasimüük liidu turul pärast Bosniast ja Hertsegoviinast importimist

Uurimisaluse toote edasimüük liidu turul pärast Brasiiliast importimist

(1) See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artiklile 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(2) Euroopa Liidu 28 liikmesriiki on: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.

Image

3. TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide uurimisaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda uurimisaluse toote ostmine või toote valmistamine alltöövõtukokkulepete alusel, uurimisaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevused

Suhe

4. MUU TEAVE

Esitage mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi koostamise jaoks kasulikuks.

5. SERTIFITSEERIMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema vastuste kontrollimiseks külastatakse tema valdusi. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

(1) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otse või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 438/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 438/49

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8451 – Tronox/Cristal)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 438/13)

| 1. | 15. novembril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ning artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt Austraali ettevõtja Tronox Limited omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saudi Araabia ettevõtja The National Titanium Dioxide Company Ltd („Cristal“) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

15. novembril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ning artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt Austraali ettevõtja Tronox Limited omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saudi Araabia ettevõtja The National Titanium Dioxide Company Ltd („Cristal“) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Tronox tegeleb kogu maailmas anorgaaniliste mineraalide ja kemikaalide kaevandamise, tootmise ja turustamisega; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Tronox tegeleb kogu maailmas anorgaaniliste mineraalide ja kemikaalide kaevandamise, tootmise ja turustamisega;

| — | Cristal tegeleb kogu maailmas titaanipõhiste pigmentide ja kemikaalide kaevandamise, tootmise ja turustamisega. |
| --- | --- |

—

Cristal tegeleb kogu maailmas titaanipõhiste pigmentide ja kemikaalide kaevandamise, tootmise ja turustamisega.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8451 – Tronox/Cristal):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8451 – Tronox/Cristal):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---