# Euroopa Liidu C 11/12.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 11 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik12. jaanuar 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 11

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik12. jaanuar 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2015–201618.–21. jaanuari 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 100, 30.3.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2015–201618.–21. jaanuari 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 100, 30.3.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 100, 30.3.2017 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. jaanuar 2016 |
| 2018/C 11/01 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (2015/2140(INI)) | 2 |
| 2018/C 11/02 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (2015/2139(INI)) | 16 |
| 2018/C 11/03 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaate ja probleemide kohta: mõju ja edasiliikumine tõhusama ja mõjusama ELi finantsalase õigusraamistiku ja kapitaliturgude liidu suunas (2015/2106(INI)) | 24 |
| 2018/C 11/04 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Euroopa naisettevõtlust takistavate väliste tegurite kohta (2015/2111(INI)) | 35 |
| 2018/C 11/05 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (2015/2088(INI)) | 44 |
| 2018/C 11/06 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (2015/2147(INI)) | 55 |
| | Kolmapäev, 20. jaanuar 2016 |
| 2018/C 11/07 | Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Colombia rahuprotsessi toetamise kohta (2015/3033(RSP)) | 79 |
| | Neljapäev, 21. jaanuar 2016 |
| 2018/C 11/08 | Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (2015/3032(RSP)) | 82 |
| 2018/C 11/09 | Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon vastastikuse kaitse klausli (ELi lepingu artikli 42 lõige 7) kohta (2015/3034(RSP)) | 89 |
| 2018/C 11/10 | Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudeks (2015/3035(RSP)) | 92 |
| 2018/C 11/11 | Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2014. aasta tegevuse kohta (2014/2218(INI)) | 105 |
| 2018/C 11/12 | Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Indias kinnipeetavate Itaalia, Eesti ja Ühendkuningriigi meremeeste kohta (2016/2522(RSP)) | 116 |
| 2018/C 11/13 | Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Etioopias (2016/2520(RSP)) | 118 |
| 2018/C 11/14 | Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Põhja-Korea kohta (2016/2521(RSP)) | 123 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. jaanuar 2016

2018/C 11/01

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (2015/2140(INI))

2

2018/C 11/02

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (2015/2139(INI))

16

2018/C 11/03

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaate ja probleemide kohta: mõju ja edasiliikumine tõhusama ja mõjusama ELi finantsalase õigusraamistiku ja kapitaliturgude liidu suunas (2015/2106(INI))

24

2018/C 11/04

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Euroopa naisettevõtlust takistavate väliste tegurite kohta (2015/2111(INI))

35

2018/C 11/05

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (2015/2088(INI))

44

2018/C 11/06

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (2015/2147(INI))

55

Kolmapäev, 20. jaanuar 2016

2018/C 11/07

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Colombia rahuprotsessi toetamise kohta (2015/3033(RSP))

79

Neljapäev, 21. jaanuar 2016

2018/C 11/08

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (2015/3032(RSP))

82

2018/C 11/09

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon vastastikuse kaitse klausli (ELi lepingu artikli 42 lõige 7) kohta (2015/3034(RSP))

89

2018/C 11/10

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudeks (2015/3035(RSP))

92

2018/C 11/11

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2014. aasta tegevuse kohta (2014/2218(INI))

105

2018/C 11/12

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Indias kinnipeetavate Itaalia, Eesti ja Ühendkuningriigi meremeeste kohta (2016/2522(RSP))

116

2018/C 11/13

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Etioopias (2016/2520(RSP))

118

2018/C 11/14

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Põhja-Korea kohta (2016/2521(RSP))

123

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. jaanuar 2016 |
| 2018/C 11/15 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta otsus Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2241(IMM)) | 128 |
| 2018/C 11/16 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta otsus Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2268(IMM)) | 130 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. jaanuar 2016

2018/C 11/15

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta otsus Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2241(IMM))

128

2018/C 11/16

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta otsus Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2268(IMM))

130

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 19. jaanuar 2016 |
| 2018/C 11/17 | Euroopa Parlamendi 19. jaanuaril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD)) | 132 |
| | Kolmapäev, 20. jaanuar 2016 |
| 2018/C 11/18 | Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmetega seotud automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Lätiga (13060/2015 – C8-0338/2015 – 2015/0813(CNS)) | 147 |
| 2018/C 11/19 | P8_TA(2016)0011Süütuse presumptsiooni ja kohtulikul arutamisel osalemise õiguse teatavate aspektide tugevdamine kriminaalmenetluses ***IEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluse korral isiklikult kohtulikul arutamisel (COM(2013)0821 – C7-0427/2013 – 2013/0407(COD))P8_TC1-COD(2013)0407Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul | 148 |
| 2018/C 11/20 | P8_TA(2016)0012Isikukaitsevahendid ***IEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus isikukaitsevahendite kohta (COM(2014)0186 – C7-0110/2014 – 2014/0108(COD))P8_TC1-COD(2014)0108Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ | 149 |
| 2018/C 11/21 | P8_TA(2016)0013Küttegaasiseadmed ***IEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus küttegaasiseadmete kohta (COM(2014)0258 – C8-0006/2014 – 2014/0136(COD))P8_TC1-COD(2014)0136Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb küttegaasi põletavaid seadmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/142/EÜ | 150 |
| 2018/C 11/22 | P8_TA(2016)0014Köisteed ***IEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus köisteede kohta (COM(2014)0187 – C7-0111/2014 – 2014/0107(COD))P8_TC1-COD(2014)0107Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb köisteid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/9/EÜ | 151 |
| 2018/C 11/23 | Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta resolutsioon komisjoni 25. septembri 2015. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 609/2013 seoses teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu koostise ja teabe erinõuetega (C(2015)06507 – 2015/2863(DEA)) | 152 |
| | Neljapäev, 21. jaanuar 2016 |
| 2018/C 11/24 | Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu liidu nimel sõlmimise kohta (10725/2/2015 – C8-0328/2015 – 2015/0094(NLE)) | 155 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 19. jaanuar 2016

2018/C 11/17

Euroopa Parlamendi 19. jaanuaril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD))

132

Kolmapäev, 20. jaanuar 2016

2018/C 11/18

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmetega seotud automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Lätiga (13060/2015 – C8-0338/2015 – 2015/0813(CNS))

147

2018/C 11/19

P8_TA(2016)0011Süütuse presumptsiooni ja kohtulikul arutamisel osalemise õiguse teatavate aspektide tugevdamine kriminaalmenetluses ***IEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluse korral isiklikult kohtulikul arutamisel (COM(2013)0821 – C7-0427/2013 – 2013/0407(COD))P8_TC1-COD(2013)0407Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul

148

2018/C 11/20

P8_TA(2016)0012Isikukaitsevahendid ***IEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus isikukaitsevahendite kohta (COM(2014)0186 – C7-0110/2014 – 2014/0108(COD))P8_TC1-COD(2014)0108Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ

149

2018/C 11/21

P8_TA(2016)0013Küttegaasiseadmed ***IEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus küttegaasiseadmete kohta (COM(2014)0258 – C8-0006/2014 – 2014/0136(COD))P8_TC1-COD(2014)0136Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb küttegaasi põletavaid seadmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/142/EÜ

150

2018/C 11/22

P8_TA(2016)0014Köisteed ***IEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus köisteede kohta (COM(2014)0187 – C7-0111/2014 – 2014/0107(COD))P8_TC1-COD(2014)0107Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb köisteid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/9/EÜ

151

2018/C 11/23

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta resolutsioon komisjoni 25. septembri 2015. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 609/2013 seoses teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu koostise ja teabe erinõuetega (C(2015)06507 – 2015/2863(DEA))

152

Neljapäev, 21. jaanuar 2016

2018/C 11/24

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu liidu nimel sõlmimise kohta (10725/2/2015 – C8-0328/2015 – 2015/0094(NLE))

155

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

12.1.2018

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2015–2016

18.–21. jaanuari 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 100, 30.3.2017.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. jaanuar 2016

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/2

---

P8_TA(2016)0004

ELi konkurentsipoliitika aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (2015/2140(INI))

(2018/C 011/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. juuni 2015. aasta aruannet 2014. aasta konkurentsipoliitika kohta (COM(2015)0247) ning lisana samal kuupäeval avaldatud komisjoni talituste töödokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. juuni 2015. aasta aruannet 2014. aasta konkurentsipoliitika kohta (COM(2015)0247) ning lisana samal kuupäeval avaldatud komisjoni talituste töödokumenti,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping“), eriti selle artikleid 101–109, 147 ja 174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping“), eriti selle artikleid 101–109, 147 ja 174,

| — | võttes arvesse asjaomaseid konkurentsieeskirju, suuniseid ja komisjoni otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaomaseid konkurentsieeskirju, suuniseid ja komisjoni otsuseid,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu konkurentsipoliitika 2013. aasta aruande kohta (1) ja oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi konkurentsipoliitika 2012. aasta aruande kohta (2) ning neis esitatud Euroopa Parlamendi nõudmisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu konkurentsipoliitika 2013. aasta aruande kohta (1) ja oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi konkurentsipoliitika 2012. aasta aruande kohta (2) ning neis esitatud Euroopa Parlamendi nõudmisi,

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi (poliitikaosakond A (majandus- ja teaduspoliitika)) siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile esitatud uurimust „Ebaausad kauplemistavad ettevõtjatevahelises toiduainete tarneahelas“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi (poliitikaosakond A (majandus- ja teaduspoliitika)) siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile esitatud uurimust „Ebaausad kauplemistavad ettevõtjatevahelises toiduainete tarneahelas“ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Rahvusvahelise autokaubaveo siseturg: sotsiaalne dumping ja kabotaaž“ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Rahvusvahelise autokaubaveo siseturg: sotsiaalne dumping ja kabotaaž“ (4),

| — | võttes arvesse Euroopa konkurentsivõrgustiku 2012. aasta mai aruannet „Aruanne konkurentsiõiguse rakendamise ja turujärelevalvetegevuse kohta Euroopa konkurentsiasutuste poolt toiduainetesektoris“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konkurentsivõrgustiku 2012. aasta mai aruannet „Aruanne konkurentsiõiguse rakendamise ja turujärelevalvetegevuse kohta Euroopa konkurentsiasutuste poolt toiduainetesektoris“ (5),

| — | võttes arvesse nõukogu direktiive 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu direktiive 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta,

| — | võttes arvesse maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva OECD/G20 projekti järeldusi ja meetmete ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva OECD/G20 projekti järeldusi ja meetmete ettepanekuid,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta otsust uurimise algatamise kohta e-kaubanduse sektoris vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 17 (C(2015)3026), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta otsust uurimise algatamise kohta e-kaubanduse sektoris vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 17 (C(2015)3026),

| — | võttes arvesse 26. novembri 2014. aasta direktiivi 2014/104/EL eeskirjade kohta, millega reguleeritakse kahju hüvitamise hagisid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. novembri 2014. aasta direktiivi 2014/104/EL eeskirjade kohta, millega reguleeritakse kahju hüvitamise hagisid,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2014. aasta teatist keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2014. aasta teatist keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle,

| — | võttes arvesse 9. juuli 2014. aasta valget raamatut ELi ettevõtjate ühinemise kontrolli tõhustamise kohta (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. juuli 2014. aasta valget raamatut ELi ettevõtjate ühinemise kontrolli tõhustamise kohta (COM(2014)0449),

| — | võttes arvesse 8. juuli 2009. aasta farmaatsiasektori konkurentsiuuringut ja selle järelaruandeid, eelkõige viiendat aruannet patendivaidluste lahendamise järelevalve kohta (5th Report on the Monitoring of Patent Settlements), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. juuli 2009. aasta farmaatsiasektori konkurentsiuuringut ja selle järelaruandeid, eelkõige viiendat aruannet patendivaidluste lahendamise järelevalve kohta (5th Report on the Monitoring of Patent Settlements),

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) poolt välja töötatud toidu- ja põllumajandussüsteemide jätkusuutlikkuse hindamise (SAFA) üldist raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) poolt välja töötatud toidu- ja põllumajandussüsteemide jätkusuutlikkuse hindamise (SAFA) üldist raamistikku,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A8-0368/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A8-0368/2015),

| A. | arvestades, et ELi konkurentsipoliitika on Euroopa sotsiaalse turumajanduse üks alustalasid ning tähtis vahend liidu siseturu toimimiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi konkurentsipoliitika on Euroopa sotsiaalse turumajanduse üks alustalasid ning tähtis vahend liidu siseturu toimimiseks;

| B. | arvestades, et konkurentsi valdkonnas võetakse Euroopa Liidu seisukohti rahvusvahelisel tasandil kuulda ja nendega arvestatakse; arvestades, et ühtne, sõltumatu väline esindatus, mida toetavad selgelt kindlaks määratud volitused, võimaldab liidul kasutada oma tegelikku poliitilist, demograafilist ja majanduslikku võimu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et konkurentsi valdkonnas võetakse Euroopa Liidu seisukohti rahvusvahelisel tasandil kuulda ja nendega arvestatakse; arvestades, et ühtne, sõltumatu väline esindatus, mida toetavad selgelt kindlaks määratud volitused, võimaldab liidul kasutada oma tegelikku poliitilist, demograafilist ja majanduslikku võimu;

| C. | arvestades, et konkurentsipoliitika ise aitab kaitsta Euroopa demokraatiat, kuna takistab majandus- ja rahandusvõimu liigset koondumist väheste isikute kätte; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et konkurentsipoliitika ise aitab kaitsta Euroopa demokraatiat, kuna takistab majandus- ja rahandusvõimu liigset koondumist väheste isikute kätte;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit põhineb vaba ja ausa konkurentsiga avatud sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on suurendada tarbijate jõukust ja tõsta kõigi ELi kodanike elatustaset, ning arvestades, et Euroopa Liit rajab siseturgu, et tuua Euroopasse tasakaalustatud majanduskasvul ja hindade stabiilsusel põhinev säästev areng; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit põhineb vaba ja ausa konkurentsiga avatud sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on suurendada tarbijate jõukust ja tõsta kõigi ELi kodanike elatustaset, ning arvestades, et Euroopa Liit rajab siseturgu, et tuua Euroopasse tasakaalustatud majanduskasvul ja hindade stabiilsusel põhinev säästev areng;

| E. | arvestades, et ELi aluslepingute kohaselt on konkurentsiõiguse põhimõtete jõulise kohaldamise eesmärk aidata kaasa ELi majanduspoliitika üldeesmärkide saavutamisele ja tuua samal ajal kasu tarbijatele, töötajatele ja ettevõtjatele ning edendada innovatsiooni ja majanduskasvu monopolide ja turgu valitsevate ettevõtete kasutatavate ebaausate turutavade kontrollimise ja piiramisega, nii et igal isikul oleks võimalik edukas olla; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi aluslepingute kohaselt on konkurentsiõiguse põhimõtete jõulise kohaldamise eesmärk aidata kaasa ELi majanduspoliitika üldeesmärkide saavutamisele ja tuua samal ajal kasu tarbijatele, töötajatele ja ettevõtjatele ning edendada innovatsiooni ja majanduskasvu monopolide ja turgu valitsevate ettevõtete kasutatavate ebaausate turutavade kontrollimise ja piiramisega, nii et igal isikul oleks võimalik edukas olla;

| F. | arvestades, et riikide konkurentsiasutuste sõltumatus on väga suure tähtsusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riikide konkurentsiasutuste sõltumatus on väga suure tähtsusega;

| G. | arvestades, et kartellide olemasolu tekitab igal aastal 181–320 miljardit eurot kahju, mis on ligikaudu 3 % ELi SKPst; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kartellide olemasolu tekitab igal aastal 181–320 miljardit eurot kahju, mis on ligikaudu 3 % ELi SKPst;

| H. | arvestades, et energiakulude osas toimib Euroopa Liidu ühtne turg USA siseturust halvemini ning hinnaerinevused on Euroopas 31 % ja USAs 22 %; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et energiakulude osas toimib Euroopa Liidu ühtne turg USA siseturust halvemini ning hinnaerinevused on Euroopas 31 % ja USAs 22 %;

| I. | arvestades, et paljudes liikmesriikides mõjutab VKEsid (kes moodustavad 98 % ELi ettevõtjatest ja kus töötab 67 % töötajatest) ikka veel tõsine laenuturu kriis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljudes liikmesriikides mõjutab VKEsid (kes moodustavad 98 % ELi ettevõtjatest ja kus töötab 67 % töötajatest) ikka veel tõsine laenuturu kriis;

| J. | arvestades, et maksudest kõrvalehoidumine, maksupettused ja maksuparadiisid, mis moonutavad ühtsel turul konkurentsi makse tasuvate ja mittetasuvate firmade vahel, lähevad ELi maksumaksjatele igal aastal hinnanguliselt maksma triljon eurot; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maksudest kõrvalehoidumine, maksupettused ja maksuparadiisid, mis moonutavad ühtsel turul konkurentsi makse tasuvate ja mittetasuvate firmade vahel, lähevad ELi maksumaksjatele igal aastal hinnanguliselt maksma triljon eurot;

| K. | arvestades, et digitaalse majanduse dünaamika ning eelkõige agressiivsetest maksutavadest ja riikide maksupoliitikast (mis tõenäoliselt põhjustavad siseturule märkimisväärset kahju) tingitud konkurentsimoonutused on kõikide turul tegutsejate jaoks viimastel aastatel kaasa toonud uusi katsumusi, mis nõuab komisjonilt viivitamatut ja selge sihiga reageerimist; arvestades, et ülemaailmne koostöö konkurentsieeskirjade jõustamisel aitab vältida vastuolusid võetavate parandusmeetmete ja jõustatud meetmete tulemuste osas ning aitab äriühingutel vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et digitaalse majanduse dünaamika ning eelkõige agressiivsetest maksutavadest ja riikide maksupoliitikast (mis tõenäoliselt põhjustavad siseturule märkimisväärset kahju) tingitud konkurentsimoonutused on kõikide turul tegutsejate jaoks viimastel aastatel kaasa toonud uusi katsumusi, mis nõuab komisjonilt viivitamatut ja selge sihiga reageerimist; arvestades, et ülemaailmne koostöö konkurentsieeskirjade jõustamisel aitab vältida vastuolusid võetavate parandusmeetmete ja jõustatud meetmete tulemuste osas ning aitab äriühingutel vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid;

| L. | arvestades, et praegused konkurentsiõiguse vahendid tuleb digitaalajastu probleeme arvestades põhjalikult läbi vaadata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praegused konkurentsiõiguse vahendid tuleb digitaalajastu probleeme arvestades põhjalikult läbi vaadata;

| M. | arvestades, et rahvusvahelise lennutranspordi eeskirjad ausa konkurentsi kohta ja riigiettevõtete reguleerimine teatavatest kolmandatest riikidest pärit lennuettevõtjate osas, kes domineerivad teatavatel Euroopasse sisenevatel ja sealt väljuvatel marsruutidel, on puudulikud ja põhjustavad seetõttu märkimisväärset kahju Euroopa lennuettevõtjatele, kahjustades ühendatust Euroopa suurte sõlmlennujaamadega ning vähendades nii Euroopa tarbijate valikuvõimalusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvahelise lennutranspordi eeskirjad ausa konkurentsi kohta ja riigiettevõtete reguleerimine teatavatest kolmandatest riikidest pärit lennuettevõtjate osas, kes domineerivad teatavatel Euroopasse sisenevatel ja sealt väljuvatel marsruutidel, on puudulikud ja põhjustavad seetõttu märkimisväärset kahju Euroopa lennuettevõtjatele, kahjustades ühendatust Euroopa suurte sõlmlennujaamadega ning vähendades nii Euroopa tarbijate valikuvõimalusi;

| N. | arvestades, et konkurentsil ei ole kõigis liikmesriikides sama mõju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et konkurentsil ei ole kõigis liikmesriikides sama mõju;

| O. | arvestades, et konkurentsipoliitikas on vaja võtta eriti arvesse säästva arengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärki; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et konkurentsipoliitikas on vaja võtta eriti arvesse säästva arengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärki;

| P. | arvestades, et sotsiaalne dumping on tegur, mis moonutab siseturgu ning kahjustab nii tarbijate kui ka töötajate õigusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sotsiaalne dumping on tegur, mis moonutab siseturgu ning kahjustab nii tarbijate kui ka töötajate õigusi;

| Q. | arvestades, et isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine on Euroopa majanduskasvu alus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine on Euroopa majanduskasvu alus;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni aruande üle, milles rõhutatakse konkurentsipoliitika tähtsust ELis, ja märgib, et aruandes käsitletakse peamiselt komisjoni viimase koosseisu ametiaega, kui konkurentsivolinik oli Almunia; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni aruande üle, milles rõhutatakse konkurentsipoliitika tähtsust ELis, ja märgib, et aruandes käsitletakse peamiselt komisjoni viimase koosseisu ametiaega, kui konkurentsivolinik oli Almunia;

| 2. | palub, et komisjon esitaks edaspidi Euroopa Parlamendile aruande lahutamatu osana ka sektoripõhise töödokumendi; |
| --- | --- |

2.

palub, et komisjon esitaks edaspidi Euroopa Parlamendile aruande lahutamatu osana ka sektoripõhise töödokumendi;

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et konkurentsivolinik Vestager soovib teha Euroopa Parlamendiga tihedat koostööd, et töötada välja selline konkurentsipoliitika, mis ühe Euroopa Liidu peamise vahendina aitaks ühtse siseturu tegelikkuseks muuta, ja palub komisjonil mitte rakendada ELi sisest konkurentsipoliitikat ettevõtete turustrateegiaid piiraval viisil, et nad saaksid konkureerida maailmaturul ELi-väliste osalistega; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt asjaolu üle, et konkurentsivolinik Vestager soovib teha Euroopa Parlamendiga tihedat koostööd, et töötada välja selline konkurentsipoliitika, mis ühe Euroopa Liidu peamise vahendina aitaks ühtse siseturu tegelikkuseks muuta, ja palub komisjonil mitte rakendada ELi sisest konkurentsipoliitikat ettevõtete turustrateegiaid piiraval viisil, et nad saaksid konkureerida maailmaturul ELi-väliste osalistega;

| 4. | rõhutab, et tulemuslik ja usaldusväärne konkurentsipoliitika ei tohi olla suunatud ainuüksi tarbijahindade vähendamisele, vaid peab arvestama ka Euroopa majanduse strateegiliste huvidega, nagu innovatsioonisuutlikkus, investeeringud, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus, spetsiaalsed konkurentsitingimused VKEdele, idufirmadele ja mikroettevõtetele ning vajadus edendada kõrgeid töö- ja keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et tulemuslik ja usaldusväärne konkurentsipoliitika ei tohi olla suunatud ainuüksi tarbijahindade vähendamisele, vaid peab arvestama ka Euroopa majanduse strateegiliste huvidega, nagu innovatsioonisuutlikkus, investeeringud, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus, spetsiaalsed konkurentsitingimused VKEdele, idufirmadele ja mikroettevõtetele ning vajadus edendada kõrgeid töö- ja keskkonnastandardeid;

| 5. | palub komisjonil teha lõpp sotsiaalsele dumpingule, ja rõhutab, et konkurentsipoliitika otsustes tuleb võtta eriti arvesse sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil teha lõpp sotsiaalsele dumpingule, ja rõhutab, et konkurentsipoliitika otsustes tuleb võtta eriti arvesse sotsiaalset mõju;

| 6. | on seisukohal, et digitaalmajanduse eripära, mida iseloomustavad nullini vähenevad piirkulud ja tugev võrgustikumõju, soodustavad kontsentreerituse taseme suurenemist põhiturgudel; palub komisjonil kohandada oma konkurentsipoliitika selle sektori eripärast lähtudes; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et digitaalmajanduse eripära, mida iseloomustavad nullini vähenevad piirkulud ja tugev võrgustikumõju, soodustavad kontsentreerituse taseme suurenemist põhiturgudel; palub komisjonil kohandada oma konkurentsipoliitika selle sektori eripärast lähtudes;

| 7. | kutsub komisjoni üles viima siseturu loomine lõpule neis valdkondades, kus see on veel killustunud või välja kujundamata, ning kõrvaldama kiiremas korras kõik avastatud põhjendamatud turutõkked ja konkurentsimoonutused; palub komisjonil tagada, et konkurentsipoliitika tugevdaks ühtlasi liidu ühtekuuluvuspoliitikat; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles viima siseturu loomine lõpule neis valdkondades, kus see on veel killustunud või välja kujundamata, ning kõrvaldama kiiremas korras kõik avastatud põhjendamatud turutõkked ja konkurentsimoonutused; palub komisjonil tagada, et konkurentsipoliitika tugevdaks ühtlasi liidu ühtekuuluvuspoliitikat;

| 8. | rõhutab, et konkurentsiasutuse töö põhirõhk ja 2014. aasta konkurentsiaruandes kirjeldatu vastavad igati ühistele prioriteetidele; peab mõnes valdkonnas siiski vajalikuks sihikindlamat tegevussuunda, millega komisjon peaks järgmisel aastal kindlasti alustama; rõhutab ülemaailmse koostöö tähtsust konkurentsieeskirjade jõustamisel; toetab komisjoni aktiivset osalemist rahvusvahelises konkurentsivõrgustikus; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et konkurentsiasutuse töö põhirõhk ja 2014. aasta konkurentsiaruandes kirjeldatu vastavad igati ühistele prioriteetidele; peab mõnes valdkonnas siiski vajalikuks sihikindlamat tegevussuunda, millega komisjon peaks järgmisel aastal kindlasti alustama; rõhutab ülemaailmse koostöö tähtsust konkurentsieeskirjade jõustamisel; toetab komisjoni aktiivset osalemist rahvusvahelises konkurentsivõrgustikus;

| 9. | palub uuesti – nii nagu juba eelmise aastaaruande puhul –, et komisjon takistaks seoses ühtse digitaalse turu loomisega liigse turukontsentratsiooni teket ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, sest nii tagatakse tarbijatele parema kvaliteediga teenused ja soodsamate hindade võimalus; |
| --- | --- |

9.

palub uuesti – nii nagu juba eelmise aastaaruande puhul –, et komisjon takistaks seoses ühtse digitaalse turu loomisega liigse turukontsentratsiooni teket ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, sest nii tagatakse tarbijatele parema kvaliteediga teenused ja soodsamate hindade võimalus;

| 10. | peab äärmiselt oluliseks tagada digitaalsel turul õiglased konkurentsitingimused ja võidelda turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ja maksude optimeerimise vastu – lõpptulemusena on see tarbijale kasulik; |
| --- | --- |

10.

peab äärmiselt oluliseks tagada digitaalsel turul õiglased konkurentsitingimused ja võidelda turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ja maksude optimeerimise vastu – lõpptulemusena on see tarbijale kasulik;

| 11. | on arvamusel, et e-valitsuse arendamine on oluline tegur majanduskasvu toetamisel, sealhulgas seoses VKEde osalusega; kutsub seepärast liikmesriike üles kasutama kõiki uute riigihankealaste õigusaktidega nende käsutusse antud vahendeid ELi majanduskasvu edendamiseks ning palub komisjonil toetada kõiki e-valitsuse arendamisega seotud algatusi; rõhutab lisaks, et e-valitsuse süsteemi edendamine ja rakendamine kõigis liikmesriikides on äärmiselt oluline rikkumiste tõhusaks jälgimiseks ja läbipaistvuse kindlustamiseks nii avalikus kui ka erasektoris; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et e-valitsuse arendamine on oluline tegur majanduskasvu toetamisel, sealhulgas seoses VKEde osalusega; kutsub seepärast liikmesriike üles kasutama kõiki uute riigihankealaste õigusaktidega nende käsutusse antud vahendeid ELi majanduskasvu edendamiseks ning palub komisjonil toetada kõiki e-valitsuse arendamisega seotud algatusi; rõhutab lisaks, et e-valitsuse süsteemi edendamine ja rakendamine kõigis liikmesriikides on äärmiselt oluline rikkumiste tõhusaks jälgimiseks ja läbipaistvuse kindlustamiseks nii avalikus kui ka erasektoris;

| 12. | palub komisjoni tagada, et liikmesriigid rakendaksid uusi riigihanke alaseid õigusakte õigeaegselt, eelkõige e-hankeid ja e-haldust puudutavad sätteid ning uusi sätteid, milles pööratakse tähelepanu sotsiaalsetele ja keskkonnakriteeriumidele ja käsitletakse lepingute osadeks jagamist, et edendada innovatsiooni ja ausat konkurentsi, toetada VKEsid hanketurgudel ja kindlustada võimalikult suure tulu saamine avaliku sektori vahendite kasutamisest; |
| --- | --- |

12.

palub komisjoni tagada, et liikmesriigid rakendaksid uusi riigihanke alaseid õigusakte õigeaegselt, eelkõige e-hankeid ja e-haldust puudutavad sätteid ning uusi sätteid, milles pööratakse tähelepanu sotsiaalsetele ja keskkonnakriteeriumidele ja käsitletakse lepingute osadeks jagamist, et edendada innovatsiooni ja ausat konkurentsi, toetada VKEsid hanketurgudel ja kindlustada võimalikult suure tulu saamine avaliku sektori vahendite kasutamisest;

| 13. | kutsub komisjoni üles soodustama veelgi rohkem avalike hangete rahvusvaheliste turgude jõulist avamist, et kõrvaldada liidu ja teiste kaubanduspartnerite avalike hangete turgude avatuse määra vaheline ebakõla, ning võtta sellega seoses arvesse Euroopa Parlamendi raportit, milles käsitletakse komisjoni ettepanekut rahvusvaheliste hangete instrumendi kohta ja selle eelseisvat läbivaatamist; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles soodustama veelgi rohkem avalike hangete rahvusvaheliste turgude jõulist avamist, et kõrvaldada liidu ja teiste kaubanduspartnerite avalike hangete turgude avatuse määra vaheline ebakõla, ning võtta sellega seoses arvesse Euroopa Parlamendi raportit, milles käsitletakse komisjoni ettepanekut rahvusvaheliste hangete instrumendi kohta ja selle eelseisvat läbivaatamist;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühtsel turul müüakse tarbijatele eri kaubapartiides erinevaid koostisosi sisaldavaid tooteid, kuigi kaubamärk ja pakend on sama; palub komisjonil hinnata, kas ELi konkurentsipoliitika kontekstis on sellisel taval negatiivne mõju kohalike ja piirkondlike toodete tarnijatele, eelkõige VKEdele; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühtsel turul müüakse tarbijatele eri kaubapartiides erinevaid koostisosi sisaldavaid tooteid, kuigi kaubamärk ja pakend on sama; palub komisjonil hinnata, kas ELi konkurentsipoliitika kontekstis on sellisel taval negatiivne mõju kohalike ja piirkondlike toodete tarnijatele, eelkõige VKEdele;

| 15. | peab äärmiselt oluliseks, et komisjon edendaks jätkuvalt liikmesriikide konkurentsiasutuste suuremat lähendamist ja koostööd ELis; |
| --- | --- |

15.

peab äärmiselt oluliseks, et komisjon edendaks jätkuvalt liikmesriikide konkurentsiasutuste suuremat lähendamist ja koostööd ELis;

| 16. | väljendab heameelt tugeva koosmõju üle konkurentsieeskirjade jõustamise ja digitaalse ühtse turu strateegia vahel, eelkõige meetmete üle, mis on seotud asukohapõhise piiramise ja litsentsilepingutega, et kujundada välja digitaalne ühtne turg; on seisukohal, et selline koosmõju oleks ka energia siseturu jaoks äärmiselt oluline, et eemaldada energia piiriülese vaba liikumise ees seisvad tõkked ja luua energialiit; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt tugeva koosmõju üle konkurentsieeskirjade jõustamise ja digitaalse ühtse turu strateegia vahel, eelkõige meetmete üle, mis on seotud asukohapõhise piiramise ja litsentsilepingutega, et kujundada välja digitaalne ühtne turg; on seisukohal, et selline koosmõju oleks ka energia siseturu jaoks äärmiselt oluline, et eemaldada energia piiriülese vaba liikumise ees seisvad tõkked ja luua energialiit;

| 17. | on seisukohal, et konkurents telekommunikatsioonisektoris on äärmiselt tähtis mitte ainult innovatsiooni ja investeerimise edendamiseks võrgustikes, vaid see soodustab ka taskukohaseid hindu ja teenuste valikut tarbijate jaoks; kutsub seega komisjoni üles kaitsma konkurentsi kõnealuses sektoris, sealhulgas spektri jaotamisel; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et konkurents telekommunikatsioonisektoris on äärmiselt tähtis mitte ainult innovatsiooni ja investeerimise edendamiseks võrgustikes, vaid see soodustab ka taskukohaseid hindu ja teenuste valikut tarbijate jaoks; kutsub seega komisjoni üles kaitsma konkurentsi kõnealuses sektoris, sealhulgas spektri jaotamisel;

| 18. | palub komisjonil uurida ebaõiglasi ja ebaseaduslikke klausleid ja tavasid, mida pangandussektor tarbijalepingute puhul kasutab; palub komisjonil edendada tõendatud tavade vahetust Euroopa konkurentsivõrgustiku raames; nõuab tungivalt, et komisjon vähendaks igasugust bürokraatiat, mida tekitab konkurentsipoliitika rakendamine; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil uurida ebaõiglasi ja ebaseaduslikke klausleid ja tavasid, mida pangandussektor tarbijalepingute puhul kasutab; palub komisjonil edendada tõendatud tavade vahetust Euroopa konkurentsivõrgustiku raames; nõuab tungivalt, et komisjon vähendaks igasugust bürokraatiat, mida tekitab konkurentsipoliitika rakendamine;

| 19. | on seisukohal, et konkurentsipoliitikal peaks olema finantsturgude tarbijate jaoks turvalisemaks ja läbipaistvamaks muutmisel oluline osa; väljendab ühtlasi heameelt e-maksete valdkonnas võetud õiguslike meetmete üle, eelkõige pankadevaheliste tasude piirmäärade kehtestamise üle kaardimaksetehingute puhul; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et konkurentsipoliitikal peaks olema finantsturgude tarbijate jaoks turvalisemaks ja läbipaistvamaks muutmisel oluline osa; väljendab ühtlasi heameelt e-maksete valdkonnas võetud õiguslike meetmete üle, eelkõige pankadevaheliste tasude piirmäärade kehtestamise üle kaardimaksetehingute puhul;

| 20. | tuletab komisjonile meelde, et konkurentsipoliitika hõlmab ka selliste teenuste hinna reguleerimist, mille turuväärtuse kindlakstegemine on raske, näiteks sularahaautomaatide tasud; |
| --- | --- |

20.

tuletab komisjonile meelde, et konkurentsipoliitika hõlmab ka selliste teenuste hinna reguleerimist, mille turuväärtuse kindlakstegemine on raske, näiteks sularahaautomaatide tasud;

| 21. | palub komisjonil uurida sularahaautomaatide võrgustikke konkurentsipoliitika seisukohast, arvestades et tegemist on võrgutaristuga; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil uurida sularahaautomaatide võrgustikke konkurentsipoliitika seisukohast, arvestades et tegemist on võrgutaristuga;

| 22. | on veendunud, et tuleks tähelepanelikumalt kaaluda, kuidas toetada Euroopa äriühinguid, sest nad konkureerivad maailma tasandil mujalt maailmast pärit muude sarnase suurusega äriühingutega, kes ei pea järgima selliseid konkurentsieeskirju, mida peavad järgima Euroopa äriühingud Euroopas; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et tuleks tähelepanelikumalt kaaluda, kuidas toetada Euroopa äriühinguid, sest nad konkureerivad maailma tasandil mujalt maailmast pärit muude sarnase suurusega äriühingutega, kes ei pea järgima selliseid konkurentsieeskirju, mida peavad järgima Euroopa äriühingud Euroopas;

| 23. | palub komisjonil tagada liidu kaubandus- ja konkurentsipoliitika vastavus ELi tööstuspoliitika eesmärkidele; juhib tähelepanu, et liidu konkurentsipoliitika ei tohiks takistada Euroopa tööstusvaldkonna tippude esilekerkimist majanduses; nõuab seetõttu, et kaubandus- ja konkurentsipoliitika toetaks Euroopa tööstuse arengut ja konkurentsivõimet maailmas; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil tagada liidu kaubandus- ja konkurentsipoliitika vastavus ELi tööstuspoliitika eesmärkidele; juhib tähelepanu, et liidu konkurentsipoliitika ei tohiks takistada Euroopa tööstusvaldkonna tippude esilekerkimist majanduses; nõuab seetõttu, et kaubandus- ja konkurentsipoliitika toetaks Euroopa tööstuse arengut ja konkurentsivõimet maailmas;

| 24. | tunnistab, et paljud energiamahukad tööstusharud on majanduslikes raskustes ja et mõned neist, näiteks terasetööstus, on kriisis; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi energiamahukate tööstusharude suhtes kohaldatavad ELi riigiabi eeskirjad, tagades tulemusliku süsinikdioksiidi lekke kaitse ja pakkudes õiglaseid võimalusi ELi tööstusharudele, eelkõige kõige haavatavamatele energiamahukatele tööstusharudele; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et paljud energiamahukad tööstusharud on majanduslikes raskustes ja et mõned neist, näiteks terasetööstus, on kriisis; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi energiamahukate tööstusharude suhtes kohaldatavad ELi riigiabi eeskirjad, tagades tulemusliku süsinikdioksiidi lekke kaitse ja pakkudes õiglaseid võimalusi ELi tööstusharudele, eelkõige kõige haavatavamatele energiamahukatele tööstusharudele;

Kartellimenetlused – turgu valitseva seisundi kuritarvitamise juhtumid

| 25. | palub komisjonil suurendada pingutusi seoses ELi tarbijatele kahjulike turgu valitseva seisundi kuritarvitamise juhtumite uurimisega; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil suurendada pingutusi seoses ELi tarbijatele kahjulike turgu valitseva seisundi kuritarvitamise juhtumite uurimisega;

| 26. | märgib, et turgu valitseva seisundi kuritarvitamine on keelatud ja on tõsine konkurentsiprobleem; |
| --- | --- |

26.

märgib, et turgu valitseva seisundi kuritarvitamine on keelatud ja on tõsine konkurentsiprobleem;

| 27. | on seisukohal, et komisjon teeb kartellikokkulepetega seotud rikkumistega seoses tulemuslikku tööd ning on siseturu väljakujundamisele ja võrdsete konkurentsieeskirjade väljatöötamisele tublisti kaasa aidanud; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et komisjon teeb kartellikokkulepetega seotud rikkumistega seoses tulemuslikku tööd ning on siseturu väljakujundamisele ja võrdsete konkurentsieeskirjade väljatöötamisele tublisti kaasa aidanud;

| 28. | rõhutab, et konkurentsivastane tegevus ja monopolid võivad kujutada endast kaubandustõket, mis moonutab kaubandust ja investeeringuvoogusid; palub komisjonil võtta vaba ja õiglase ülemaailmse kaubanduse huvides rahvusvahelisel tasandil meetmeid kartellide ning konkurentsivastaste, oligopoolsete ja monopoolsete tavade vastu, mis kahjustavad konkurentsi; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et konkurentsivastane tegevus ja monopolid võivad kujutada endast kaubandustõket, mis moonutab kaubandust ja investeeringuvoogusid; palub komisjonil võtta vaba ja õiglase ülemaailmse kaubanduse huvides rahvusvahelisel tasandil meetmeid kartellide ning konkurentsivastaste, oligopoolsete ja monopoolsete tavade vastu, mis kahjustavad konkurentsi;

| 29. | on seisukohal, et praeguseid eeskirju juriidilistele isikutele rikkumiste eest ette nähtud trahvide kohta tuleb täiendada lisakaristustega vastutavatele füüsilistele isikutele; on seisukohal, et trahvid peaksid olema nii suured, et nad mõjuksid hoiatavalt; rõhutab, kui oluline on edukas rikkumisest teatajaid puudutav poliitika, mis on võimaldanud komisjonil avastada kartelle; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et praeguseid eeskirju juriidilistele isikutele rikkumiste eest ette nähtud trahvide kohta tuleb täiendada lisakaristustega vastutavatele füüsilistele isikutele; on seisukohal, et trahvid peaksid olema nii suured, et nad mõjuksid hoiatavalt; rõhutab, kui oluline on edukas rikkumisest teatajaid puudutav poliitika, mis on võimaldanud komisjonil avastada kartelle;

| 30. | peab õiguskindlust ülimalt tähtsaks ja palub komisjonil lisada õigusakti eeskirjad trahvide kohta, nt kartellimenetlustes kehtestatavad trahvid; |
| --- | --- |

30.

peab õiguskindlust ülimalt tähtsaks ja palub komisjonil lisada õigusakti eeskirjad trahvide kohta, nt kartellimenetlustes kehtestatavad trahvid;

| 31. | on seisukohal, et tavapärased konkurentsipoliitika turumudelid võivad olla digitaalse majanduse jaoks ebasobivad ning hinnal põhinevate näitajate kasutamine ei vii selles pidevalt muutuvas majandusharus sageli sihini; palub, et komisjon annaks uute kriteeriumide alusel põhjaliku juriidilise ja majandusliku hinnangu kiiresti muutuvate turgude ja ajutiste ärimudelite kohta, mida kasutavad digitaalvaldkonna äriühingud, et omandada selge arusaamine turustruktuuridest ja -suundumustest, võtta sobivaid meetmeid tarbijate kaitseks ning nõuetekohaselt arvestada andmete tähtsust ja digitaalmajanduse eripärast turustruktuuri; märgib, et asjaomase turu kindlaksmääramiseks, eelkõige digitaalmajanduses, tuleb rakendada konkurentsiga seonduvaid asjakohaseid hindamiskriteeriume; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et tavapärased konkurentsipoliitika turumudelid võivad olla digitaalse majanduse jaoks ebasobivad ning hinnal põhinevate näitajate kasutamine ei vii selles pidevalt muutuvas majandusharus sageli sihini; palub, et komisjon annaks uute kriteeriumide alusel põhjaliku juriidilise ja majandusliku hinnangu kiiresti muutuvate turgude ja ajutiste ärimudelite kohta, mida kasutavad digitaalvaldkonna äriühingud, et omandada selge arusaamine turustruktuuridest ja -suundumustest, võtta sobivaid meetmeid tarbijate kaitseks ning nõuetekohaselt arvestada andmete tähtsust ja digitaalmajanduse eripärast turustruktuuri; märgib, et asjaomase turu kindlaksmääramiseks, eelkõige digitaalmajanduses, tuleb rakendada konkurentsiga seonduvaid asjakohaseid hindamiskriteeriume;

| 32. | on seisukohal, et intellektuaalomandi kaitse on ausa konkurentsi keskmes, ja märgib kahetsustundega, et globaalsed äriühingud ei soovi omandada litsentse, mis on vajalikud Euroopa patentide kasutamiseks; palub komisjonil standardipõhiseid patente tulemuslikult kaitsta ja teostada tihedat järelevalvet selle üle, et patentide kasutajad omandaksid nõuetekohased litsentsid; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et intellektuaalomandi kaitse on ausa konkurentsi keskmes, ja märgib kahetsustundega, et globaalsed äriühingud ei soovi omandada litsentse, mis on vajalikud Euroopa patentide kasutamiseks; palub komisjonil standardipõhiseid patente tulemuslikult kaitsta ja teostada tihedat järelevalvet selle üle, et patentide kasutajad omandaksid nõuetekohased litsentsid;

| 33. | palub komisjonil uurida, kas poliitikute ja endiste ministrite energiaettevõtete nõukogudes osalemise kõrge määra ja mõne liikmesriigi energiasektori oligopoolsete tavade vahel esineb teatav korrelatsioon; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil uurida, kas poliitikute ja endiste ministrite energiaettevõtete nõukogudes osalemise kõrge määra ja mõne liikmesriigi energiasektori oligopoolsete tavade vahel esineb teatav korrelatsioon;

| 34. | ei mõista, miks USA veebigigandi Google’i suhtes algatatud uurimine on nii kaua aega võtnud, ja peab kahetsusväärseks, et uurimine on kestnud läbipaistmatult ja konkreetsete tulemusteta juba mitu aastat, sest komisjon ei näidanud kuni 2014. aastani üles tahet turutõkked kõrvaldada; märgib, et nii kaua kestvad menetlused võivad eelkõige dünaamiliste turgude puhul tuua kaasa de facto turu puhastamise ja asetada kõik osalejad ebakindlasse olukorda; |
| --- | --- |

34.

ei mõista, miks USA veebigigandi Google’i suhtes algatatud uurimine on nii kaua aega võtnud, ja peab kahetsusväärseks, et uurimine on kestnud läbipaistmatult ja konkreetsete tulemusteta juba mitu aastat, sest komisjon ei näidanud kuni 2014. aastani üles tahet turutõkked kõrvaldada; märgib, et nii kaua kestvad menetlused võivad eelkõige dünaamiliste turgude puhul tuua kaasa de facto turu puhastamise ja asetada kõik osalejad ebakindlasse olukorda;

| 35. | palub komisjonil uurida põhjalikult Google'i tavasid, mille kohaselt Androidi operatsioonisüsteemi pakutakse ainult koos muude Google'i teenustega ning tootjad ei saa eelnevalt installeerida konkureerivaid tooteid; palub, et komisjon uuriks ühtlasi üksikasjalikult Google'i turgu valitsevat seisundit hotellide otsebroneeringute vallas ja püüaks leida sellele probleemile sobiva lahenduse; toetab komisjoni meetmeid, mille eesmärk on tõsta kõigi digitaalsektorite vahelist koostalitlusvõimet ja ülekantavust ning hoida seeläbi ära nn võitjale kuulub kõik stsenaarium; rõhutab, kui tähtis on anda komisjonile õiged vahendid, mis võimaldaksid tal omada ajakohastatud ülevaadet digitaalse turu kiire arengu üle; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil uurida põhjalikult Google'i tavasid, mille kohaselt Androidi operatsioonisüsteemi pakutakse ainult koos muude Google'i teenustega ning tootjad ei saa eelnevalt installeerida konkureerivaid tooteid; palub, et komisjon uuriks ühtlasi üksikasjalikult Google'i turgu valitsevat seisundit hotellide otsebroneeringute vallas ja püüaks leida sellele probleemile sobiva lahenduse; toetab komisjoni meetmeid, mille eesmärk on tõsta kõigi digitaalsektorite vahelist koostalitlusvõimet ja ülekantavust ning hoida seeläbi ära nn võitjale kuulub kõik stsenaarium; rõhutab, kui tähtis on anda komisjonile õiged vahendid, mis võimaldaksid tal omada ajakohastatud ülevaadet digitaalse turu kiire arengu üle;

| 36. | palub komisjonil hoolikalt läbi viia ja lõpetada kõik muud pooleliolevad kartelle puudutavad uurimised ning kaotada igasugused turukitsendused; peab tervitatavaks uue voliniku allumatust poliitilisele survele ja nõuab menetluste kiirendamist, et näha tulemusi juba järgmisel aastal; väljendab seepärast heameelt vastuväidete üle, mille komisjon saatis Google’ile hinnavõrdluse teenuse kohta; kutsub komisjoni üles jätkama otsustavalt uurimiste käigus tuvastatud kõigi kitsaskohtade uurimist, sealhulgas muudes valdkondades, kus otsingutulemused on kallutatud, et tagada võrdsed tingimused kõigile digitaalsel turul osalejale; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil hoolikalt läbi viia ja lõpetada kõik muud pooleliolevad kartelle puudutavad uurimised ning kaotada igasugused turukitsendused; peab tervitatavaks uue voliniku allumatust poliitilisele survele ja nõuab menetluste kiirendamist, et näha tulemusi juba järgmisel aastal; väljendab seepärast heameelt vastuväidete üle, mille komisjon saatis Google’ile hinnavõrdluse teenuse kohta; kutsub komisjoni üles jätkama otsustavalt uurimiste käigus tuvastatud kõigi kitsaskohtade uurimist, sealhulgas muudes valdkondades, kus otsingutulemused on kallutatud, et tagada võrdsed tingimused kõigile digitaalsel turul osalejale;

| 37. | märgib, et kartellimenetluste määruse (määrus (EÜ) nr 1/2003) artikli 8 kohaselt võib komisjon juhtudel, mil konkurentsile võidakse teha tõsist ja korvamatut kahju, teha otsuse ajutiste meetmete kehtestamise kohta; palub komisjonil määrata, kui suurel määral võib selliseid meetmeid rakendada pikaajaliste konkurentsimenetluste korral, eelkõige digitaalsel turul; |
| --- | --- |

37.

märgib, et kartellimenetluste määruse (määrus (EÜ) nr 1/2003) artikli 8 kohaselt võib komisjon juhtudel, mil konkurentsile võidakse teha tõsist ja korvamatut kahju, teha otsuse ajutiste meetmete kehtestamise kohta; palub komisjonil määrata, kui suurel määral võib selliseid meetmeid rakendada pikaajaliste konkurentsimenetluste korral, eelkõige digitaalsel turul;

| 38. | tuletab meelde, et veebi neutraalsus (st põhimõte, mille kohaselt kogu internetiliiklust koheldakse võrdselt ilma diskrimineerimise, kitsenduste ja sekkumiseta andmete saatjast, vastuvõtjast, tüübist, sisust, seadmest või rakendusest sõltumatult) on ülisuure tähtsusega internetiteenuste vahelise diskrimineerimise puudumise ja konkurentsi täieliku kindlustamise tagamisel; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et veebi neutraalsus (st põhimõte, mille kohaselt kogu internetiliiklust koheldakse võrdselt ilma diskrimineerimise, kitsenduste ja sekkumiseta andmete saatjast, vastuvõtjast, tüübist, sisust, seadmest või rakendusest sõltumatult) on ülisuure tähtsusega internetiteenuste vahelise diskrimineerimise puudumise ja konkurentsi täieliku kindlustamise tagamisel;

| 39. | rõhutab, et konkurentsipoliitika peaks olema tõenduspõhine, ja peab tervitatavaks komisjoni e-kaubanduse sektori alast uurimist, milles keskendutakse kaupade ja teenustega (nt elektroonika, rõivad, jalanõud ja digitaalsisu) piiriülese e-kauplemise võimalikele tõketele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et konkurentsipoliitika peaks olema tõenduspõhine, ja peab tervitatavaks komisjoni e-kaubanduse sektori alast uurimist, milles keskendutakse kaupade ja teenustega (nt elektroonika, rõivad, jalanõud ja digitaalsisu) piiriülese e-kauplemise võimalikele tõketele;

| 40. | märgib, et Google'i juhtum on toonud kaasa üldise arutelu selliste turgu valitsevate veebiplatvormide nagu eBay, Facebook, Apple, LinkedIn, Amazon, Uber, Airbnb jne mõjuvõimu üle, nende mõju üle turgudele ja avalikule sfäärile ning vajaduse üle neid reguleerida, et turge ja avalikku sfääri kaitsta; märgib, et veebiplatvormide reguleerimise eesmärk on tagada parem kasutajate kaitse, säilitades samal ajal stiimulid innovatsiooniks; |
| --- | --- |

40.

märgib, et Google'i juhtum on toonud kaasa üldise arutelu selliste turgu valitsevate veebiplatvormide nagu eBay, Facebook, Apple, LinkedIn, Amazon, Uber, Airbnb jne mõjuvõimu üle, nende mõju üle turgudele ja avalikule sfäärile ning vajaduse üle neid reguleerida, et turge ja avalikku sfääri kaitsta; märgib, et veebiplatvormide reguleerimise eesmärk on tagada parem kasutajate kaitse, säilitades samal ajal stiimulid innovatsiooniks;

| 41. | palub komisjonil uurida Google'i turgu valitsevat seisundit hotellide otsebroneeringute turul; märgib, et nimetatud ettevõte üritab saavutada, et hotelli otsijad broneeriksid ja maksaksid Google'i kaudu, selle asemel et kasutada kolmanda osapoole reisi- või hotellisaiti; rõhutab, et selline samm on potentsiaalselt vastuoluline, sest muudab Google'i veebis tegutsevaks ja broneerimistasu võtvaks reisibürooks või sellega võrdväärseks ettevõtjaks; märgib, et enamik hotelle eelistaks kolmanda osapoole või pakkumisi koondava ettevõtja kaudu tehtavatele broneeringutele otsebroneeringuid; rõhutab, et Google võib suurendada oma turgu valitsevat seisundit ja nõrgestada reisiturul tegutsevaid konkurente ning tuua seeläbi kahju ka tarbijatele; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil uurida Google'i turgu valitsevat seisundit hotellide otsebroneeringute turul; märgib, et nimetatud ettevõte üritab saavutada, et hotelli otsijad broneeriksid ja maksaksid Google'i kaudu, selle asemel et kasutada kolmanda osapoole reisi- või hotellisaiti; rõhutab, et selline samm on potentsiaalselt vastuoluline, sest muudab Google'i veebis tegutsevaks ja broneerimistasu võtvaks reisibürooks või sellega võrdväärseks ettevõtjaks; märgib, et enamik hotelle eelistaks kolmanda osapoole või pakkumisi koondava ettevõtja kaudu tehtavatele broneeringutele otsebroneeringuid; rõhutab, et Google võib suurendada oma turgu valitsevat seisundit ja nõrgestada reisiturul tegutsevaid konkurente ning tuua seeläbi kahju ka tarbijatele;

| 42. | peab tervitatavaks komisjoni hiljuti vastu võetud määruse (EÜ) nr 773/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis) muudatusi ning sellega seotud teatisi, mis tulenevad direktiivist kahju hüvitamise hagide kohta; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamenti ei kaasatud muudatuste väljatöötamisse; |
| --- | --- |

42.

peab tervitatavaks komisjoni hiljuti vastu võetud määruse (EÜ) nr 773/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis) muudatusi ning sellega seotud teatisi, mis tulenevad direktiivist kahju hüvitamise hagide kohta; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamenti ei kaasatud muudatuste väljatöötamisse;

| 43. | märgib, et konkurentsipoliitikal on põhiroll digitaalse ühtse turu lõpuleviimisel; nõustub seisukohaga, et jõulise konkurentsipoliitika teostamiseks kiiresti muutuvatel turgudel on vaja turgu põhjalikult tunda; peab seetõttu tervitatavaks asjaolu, et e-kaubanduse sektori uurimist teostatakse digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

43.

märgib, et konkurentsipoliitikal on põhiroll digitaalse ühtse turu lõpuleviimisel; nõustub seisukohaga, et jõulise konkurentsipoliitika teostamiseks kiiresti muutuvatel turgudel on vaja turgu põhjalikult tunda; peab seetõttu tervitatavaks asjaolu, et e-kaubanduse sektori uurimist teostatakse digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise valdkonnas;

Riigiabi

| 44. | palub komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal jälgida tähelepanelikult eespool nimetatud direktiivi rakendamist liikmesriikides ning tagada, et selle sätteid kohaldatakse ühetaoliselt kogu ELis; palub komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandi asutustel aktiivselt edendada ELi konkurentsipoliitika järgimist ning selgitada selle õiguslikku alust; rõhutab, kui tähtis on kohelda horisontaalset ja vertikaalset riigiabi ühtemoodi; peab eriti vajalikuks võtta meetmeid selleks, et suurendada kõikjal Euroopa Liidus teadlikkust ebaseadusliku riigiabi liigitamise ja andmise kohta, eriti juhul, kui sellise abi andmise otsused on samaväärsed konkurentsivastaste ja protektsionistlike meetmetega; on siiski seisukohal, et kaugematele ja äärepoolseimatele piirkondadele ja saartele tuleks anda riigiabi eeskirjade kohaldamisel praegusest rohkem manööverdamisruumi; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal jälgida tähelepanelikult eespool nimetatud direktiivi rakendamist liikmesriikides ning tagada, et selle sätteid kohaldatakse ühetaoliselt kogu ELis; palub komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandi asutustel aktiivselt edendada ELi konkurentsipoliitika järgimist ning selgitada selle õiguslikku alust; rõhutab, kui tähtis on kohelda horisontaalset ja vertikaalset riigiabi ühtemoodi; peab eriti vajalikuks võtta meetmeid selleks, et suurendada kõikjal Euroopa Liidus teadlikkust ebaseadusliku riigiabi liigitamise ja andmise kohta, eriti juhul, kui sellise abi andmise otsused on samaväärsed konkurentsivastaste ja protektsionistlike meetmetega; on siiski seisukohal, et kaugematele ja äärepoolseimatele piirkondadele ja saartele tuleks anda riigiabi eeskirjade kohaldamisel praegusest rohkem manööverdamisruumi;

| 45. | on arvamusel, et komisjon peab eeskätt riigiabi andmise menetluste puhul kontrollima põhjalikumalt riikide esitatud tõendeid ning suurendama andmete usaldusväärsust, sest ikka ja jälle üritatakse õiguslikust alusest ja õiguslikest piirangutest mööda minna või leida rohkem või vähem piiripealseid kompromisse; on ka arvamusel, et selline kontroll peaks põhinema eeldusel, et riigid peavad sellistes strateegiates ja elutähtsates sektorites nagu energeetika, transport ja tervishoid tagama täieliku turvalisuse, varustuskindluse ja teenuste pakkumise kõigile oma kodanikele ning nad peavad hoiduma teisi liikmesriike või liitu kahjustavate õigusnormide kehtestamisest; |
| --- | --- |

45.

on arvamusel, et komisjon peab eeskätt riigiabi andmise menetluste puhul kontrollima põhjalikumalt riikide esitatud tõendeid ning suurendama andmete usaldusväärsust, sest ikka ja jälle üritatakse õiguslikust alusest ja õiguslikest piirangutest mööda minna või leida rohkem või vähem piiripealseid kompromisse; on ka arvamusel, et selline kontroll peaks põhinema eeldusel, et riigid peavad sellistes strateegiates ja elutähtsates sektorites nagu energeetika, transport ja tervishoid tagama täieliku turvalisuse, varustuskindluse ja teenuste pakkumise kõigile oma kodanikele ning nad peavad hoiduma teisi liikmesriike või liitu kahjustavate õigusnormide kehtestamisest;

| 46. | kordab, et ELi struktuurifonde ei või kasutada viisil, mis toetab otseselt või kaudselt teenuste või tootmise teise liikmesriiki üleviimist, näiteks rakendades ooteaega sellist toetust saavate ettevõtjate puhul; rõhutab, et riigiabi on mõnikord vajalik selleks, et tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, sh energeetikas, transpordis ja telekommunikatsioonis; rõhutab, et riigi sekkumine on majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste tagamiseks liidu isoleeritud, kaugetes või äärepoolseimates piirkondades ja saartel sageli kõige mõjusam poliitikavahend; |
| --- | --- |

46.

kordab, et ELi struktuurifonde ei või kasutada viisil, mis toetab otseselt või kaudselt teenuste või tootmise teise liikmesriiki üleviimist, näiteks rakendades ooteaega sellist toetust saavate ettevõtjate puhul; rõhutab, et riigiabi on mõnikord vajalik selleks, et tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, sh energeetikas, transpordis ja telekommunikatsioonis; rõhutab, et riigi sekkumine on majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste tagamiseks liidu isoleeritud, kaugetes või äärepoolseimates piirkondades ja saartel sageli kõige mõjusam poliitikavahend;

| 47. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon võttis 2014. aastal vastu uued keskkonnakaitse ja energeetika valdkonna riigiabi suunised ning et neid rakendatakse üldise grupierandi määrusega; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon võttis 2014. aastal vastu uued keskkonnakaitse ja energeetika valdkonna riigiabi suunised ning et neid rakendatakse üldise grupierandi määrusega;

| 48. | peab tervitatavaks äärepoolseimate piirkondade elanike transpordile antava sotsiaalabi lisamist üldise grupierandi määrusesse, sest sellega tunnistati ühendatavuse probleemi; rõhutab, et väga kaugel asuvate saarepiirkondade ühendatavus on vajalik ka selleks, et hoida elutähtsate ärisidemete säilitamise abil majanduslikku ja sotsiaalset ettevõtlikkust vastuvõetaval tasemel ja seda arendada; |
| --- | --- |

48.

peab tervitatavaks äärepoolseimate piirkondade elanike transpordile antava sotsiaalabi lisamist üldise grupierandi määrusesse, sest sellega tunnistati ühendatavuse probleemi; rõhutab, et väga kaugel asuvate saarepiirkondade ühendatavus on vajalik ka selleks, et hoida elutähtsate ärisidemete säilitamise abil majanduslikku ja sotsiaalset ettevõtlikkust vastuvõetaval tasemel ja seda arendada;

| 49. | väljendab heameelt komisjoni käimasoleva uurimise üle, milles käsitletakse edasilükkunud tulumaksu vara ja edasilükatud maksustamisest tulenevaid soodustusi, millest saab kasu mitme liikmesriigi pangandussektor; on seisukohal, et edasilükkunud tulumaksu vara ja edasilükatud maksustamisest tulenevaid soodustusi tuleks riigiabi eeskirjade kohaselt tagasiulatuvalt lubada, kui need on seotud reaalmajanduse finantseesmärkide puudutavate selgete tingimustega; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt komisjoni käimasoleva uurimise üle, milles käsitletakse edasilükkunud tulumaksu vara ja edasilükatud maksustamisest tulenevaid soodustusi, millest saab kasu mitme liikmesriigi pangandussektor; on seisukohal, et edasilükkunud tulumaksu vara ja edasilükatud maksustamisest tulenevaid soodustusi tuleks riigiabi eeskirjade kohaselt tagasiulatuvalt lubada, kui need on seotud reaalmajanduse finantseesmärkide puudutavate selgete tingimustega;

| 50. | tuletab meelde, et on palunud komisjonil uurida, kas pangandussektor on kriisi algusest alates saanud kasu ebatraditsioonilise likviidsusabi kujul antud kaudsetest toetustest ja riigiabist; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et on palunud komisjonil uurida, kas pangandussektor on kriisi algusest alates saanud kasu ebatraditsioonilise likviidsusabi kujul antud kaudsetest toetustest ja riigiabist;

| 51. | väljendab heameelt asjaolu üle, et vastu on võetud riskifinantseerimisega seotud riigiabi käsitlevad uued suunised, mille põhieesmärk on tõhusamalt toetada VKEsid, innovaatilisi keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid ja idufirmasid, kes on oma suuruse tõttu tunduvalt ebasoodsamas olukorras; |
| --- | --- |

51.

väljendab heameelt asjaolu üle, et vastu on võetud riskifinantseerimisega seotud riigiabi käsitlevad uued suunised, mille põhieesmärk on tõhusamalt toetada VKEsid, innovaatilisi keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid ja idufirmasid, kes on oma suuruse tõttu tunduvalt ebasoodsamas olukorras;

| 52. | kritiseerib asjaolu, et just konkurentsi moonutavad maksumudelid võivad tekitada märkimisväärseid probleeme keskmise suurusega ettevõtjatele ja paljudele liikmesriikidele, kes selliseid maksumudeleid ei kasuta; |
| --- | --- |

52.

kritiseerib asjaolu, et just konkurentsi moonutavad maksumudelid võivad tekitada märkimisväärseid probleeme keskmise suurusega ettevõtjatele ja paljudele liikmesriikidele, kes selliseid maksumudeleid ei kasuta;

| 53. | peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon kavatseb riigiabi eeskirjade ajakohastamise algatuse raames anda välja uued suunised, milles selgitatakse maksudega seotud riigiabi ja sobivate siirdehindade tähendust; |
| --- | --- |

53.

peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon kavatseb riigiabi eeskirjade ajakohastamise algatuse raames anda välja uued suunised, milles selgitatakse maksudega seotud riigiabi ja sobivate siirdehindade tähendust;

| 54. | palub komisjonil teha eraldi uuring, milles hinnatakse, kas ELi riigiabi sätted takistavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõime konsolideerumist ja tugevnemist võrreldes nende konkurentidega maailmaturul, arvestades kindlasti ka riigihangete mehhanisme ja hiljuti sõlmitud Vaikse ookeani ülest partnerlust; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil teha eraldi uuring, milles hinnatakse, kas ELi riigiabi sätted takistavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõime konsolideerumist ja tugevnemist võrreldes nende konkurentidega maailmaturul, arvestades kindlasti ka riigihangete mehhanisme ja hiljuti sõlmitud Vaikse ookeani ülest partnerlust;

Ühinemiste kontroll

| 55. | märgib, et varem toimus kontroll ühinemiste ja ülevõtmiste üle digitaalmajanduses peamiselt asjaomaste äriühingute käibe alusel, millest aga ei piisa; rõhutab, et väikese käibe ja tegevuse alustamisega seotud märkimisväärse kahjumiga äriühingutel võis ikkagi olla suur kliendibaas ja seega olulised andmemahud ja märkimisvääne turujõud, mida tõendab komisjoni tingimusteta heakskiit pretsedendi loonud WhatsAppi ülevõtmise kohta Facebooki poolt; |
| --- | --- |

55.

märgib, et varem toimus kontroll ühinemiste ja ülevõtmiste üle digitaalmajanduses peamiselt asjaomaste äriühingute käibe alusel, millest aga ei piisa; rõhutab, et väikese käibe ja tegevuse alustamisega seotud märkimisväärse kahjumiga äriühingutel võis ikkagi olla suur kliendibaas ja seega olulised andmemahud ja märkimisvääne turujõud, mida tõendab komisjoni tingimusteta heakskiit pretsedendi loonud WhatsAppi ülevõtmise kohta Facebooki poolt;

| 56. | on seisukohal, et mõnes majandussektoris, eelkõige digitaalmajanduses, tuleks kohaldada lisakriteeriume, mis väljuvad hinnapõhise käsituse, turuosa ja käibe raamidest, sest ühinemistega võivad sageli kaasneda turukitsendused; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et mõnes majandussektoris, eelkõige digitaalmajanduses, tuleks kohaldada lisakriteeriume, mis väljuvad hinnapõhise käsituse, turuosa ja käibe raamidest, sest ühinemistega võivad sageli kaasneda turukitsendused;

| 57. | on seisukohal, et üldisi konkurentsieeskirju tuleb ajakohastada eelkõige digitaalmajanduses ja tarbijakaitse valdkonnas, et käia kaasas tegelikult turul toimuvaga, ning et ühinemiste hindamiseks tuleb kehtestada uued lisakriteeriumid, nt ostuhind, võimalikud turulepääsu tõkked, andmete ja andmetele juurdepääsu ülisuur tähtsus, platvormi spetsifikatsioonid ja sellega seotud võrgumõjud ning ka see, kas asjaomases sektoris on ülemaailmne konkurents; palub komisjonil võtta arvesse eeskätt ettevõtjate ärimudelit digitaalses majanduses ning võimalikke turulepääsu tõkkeid, sh selliseid tegureid nagu võimalus minna ühelt platvormilt teisele ja andmete ülekantavus; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et üldisi konkurentsieeskirju tuleb ajakohastada eelkõige digitaalmajanduses ja tarbijakaitse valdkonnas, et käia kaasas tegelikult turul toimuvaga, ning et ühinemiste hindamiseks tuleb kehtestada uued lisakriteeriumid, nt ostuhind, võimalikud turulepääsu tõkked, andmete ja andmetele juurdepääsu ülisuur tähtsus, platvormi spetsifikatsioonid ja sellega seotud võrgumõjud ning ka see, kas asjaomases sektoris on ülemaailmne konkurents; palub komisjonil võtta arvesse eeskätt ettevõtjate ärimudelit digitaalses majanduses ning võimalikke turulepääsu tõkkeid, sh selliseid tegureid nagu võimalus minna ühelt platvormilt teisele ja andmete ülekantavus;

| 58. | kutsub komisjoni üles uurima, kas sellised sõltumatud jaemüüjad, kellel konkurentsiõiguse alusel on lubatud teha koostööd traditsiooniliste kaupluste kaudu, võivad teha ühiseid pakkumisi ka e-kaubanduses; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles uurima, kas sellised sõltumatud jaemüüjad, kellel konkurentsiõiguse alusel on lubatud teha koostööd traditsiooniliste kaupluste kaudu, võivad teha ühiseid pakkumisi ka e-kaubanduses;

| 59. | on seisukohal, et turujõu valesti hindamine, mis on seotud turu senise määratlusega, on Euroopa ettevõtjatele sageli kahjulik, eelkõige üleilmastumise ja dünaamilise digitaalse turu ajastul; palub komisjonil kaaluda kohandamist ühinemismääruse raames; |
| --- | --- |

59.

on seisukohal, et turujõu valesti hindamine, mis on seotud turu senise määratlusega, on Euroopa ettevõtjatele sageli kahjulik, eelkõige üleilmastumise ja dünaamilise digitaalse turu ajastul; palub komisjonil kaaluda kohandamist ühinemismääruse raames;

| 60. | väljendab muret asjaolu pärast, et liiga sageli kasutatakse turu määratluse puhul kitsast riiklikku käsitust, mille puhul jäetakse nõuetekohaselt arvestamata turgude rahvusvahelistumine, nagu juhtus näiteks ühinemismäärusega; |
| --- | --- |

60.

väljendab muret asjaolu pärast, et liiga sageli kasutatakse turu määratluse puhul kitsast riiklikku käsitust, mille puhul jäetakse nõuetekohaselt arvestamata turgude rahvusvahelistumine, nagu juhtus näiteks ühinemismäärusega;

Finantsabi ja maksustamine

| 61. | rõhutab, et – nagu Euroopa Parlamendi iga-aastases konkurentsiraportis on viiendat korda nimetatud – oli finantssektorile vaja anda ajutist riigiabi globaalse finantssüsteemi stabiliseerimiseks, kuid kui luuakse pangandusliit, tuleb abi kiiresti vähendada või see üldse kaotada ning kriitiliselt üle vaadata; rõhutab jätkuvat pakilist vajadust kaotada toetused kaudsete tagatiste vormis finantseerimisasutustele, mis on pankrotti minekuks liiga suured, et ühtlustada tingimused finantssektoris ning kaitsta tarbijaid, kelle puhul tuleb hoolikalt tagada, et see ei tekitaks eraettevõtjatele ootamatuid ülisuuri kasumeid või hüvesid; rõhutab, kui tähtis on piirav suhtumine riigiabisse; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et – nagu Euroopa Parlamendi iga-aastases konkurentsiraportis on viiendat korda nimetatud – oli finantssektorile vaja anda ajutist riigiabi globaalse finantssüsteemi stabiliseerimiseks, kuid kui luuakse pangandusliit, tuleb abi kiiresti vähendada või see üldse kaotada ning kriitiliselt üle vaadata; rõhutab jätkuvat pakilist vajadust kaotada toetused kaudsete tagatiste vormis finantseerimisasutustele, mis on pankrotti minekuks liiga suured, et ühtlustada tingimused finantssektoris ning kaitsta tarbijaid, kelle puhul tuleb hoolikalt tagada, et see ei tekitaks eraettevõtjatele ootamatuid ülisuuri kasumeid või hüvesid; rõhutab, kui tähtis on piirav suhtumine riigiabisse;

| 62. | rõhutab, et aus maksukonkurents on siseturu usaldusväärsuse, riikliku rahanduse elujõulisuse ja võrdsete konkurentsitingimuste seisukohalt ülioluline; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et aus maksukonkurents on siseturu usaldusväärsuse, riikliku rahanduse elujõulisuse ja võrdsete konkurentsitingimuste seisukohalt ülioluline;

| 63. | leiab, et liikmesriikide vahelised märkimisväärsed erinevused riigiabi kasutamises finantssektoris viimastel aastatel võivad viia konkurentsi moonutamiseni selles sektoris; palub komisjoni selgitada eeskirju ja korda, mille kohaselt võib riigiabi finantssektoris lubada; asub seisukohale, et riigiabi pangandussektorile tuleb vähendada kõige hiljemalt siis, kui pangandusliit on lõpule viidud, kuid tuleb hoolikalt tagada, et reguleerimine ei moonutaks konkurentsi suurte pankade kasuks ning et VKEdele oleks kättesaadav piisav laenuraha; |
| --- | --- |

63.

leiab, et liikmesriikide vahelised märkimisväärsed erinevused riigiabi kasutamises finantssektoris viimastel aastatel võivad viia konkurentsi moonutamiseni selles sektoris; palub komisjoni selgitada eeskirju ja korda, mille kohaselt võib riigiabi finantssektoris lubada; asub seisukohale, et riigiabi pangandussektorile tuleb vähendada kõige hiljemalt siis, kui pangandusliit on lõpule viidud, kuid tuleb hoolikalt tagada, et reguleerimine ei moonutaks konkurentsi suurte pankade kasuks ning et VKEdele oleks kättesaadav piisav laenuraha;

| 64. | on veendunud, et komisjon peaks kaaluma võimalust seada pankadele riigiabi andmine sõltuvusse VKEdele laenu andmisest; |
| --- | --- |

64.

on veendunud, et komisjon peaks kaaluma võimalust seada pankadele riigiabi andmine sõltuvusse VKEdele laenu andmisest;

| 65. | palub komisjonil koostada kava väiksema, kuid paremini suunatud riigiabi kohta, eesmärgiga vähendada riigiabi nii, et avaneks võimalus väiksemate maksude kehtestamiseks, mis stimuleeriks uusi ettevõtjaid ja ausat konkurentsi, selle asemel et toetada vanu struktuure ja olemasolevaid äriühinguid; |
| --- | --- |

65.

palub komisjonil koostada kava väiksema, kuid paremini suunatud riigiabi kohta, eesmärgiga vähendada riigiabi nii, et avaneks võimalus väiksemate maksude kehtestamiseks, mis stimuleeriks uusi ettevõtjaid ja ausat konkurentsi, selle asemel et toetada vanu struktuure ja olemasolevaid äriühinguid;

| 66. | toonitab asjaolu, et kui riigiabi kasutatakse üldist huvi pakkuvate teenuste edendamiseks, siis on kõige tähtsam kodanike, mitte üksikute ettevõtete või avaliku sektori asutuste kasu; |
| --- | --- |

66.

toonitab asjaolu, et kui riigiabi kasutatakse üldist huvi pakkuvate teenuste edendamiseks, siis on kõige tähtsam kodanike, mitte üksikute ettevõtete või avaliku sektori asutuste kasu;

| 67. | palub komisjonil hoolikalt jälgida tingimusi, mille Euroopa Keskpank esitab pankadele uute tegevuslubade andmise kohta, et tagada võrdsete tingimuste loomine ilma suurte turulepääsu tõketeta; on sügavalt veendunud, et arvestades pangandussektori suurt kontsentreeritust mõnes liikmesriigis, oleks pankade suurem arv tarbijatele ja VKEdele kasuks; |
| --- | --- |

67.

palub komisjonil hoolikalt jälgida tingimusi, mille Euroopa Keskpank esitab pankadele uute tegevuslubade andmise kohta, et tagada võrdsete tingimuste loomine ilma suurte turulepääsu tõketeta; on sügavalt veendunud, et arvestades pangandussektori suurt kontsentreeritust mõnes liikmesriigis, oleks pankade suurem arv tarbijatele ja VKEdele kasuks;

| 68. | rõhutab, et ELi toetusi käsitlevad õigusaktid omavad rahvusvaheliste äriühingute maksude vältimise vastases võitluses keskset tähtsust; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et ELi toetusi käsitlevad õigusaktid omavad rahvusvaheliste äriühingute maksude vältimise vastases võitluses keskset tähtsust;

| 69. | peab tervitatavaks komisjoni 2014. aastal algatatud uurimisi, mis käsitlevad ebaausast maksukonkurentsist tingitud ja teatavatele äriühingutele kasu toonud ebaseaduslikku riigiabi ja mida laiendati 2015. aastal kõigisse 28 liikmesriiki; palub ka, et liikmesriigid esitaksid tulevikus komisjonile varakult ja viivituseta kogu asjakohase teabe oma maksutavade kohta ja täidaksid viimaks oma kohustuse avaldada komisjonile ja Euroopa Parlamendile üksikasjad erikorralduste kohta, millel võib olla mõju teistele liikmesriikidele ja VKEdele; |
| --- | --- |

69.

peab tervitatavaks komisjoni 2014. aastal algatatud uurimisi, mis käsitlevad ebaausast maksukonkurentsist tingitud ja teatavatele äriühingutele kasu toonud ebaseaduslikku riigiabi ja mida laiendati 2015. aastal kõigisse 28 liikmesriiki; palub ka, et liikmesriigid esitaksid tulevikus komisjonile varakult ja viivituseta kogu asjakohase teabe oma maksutavade kohta ja täidaksid viimaks oma kohustuse avaldada komisjonile ja Euroopa Parlamendile üksikasjad erikorralduste kohta, millel võib olla mõju teistele liikmesriikidele ja VKEdele;

| 70. | märgib, et komisjon on oma viimastel ametiaegadel algatanud potentsiaalselt maksudega seotud riigiabi juhtumitega seoses väga piiratud arvul uurimisi, kuigi vahepeal on avalikuks tehtud tugevalt põhjendatud kahtlused; palub komisjonil kasutada käimasolevate uurimiste tulemusi maksudega seotud riigiabi täpsemate ja mõjusamate suuniste alusena, et kasutada täies ulatuses oma ELi konkurentsieeskirjadest tulenevaid volitusi kahjulike maksutavadega võitlemiseks ning nende liikmesriikide ja ettevõtete karistamiseks, kelle puhul leiab kinnitust selliste tavade järgimine; palub komisjonil samal ajal ka täpsustada, millised maksumeetmed ei ole riigiabi poliitikaga kooskõlas; |
| --- | --- |

70.

märgib, et komisjon on oma viimastel ametiaegadel algatanud potentsiaalselt maksudega seotud riigiabi juhtumitega seoses väga piiratud arvul uurimisi, kuigi vahepeal on avalikuks tehtud tugevalt põhjendatud kahtlused; palub komisjonil kasutada käimasolevate uurimiste tulemusi maksudega seotud riigiabi täpsemate ja mõjusamate suuniste alusena, et kasutada täies ulatuses oma ELi konkurentsieeskirjadest tulenevaid volitusi kahjulike maksutavadega võitlemiseks ning nende liikmesriikide ja ettevõtete karistamiseks, kelle puhul leiab kinnitust selliste tavade järgimine; palub komisjonil samal ajal ka täpsustada, millised maksumeetmed ei ole riigiabi poliitikaga kooskõlas;

| 71. | on seisukohal, et ausa konkurentsi tagamiseks ettevõtete vahel vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 651/2014 tuleks toetada ettevõtteid, mis asuvad piirkondades, kus on ajutised või alalised ebasoodsad tingimused, ning et väga tõsiste majandusprobleemidega piirkondadele, nt lähenemise ja konkurentsivõime eesmärkides hõlmatud piirkondadele ja saarepiirkondadele, tuleks võimaldada suuremat paindlikkust; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et ausa konkurentsi tagamiseks ettevõtete vahel vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 651/2014 tuleks toetada ettevõtteid, mis asuvad piirkondades, kus on ajutised või alalised ebasoodsad tingimused, ning et väga tõsiste majandusprobleemidega piirkondadele, nt lähenemise ja konkurentsivõime eesmärkides hõlmatud piirkondadele ja saarepiirkondadele, tuleks võimaldada suuremat paindlikkust;

| 72. | väljendab kahetsust, et alates 1991. aastast on ebaausa maksukonkurentsiga seotud riigiabi juhtumeid uuritud väga vähe, ning rõhutab vajadust tagada laialdane juurdepääs teabele, et kahtlaste juhtumite suhtes algatataks rohkem uurimisi; väljendab muret selle üle, et komisjoni pädevate talituste praegused ressursid on piiratud ja see võib piirata nende suutlikkust käsitleda oluliselt suuremat hulka juhtumeid; |
| --- | --- |

72.

väljendab kahetsust, et alates 1991. aastast on ebaausa maksukonkurentsiga seotud riigiabi juhtumeid uuritud väga vähe, ning rõhutab vajadust tagada laialdane juurdepääs teabele, et kahtlaste juhtumite suhtes algatataks rohkem uurimisi; väljendab muret selle üle, et komisjoni pädevate talituste praegused ressursid on piiratud ja see võib piirata nende suutlikkust käsitleda oluliselt suuremat hulka juhtumeid;

| 73. | toonitab, et mitmes liikmesriigis valitseva ebaausa maksukonkurentsi lõplikuks kõrvaldamiseks ei piisa üksnes riigiabi juhtumite menetlustest; aasta pärast LuxLeaksi paljastusi on vaja täiendavaid konkreetseid lahendusi, nt äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, käibemaksudirektiivi läbivaatamine pettuste ärahoidmiseks, suurte rahvusvaheliste äriühingute kohustus avaldada oma käive ja kasum iga riigi kohta eraldi ning üleskutse liikmesriikidele muuta oma maksustamistavad läbipaistvamaks ja kehtestada vastastikused teabekohustused; |
| --- | --- |

73.

toonitab, et mitmes liikmesriigis valitseva ebaausa maksukonkurentsi lõplikuks kõrvaldamiseks ei piisa üksnes riigiabi juhtumite menetlustest; aasta pärast LuxLeaksi paljastusi on vaja täiendavaid konkreetseid lahendusi, nt äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, käibemaksudirektiivi läbivaatamine pettuste ärahoidmiseks, suurte rahvusvaheliste äriühingute kohustus avaldada oma käive ja kasum iga riigi kohta eraldi ning üleskutse liikmesriikidele muuta oma maksustamistavad läbipaistvamaks ja kehtestada vastastikused teabekohustused;

| 74. | on seisukohal, et teatavate liikmesriikide praegu kasutatavad maksutavad ohustavad tõsiselt siseturgu, et eelkõige rahvusvahelised äriühingud peavad andma liikmesriikide avaliku sektori tuludesse õiglase ja asjakohase osa ning vaja on täiendavaid uurimisi ulatuslikult levinud kahjulike maksutavade ja maksualaste eelotsuste kohta, mis toovad Euroopas kaasa äriühingu tulumaksubaasi õõnestamise ja agressiivse maksuplaneerimise; väljendab heameelt uue maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni loomise üle; |
| --- | --- |

74.

on seisukohal, et teatavate liikmesriikide praegu kasutatavad maksutavad ohustavad tõsiselt siseturgu, et eelkõige rahvusvahelised äriühingud peavad andma liikmesriikide avaliku sektori tuludesse õiglase ja asjakohase osa ning vaja on täiendavaid uurimisi ulatuslikult levinud kahjulike maksutavade ja maksualaste eelotsuste kohta, mis toovad Euroopas kaasa äriühingu tulumaksubaasi õõnestamise ja agressiivse maksuplaneerimise; väljendab heameelt uue maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni loomise üle;

| 75. | on seisukohal, et aus maksukonkurents on siseturu lahutamatu osa, kuid ebaausat maksukonkurentsi tuleb liikmesriikide esmasest pädevusest hoolimata takistada, näiteks ühtlustatud maksubaaside, maksuametite vahelise teabevahetuse ning kapitali liikumise kontrollimiseks sõnaselge juriidilise õiguse andmisega, kui see on vajalik maksusüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks liidus; asub seisukohale, et äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kehtestamine aitaks süsteemi läbipaistvamaks muuta; on veendunud, et konsolideerimise küsimust saab käsitleda ka hiljem ja see ei tohiks olla ühtse konsolideeritud maksubaasi kiire kehtestamise takistuseks; |
| --- | --- |

75.

on seisukohal, et aus maksukonkurents on siseturu lahutamatu osa, kuid ebaausat maksukonkurentsi tuleb liikmesriikide esmasest pädevusest hoolimata takistada, näiteks ühtlustatud maksubaaside, maksuametite vahelise teabevahetuse ning kapitali liikumise kontrollimiseks sõnaselge juriidilise õiguse andmisega, kui see on vajalik maksusüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks liidus; asub seisukohale, et äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kehtestamine aitaks süsteemi läbipaistvamaks muuta; on veendunud, et konsolideerimise küsimust saab käsitleda ka hiljem ja see ei tohiks olla ühtse konsolideeritud maksubaasi kiire kehtestamise takistuseks;

| 76. | rõhutab, et siseturul karistatakse ainult ühes riigis ettevõtlusega tegelevaid uusi turuletulijaid ja VKEsid, kuid mitte hargmaiseid ettevõtjaid, kes võivad kasumit ümber paigutada või rakendada muid agressiivse maksuplaneerimise vorme, kasutades selleks mitmesuguseid ainult neile kättesaadavaid otsuseid ja vahendeid; märgib murelikult, et kõigi muude tingimuste võrdsuse korral jääb hargmaistele ettevõtjatele väiksemate maksukohustuste tõttu suurem maksudejärgne kasum ning seetõttu satuvad ühtsel turul ebavõrdsesse olukorda konkurendid, kellel ei ole agressiivse maksuplaneerimise võimalust ja kes maksavad makse kohas või kohtades, kus nad oma kasumi teenivad; rõhutab, et kahjulike maksutavade edendamine Euroopa ühe osanikuga osaühingu loomise kaudu, mille suhtes kehtivates eeskirjades sätestatakse sõnaselgelt, et tal võib olla kaks asukohta – st registrijärgne asukoht ühes kohas ja juhtkonna asukoht kusagil mujal – on ELi jaoks vale lähenemine; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et siseturul karistatakse ainult ühes riigis ettevõtlusega tegelevaid uusi turuletulijaid ja VKEsid, kuid mitte hargmaiseid ettevõtjaid, kes võivad kasumit ümber paigutada või rakendada muid agressiivse maksuplaneerimise vorme, kasutades selleks mitmesuguseid ainult neile kättesaadavaid otsuseid ja vahendeid; märgib murelikult, et kõigi muude tingimuste võrdsuse korral jääb hargmaistele ettevõtjatele väiksemate maksukohustuste tõttu suurem maksudejärgne kasum ning seetõttu satuvad ühtsel turul ebavõrdsesse olukorda konkurendid, kellel ei ole agressiivse maksuplaneerimise võimalust ja kes maksavad makse kohas või kohtades, kus nad oma kasumi teenivad; rõhutab, et kahjulike maksutavade edendamine Euroopa ühe osanikuga osaühingu loomise kaudu, mille suhtes kehtivates eeskirjades sätestatakse sõnaselgelt, et tal võib olla kaks asukohta – st registrijärgne asukoht ühes kohas ja juhtkonna asukoht kusagil mujal – on ELi jaoks vale lähenemine;

| 77. | toonitab, et komisjonil peab olema pidev juurdepääs sellisele maksuametite vahel vahetatavale teabele, mis on konkurentsiõiguse seisukohalt oluline; |
| --- | --- |

77.

toonitab, et komisjonil peab olema pidev juurdepääs sellisele maksuametite vahel vahetatavale teabele, mis on konkurentsiõiguse seisukohalt oluline;

| 78. | on seisukohal, et maksuplaneerimine võib ausat konkurentsi kahjustada; palub komisjonil kohandada püsiva tegevuskoha määratlust nii, et äriühingud ei saaks kunstlikult vältida maksustatavat kohalolekut liikmesriikides, kus nad majanduslikult tegutsevad; rõhutab, et niisugune määratlus peaks arvestama ka digitaalsektori eriolukorda, tagades, et kui elektroonilise digitaaltegevusega tegelev äriühing on mingi liikmesriigi majanduses märkimisväärselt digitaalselt esindatud, siis loetakse seda liikmesriiki tema püsivaks tegevuskohaks; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et maksuplaneerimine võib ausat konkurentsi kahjustada; palub komisjonil kohandada püsiva tegevuskoha määratlust nii, et äriühingud ei saaks kunstlikult vältida maksustatavat kohalolekut liikmesriikides, kus nad majanduslikult tegutsevad; rõhutab, et niisugune määratlus peaks arvestama ka digitaalsektori eriolukorda, tagades, et kui elektroonilise digitaaltegevusega tegelev äriühing on mingi liikmesriigi majanduses märkimisväärselt digitaalselt esindatud, siis loetakse seda liikmesriiki tema püsivaks tegevuskohaks;

| 79. | rõhutab, et komisjon peaks maksualaste eelotsustega tegelemisel vaatlema siseturgu ühe turuna, mitte paljude kohalike või riiklike turgudena; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et komisjon peaks maksualaste eelotsustega tegelemisel vaatlema siseturgu ühe turuna, mitte paljude kohalike või riiklike turgudena;

| 80. | on seisukohal, et võttes arvesse uuringuid, mille kohaselt maksupettuse ja maksustamise vältimise iga-aastane hinnanguline väärtus küündib ühe triljoni (1 000 000 000 000) euroni, peavad liikmesriigid lõpuks selle probleemiga tegelema hakkama ja asjaomast tegevust piirama; asub seisukohale, et maksupettuste ja maksustamise vältimise vähendamine on riikide eelarvete konsolideerimise edendamisel keskse tähtsusega; peab tervitatavaks, et G20 välisministrid võtsid hiljuti vastu maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitlevad OECD poolt väljatöötatud uued eeskirjad, mis parandavad läbipaistvust, kõrvaldavad seaduselünki ja piiravad maksuparadiiside kasutamist; on seisukohal, et oma integreerituse taset arvestades peab EL kooskõlastamise ja lähenemise vallas, mille eesmärk on vältida siseturul kõiki kahjuliku maksukonkurentsi vorme, minema maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) projekti ettepanekutest kaugemale; rõhutab siiski, et OECD lähenemisviisi aluseks on endiselt nn pehme õigus ja selle meetmeid tuleb ühtse turu vajadustega arvestamiseks täiendada nõuetekohase ELi tasandi õigusraamistikuga, nt BEPSi-vastase direktiivi kujul, mis väljuks OECD BEPSi algatuse raamidest valdkondades, mis ei ole piisavalt kaetud; nõuab maksude vältimise ja maksupettuse majandusliku, finants- ja konkurentsiga seotud mõju hindamist; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et võttes arvesse uuringuid, mille kohaselt maksupettuse ja maksustamise vältimise iga-aastane hinnanguline väärtus küündib ühe triljoni (1 000 000 000 000) euroni, peavad liikmesriigid lõpuks selle probleemiga tegelema hakkama ja asjaomast tegevust piirama; asub seisukohale, et maksupettuste ja maksustamise vältimise vähendamine on riikide eelarvete konsolideerimise edendamisel keskse tähtsusega; peab tervitatavaks, et G20 välisministrid võtsid hiljuti vastu maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitlevad OECD poolt väljatöötatud uued eeskirjad, mis parandavad läbipaistvust, kõrvaldavad seaduselünki ja piiravad maksuparadiiside kasutamist; on seisukohal, et oma integreerituse taset arvestades peab EL kooskõlastamise ja lähenemise vallas, mille eesmärk on vältida siseturul kõiki kahjuliku maksukonkurentsi vorme, minema maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) projekti ettepanekutest kaugemale; rõhutab siiski, et OECD lähenemisviisi aluseks on endiselt nn pehme õigus ja selle meetmeid tuleb ühtse turu vajadustega arvestamiseks täiendada nõuetekohase ELi tasandi õigusraamistikuga, nt BEPSi-vastase direktiivi kujul, mis väljuks OECD BEPSi algatuse raamidest valdkondades, mis ei ole piisavalt kaetud; nõuab maksude vältimise ja maksupettuse majandusliku, finants- ja konkurentsiga seotud mõju hindamist;

| 81. | on seisukohal, et mõne liikmesriigi praegu kasutatavate ebaausate maksutavade valguses peavad siseturu poliitika ja konkurentsipoliitika olema tihedalt seotud, et kasum jaotuks õiglaselt ning kasumi üleviimine maksukohustuse vähendamise eesmärgil teatavatesse liikmesriikidesse või isegi väljapoole ELi muutuks võimatuks; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et mõne liikmesriigi praegu kasutatavate ebaausate maksutavade valguses peavad siseturu poliitika ja konkurentsipoliitika olema tihedalt seotud, et kasum jaotuks õiglaselt ning kasumi üleviimine maksukohustuse vähendamise eesmärgil teatavatesse liikmesriikidesse või isegi väljapoole ELi muutuks võimatuks;

| 82. | rõhutab, et terviklik, läbipaistev ja tulemuslik maksualase teabe vahetamine on agressiivse maksuplaneerimise vältimise peamine eeldus; rõhutab samas, et maksustamiskorra lihtsustamine liikmesriikide tasandil aitaks läbipaistvust ja selgust märkimisväärselt suurendada; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et terviklik, läbipaistev ja tulemuslik maksualase teabe vahetamine on agressiivse maksuplaneerimise vältimise peamine eeldus; rõhutab samas, et maksustamiskorra lihtsustamine liikmesriikide tasandil aitaks läbipaistvust ja selgust märkimisväärselt suurendada;

| 83. | kiidab heaks konkurentsivoliniku kavatsuse korraldada ümber riigiabi kontroll ning kehtestada kõikidele õiglane maksukoormus; loodab, et enne kõnealust ümberkorraldamist teostatakse tingimusteta ja täielik hindamine, ning palub liikmesriikidel teha kõik nõutud dokumendid Euroopa Parlamendile kättesaadavaks ja lõpetada oma senine tõrkumine, mis takistab selles valdkonnas edasiminekut, millega seoses tuleks meeles pidada, et liikmesriigid peavad olenevalt oma geograafilisest asendist, suurusest, füüsilistest ja muudest ressurssidest ning majanduslikust ja sotsiaalsest arengust tegelema erinevate poliitiliste prioriteetidega, ning nõuab, et maksustamisega seotud riigiabi suunised vaadataks läbi, et tegeleda juhtumitega, mis väljuvad maksualaste eelotsuste ja siirdehindade raamidest; |
| --- | --- |

83.

kiidab heaks konkurentsivoliniku kavatsuse korraldada ümber riigiabi kontroll ning kehtestada kõikidele õiglane maksukoormus; loodab, et enne kõnealust ümberkorraldamist teostatakse tingimusteta ja täielik hindamine, ning palub liikmesriikidel teha kõik nõutud dokumendid Euroopa Parlamendile kättesaadavaks ja lõpetada oma senine tõrkumine, mis takistab selles valdkonnas edasiminekut, millega seoses tuleks meeles pidada, et liikmesriigid peavad olenevalt oma geograafilisest asendist, suurusest, füüsilistest ja muudest ressurssidest ning majanduslikust ja sotsiaalsest arengust tegelema erinevate poliitiliste prioriteetidega, ning nõuab, et maksustamisega seotud riigiabi suunised vaadataks läbi, et tegeleda juhtumitega, mis väljuvad maksualaste eelotsuste ja siirdehindade raamidest;

| 84. | palub, et komisjon sätestaks lähimas tulevikus maksustamise ja siirdehindadega seotud riigiabi kohta üksikasjalikud suunised; rõhutab, et seda tüüpi suunised on liikmesriikides, kes ei järgi ELi riigiabi eeskirju, muudes poliitikavaldkondades esinevate teatavate tavade kõrvaldamisel ja ennetamisel väga tulemuslikuks osutunud; märgib, et sellised suunised on tulemuslikud üksnes juhul, kui need sisaldavad väga üksikasjalikke sätteid, sh kvantitatiivsete künniste näol; |
| --- | --- |

84.

palub, et komisjon sätestaks lähimas tulevikus maksustamise ja siirdehindadega seotud riigiabi kohta üksikasjalikud suunised; rõhutab, et seda tüüpi suunised on liikmesriikides, kes ei järgi ELi riigiabi eeskirju, muudes poliitikavaldkondades esinevate teatavate tavade kõrvaldamisel ja ennetamisel väga tulemuslikuks osutunud; märgib, et sellised suunised on tulemuslikud üksnes juhul, kui need sisaldavad väga üksikasjalikke sätteid, sh kvantitatiivsete künniste näol;

| 85. | palub komisjonil kaaluda tõsiste ebaseadusliku riigiabi andmise juhtumite puhuks karistuste kehtestamist kas riigi või asjaomase äriühingu vastu; |
| --- | --- |

85.

palub komisjonil kaaluda tõsiste ebaseadusliku riigiabi andmise juhtumite puhuks karistuste kehtestamist kas riigi või asjaomase äriühingu vastu;

| 86. | palub komisjonil muuta viivitamatult kehtivaid eeskirju, et maksta pärast ELi riigiabi eeskirjade rikkumist sissenõutud summad välja liikmesriikidele, kelle maksubaas kahanes, või ELi eelarvesse, ning mitte maksudega seotud ebaseaduslikku riigiabi andnud liikmesriigile, nagu seda praegu tehakse, kuna praegused eeskirjad annavad lisastiimuli maksudest kõrvalehoidumiseks; palub komisjonil kasutada täies ulatuses oma ELi konkurentsieeskirjadest tulenevaid volitusi, et võidelda kahjulike maksutavadega; |
| --- | --- |

86.

palub komisjonil muuta viivitamatult kehtivaid eeskirju, et maksta pärast ELi riigiabi eeskirjade rikkumist sissenõutud summad välja liikmesriikidele, kelle maksubaas kahanes, või ELi eelarvesse, ning mitte maksudega seotud ebaseaduslikku riigiabi andnud liikmesriigile, nagu seda praegu tehakse, kuna praegused eeskirjad annavad lisastiimuli maksudest kõrvalehoidumiseks; palub komisjonil kasutada täies ulatuses oma ELi konkurentsieeskirjadest tulenevaid volitusi, et võidelda kahjulike maksutavadega;

| 87. | nõuab, et ELi õigusraamistikus välditaks agressiivsest maksuplaneerimisest ja maksudest kõrvalehoidumisest tingitud konkurentsimoonutusi; soovitab, et võrdsete tingimuste loomiseks kehtestataks automaatne kohustuslik maksualaste eelotsuste alase teabe vahetamine, ühtne konsolideeritud maksubaas ja garantii, et mitte mingit kasumit ei viida EList välja maksustamata; |
| --- | --- |

87.

nõuab, et ELi õigusraamistikus välditaks agressiivsest maksuplaneerimisest ja maksudest kõrvalehoidumisest tingitud konkurentsimoonutusi; soovitab, et võrdsete tingimuste loomiseks kehtestataks automaatne kohustuslik maksualaste eelotsuste alase teabe vahetamine, ühtne konsolideeritud maksubaas ja garantii, et mitte mingit kasumit ei viida EList välja maksustamata;

Konkurents globaliseerumise ajastul

| 88. | on seisukohal, et rahvusvaheline koostöö on globaliseerumise ajastul konkurentsiõiguse põhimõtete tulemusliku kohaldamise jaoks ülimalt tähtis; kutsub seepärast komisjoni üles tihendama rahvusvahelist koostööd konkurentsiga seotud küsimustes; rõhutab, et konkurentsiõiguse alased kokkulepped, mis võimaldavad teabevahetust uurivate konkurentsiasutuste vahel, võiksid olla konkurentsiküsimustes tehtavas rahvusvahelises koostöös eriti tulemuslikud; |
| --- | --- |

88.

on seisukohal, et rahvusvaheline koostöö on globaliseerumise ajastul konkurentsiõiguse põhimõtete tulemusliku kohaldamise jaoks ülimalt tähtis; kutsub seepärast komisjoni üles tihendama rahvusvahelist koostööd konkurentsiga seotud küsimustes; rõhutab, et konkurentsiõiguse alased kokkulepped, mis võimaldavad teabevahetust uurivate konkurentsiasutuste vahel, võiksid olla konkurentsiküsimustes tehtavas rahvusvahelises koostöös eriti tulemuslikud;

| 89. | asub seisukohale, et Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses (TTIP) ja kõikides muudes kaubandus- ja investeerimislepingutes peaks olema tugev konkurentsipeatükk; |
| --- | --- |

89.

asub seisukohale, et Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses (TTIP) ja kõikides muudes kaubandus- ja investeerimislepingutes peaks olema tugev konkurentsipeatükk;

| 90. | rõhutab, et kaubanduspartnerid peaksid saama kasu kasvavast konkurentsist kaubanduse valdkonnas, erasektori investeeringutest, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse raames toimuvast investeerimisest, ning tarbijate kasvavast jõukusest; |
| --- | --- |

90.

rõhutab, et kaubanduspartnerid peaksid saama kasu kasvavast konkurentsist kaubanduse valdkonnas, erasektori investeeringutest, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse raames toimuvast investeerimisest, ning tarbijate kasvavast jõukusest;

| 91. | rõhutab, et EL peaks tegema kaubanduslepingute rakendamise jälgimiseks suuremaid pingutusi, et muu hulgas hinnata, kas konkurentsieeskirju järgitakse ning kas kaubanduspartnerid järgivad ja täidavad täiel määral endale võetud kohustusi; |
| --- | --- |

91.

rõhutab, et EL peaks tegema kaubanduslepingute rakendamise jälgimiseks suuremaid pingutusi, et muu hulgas hinnata, kas konkurentsieeskirju järgitakse ning kas kaubanduspartnerid järgivad ja täidavad täiel määral endale võetud kohustusi;

| 92. | kutsub komisjoni üles kasutama kaubanduspoliitikat vahendina ülemaailmsete konkurentsipoliitika eeskirjade kehtestamiseks, et kaotada arvukad ja püsivad kaubandustõkked; leiab, et pikaajaline eesmärk sõlmida Maailma Kaubandusorganisatsiooni tegevuse raames mitmepoolne konkurentsieeskirjade leping, on parim lahendus; |
| --- | --- |

92.

kutsub komisjoni üles kasutama kaubanduspoliitikat vahendina ülemaailmsete konkurentsipoliitika eeskirjade kehtestamiseks, et kaotada arvukad ja püsivad kaubandustõkked; leiab, et pikaajaline eesmärk sõlmida Maailma Kaubandusorganisatsiooni tegevuse raames mitmepoolne konkurentsieeskirjade leping, on parim lahendus;

| 93. | toetab ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) ning OECD konkurentsipoliitika alaseid algatusi ja nende pingutusi konkurentsipoliitikat puudutava ülemaailmse koostöö parandamisel; |
| --- | --- |

93.

toetab ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) ning OECD konkurentsipoliitika alaseid algatusi ja nende pingutusi konkurentsipoliitikat puudutava ülemaailmse koostöö parandamisel;

| 94. | ergutab komisjoni ning liikmesriikide konkurentsiasutusi aktiivselt osalema rahvusvahelises konkurentsivõrgustikus; |
| --- | --- |

94.

ergutab komisjoni ning liikmesriikide konkurentsiasutusi aktiivselt osalema rahvusvahelises konkurentsivõrgustikus;

| 95. | nõuab, et kõik kolmandatest riikidest imporditud tooted vastaksid Euroopa tööstustootjate kaitsmiseks kõlvatu konkurentsi eest liidus kohaldatavatele ning maailmaturul tunnustatud keskkonna-, tervise- ja sotsiaalstandarditele; |
| --- | --- |

95.

nõuab, et kõik kolmandatest riikidest imporditud tooted vastaksid Euroopa tööstustootjate kaitsmiseks kõlvatu konkurentsi eest liidus kohaldatavatele ning maailmaturul tunnustatud keskkonna-, tervise- ja sotsiaalstandarditele;

| 96. | kutsub komisjoni üles toetama arengumaid nende püüdlustes edendada ausat konkurentsi; palub komisjonil arendada edasi koostööd, eelkõige tärkava turumajandusega riikide konkurentsiasutustega, ning tagada asjakohaste kaitsemeetmete kehtestamine; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni üles toetama arengumaid nende püüdlustes edendada ausat konkurentsi; palub komisjonil arendada edasi koostööd, eelkõige tärkava turumajandusega riikide konkurentsiasutustega, ning tagada asjakohaste kaitsemeetmete kehtestamine;

| 97. | märgib, et võrdne juurdepääs ressurssidele, sealhulgas energiaallikatele, on ausa konkurentsi tagamiseks maailmaturul üliolulise tähtsusega; toonitab sellega seoses taskukohase ja säästva energia olulisust ning varustuskindluse tähtsust kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

97.

märgib, et võrdne juurdepääs ressurssidele, sealhulgas energiaallikatele, on ausa konkurentsi tagamiseks maailmaturul üliolulise tähtsusega; toonitab sellega seoses taskukohase ja säästva energia olulisust ning varustuskindluse tähtsust kaubanduslepingutes;

Konkurents eri sektorites

| 98. | palub komisjonil kasutada käimasolevate uurimiste tulemusi toiduga varustatuse, energeetika-, transpordi- ja meediasektori konkurentsitavades; |
| --- | --- |

98.

palub komisjonil kasutada käimasolevate uurimiste tulemusi toiduga varustatuse, energeetika-, transpordi- ja meediasektori konkurentsitavades;

| 99. | peab tervitatavaks ELi lennuettevõtjatele ja lennujaamadele antava riigiabi uusi suuniseid, mis on osa komisjoni riigiabi eeskirjade ajakohastamise paketist; palub komisjonil kiiresti kehtestada rahvusvahelistes lepingutes sarnased eeskirjad kolmandate riikide subsideeritavatele lennuettevõtjatele, mis käitavad lennutransporti ELi ja EList, et tagada aus konkurents ELi ja kolmandate riikide vedajate vahel; |
| --- | --- |

99.

peab tervitatavaks ELi lennuettevõtjatele ja lennujaamadele antava riigiabi uusi suuniseid, mis on osa komisjoni riigiabi eeskirjade ajakohastamise paketist; palub komisjonil kiiresti kehtestada rahvusvahelistes lepingutes sarnased eeskirjad kolmandate riikide subsideeritavatele lennuettevõtjatele, mis käitavad lennutransporti ELi ja EList, et tagada aus konkurents ELi ja kolmandate riikide vedajate vahel;

| 100. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks Euroopa konkurentsivõrgustiku kaudu heade tavade vahetust, et tegelda turustajate vahelistest ühendustest põhjustatud probleemidega, mida liikmesriikide asjaomased asutused paljudel juhtudel ka juba uurivad; nõuab, et sellistes aruteludes arvestataks riikliku ja Euroopa tasandi vahelist vastastikust mõju; |
| --- | --- |

100.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks Euroopa konkurentsivõrgustiku kaudu heade tavade vahetust, et tegelda turustajate vahelistest ühendustest põhjustatud probleemidega, mida liikmesriikide asjaomased asutused paljudel juhtudel ka juba uurivad; nõuab, et sellistes aruteludes arvestataks riikliku ja Euroopa tasandi vahelist vastastikust mõju;

| 101. | soovitab Euroopa konkurentsivõrgustikul pidada liikmesriikide ja ELi tasandil arutelusid jaeostuühenduste järjest suureneva võrgustiku üle; |
| --- | --- |

101.

soovitab Euroopa konkurentsivõrgustikul pidada liikmesriikide ja ELi tasandil arutelusid jaeostuühenduste järjest suureneva võrgustiku üle;

| 102. | palub komisjonil ELi konkurentsiraamistikku edasi arendada, et lisada Euroopa toiduainete tarneahela jälgimisse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) toidu- ja põllumajandussüsteemide jätkusuutlikkuse hindamise (SAFA) näitajad, sh õiglase hinnakujunduse ja läbipaistvuse lepingute peatüki (S.2.1.1) ja tarnijate õiguste peatüki (S.2.2.1) näitajad; |
| --- | --- |

102.

palub komisjonil ELi konkurentsiraamistikku edasi arendada, et lisada Euroopa toiduainete tarneahela jälgimisse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) toidu- ja põllumajandussüsteemide jätkusuutlikkuse hindamise (SAFA) näitajad, sh õiglase hinnakujunduse ja läbipaistvuse lepingute peatüki (S.2.1.1) ja tarnijate õiguste peatüki (S.2.2.1) näitajad;

| 103. | nõuab, et loodaks Euroopa vaatluskeskus toidu- ja põllumajandushindade jälgimiseks lähte- ja sihtkohas; toob välja Hispaania lähte- ja sihtkoha hinnaindeksi IPODi kui võimaliku mudeli, millega jälgida jaemüüjate võimalikke kuritarvitusi põllumajandustootjate ja tarbijate vastu; |
| --- | --- |

103.

nõuab, et loodaks Euroopa vaatluskeskus toidu- ja põllumajandushindade jälgimiseks lähte- ja sihtkohas; toob välja Hispaania lähte- ja sihtkoha hinnaindeksi IPODi kui võimaliku mudeli, millega jälgida jaemüüjate võimalikke kuritarvitusi põllumajandustootjate ja tarbijate vastu;

| 104. | nõuab siduvaid meetmeid jaemüüjate vastu, kes kahjustavad toiduainete tarneahelas põllumajandustootjaid ja tarbijaid; |
| --- | --- |

104.

nõuab siduvaid meetmeid jaemüüjate vastu, kes kahjustavad toiduainete tarneahelas põllumajandustootjaid ja tarbijaid;

| 105. | väljendab eriti suurt muret olukorra pärast piimasektoris, kus jaemüüjad on pärast kvoodisüsteemi kaotamist sundinud peale hindu, mis on omahinnast palju madalamad; |
| --- | --- |

105.

väljendab eriti suurt muret olukorra pärast piimasektoris, kus jaemüüjad on pärast kvoodisüsteemi kaotamist sundinud peale hindu, mis on omahinnast palju madalamad;

Konkurentsipoliitika demokraatlik tugevdamine

| 106. | väljendab heameelt konkurentsivoliniku korrapäraste arutelude üle Euroopa Parlamendiga, ent on seisukohal, et kui jutt käib olulistest põhiküsimustest, siis õigusest korraldada kuulamine ei piisa; |
| --- | --- |

106.

väljendab heameelt konkurentsivoliniku korrapäraste arutelude üle Euroopa Parlamendiga, ent on seisukohal, et kui jutt käib olulistest põhiküsimustest, siis õigusest korraldada kuulamine ei piisa;

| 107. | märgib, et Euroopa Parlament osaleb konkurentsiõiguse valdkonna õigusloomeprotsessis üksnes nõuandemenetluse kaudu, mille tulemusena on tal võimalik õigusloomet mõjutada hoopis vähem kui komisjonil ja nõukogul; |
| --- | --- |

107.

märgib, et Euroopa Parlament osaleb konkurentsiõiguse valdkonna õigusloomeprotsessis üksnes nõuandemenetluse kaudu, mille tulemusena on tal võimalik õigusloomet mõjutada hoopis vähem kui komisjonil ja nõukogul;

| 108. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon peab konkurentsiküsimustes Euroopa Parlamendiga korrapäraseid arutelusid; nõuab taas, et kaasotsustusmenetluse kaudu võetaks vastu seadusandlikud alusdirektiivid ja suunised; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja ELi konkurentsiasutuste vahelisi praegusi arutelusid tuleks tihendada, eelkõige et hinnata Euroopa Parlamendi poolt varasematel aastatel tehtud üleskutseid ja nende põhjal meetmeid võtta; on veendunud, et konkurentsi peadirektoraadi sõltumatus on tema eesmärkide edukaks täitmiseks äärmiselt tähtis; palub komisjonil eraldada konkurentsi peadirektoraadile uuesti piisavad finants- ja inimressursid; nõuab eelkõige, et suuniseid koostavad osakonnad ja nende konkreetsetel juhtudel kohaldamise eest vastutavad osakonnad oleksid rangelt lahus; |
| --- | --- |

108.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon peab konkurentsiküsimustes Euroopa Parlamendiga korrapäraseid arutelusid; nõuab taas, et kaasotsustusmenetluse kaudu võetaks vastu seadusandlikud alusdirektiivid ja suunised; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja ELi konkurentsiasutuste vahelisi praegusi arutelusid tuleks tihendada, eelkõige et hinnata Euroopa Parlamendi poolt varasematel aastatel tehtud üleskutseid ja nende põhjal meetmeid võtta; on veendunud, et konkurentsi peadirektoraadi sõltumatus on tema eesmärkide edukaks täitmiseks äärmiselt tähtis; palub komisjonil eraldada konkurentsi peadirektoraadile uuesti piisavad finants- ja inimressursid; nõuab eelkõige, et suuniseid koostavad osakonnad ja nende konkreetsetel juhtudel kohaldamise eest vastutavad osakonnad oleksid rangelt lahus;

| 109. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendil peaks olema konkurentsipoliitikas kaasotsustamisõigus; peab kahetsusväärseks, et ELi toimimise lepingu artiklites 103 ja 109 nähakse ette vaid parlamendiga konsulteerimine; on veendunud, et selline demokraatia puudujääk on lubamatu; teeb ettepaneku kõrvaldada see puudujääk võimalikult kiiresti konkurentsipoliitikat käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega ning vormistada see aluslepingute järgmise läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

109.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendil peaks olema konkurentsipoliitikas kaasotsustamisõigus; peab kahetsusväärseks, et ELi toimimise lepingu artiklites 103 ja 109 nähakse ette vaid parlamendiga konsulteerimine; on veendunud, et selline demokraatia puudujääk on lubamatu; teeb ettepaneku kõrvaldada see puudujääk võimalikult kiiresti konkurentsipoliitikat käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega ning vormistada see aluslepingute järgmise läbivaatamise käigus;

| 110. | nõuab, et Euroopa Parlament saaks kaasotsustamisõiguse ka konkurentsipoliitikas, eriti seoses aluspõhimõtete ja kohustuslike suunistega, ning peab kahetsusväärseks, et selle liidu poliitikavaldkonna demokraatlik mõõde jäi viimasel aluslepingute muutmisel tugevdamata; palub komisjonil esitada ettepanekud vastava muudatuse tegemiseks aluslepingutesse, nii et seadusandlikku tavamenetlust kohaldataks ka konkurentsiõigusele; |
| --- | --- |

110.

nõuab, et Euroopa Parlament saaks kaasotsustamisõiguse ka konkurentsipoliitikas, eriti seoses aluspõhimõtete ja kohustuslike suunistega, ning peab kahetsusväärseks, et selle liidu poliitikavaldkonna demokraatlik mõõde jäi viimasel aluslepingute muutmisel tugevdamata; palub komisjonil esitada ettepanekud vastava muudatuse tegemiseks aluslepingutesse, nii et seadusandlikku tavamenetlust kohaldataks ka konkurentsiõigusele;

| 111. | palub komisjonil kaasata Euroopa Parlamenti rohkem sektoripõhistesse uurimistesse, tagades samas sidusrühmadele antava teatava teabe konfidentsiaalsuse; nõuab, et nõukogu määrused põhineksid edaspidi ELi toimimise lepingu artiklil 114, milles käsitletakse siseturu toimimist, nii et need saaks võtta vastu kaasotsustusmenetlusega, kui aluslepingute muutmist ei ole niipea oodata; rõhutab, et kahjunõudeid käsitleva direktiivi vallas tehtav töö võib olla tulevikus konkurentsiküsimustes tehtava institutsioonidevahelise koostöö eeskujuks; palub konkurentsivolinikul jätkata asjaomaste parlamendikomisjonidega ning parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni konkurentsiküsimuste töörühmaga alustatud arutelusid; |
| --- | --- |

111.

palub komisjonil kaasata Euroopa Parlamenti rohkem sektoripõhistesse uurimistesse, tagades samas sidusrühmadele antava teatava teabe konfidentsiaalsuse; nõuab, et nõukogu määrused põhineksid edaspidi ELi toimimise lepingu artiklil 114, milles käsitletakse siseturu toimimist, nii et need saaks võtta vastu kaasotsustusmenetlusega, kui aluslepingute muutmist ei ole niipea oodata; rõhutab, et kahjunõudeid käsitleva direktiivi vallas tehtav töö võib olla tulevikus konkurentsiküsimustes tehtava institutsioonidevahelise koostöö eeskujuks; palub konkurentsivolinikul jätkata asjaomaste parlamendikomisjonidega ning parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni konkurentsiküsimuste töörühmaga alustatud arutelusid;

| 112. | on seisukohal, et komisjon peaks lähimas tulevikus teostama ja avalikustama tulemustele orienteeritud ja eesmärgipärase avaliku hindamise Euroopa Parlamendi eri ettepanekute kohta, milles käsitletakse konkurentsipoliitika kujundamist; |
| --- | --- |

112.

on seisukohal, et komisjon peaks lähimas tulevikus teostama ja avalikustama tulemustele orienteeritud ja eesmärgipärase avaliku hindamise Euroopa Parlamendi eri ettepanekute kohta, milles käsitletakse konkurentsipoliitika kujundamist;

| 113. | rõhutab, et komisjoni konkurentsi peadirektoraat peaks oma tulevases töös võtma nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi varasemates konkurentsipoliitikat käsitlevates raportites esitatud seisukohti; |
| --- | --- |

113.

rõhutab, et komisjoni konkurentsi peadirektoraat peaks oma tulevases töös võtma nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi varasemates konkurentsipoliitikat käsitlevates raportites esitatud seisukohti;

| 114. | on seisukohal, et tuleks jätkata kõiki seniseid arutelusid, mis on lootusi õigustanud; |
| --- | --- |

114.

on seisukohal, et tuleks jätkata kõiki seniseid arutelusid, mis on lootusi õigustanud;

o

o o

| 115. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide konkurentsiasutustele. |
| --- | --- |

115.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide konkurentsiasutustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0051.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0576.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563438/ IPOL_STU(2015)563438_EN.pdf

(4)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.ten-opinions.36372

(5)  http://ec.europa.eu/competition/ecn/food_report_en.pdf

(6)  ELT C 200, 28.6.2014, lk 1.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/16

---

P8_TA(2016)0005

Kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse roll ELi põhiväärtuste edendamisel

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (2015/2139(INI))

(2018/C 011/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21 ning artikli 27 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21 ning artikli 27 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 167 ning eelkõige artiklit 17, mille kohaselt peab liit austama staatust, mis siseriikliku õiguse kohaselt on liikmesriikides kirikutel ja usuühendustel või -kogukondadel ning ka filosoofilistel ja mitteusulistel organisatsioonidel, ning peab tunnustama nende identiteeti ja erilist panust ning pidama nendega avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 167 ning eelkõige artiklit 17, mille kohaselt peab liit austama staatust, mis siseriikliku õiguse kohaselt on liikmesriikides kirikutel ja usuühendustel või -kogukondadel ning ka filosoofilistel ja mitteusulistel organisatsioonidel, ning peab tunnustama nende identiteeti ja erilist panust ning pidama nendega avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 10, 11 ja 22 ning preambulit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 10, 11 ja 22 ning preambulit,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle esimese protokolli artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle esimese protokolli artiklit 2,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 2010. aasta resolutsiooni „Kultuur ja areng“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 2010. aasta resolutsiooni „Kultuur ja areng“,

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande deklaratsiooni (2000) ning eriti selle artikleid alapealkirja „Inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava“ all, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande deklaratsiooni (2000) ning eriti selle artikleid alapealkirja „Inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava“ all,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitset ja edendamist käsitlevat 2005. aasta konventsiooni (UNESCO konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitset ja edendamist käsitlevat 2005. aasta konventsiooni (UNESCO konventsioon),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 16, ja ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 16, ja ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooni 67/179 ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu 22. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 22/20, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooni 67/179 ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu 22. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 22/20,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta soovitust nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (1) ning ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 24. juunil 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta soovitust nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (1) ning ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 24. juunil 2013. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta järeldusi kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide välissuhetes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta järeldusi kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide välissuhetes (3),

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava (11855/2012), mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava (11855/2012), mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 7. mai 2008. aasta valget raamatut kultuuridevahelise dialoogi kohta „Elame koos võrdselt väärikatena“ (Living Together As Equals in Dignity), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 7. mai 2008. aasta valget raamatut kultuuridevahelise dialoogi kohta „Elame koos võrdselt väärikatena“ (Living Together As Equals in Dignity),

| — | võttes arvesse Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmas (COM(2007)0242), mille eesmärk on edendada teadlikkust kultuurilisest mitmekesisusest ja ELi väärtustest, dialoogi kodanikuühiskonnaga ja heade tavade vahetamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmas (COM(2007)0242), mille eesmärk on edendada teadlikkust kultuurilisest mitmekesisusest ja ELi väärtustest, dialoogi kodanikuühiskonnaga ja heade tavade vahetamist,

| — | võttes arvesse 2014. aasta ELi välissuhete ettevalmistava tegevuse tulemusi ja järelmeetmeid kultuurivaldkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta ELi välissuhete ettevalmistava tegevuse tulemusi ja järelmeetmeid kultuurivaldkonnas,

| — | võttes arvesse näidisvabakaubanduslepingule lisatud kultuurikoostöö protokolli (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse näidisvabakaubanduslepingule lisatud kultuurikoostöö protokolli (4),

| — | võttes arvesse ELi haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel Pariisis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (8496/15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel Pariisis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (8496/15),

| — | võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku 2015. aastal Luxembourgis toimunud ELi noortekonverentsi lõplikke ühissoovitusi, milles võeti arvesse struktureeritud dialoogi, mille eesmärk on anda noortele võimalus Euroopa demokraatlikus elus poliitiliselt osaleda ning milles kutsuti Euroopa Parlamenti üles edendama väärtusepõhist ja aktiivset kodanikuharidust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku 2015. aastal Luxembourgis toimunud ELi noortekonverentsi lõplikke ühissoovitusi, milles võeti arvesse struktureeritud dialoogi, mille eesmärk on anda noortele võimalus Euroopa demokraatlikus elus poliitiliselt osaleda ning milles kutsuti Euroopa Parlamenti üles edendama väärtusepõhist ja aktiivset kodanikuharidust,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0373/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0373/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa on kultuurilise, sotsiaalse, keelelise ja usulise mitmekesisuse osas tohutult rikas; arvestades sellega seoses, et Euroopa tuleviku jaoks omavad keskset tähtsust sellised meie ühiskondi koos hoidvad ühisväärtused nagu vabadus, sotsiaalne õiglus, võrdõiguslikkus ja diskrimineerimiskeeld, demokraatia, inimõigused, õigusriigi põhimõtted, sallivus ja solidaarsus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa on kultuurilise, sotsiaalse, keelelise ja usulise mitmekesisuse osas tohutult rikas; arvestades sellega seoses, et Euroopa tuleviku jaoks omavad keskset tähtsust sellised meie ühiskondi koos hoidvad ühisväärtused nagu vabadus, sotsiaalne õiglus, võrdõiguslikkus ja diskrimineerimiskeeld, demokraatia, inimõigused, õigusriigi põhimõtted, sallivus ja solidaarsus;

| B. | arvestades, et kultuuridevaheline dialoog ei ole juriidiline mõiste ja seda ei reguleerita siseriiklike, ELi või rahvusvaheliste õigusaktidega, kuid selle aluseks on inimõiguste ja kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisele suunatud rahvusvahelised raamistikud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kultuuridevaheline dialoog ei ole juriidiline mõiste ja seda ei reguleerita siseriiklike, ELi või rahvusvaheliste õigusaktidega, kuid selle aluseks on inimõiguste ja kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisele suunatud rahvusvahelised raamistikud;

| C. | arvestades, et kultuuridevahelise dialoogi mõistet on püütud määratleda erinevates Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaga 2008 seotud uuringutes ja järeldustes kui protsessi, mis hõlmab avatud ja lugupidavat suhtlust või läbikäimist erineva kultuurilise tausta või maailmavaatega üksikisikute, rühmade ja organisatsioonide vahel; arvestades, et selle eesmärk on muu hulgas luua sügavam arusaam mitmesugustest vaatenurkadest ja tavadest; suurendada osalemist ja valikute tegemise vabadust ja suutlikkust; toetada võrdsust ning edendada loomingulisi protsesse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kultuuridevahelise dialoogi mõistet on püütud määratleda erinevates Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaga 2008 seotud uuringutes ja järeldustes kui protsessi, mis hõlmab avatud ja lugupidavat suhtlust või läbikäimist erineva kultuurilise tausta või maailmavaatega üksikisikute, rühmade ja organisatsioonide vahel; arvestades, et selle eesmärk on muu hulgas luua sügavam arusaam mitmesugustest vaatenurkadest ja tavadest; suurendada osalemist ja valikute tegemise vabadust ja suutlikkust; toetada võrdsust ning edendada loomingulisi protsesse;

| D. | arvestades, et on tähtis tagada vajalikud vahendid, eelkõige rahalised vahendid, et seada esikohale selliste programmide rahastamine, mille eesmärk on edendada kultuuride- ja kodanikevahelist dialoogi, et tugevdada vastastikust austust tugeva kultuurilise mitmekesisuse raamistikus ning tegeleda meie ühiskondade keeruka tegelikkusega ja eri kultuuriliste identiteetide ja uskumuste kooseksisteerimisega ning rõhutada eri kultuuride Euroopa ühiskonda ja pärandisse antud panust ning tulemuslikult lahendada konflikte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on tähtis tagada vajalikud vahendid, eelkõige rahalised vahendid, et seada esikohale selliste programmide rahastamine, mille eesmärk on edendada kultuuride- ja kodanikevahelist dialoogi, et tugevdada vastastikust austust tugeva kultuurilise mitmekesisuse raamistikus ning tegeleda meie ühiskondade keeruka tegelikkusega ja eri kultuuriliste identiteetide ja uskumuste kooseksisteerimisega ning rõhutada eri kultuuride Euroopa ühiskonda ja pärandisse antud panust ning tulemuslikult lahendada konflikte;

| E. | arvestades, et selle eesmärgi saavutamine ei ole ainult avaliku sektori asutuste ja poliitikakujundajate ülesanne, vaid ühiskonna kui terviku, sealhulgas mitmete erinevate sidusrühmade, nagu perekondade, meedia, haridustöötajate, ettevõtjate, kogukonna- ja usujuhtide ühine vastutus; arvestades, et lisaks poliitilistele osalejatele on oluline rõhutada kõigi kultuuridevahelises dialoogis osalevate sidusrühmade rolli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selle eesmärgi saavutamine ei ole ainult avaliku sektori asutuste ja poliitikakujundajate ülesanne, vaid ühiskonna kui terviku, sealhulgas mitmete erinevate sidusrühmade, nagu perekondade, meedia, haridustöötajate, ettevõtjate, kogukonna- ja usujuhtide ühine vastutus; arvestades, et lisaks poliitilistele osalejatele on oluline rõhutada kõigi kultuuridevahelises dialoogis osalevate sidusrühmade rolli;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta konkreetsed artiklid on kultuuridevahelise dialoogi seisukohast eriti tähtsad, edendades võrdsust, mittediskrimineerimist, kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust, sõna- ja liikumisvabadust, kodanikuõigusi majandus- ja poliitilises tegevuses osalemiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta konkreetsed artiklid on kultuuridevahelise dialoogi seisukohast eriti tähtsad, edendades võrdsust, mittediskrimineerimist, kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust, sõna- ja liikumisvabadust, kodanikuõigusi majandus- ja poliitilises tegevuses osalemiseks;

| G. | arvestades, et tähendusrikas kultuuridevaheline dialoog eeldab põhjalikke teadmisi enda ja teiste kultuuride kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tähendusrikas kultuuridevaheline dialoog eeldab põhjalikke teadmisi enda ja teiste kultuuride kohta;

| H. | arvestades, et Euroopa arenguaasta 2015, ÜRO aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamise ja ÜRO 2015. aasta säästva arengu tippkohtumise tulemuste valguses on kultuur oluline vahend säästva arengu saavutamiseks ja vaesuse kaotamiseks maailmas; nõudes lisaks kultuuri selgemat integreerimist ÜRO 2015. aasta järgsesse säästva arengu tegevuskavasse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa arenguaasta 2015, ÜRO aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamise ja ÜRO 2015. aasta säästva arengu tippkohtumise tulemuste valguses on kultuur oluline vahend säästva arengu saavutamiseks ja vaesuse kaotamiseks maailmas; nõudes lisaks kultuuri selgemat integreerimist ÜRO 2015. aasta järgsesse säästva arengu tegevuskavasse;

| I. | arvestades, et nii Euroopa kui ka kogu maailm seisavad silmitsi mitmete üleilmastumise, rände, usuliste ja kultuuridevaheliste konfliktide ning radikaliseerumise kasvuga seotud probleemidega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nii Euroopa kui ka kogu maailm seisavad silmitsi mitmete üleilmastumise, rände, usuliste ja kultuuridevaheliste konfliktide ning radikaliseerumise kasvuga seotud probleemidega;

| J. | arvestades, et kultuuridevahelise dialoogi kontekstis on väga oluline kohaldada nii üldiseid inimõigusi (üksikisiku õigused) kui ka kultuurilisi õigusi (tunnustades konkreetseid ja erinevaid kultuurilisi identiteete); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kultuuridevahelise dialoogi kontekstis on väga oluline kohaldada nii üldiseid inimõigusi (üksikisiku õigused) kui ka kultuurilisi õigusi (tunnustades konkreetseid ja erinevaid kultuurilisi identiteete);

| K. | arvestades, et õpilaste ja õpetajate õppega seotud liikuvuse ja muude rahvusvaheliste vahetuste arendamine võib aidata kaasa parema maailma loomisele, kus inimesed vabalt liiguvad ja saavad kasu avatud kultuuridevahelisest dialoogist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et õpilaste ja õpetajate õppega seotud liikuvuse ja muude rahvusvaheliste vahetuste arendamine võib aidata kaasa parema maailma loomisele, kus inimesed vabalt liiguvad ja saavad kasu avatud kultuuridevahelisest dialoogist;

| 1. | väidab, et Euroopa Liidu käsitlus peaks tegema kokkuvõtte Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 raames tehtud suurepärasest tööst ja sellega jätkama, suurendama parimate tavade vahetamist ning edendama kõigi hiljutiste ja dramaatiliste sündmuste kontekstis neis küsimustes uue struktureeritud dialoogi korraldamist kõigi järgmiste sidusrühmadega: Euroopa ja riikliku tasandi poliitikud, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kirikuinstitutsioonid, usuühendused ja -kogukonnad, filosoofilised ja mitteusulised organisatsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja platvormid, spordi-, kultuuri- ja haridustöötajad, riiklikud ja Euroopa noortenõukogud, teadlased ja vabaühendused; |
| --- | --- |

1.

väidab, et Euroopa Liidu käsitlus peaks tegema kokkuvõtte Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 raames tehtud suurepärasest tööst ja sellega jätkama, suurendama parimate tavade vahetamist ning edendama kõigi hiljutiste ja dramaatiliste sündmuste kontekstis neis küsimustes uue struktureeritud dialoogi korraldamist kõigi järgmiste sidusrühmadega: Euroopa ja riikliku tasandi poliitikud, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kirikuinstitutsioonid, usuühendused ja -kogukonnad, filosoofilised ja mitteusulised organisatsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja platvormid, spordi-, kultuuri- ja haridustöötajad, riiklikud ja Euroopa noortenõukogud, teadlased ja vabaühendused;

| 2. | julgustab kõiki sidusrühmi kehtestama ajakohastatud, selge ja poliitikaga seotud kultuuridevahelise dialoogi määratluse, rakendama või ühtlustama meetodeid, kvaliteedikriteeriume ja näitajaid kultuuridevahelise dialoogi programmide ja projektide mõju hindamiseks ning uurima meetodeid kultuuridevaheliste võrdluste tegemiseks; |
| --- | --- |

2.

julgustab kõiki sidusrühmi kehtestama ajakohastatud, selge ja poliitikaga seotud kultuuridevahelise dialoogi määratluse, rakendama või ühtlustama meetodeid, kvaliteedikriteeriume ja näitajaid kultuuridevahelise dialoogi programmide ja projektide mõju hindamiseks ning uurima meetodeid kultuuridevaheliste võrdluste tegemiseks;

| 3. | toetab kultuuride- ja usunditevahelise ning väärtuspõhise lähenemisviisi tugevdamise edendamist haridusvaldkonnas, et käsitleda ja edendada vastastikust austust, terviklikkust, eetilisi põhimõtteid, kultuurilist mitmekesisust, sotsiaalset kaasamist ja ühtekuuluvust, muu hulgas kõigile mõeldud vahetus- ja liikuvusprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

3.

toetab kultuuride- ja usunditevahelise ning väärtuspõhise lähenemisviisi tugevdamise edendamist haridusvaldkonnas, et käsitleda ja edendada vastastikust austust, terviklikkust, eetilisi põhimõtteid, kultuurilist mitmekesisust, sotsiaalset kaasamist ja ühtekuuluvust, muu hulgas kõigile mõeldud vahetus- ja liikuvusprogrammide kaudu;

| 4. | soovitab kultuurilise mitmekesisuse valdkonnaga tegeleda ka audiovisuaal- ja kultuuritööstuses; julgustab neid tööstusharusid leidma loomingulisi võimalusi, et jõuda riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes tegevuskavades kokkuleppele UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni rakendamises; |
| --- | --- |

4.

soovitab kultuurilise mitmekesisuse valdkonnaga tegeleda ka audiovisuaal- ja kultuuritööstuses; julgustab neid tööstusharusid leidma loomingulisi võimalusi, et jõuda riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes tegevuskavades kokkuleppele UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni rakendamises;

| 5. | rõhutab, et usunditevahelist dialoogi tuleks võtta arvesse kultuuridevahelise dialoogi osana, rahu eeltingimusena ning konfliktide lahendamise esmatähtsa vahendina, mis peaks keskenduma iga inimese väärikusele ning inimõiguste kaitsmisele kogu maailmas, pöörates erilist tähelepanu mõttevabadusele, südametunnistuse- ja usuvabadusele ja usuvähemuste õigusele kaitsele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et usunditevahelist dialoogi tuleks võtta arvesse kultuuridevahelise dialoogi osana, rahu eeltingimusena ning konfliktide lahendamise esmatähtsa vahendina, mis peaks keskenduma iga inimese väärikusele ning inimõiguste kaitsmisele kogu maailmas, pöörates erilist tähelepanu mõttevabadusele, südametunnistuse- ja usuvabadusele ja usuvähemuste õigusele kaitsele;

| 6. | rõhutab, et tõeline kultuuride ja usutunnistuste ülene dialoog toetab positiivset ja koostööle suunatud koostoimet, edendab kultuuridevahelist mõistmist ja lugupidamist, suurendab mitmekesisust ja demokraatia, vabaduse, inimõiguste austamist ning sallivust universaalsete ja kultuurispetsiifiliste väärtuste suhtes; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et tõeline kultuuride ja usutunnistuste ülene dialoog toetab positiivset ja koostööle suunatud koostoimet, edendab kultuuridevahelist mõistmist ja lugupidamist, suurendab mitmekesisust ja demokraatia, vabaduse, inimõiguste austamist ning sallivust universaalsete ja kultuurispetsiifiliste väärtuste suhtes;

| 7. | rõhutab eraldatud kogukondade õigeaegse integreerimise ja harimise tähtsust; |
| --- | --- |

7.

rõhutab eraldatud kogukondade õigeaegse integreerimise ja harimise tähtsust;

| 8. | avaldab toetust sellele, et EL peaks ülemaailmse rahu toetajana kaasama kultuuri valdkonna ja kultuurivahetused ning hariduse edendamise ELi välissuhetesse ja arengupoliitikasse ELi selliste olulisemate põhiväärtuste edendamise vahenditena nagu lugupidamise ja vastastikuse mõistmise väärtused, andes sisukad ja jätkusuutlikud vahendid konfliktide lahendamiseks, rahu tagamiseks ja kriiside ennetamiseks; |
| --- | --- |

8.

avaldab toetust sellele, et EL peaks ülemaailmse rahu toetajana kaasama kultuuri valdkonna ja kultuurivahetused ning hariduse edendamise ELi välissuhetesse ja arengupoliitikasse ELi selliste olulisemate põhiväärtuste edendamise vahenditena nagu lugupidamise ja vastastikuse mõistmise väärtused, andes sisukad ja jätkusuutlikud vahendid konfliktide lahendamiseks, rahu tagamiseks ja kriiside ennetamiseks;

| 9. | on seisukohal, et kultuurialane dialoog ja kultuuriline mitmekesisus tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4 integreerida läbivalt kõigisse ELi jagatud põhiväärtusi ja -õigusi mõjutavatesse poliitikavaldkondadesse, nagu noortepoliitika, hariduspoliitika, liikuvus, tööhõive- ja sotsiaalküsimused, välispoliitika, naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus, kaubandus ja regionaalareng; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et kultuurialane dialoog ja kultuuriline mitmekesisus tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4 integreerida läbivalt kõigisse ELi jagatud põhiväärtusi ja -õigusi mõjutavatesse poliitikavaldkondadesse, nagu noortepoliitika, hariduspoliitika, liikuvus, tööhõive- ja sotsiaalküsimused, välispoliitika, naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus, kaubandus ja regionaalareng;

| 10. | juhib tähelepanu vajadusele tulevasi põlvkondi õpetada ja ette valmistada, et nad oleksid julged probleemide lahendajad ning tegeleksid tulemuslikult ja innovatiivselt Euroopa kodanike ees tulevikus seisvate probleemide lahendamisega, andes neile juurdepääsu tõelisele kodanikuharidusele ning tagades, et neil oleks motivatsioon ja tahtmine selliste pädevuste ja oskuste omandamiseks nagu ettevõtlus, juhtimine ja suutlikkuse arendamine; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu vajadusele tulevasi põlvkondi õpetada ja ette valmistada, et nad oleksid julged probleemide lahendajad ning tegeleksid tulemuslikult ja innovatiivselt Euroopa kodanike ees tulevikus seisvate probleemide lahendamisega, andes neile juurdepääsu tõelisele kodanikuharidusele ning tagades, et neil oleks motivatsioon ja tahtmine selliste pädevuste ja oskuste omandamiseks nagu ettevõtlus, juhtimine ja suutlikkuse arendamine;

| 11. | tunnistab, et kultuuridevaheline dialoog on kaasava demokraatliku osalemise ning kodanike mõjuvõimu suurendamise vahend, eriti seoses ühiste hüvede ja avaliku ruumiga; väidab, et sellisena võib kultuuridevaheline dialoog aidata märkimisväärselt kaasa demokraatia edendamisele ning suurema ja sügavama kaasatuse ja kuuluvustunde arendamisele; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et kultuuridevaheline dialoog on kaasava demokraatliku osalemise ning kodanike mõjuvõimu suurendamise vahend, eriti seoses ühiste hüvede ja avaliku ruumiga; väidab, et sellisena võib kultuuridevaheline dialoog aidata märkimisväärselt kaasa demokraatia edendamisele ning suurema ja sügavama kaasatuse ja kuuluvustunde arendamisele;

| 12. | on veendunud, et avaliku sektori investeeringud kaasavasse, kvaliteetsesse ja kättesaadavasse formaalsesse, mitteformaalsesse ja vabaharidusse on esimene samm kõigile võrdse juurdepääsu ja võrdsete võimaluste loomisel; tuletab meelde vajadust tagada klassiruumides ja õpikeskkondades kultuuriline ja sotsiaalne mitmekesisus, sealhulgas ka koolitajate hulgas, vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ning soodustada ebasoodsas olukorras laste haridust, et edendada tulevaste põlvkondade võrdseid võimalusi ja toetada nende sotsiaalset sidusust; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et avaliku sektori investeeringud kaasavasse, kvaliteetsesse ja kättesaadavasse formaalsesse, mitteformaalsesse ja vabaharidusse on esimene samm kõigile võrdse juurdepääsu ja võrdsete võimaluste loomisel; tuletab meelde vajadust tagada klassiruumides ja õpikeskkondades kultuuriline ja sotsiaalne mitmekesisus, sealhulgas ka koolitajate hulgas, vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ning soodustada ebasoodsas olukorras laste haridust, et edendada tulevaste põlvkondade võrdseid võimalusi ja toetada nende sotsiaalset sidusust;

| 13. | rõhutab, et formaal-, mitteformaalne ja kogemusõpe ning juurdepääs elukestvale õppele peaksid lisaks teadmiste, oskuste ja pädevuste andmisele aitama õppijatel kujundada eetilisi- ja kodanikuväärtusi ning saada aktiivseteks, vastutustundlikeks ja eelarvamusteta ühiskonnaliikmeteks; rõhutab sellega seoses kodanikuhariduse tähtsust juba varases eas ning tunnistab kõigi haridusvaldkonna sidusrühmade vahelise koostöö tähtsust; soovitab sotsiaalsete sidemete tugevdamiseks ning kuuluvustunde loomiseks ja diskrimineerimise vastu võitlemise eesmärgil eetikakoodeksite väljaarendamiseks toetuda laste ja noorte algatus- ja osalusvõimele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et formaal-, mitteformaalne ja kogemusõpe ning juurdepääs elukestvale õppele peaksid lisaks teadmiste, oskuste ja pädevuste andmisele aitama õppijatel kujundada eetilisi- ja kodanikuväärtusi ning saada aktiivseteks, vastutustundlikeks ja eelarvamusteta ühiskonnaliikmeteks; rõhutab sellega seoses kodanikuhariduse tähtsust juba varases eas ning tunnistab kõigi haridusvaldkonna sidusrühmade vahelise koostöö tähtsust; soovitab sotsiaalsete sidemete tugevdamiseks ning kuuluvustunde loomiseks ja diskrimineerimise vastu võitlemise eesmärgil eetikakoodeksite väljaarendamiseks toetuda laste ja noorte algatus- ja osalusvõimele;

| 14. | tunnistab mitteformaalse ja kogemusõppe tähtsat rolli ning tunnistab kõigist õpikeskkonna tasanditest ja vormidest, sealhulgas põlvkondadevahelisest koostoimest ja partnerlusest saadavat kasu; rõhutab ka spordiga tegelemise ja vabatahtliku tegevuse tähtsust kodaniku-, sotsiaalsete ja kultuuridevaheliste pädevuste arendamise soodustamiseks ning ebasoodsas olukorras ja haavatavate rühmade ning üldiselt kodanike, sealhulgas laste sotsiaalsele kaasamisele kaasaaitamiseks, õpetades meeskonnavaimu ja austust mitmekesisuse vastu, võideldes seeläbi selliste sotsiaalsete nähtustega nagu vägivald, äärmuslus, rassism ja ksenofoobia ning ehitades uuesti üles erinevate kogukondade vahelise konstruktiivse ja rahumeelse dialoogi alused; tuletab sellega seoses meelde ELi kultuuri-, meedia-, haridus-, noorte- ja spordiprogrammide põhjapanevat rolli sallimatuse ja eelarvamuste vastu võitlemise ning ühtekuuluvustunde ja kultuurilise mitmekesisuse austamise tugevdamise keskse elemendina; |
| --- | --- |

14.

tunnistab mitteformaalse ja kogemusõppe tähtsat rolli ning tunnistab kõigist õpikeskkonna tasanditest ja vormidest, sealhulgas põlvkondadevahelisest koostoimest ja partnerlusest saadavat kasu; rõhutab ka spordiga tegelemise ja vabatahtliku tegevuse tähtsust kodaniku-, sotsiaalsete ja kultuuridevaheliste pädevuste arendamise soodustamiseks ning ebasoodsas olukorras ja haavatavate rühmade ning üldiselt kodanike, sealhulgas laste sotsiaalsele kaasamisele kaasaaitamiseks, õpetades meeskonnavaimu ja austust mitmekesisuse vastu, võideldes seeläbi selliste sotsiaalsete nähtustega nagu vägivald, äärmuslus, rassism ja ksenofoobia ning ehitades uuesti üles erinevate kogukondade vahelise konstruktiivse ja rahumeelse dialoogi alused; tuletab sellega seoses meelde ELi kultuuri-, meedia-, haridus-, noorte- ja spordiprogrammide põhjapanevat rolli sallimatuse ja eelarvamuste vastu võitlemise ning ühtekuuluvustunde ja kultuurilise mitmekesisuse austamise tugevdamise keskse elemendina;

| 15. | rõhutab, kui tähtis on luua tugevad sidemed kultuuri ja hariduse vahel, et arendada pädevusi ja edasiantavaid oskusi, suurendada kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö tagamise suunistega häid ja kindlaid töökohti ning saavutada kõrgem sotsiaalse kaasamise ja kodanikuaktiivsuse tase; leiab sellega seoses, et viimati nimetatud on ELi põhiväärtuste elluviimisel peaeesmärgid, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; tuletab meelde programmi CONNECT kui ainsa kultuuri- ja haridusprojekte edendava ELi programmi väärtust ning julgustab Euroopa Komisjoni kaaluma uute katsemeetmete võtmist niisuguse programmi praeguse teostatavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, kui tähtis on luua tugevad sidemed kultuuri ja hariduse vahel, et arendada pädevusi ja edasiantavaid oskusi, suurendada kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö tagamise suunistega häid ja kindlaid töökohti ning saavutada kõrgem sotsiaalse kaasamise ja kodanikuaktiivsuse tase; leiab sellega seoses, et viimati nimetatud on ELi põhiväärtuste elluviimisel peaeesmärgid, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; tuletab meelde programmi CONNECT kui ainsa kultuuri- ja haridusprojekte edendava ELi programmi väärtust ning julgustab Euroopa Komisjoni kaaluma uute katsemeetmete võtmist niisuguse programmi praeguse teostatavuse kontrollimiseks;

| 16. | toetab noorte ja õpetajate liikuvust ning kõiki koolide ja ülikoolide vahelise koostöö vorme, näiteks ühiseid haridusplatvorme, ühendatud õppekavasid ja ühendatud projekte, kui vahendeid noortele kultuurilise mitmekesisuse mõistmiseks ja hindamiseks ning noortele sotsiaalsete, ühiskondlike ja kultuuridevaheliste pädevuste ja oskuste andmiseks; on sellega seoses seisukohal, et tutvustades lastele teisi kultuure juba varases eas, saab aidata neil omandada isikliku arengu, tulevase tööhõive ning aktiivseks ELi kodanikuks olemise jaoks vajalikke põhilisi elulisi oskusi ja pädevusi; rõhutab, et eri liikmesriikidesse toimuvate eesmärgipäraste harivate koolikülastuste lisamine ning laste riikidevaheline liikuvus on ka Euroopa kultuurile, kunstile, keeltele ja väärtustele aluse rajamise vahend; ergutab liikuvuse edendamist eriti põhi- ja keskhariduse taseme õpetajate puhul, et jagada kogemusi ja töötada välja oma vahendid kasvavate ühiskondlike probleemidega tegelemiseks ja neile vastamiseks; rõhutab programmi „Erasmus+“ rolli ja tähtsust, mis edendab noorte hulgas Euroopa asjadest teadlikkust ning tekitab nende liikuvuse kaudu ühtekuuluvustunde ja kultuuridevahelise dialoogi kultuuri ning suurendab veelgi nende tööalast konkurentsivõimet; julgustab eelkõige võtma täiendavaid meetmeid, et hõlbustada ebasoodsas olukorras rühmade ja erivajadustega inimeste juurdepääsu programmi „Erasmus+“ liikuvusmeetmetele ning neisse integreerimist; |
| --- | --- |

16.

toetab noorte ja õpetajate liikuvust ning kõiki koolide ja ülikoolide vahelise koostöö vorme, näiteks ühiseid haridusplatvorme, ühendatud õppekavasid ja ühendatud projekte, kui vahendeid noortele kultuurilise mitmekesisuse mõistmiseks ja hindamiseks ning noortele sotsiaalsete, ühiskondlike ja kultuuridevaheliste pädevuste ja oskuste andmiseks; on sellega seoses seisukohal, et tutvustades lastele teisi kultuure juba varases eas, saab aidata neil omandada isikliku arengu, tulevase tööhõive ning aktiivseks ELi kodanikuks olemise jaoks vajalikke põhilisi elulisi oskusi ja pädevusi; rõhutab, et eri liikmesriikidesse toimuvate eesmärgipäraste harivate koolikülastuste lisamine ning laste riikidevaheline liikuvus on ka Euroopa kultuurile, kunstile, keeltele ja väärtustele aluse rajamise vahend; ergutab liikuvuse edendamist eriti põhi- ja keskhariduse taseme õpetajate puhul, et jagada kogemusi ja töötada välja oma vahendid kasvavate ühiskondlike probleemidega tegelemiseks ja neile vastamiseks; rõhutab programmi „Erasmus+“ rolli ja tähtsust, mis edendab noorte hulgas Euroopa asjadest teadlikkust ning tekitab nende liikuvuse kaudu ühtekuuluvustunde ja kultuuridevahelise dialoogi kultuuri ning suurendab veelgi nende tööalast konkurentsivõimet; julgustab eelkõige võtma täiendavaid meetmeid, et hõlbustada ebasoodsas olukorras rühmade ja erivajadustega inimeste juurdepääsu programmi „Erasmus+“ liikuvusmeetmetele ning neisse integreerimist;

| 17. | soovitab liikmesriikidel arendada kvaliteetseid koolitusprogramme, mis edendavad mitmekesisust ning annavad koolitajatele, noorsoo- ja kogukonnatöötajatele ning koolide ja mitteformaalse ja kogemusõppe õpikeskkonna lastele ja nende vanematele mõeldud nõustamisteenuste pakkujatele volitused täita erineva kultuurilise ja sotsiaalse taustaga laste haridus- ja koolitusvajadusi ning tegeleda igasuguse rassismi ja diskrimineerimisega, sealhulgas kiusamise ja küberkiusamisega; märgib, et haridusvahendid tuleks uuesti üle vaadata, et edendada eri vaatenurkadega ja mitmekeelset haridust, ning et sellega seoses tuleb süstemaatiliselt väärtustada ja edendada õpetajate mitmekeelseid ja kultuuridevahelisi kogemusi; |
| --- | --- |

17.

soovitab liikmesriikidel arendada kvaliteetseid koolitusprogramme, mis edendavad mitmekesisust ning annavad koolitajatele, noorsoo- ja kogukonnatöötajatele ning koolide ja mitteformaalse ja kogemusõppe õpikeskkonna lastele ja nende vanematele mõeldud nõustamisteenuste pakkujatele volitused täita erineva kultuurilise ja sotsiaalse taustaga laste haridus- ja koolitusvajadusi ning tegeleda igasuguse rassismi ja diskrimineerimisega, sealhulgas kiusamise ja küberkiusamisega; märgib, et haridusvahendid tuleks uuesti üle vaadata, et edendada eri vaatenurkadega ja mitmekeelset haridust, ning et sellega seoses tuleb süstemaatiliselt väärtustada ja edendada õpetajate mitmekeelseid ja kultuuridevahelisi kogemusi;

| 18. | toonitab õpetajate elukestvasse õppesse investeerimise tähtsust, kuna see annab neile vajalikud pedagoogilised pädevused selliste teemade puhul nagu ränne, akulturatsioon ja sotsiaalpsühholoogia ning võimaldab neil kasutada tundides mitmekesisust kui rikkalikku õppeallikat; |
| --- | --- |

18.

toonitab õpetajate elukestvasse õppesse investeerimise tähtsust, kuna see annab neile vajalikud pedagoogilised pädevused selliste teemade puhul nagu ränne, akulturatsioon ja sotsiaalpsühholoogia ning võimaldab neil kasutada tundides mitmekesisust kui rikkalikku õppeallikat;

| 19. | märgib kõrvuti perekondadega õpetajate olulist rolli sotsiaalsete sidemete tugevdamises, kuuluvustunde tekitamises ning noorte eetiliste ja kodanikuväärtuste väljakujundamises; |
| --- | --- |

19.

märgib kõrvuti perekondadega õpetajate olulist rolli sotsiaalsete sidemete tugevdamises, kuuluvustunde tekitamises ning noorte eetiliste ja kodanikuväärtuste väljakujundamises;

| 20. | kinnitab vajadust kujundada õiguspõhine ja sootundlik õpikeskkond, milles õppurid saavad teadmisi inimõiguste, sealhulgas naiste ja laste õiguste, põhiväärtuste ja ühiskonnaelus osalemise, kodanike õiguste ja kohustuste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kohta ning õpivad nende eest seisma, olles oma identiteedis kindlad, tundes, et nende häält võetakse kuulda ning et nende kogukonnad väärtustavad neid; soovitab liikmesriikidel ja haridusasutustel tugevdada õppurite aktiivset osalemist oma õpistruktuuride haldamises; |
| --- | --- |

20.

kinnitab vajadust kujundada õiguspõhine ja sootundlik õpikeskkond, milles õppurid saavad teadmisi inimõiguste, sealhulgas naiste ja laste õiguste, põhiväärtuste ja ühiskonnaelus osalemise, kodanike õiguste ja kohustuste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kohta ning õpivad nende eest seisma, olles oma identiteedis kindlad, tundes, et nende häält võetakse kuulda ning et nende kogukonnad väärtustavad neid; soovitab liikmesriikidel ja haridusasutustel tugevdada õppurite aktiivset osalemist oma õpistruktuuride haldamises;

| 21. | rõhutab uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate ning interneti rolli kultuuridevahelise dialoogi edendamise vahenditena; toetab sotsiaalmeedia kasutamist selleks, et parandada kodanike teadlikkust Euroopa Liidu ühistest põhiväärtustest ja aluspõhimõtetest ning rõhutab kõigis haridusastmetes meediakirjaoskuse tähtsust vahendina kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks noorte seas; palub seetõttu Euroopa välisteenistusel ja kõigil ELi esinduste juhtidel kasutada oma töös maksimaalselt ära uusi digitaalseid töövahendeid; |
| --- | --- |

21.

rõhutab uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate ning interneti rolli kultuuridevahelise dialoogi edendamise vahenditena; toetab sotsiaalmeedia kasutamist selleks, et parandada kodanike teadlikkust Euroopa Liidu ühistest põhiväärtustest ja aluspõhimõtetest ning rõhutab kõigis haridusastmetes meediakirjaoskuse tähtsust vahendina kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks noorte seas; palub seetõttu Euroopa välisteenistusel ja kõigil ELi esinduste juhtidel kasutada oma töös maksimaalselt ära uusi digitaalseid töövahendeid;

| 22. | tunnistab vajadust jätkusuutlikult ja struktuurselt toetada vabaühendusi, inimõiguste organisatsioone, noorteühendusi ja koolitusasutusi, et võidelda äärmusluse vastu sotsiaalse sidususe ja kaasamise, kodanikuaktiivsuse ja noorte mõjuvõimu suurendamise kaudu, eriti väikesemahulistes kohalikes ning rohujuure tasandi algatustes; |
| --- | --- |

22.

tunnistab vajadust jätkusuutlikult ja struktuurselt toetada vabaühendusi, inimõiguste organisatsioone, noorteühendusi ja koolitusasutusi, et võidelda äärmusluse vastu sotsiaalse sidususe ja kaasamise, kodanikuaktiivsuse ja noorte mõjuvõimu suurendamise kaudu, eriti väikesemahulistes kohalikes ning rohujuure tasandi algatustes;

| 23. | tunnistab vabaühenduste, kultuurivõrgustike ja -platvormide ning eespool nimetatud asutuste keskset rolli, mis neil peaks ka edaspidi olema seal, kus ametlikud kultuuridevahelise dialoogi struktuurid, poliitika või programmid on vähem arenenud; innustab jätkama dialoogi Euroopa Liidu ja suurte linnade, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahel, et analüüsida tulemuslikumalt i) linnade tüüpide, kus kodanikud elavad, ning koolisüsteemide edukuse või läbikukkumise vahelisest seost, ii) formaal- ja kogemusõppe kasu kõigi laste ja perekondade jaoks, ning iii) haridusstruktuuride koordineerimist tõhusa kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks; |
| --- | --- |

23.

tunnistab vabaühenduste, kultuurivõrgustike ja -platvormide ning eespool nimetatud asutuste keskset rolli, mis neil peaks ka edaspidi olema seal, kus ametlikud kultuuridevahelise dialoogi struktuurid, poliitika või programmid on vähem arenenud; innustab jätkama dialoogi Euroopa Liidu ja suurte linnade, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahel, et analüüsida tulemuslikumalt i) linnade tüüpide, kus kodanikud elavad, ning koolisüsteemide edukuse või läbikukkumise vahelisest seost, ii) formaal- ja kogemusõppe kasu kõigi laste ja perekondade jaoks, ning iii) haridusstruktuuride koordineerimist tõhusa kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks;

| 24. | kutsub sellega seoses üles pöörama uuesti tähelepanu solidaarsusel põhineva ja kultuuridevahelise ühiskonna edendamisele noorte seas programmi „Kodanike Euroopa“ rakendamise kaudu, kasutades piisavat rahastamist, mis võimaldab saavutada selle programmi eesmärke – luua sidusam ja kaasavam ühiskond ning toetada maailmale avatud kodanikuaktiivsust, mis austab kultuurilist mitmekesisust ning põhineb Euroopa Liidu ühistel väärtustel; |
| --- | --- |

24.

kutsub sellega seoses üles pöörama uuesti tähelepanu solidaarsusel põhineva ja kultuuridevahelise ühiskonna edendamisele noorte seas programmi „Kodanike Euroopa“ rakendamise kaudu, kasutades piisavat rahastamist, mis võimaldab saavutada selle programmi eesmärke – luua sidusam ja kaasavam ühiskond ning toetada maailmale avatud kodanikuaktiivsust, mis austab kultuurilist mitmekesisust ning põhineb Euroopa Liidu ühistel väärtustel;

| 25. | toetab kõigile vanuserühmadele spordi- ja kunstialase õppe ja vastava tegevuse pakkumist ning vabatahtlikku tegevust, selleks et tõhustada sotsialiseerimisprotsesse ning vähemuste, ebasoodsas olukorras rühmade, tõrjutud kogukondade, rändajate ja pagulaste osalemist kultuuri- ja ühiskonnaelus, sealhulgas juhtimis- ja otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

25.

toetab kõigile vanuserühmadele spordi- ja kunstialase õppe ja vastava tegevuse pakkumist ning vabatahtlikku tegevust, selleks et tõhustada sotsialiseerimisprotsesse ning vähemuste, ebasoodsas olukorras rühmade, tõrjutud kogukondade, rändajate ja pagulaste osalemist kultuuri- ja ühiskonnaelus, sealhulgas juhtimis- ja otsustusprotsessides;

| 26. | tunnustab formaal-, mitteformaalse ja kogemusõppe ning vabatahtliku tegevuse tähtsust enesearendamisel, mille juures keskendutakse nii kognitiivsetele kui ka mittekognitiivsetele oskustele ja pädevustele, kriitilise mõtlemise võimele, erinevate arvamustega toimetuleku võimele, meediakirjaoskusele, diskrimineerimisvastasele suhtumisele, kultuuridevahelise toimimise oskustele ja pädevustele ning keeleõppele ning sotsiaalsetele ja kodanikupädevustele, sealhulgas kultuuripärandi tundmaõppimisele, kui vahendile nüüdisaja probleemidega tegelemiseks tundliku tõlgenduse kaudu; |
| --- | --- |

26.

tunnustab formaal-, mitteformaalse ja kogemusõppe ning vabatahtliku tegevuse tähtsust enesearendamisel, mille juures keskendutakse nii kognitiivsetele kui ka mittekognitiivsetele oskustele ja pädevustele, kriitilise mõtlemise võimele, erinevate arvamustega toimetuleku võimele, meediakirjaoskusele, diskrimineerimisvastasele suhtumisele, kultuuridevahelise toimimise oskustele ja pädevustele ning keeleõppele ning sotsiaalsetele ja kodanikupädevustele, sealhulgas kultuuripärandi tundmaõppimisele, kui vahendile nüüdisaja probleemidega tegelemiseks tundliku tõlgenduse kaudu;

| 27. | kinnitab kultuuridevahelise dialoogi ja hariduse küsimusega tegelemisel vajadust arvestada soolist aspekti ning võtta arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate inimeste, sealhulgas puuetega inimeste, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ning tõrjutud kogukondadest pärit inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

27.

kinnitab kultuuridevahelise dialoogi ja hariduse küsimusega tegelemisel vajadust arvestada soolist aspekti ning võtta arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate inimeste, sealhulgas puuetega inimeste, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ning tõrjutud kogukondadest pärit inimeste vajadusi;

| 28. | soovitab ELi institutsioonidel laiemalt analüüsida kõigi radikaliseerumise vormide küsimust ning algatada uusi mõttevahetusi poliitilise ekstremismi ja vägivalla olemuse ja protsesside üle, lähtudes eeldusest, et radikaliseerumine on dünaamiline, suhteline protsess ning mitmesuguste muutuste jada ettenägematu ja ennustamatu tagajärg; tunneb seepärast heameelt 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsiooni üle kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu, pidades seda jõupingutuseks, et tugevdada kultuuridevahelist aktiivset dialoogi, üleilmset solidaarsust ja vastastikust austust, suunates tähelepanu kodanikuhariduse tähtsusele, sealhulgas teadlikkuse parandamisele kultuuriliste vahendite ainulaadse rollist õpilaste ja üliõpilaste seas vastastikuse lugupidamise suurendamiseks; |
| --- | --- |

28.

soovitab ELi institutsioonidel laiemalt analüüsida kõigi radikaliseerumise vormide küsimust ning algatada uusi mõttevahetusi poliitilise ekstremismi ja vägivalla olemuse ja protsesside üle, lähtudes eeldusest, et radikaliseerumine on dünaamiline, suhteline protsess ning mitmesuguste muutuste jada ettenägematu ja ennustamatu tagajärg; tunneb seepärast heameelt 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsiooni üle kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu, pidades seda jõupingutuseks, et tugevdada kultuuridevahelist aktiivset dialoogi, üleilmset solidaarsust ja vastastikust austust, suunates tähelepanu kodanikuhariduse tähtsusele, sealhulgas teadlikkuse parandamisele kultuuriliste vahendite ainulaadse rollist õpilaste ja üliõpilaste seas vastastikuse lugupidamise suurendamiseks;

| 29. | tuletab meelde valitsuste ja Euroopa Liidu institutsioonide legitiimsuse ja aruandekohustuse võitluses kuritegevuse vastu, mida toetavad luureteenistused ja õiguskaitseasutused; märgib sellele vaatamata, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartale tuleb karistusmeetmete puhul alati järgida põhiõigusi, näiteks õigust isikuandmete kaitsele, sõnavabadust, süütuse presumptsiooni ja tõhusaid õiguskaitsevahendeid; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde valitsuste ja Euroopa Liidu institutsioonide legitiimsuse ja aruandekohustuse võitluses kuritegevuse vastu, mida toetavad luureteenistused ja õiguskaitseasutused; märgib sellele vaatamata, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartale tuleb karistusmeetmete puhul alati järgida põhiõigusi, näiteks õigust isikuandmete kaitsele, sõnavabadust, süütuse presumptsiooni ja tõhusaid õiguskaitsevahendeid;

| 30. | on veendunud, et põhiväärtuste, kultuuridevahelise dialoogi ning kultuurilise mitmekesisuse edendamisel rahvusvahelisel tasandil peaks EL rangelt hukka mõistma mis tahes ebainimliku ja alandava kohtlemise ning kõik inimõiguste rikkumised selleks, et konkreetselt edendada inimõiguste ülddeklaratsiooni täielikku järgimist; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et põhiväärtuste, kultuuridevahelise dialoogi ning kultuurilise mitmekesisuse edendamisel rahvusvahelisel tasandil peaks EL rangelt hukka mõistma mis tahes ebainimliku ja alandava kohtlemise ning kõik inimõiguste rikkumised selleks, et konkreetselt edendada inimõiguste ülddeklaratsiooni täielikku järgimist;

| 31. | kutsub liikmesriike üles tagama siduvate Euroopa ja rahvusvaheliste diskrimineerimisvastaste standardite täieliku rakendamise siseriiklikus õiguses; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles tagama siduvate Euroopa ja rahvusvaheliste diskrimineerimisvastaste standardite täieliku rakendamise siseriiklikus õiguses;

| 32. | kutsub liikmesriike üles kaasama tõrjutud kogukonnad, rändajad, põgenikud ja vastuvõtvad kogukonnad ning usu- ja ilmalikud kogukonnad neid respekteerivatesse ja nende õigusi laiendavatesse integratsiooniprotsessidesse, tagades inimlikul, lugupidaval ja jätkusuutlikul viisil nende osalemise ühiskonna- ja kultuurielus kõigis olukordades, eriti hädaolukordades; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles kaasama tõrjutud kogukonnad, rändajad, põgenikud ja vastuvõtvad kogukonnad ning usu- ja ilmalikud kogukonnad neid respekteerivatesse ja nende õigusi laiendavatesse integratsiooniprotsessidesse, tagades inimlikul, lugupidaval ja jätkusuutlikul viisil nende osalemise ühiskonna- ja kultuurielus kõigis olukordades, eriti hädaolukordades;

| 33. | tervitab ELi välissuhete ettevalmistavat tegevust kultuuri valdkonnas ning selle rolli kultuuri kui inim-, sotsiaalse ja majandusarengu strateegilise teguri suurendamisel, mis aitab kaasa välispoliitika eesmärkide saavutamisele, ja palub Euroopa välisteenistusel ning ELi esindustel kogu maailmas integreerida kultuur lahutamatult ELi välispoliitikasse, määrata kolmandates partnerriikides igas ELi esinduses ametisse kultuuriatašee ning tagada Euroopa välisteenistuse töötajatele väljaõpe välispoliitika kultuurilise mõõtme kohta; palub komisjonil integreerida kultuuridiplomaatia ja kultuuridevaheline dialoog kõigisse ELi välissuhete alastesse abivahenditesse ja ELi arengualasesse tegevuskavasse; palub lisaks ELil ja liikmesriikidel tugevdada koostööd muude Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO ja sellega seotud ametitega, eriti UNESCO, UNICEFi ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga, ning nõuda nendes organites ELi tõhusamat ja tugevamat esindatust; lisaks kutsub üles koostööle riiklike kultuuriinstituutidega, et paremini rakendada olemasolevaid vahendeid, nagu Euroopa Liidu riiklike kultuuriinstituutide võrgustikul (EUNIC) põhinevad klastrid, ning töötada välja uusi vahendeid üleilmastuva maailma ühiste probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

33.

tervitab ELi välissuhete ettevalmistavat tegevust kultuuri valdkonnas ning selle rolli kultuuri kui inim-, sotsiaalse ja majandusarengu strateegilise teguri suurendamisel, mis aitab kaasa välispoliitika eesmärkide saavutamisele, ja palub Euroopa välisteenistusel ning ELi esindustel kogu maailmas integreerida kultuur lahutamatult ELi välispoliitikasse, määrata kolmandates partnerriikides igas ELi esinduses ametisse kultuuriatašee ning tagada Euroopa välisteenistuse töötajatele väljaõpe välispoliitika kultuurilise mõõtme kohta; palub komisjonil integreerida kultuuridiplomaatia ja kultuuridevaheline dialoog kõigisse ELi välissuhete alastesse abivahenditesse ja ELi arengualasesse tegevuskavasse; palub lisaks ELil ja liikmesriikidel tugevdada koostööd muude Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO ja sellega seotud ametitega, eriti UNESCO, UNICEFi ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga, ning nõuda nendes organites ELi tõhusamat ja tugevamat esindatust; lisaks kutsub üles koostööle riiklike kultuuriinstituutidega, et paremini rakendada olemasolevaid vahendeid, nagu Euroopa Liidu riiklike kultuuriinstituutide võrgustikul (EUNIC) põhinevad klastrid, ning töötada välja uusi vahendeid üleilmastuva maailma ühiste probleemide lahendamiseks;

| 34. | on arvamusel, et kultuurist peaks saama kolmandate riikidega peetava poliitilise dialoogi lahutamatu osa ning tuletab meelde, et kultuur tuleb süstemaatiliselt integreerida arenguprojektidesse ja -programmidesse; toonitab seepärast vajadust kõrvaldada kunstnike, haridustöötajate, teadlaste ja kultuuritöötajate liikuvusega seotud takistused, ühtlustades ja lihtsustades viisamenetlusi, et innustada kultuurialast koostööd kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et kultuurist peaks saama kolmandate riikidega peetava poliitilise dialoogi lahutamatu osa ning tuletab meelde, et kultuur tuleb süstemaatiliselt integreerida arenguprojektidesse ja -programmidesse; toonitab seepärast vajadust kõrvaldada kunstnike, haridustöötajate, teadlaste ja kultuuritöötajate liikuvusega seotud takistused, ühtlustades ja lihtsustades viisamenetlusi, et innustada kultuurialast koostööd kõikjal maailmas;

| 35. | palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja strateegiad, mis tunnistavad kultuuridevahelist dialoogi kui interaktiivse suhtluse protsessi kultuuride sees ja vahel, et tagada vastastikune austus ja võrdsed võimalused, leida tulemuslikud lahendused majanduslikule ja sotsiaalsele ebavõrdsusele ning tõrjutuse põhjustele ning igasugusele diskrimineerimisele ja neid rakendada ning arendada sügavamat arusaama erinevatest vaatenurkadest ja tavadest; tuletab meelde meedia, sealhulgas sotsiaalmeedia keskset rolli nii äärmusliku diskursuse võimaliku platvormina kui ka vahendina ksenofoobsete narratiivide vastu võitlemiseks, stereotüüpide ja eelarvamuste kaotamiseks ning sallivuse edendamiseks; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja strateegiad, mis tunnistavad kultuuridevahelist dialoogi kui interaktiivse suhtluse protsessi kultuuride sees ja vahel, et tagada vastastikune austus ja võrdsed võimalused, leida tulemuslikud lahendused majanduslikule ja sotsiaalsele ebavõrdsusele ning tõrjutuse põhjustele ning igasugusele diskrimineerimisele ja neid rakendada ning arendada sügavamat arusaama erinevatest vaatenurkadest ja tavadest; tuletab meelde meedia, sealhulgas sotsiaalmeedia keskset rolli nii äärmusliku diskursuse võimaliku platvormina kui ka vahendina ksenofoobsete narratiivide vastu võitlemiseks, stereotüüpide ja eelarvamuste kaotamiseks ning sallivuse edendamiseks;

| 36. | tuletab meelde, et kultuuripärand kujutab endast kultuuriliste väljendusvormide mitmekesisust, mida tuleks seetõttu kaitsta ja edendada ühtlustatud õigusaktide ja rahvusvaheliste kokkulepete vastuvõtmise kaudu, tehes tihedat koostööd UNESCOga; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et kultuuripärand kujutab endast kultuuriliste väljendusvormide mitmekesisust, mida tuleks seetõttu kaitsta ja edendada ühtlustatud õigusaktide ja rahvusvaheliste kokkulepete vastuvõtmise kaudu, tehes tihedat koostööd UNESCOga;

| 37. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõkestama äärmuslust, näiteks ksenofoobiat, rassismi ja igasugust diskrimineerimist ja marginaliseerumist kogukondlike ühtekuuluvusmeetmetega, mis suudavad tulemuslikult tegeleda majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega ning hõlmavad mitmeid erinevaid osalisi, nagu linnaplaneerijad, sotsiaaltöötajad, kogukonnad, kirikud ja usuühendused, koolitajad, perekondade tugiorganisatsioonid ning tervishoiutöötajad, kelle eesmärk on äärmusluse tõkestamine, sotsiaalse kaasamise ning vormilise ja sisulise võrdsuse tagamine ning mitmekesisuse edendamine ja kogukondliku ühtekuuluvuse tugevdamine; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõkestama äärmuslust, näiteks ksenofoobiat, rassismi ja igasugust diskrimineerimist ja marginaliseerumist kogukondlike ühtekuuluvusmeetmetega, mis suudavad tulemuslikult tegeleda majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega ning hõlmavad mitmeid erinevaid osalisi, nagu linnaplaneerijad, sotsiaaltöötajad, kogukonnad, kirikud ja usuühendused, koolitajad, perekondade tugiorganisatsioonid ning tervishoiutöötajad, kelle eesmärk on äärmusluse tõkestamine, sotsiaalse kaasamise ning vormilise ja sisulise võrdsuse tagamine ning mitmekesisuse edendamine ja kogukondliku ühtekuuluvuse tugevdamine;

| 38. | soovitab ELil teha koostööd, et muuta õppimine ja kooliskäimine pagulaslaste jaoks kättesaadavaks, jätkates selliste programmide toetamist, mis on suunatud hariduse kättesaadavusele humanitaarkriisides, ning tagades sisserändajatest üliõpilaste integreerimise Euroopasse; |
| --- | --- |

38.

soovitab ELil teha koostööd, et muuta õppimine ja kooliskäimine pagulaslaste jaoks kättesaadavaks, jätkates selliste programmide toetamist, mis on suunatud hariduse kättesaadavusele humanitaarkriisides, ning tagades sisserändajatest üliõpilaste integreerimise Euroopasse;

| 39. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kõigil valitsustasanditel uurida, välja töötada ja rakendada interaktiivseid noortele ja lastele suunatud osalemisviise; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kõigil valitsustasanditel uurida, välja töötada ja rakendada interaktiivseid noortele ja lastele suunatud osalemisviise;

| 40. | toonitab perekonna rolli kultuurilise identiteedi, traditsioonide, eetika ja ühiskonna väärtussüsteemide säilitamisel ning rõhutab, et oma ühiskonna kultuuri, väärtuste ja normide õpetamine lastele saab alguse perekonnas; |
| --- | --- |

40.

toonitab perekonna rolli kultuurilise identiteedi, traditsioonide, eetika ja ühiskonna väärtussüsteemide säilitamisel ning rõhutab, et oma ühiskonna kultuuri, väärtuste ja normide õpetamine lastele saab alguse perekonnas;

| 41. | palub komisjonil ja liikmesriikidel seada kultuuridevaheline dialoog üheks ELi poliitika tugevaks ja kindlaks eesmärgiks ning tagada sellele ELi toetus eri poliitikameetmete, algatuste ja fondide, sealhulgas kolmandate ja eriti ebakindlate riikidega toimuva kultuuridevahelise dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil ja liikmesriikidel seada kultuuridevaheline dialoog üheks ELi poliitika tugevaks ja kindlaks eesmärgiks ning tagada sellele ELi toetus eri poliitikameetmete, algatuste ja fondide, sealhulgas kolmandate ja eriti ebakindlate riikidega toimuva kultuuridevahelise dialoogi kaudu;

| 42. | ergutab komisjoni ja liikmesriike kultuurilise mitmekesisuse, kultuuridevahelise dialoogi ja hariduse toetamisele suunatud algatusi veelgi rohkem esikohale seadma ning soovitab liikmesriikidel kultuuridevahelise dialoogi ja Euroopa sisese ning selle naaberriikide ja muude maailma piirkondade vahelise kultuurilise mitmekesisuse toetamiseks ja edendamiseks täiel määral ära kasutada ELi finantsvahendid, programmid ja algatused, nagu programmid „Erasmus+“, „Kodanike Euroopa“, „Loov Euroopa“ ning „Horisont 2020“, ELi naabruspoliitika ja välissuhete vahendid ning sellised asutused nagu Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet; |
| --- | --- |

42.

ergutab komisjoni ja liikmesriike kultuurilise mitmekesisuse, kultuuridevahelise dialoogi ja hariduse toetamisele suunatud algatusi veelgi rohkem esikohale seadma ning soovitab liikmesriikidel kultuuridevahelise dialoogi ja Euroopa sisese ning selle naaberriikide ja muude maailma piirkondade vahelise kultuurilise mitmekesisuse toetamiseks ja edendamiseks täiel määral ära kasutada ELi finantsvahendid, programmid ja algatused, nagu programmid „Erasmus+“, „Kodanike Euroopa“, „Loov Euroopa“ ning „Horisont 2020“, ELi naabruspoliitika ja välissuhete vahendid ning sellised asutused nagu Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet;

| 43. | rõhutab Euroopa kunstiloome rikkust seoses selle panusega kultuurilisse mitmekesisusse ning selle rolliga Euroopa Liidu väärtuste levitamisel ja Euroopa kodanike kriitilise mõtlemise arendamisele kaasaaitamisel; |
| --- | --- |

43.

rõhutab Euroopa kunstiloome rikkust seoses selle panusega kultuurilisse mitmekesisusse ning selle rolliga Euroopa Liidu väärtuste levitamisel ja Euroopa kodanike kriitilise mõtlemise arendamisele kaasaaitamisel;

| 44. | tuletab meelde filmiauhinna LUX rolli Euroopa filmide autasustamisel, mis kujutavad Euroopa identiteeti või Euroopa kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde filmiauhinna LUX rolli Euroopa filmide autasustamisel, mis kujutavad Euroopa identiteeti või Euroopa kultuurilist mitmekesisust;

| 45. | innustab komisjoni ja liikmesriike hindama käesoleva raporti kontekstis võetud meetmete mõju ning palub komisjonil esitada seirearuanne ja ülevaade; |
| --- | --- |

45.

innustab komisjoni ja liikmesriike hindama käesoleva raporti kontekstis võetud meetmete mõju ning palub komisjonil esitada seirearuanne ja ülevaade;

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale ja liikmesriikidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0279.

(2)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 44.

(3)  ELT C 320, 16.12.2008, lk 10.

(4)  ELT L 127, 14.5.2011, lk 1418.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/24

---

P8_TA(2016)0006

ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaade ja probleemid

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaate ja probleemide kohta: mõju ja edasiliikumine tõhusama ja mõjusama ELi finantsalase õigusraamistiku ja kapitaliturgude liidu suunas (2015/2106(INI))

(2018/C 011/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Kapitaliturgude liidu loomine“ (COM(2015)0063) ja Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni selle kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Kapitaliturgude liidu loomine“ (COM(2015)0063) ja Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni selle kohta (1),

| — | võttes arvesse Jacques de Larosière'i juhitud kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma 25. veebruari 2009. aasta raportit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jacques de Larosière'i juhitud kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma 25. veebruari 2009. aasta raportit,

| — | võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee 2015. aasta juuli aruannet pangandusjärelevalve mõju ja vastutuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee 2015. aasta juuli aruannet pangandusjärelevalve mõju ja vastutuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Esimesed mõtisklused sügavate ja lõimitud ELi kapitaliturgude arengu takistuste üle“ (SWD(2015)0013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Esimesed mõtisklused sügavate ja lõimitud ELi kapitaliturgude arengu takistuste üle“ (SWD(2015)0013),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi kapitaliturgude liidu kohta, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis vastu 19. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi kapitaliturgude liidu kohta, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis vastu 19. juunil 2015,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni mitteametlikku raportit (2) finantsteenuseid käsitlevate ELi õigusaktide sidususe suurendamise kohta, mille parlamendikomisjon võttis vastu 30. jaanuaril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni mitteametlikku raportit (2) finantsteenuseid käsitlevate ELi õigusaktide sidususe suurendamise kohta, mille parlamendikomisjon võttis vastu 30. jaanuaril 2014,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2014. aasta teatist „Reformitud finantssektor Euroopa jaoks“ (COM(2014)0279), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2014. aasta teatist „Reformitud finantssektor Euroopa jaoks“ (COM(2014)0279),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Finantsalase reguleerimise tegevuskava majanduslik ülevaade“ (SWD(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Finantsalase reguleerimise tegevuskava majanduslik ülevaade“ (SWD(2014)0158),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi läbivaatamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi läbivaatamise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete ja korralduse kohta (COM(2014)0508), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete ja korralduse kohta (COM(2014)0508),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa järelevalveasutuste ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi toimimise kohta (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa järelevalveasutuste ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi toimimise kohta (COM(2014)0509),

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2014. aasta teatist Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2014. aasta teatist Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (COM(2014)0168),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Ettepanek institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohta“ (COM(2015)0216), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Ettepanek institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohta“ (COM(2015)0216),

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2015. aasta märtsi aruannet riiginõuete regulatiivse käsitluse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2015. aasta märtsi aruannet riiginõuete regulatiivse käsitluse kohta (5),

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi pangastandarditega tegeleva parlamendikomisjoni lõpparuannet pealkirjaga „Changing banking for good“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi pangastandarditega tegeleva parlamendikomisjoni lõpparuannet pealkirjaga „Changing banking for good“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0360/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0360/2015),

| A. | arvestades, et 2007.–2008. aasta finantskriis ja selle ulatuslik negatiivne mõju tulenesid muu hulgas asjaolust, et finantsteenuste suhtes ei kohaldatud üha keerukamaid turge ja tooteid silmas pidades asjakohaseid ja kvaliteetseid eeskirju; arvestades, et viimastel aastatel on ELi finantssektoris alustatud ulatuslikke reforme, et tugevdada finantsalast reguleerimist ja järelevalvet, taastada finantsstabiilsus ja muuta finantssüsteem kriiside suhtes vastupidavamaks, vähendada riske maksumaksjatele ning paremini vastata investorite vajadustele ja reaalmajanduse rahastamisvajadustele; arvestades, et kuigi Euroopa majanduskasvu väljavaated on paranenud, ei ole majandus veel täielikult taastunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2007.–2008. aasta finantskriis ja selle ulatuslik negatiivne mõju tulenesid muu hulgas asjaolust, et finantsteenuste suhtes ei kohaldatud üha keerukamaid turge ja tooteid silmas pidades asjakohaseid ja kvaliteetseid eeskirju; arvestades, et viimastel aastatel on ELi finantssektoris alustatud ulatuslikke reforme, et tugevdada finantsalast reguleerimist ja järelevalvet, taastada finantsstabiilsus ja muuta finantssüsteem kriiside suhtes vastupidavamaks, vähendada riske maksumaksjatele ning paremini vastata investorite vajadustele ja reaalmajanduse rahastamisvajadustele; arvestades, et kuigi Euroopa majanduskasvu väljavaated on paranenud, ei ole majandus veel täielikult taastunud;

| B. | arvestades, et põhjalikud muutused on toimunud ja veel toimumas kõigis finantssektorites, sh panganduses, kindlustuses, väärtpaberiturgudel, investeerimisfondides ja finantsturutaristus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põhjalikud muutused on toimunud ja veel toimumas kõigis finantssektorites, sh panganduses, kindlustuses, väärtpaberiturgudel, investeerimisfondides ja finantsturutaristus;

| C. | arvestades, et finantssektori reguleerimise reformi ülevõtmine ja rakendamine jätkub ikka veel ja on lõpule viimata, kuivõrd hulk olulisi reforme on veel tegemata ning eelkõige on veel lõplikult välja töötamata paljud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid; arvestades, et olukorda pangandus- ja kindlustussektoris ning finantsturgudel iseloomustab jätkuv muutumine ja innovatsioon, mis tähendab seda, et asjaomaseid sektoreid hõlmavaid eeskirju tuleb pidevalt hinnata, et tagada proportsionaalsus ja tõhusus ning ühtlasi eeskirjade pidev kohandamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et finantssektori reguleerimise reformi ülevõtmine ja rakendamine jätkub ikka veel ja on lõpule viimata, kuivõrd hulk olulisi reforme on veel tegemata ning eelkõige on veel lõplikult välja töötamata paljud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid; arvestades, et olukorda pangandus- ja kindlustussektoris ning finantsturgudel iseloomustab jätkuv muutumine ja innovatsioon, mis tähendab seda, et asjaomaseid sektoreid hõlmavaid eeskirju tuleb pidevalt hinnata, et tagada proportsionaalsus ja tõhusus ning ühtlasi eeskirjade pidev kohandamine;

| D. | arvestades, et liidu kapitaliturud on endiselt killustatud; arvestades, et kapitaliturgude liit võib pakkuda väärtuslikku raamistikku VKEde jaoks rahastamisele võrdse juurdepääsu tagamiseks kogu ELis ja turupõhise rahastamise uuenduslike kauplemiskohtade edendamiseks; arvestades, et konkreetselt VKEdele ja mikroettevõtetele antavate laenude nappus tuleneb ka majanduse ebastabiilsusest ning reaalmajandusega seotud sihipäraste lahenduste puudumisest; arvestades, et sageli tuuakse näiteks kapitaliturgudel põhinev kontekst Ameerika Ühendriikides, mis on aga täiesti erinev pangandusel põhinevast kontekstist ELis ja mida ei tohiks kopeerida ega eeskujuna kasutada; arvestades, et kapitaliturgude liit pakub võimalust ELi kapitaliturgude tugevdamiseks, et täiendada pankadepõhist rahastamist; arvestades, et USAs on pärast finantskriisi ettevõtetele pankade poolt antavad laenud saavutanud kapitaliturgudel põhinevast rahastamisest suurema osakaalu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liidu kapitaliturud on endiselt killustatud; arvestades, et kapitaliturgude liit võib pakkuda väärtuslikku raamistikku VKEde jaoks rahastamisele võrdse juurdepääsu tagamiseks kogu ELis ja turupõhise rahastamise uuenduslike kauplemiskohtade edendamiseks; arvestades, et konkreetselt VKEdele ja mikroettevõtetele antavate laenude nappus tuleneb ka majanduse ebastabiilsusest ning reaalmajandusega seotud sihipäraste lahenduste puudumisest; arvestades, et sageli tuuakse näiteks kapitaliturgudel põhinev kontekst Ameerika Ühendriikides, mis on aga täiesti erinev pangandusel põhinevast kontekstist ELis ja mida ei tohiks kopeerida ega eeskujuna kasutada; arvestades, et kapitaliturgude liit pakub võimalust ELi kapitaliturgude tugevdamiseks, et täiendada pankadepõhist rahastamist; arvestades, et USAs on pärast finantskriisi ettevõtetele pankade poolt antavad laenud saavutanud kapitaliturgudel põhinevast rahastamisest suurema osakaalu;

Praeguse raamistiku ülevaade ja probleemid

| 1. | märgib, et komisjoni teatises „Reformitud finantssektor Euroopa jaoks“ antakse esimene ülevaade finantssektori reformidest, kuid ei esitata täielikku hinnangut ega kvantitatiivset analüüsi eri meetmete üldise ja omavahelise mõju kohta; |
| --- | --- |

1.

märgib, et komisjoni teatises „Reformitud finantssektor Euroopa jaoks“ antakse esimene ülevaade finantssektori reformidest, kuid ei esitata täielikku hinnangut ega kvantitatiivset analüüsi eri meetmete üldise ja omavahelise mõju kohta;

| 2. | väljendab heameelt komisjoni investeerimispaketi üle, mis hõlmab ka kapitaliturgude liitu; rõhutab ettevõtete täiendava pankadevälise rahastamise vajadust ja lisaks seda, et kapitaliturgude liidu ülesehitamise keskne põhimõte peab olema suurem keskendumine kapitaliturgude lõppkasutajatele, s.t ettevõtetele ja investoritele; rõhutab, et tõhus ja mõjus finantsteenuste raamistik, mis tagab finantsstabiilsuse, on eeltingimus (pikaajaliste) investeeringute suurendamiseks ja kasvu soodustamiseks konkurentsivõimelises Euroopa majanduses; rõhutab majandusliku ja finantsstabiilsuse vahelist seost; rõhutab lisaks, et usaldusväärne majanduspoliitika, tulemuslikud struktuurireformid ja usaldusväärne eelarvepoliitika sillutavad teed elujõulisele ja kasvupotentsiaaliga reaalmajandusele liikmesriikides ja ELis; tunnistab, et kapitaliturgudel võib olla oluline roll liikmesriikide majanduse rahastamisvajaduste täitmisel; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt komisjoni investeerimispaketi üle, mis hõlmab ka kapitaliturgude liitu; rõhutab ettevõtete täiendava pankadevälise rahastamise vajadust ja lisaks seda, et kapitaliturgude liidu ülesehitamise keskne põhimõte peab olema suurem keskendumine kapitaliturgude lõppkasutajatele, s.t ettevõtetele ja investoritele; rõhutab, et tõhus ja mõjus finantsteenuste raamistik, mis tagab finantsstabiilsuse, on eeltingimus (pikaajaliste) investeeringute suurendamiseks ja kasvu soodustamiseks konkurentsivõimelises Euroopa majanduses; rõhutab majandusliku ja finantsstabiilsuse vahelist seost; rõhutab lisaks, et usaldusväärne majanduspoliitika, tulemuslikud struktuurireformid ja usaldusväärne eelarvepoliitika sillutavad teed elujõulisele ja kasvupotentsiaaliga reaalmajandusele liikmesriikides ja ELis; tunnistab, et kapitaliturgudel võib olla oluline roll liikmesriikide majanduse rahastamisvajaduste täitmisel;

| 3. | tunnistab asjaolu, et jätkuv finants- ja võlakriis on toonud kaasa enneolematud negatiivsed tagajärjed eelkõige reaalmajanduse ja maksumaksjate raha seisukohast; tunnustab sellega seoses ELi institutsioonide poolt finantsvaldkonnas viimase viie aasta jooksul heaks kiidetud õigusakte, mis on tugevdanud Euroopa finantssektori ülesehitust tulevaste kriiside puhuks; tunneb heameelt komisjoni kapitaliturgude liidu tegevuskava üle; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on võtnud tarbijate ja investorite tõhusa kaitse kapitaliturgude liidu üheks aluspõhimõtteks; |
| --- | --- |

3.

tunnistab asjaolu, et jätkuv finants- ja võlakriis on toonud kaasa enneolematud negatiivsed tagajärjed eelkõige reaalmajanduse ja maksumaksjate raha seisukohast; tunnustab sellega seoses ELi institutsioonide poolt finantsvaldkonnas viimase viie aasta jooksul heaks kiidetud õigusakte, mis on tugevdanud Euroopa finantssektori ülesehitust tulevaste kriiside puhuks; tunneb heameelt komisjoni kapitaliturgude liidu tegevuskava üle; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on võtnud tarbijate ja investorite tõhusa kaitse kapitaliturgude liidu üheks aluspõhimõtteks;

| 4. | tunnustab finantsalase reguleerimise abil saavutatud tulemusi finantskriisi tagajärgedele reageerimisel; tunneb muret järjest suureneva keerukuse üle, mis väljendub õigusaktide ja järelevalve suuremas mahus, detailsuses ja arvukamates kihtides ning rahvusvahelise, Euroopa ja riikliku tasandi nõuetes; märgib, et õigusaktide keerukus kajastab ka finantsturgude, sealhulgas finantsinstrumentide, turutaristu ja institutsioonide keerukust; toonitab, et liiga keerukad õigusaktid ja rangemad eeltingimused võivad avaldada investeeringutele negatiivset mõju; on veendunud, et õigusaktide keerukust tuleb käsitleda ka seoses sellega, et neid kohaldatakse finantstoodete finantssektorivälistele lõpptarbijatele; rõhutab vajadust rahvusvahelise õigusloomealase koostöö järele globaalses raamistikus, kus koostöö oleks parem ja vastutus suurem; |
| --- | --- |

4.

tunnustab finantsalase reguleerimise abil saavutatud tulemusi finantskriisi tagajärgedele reageerimisel; tunneb muret järjest suureneva keerukuse üle, mis väljendub õigusaktide ja järelevalve suuremas mahus, detailsuses ja arvukamates kihtides ning rahvusvahelise, Euroopa ja riikliku tasandi nõuetes; märgib, et õigusaktide keerukus kajastab ka finantsturgude, sealhulgas finantsinstrumentide, turutaristu ja institutsioonide keerukust; toonitab, et liiga keerukad õigusaktid ja rangemad eeltingimused võivad avaldada investeeringutele negatiivset mõju; on veendunud, et õigusaktide keerukust tuleb käsitleda ka seoses sellega, et neid kohaldatakse finantstoodete finantssektorivälistele lõpptarbijatele; rõhutab vajadust rahvusvahelise õigusloomealase koostöö järele globaalses raamistikus, kus koostöö oleks parem ja vastutus suurem;

| 5. | märgib, et tugeva ja kindla kapitaliturgude liidu jaoks on vaja arvesse võtta sõltuvust teistest finantssektoritest, uurida reaalmajanduse täiendavaid turupõhiseid rahastamisallikaid ja see peab ennekõike olema rajatud tugevatele olemasolevatele struktuuridele; rõhutab, et ELi finantsteenuste reguleerimine peab põhinema terviklikul käsitusel, kus kapitaliturgude liit aitab täiendada pankadepoolset rahastamist; nõuab, et kapitaliturgude liidus võetaks ettevõtete rahastamisele keskendumise kõrval arvesse ka tarbijate ja investorite vaatepunkti; on seisukohal, et selleks peaks komisjon tegema tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa järelevalveasutuste ja riiklike pädevate asutustega, et lahendada lähenemisviisides esinevad vastuolud, mis võiksid seada ohtu kapitaliturgude liidu eesmärgid; palub komisjonil kasutada kogu liidu jaoks kapitalituru väljaarendamisel hästitoimivaid parimaid tavasid; |
| --- | --- |

5.

märgib, et tugeva ja kindla kapitaliturgude liidu jaoks on vaja arvesse võtta sõltuvust teistest finantssektoritest, uurida reaalmajanduse täiendavaid turupõhiseid rahastamisallikaid ja see peab ennekõike olema rajatud tugevatele olemasolevatele struktuuridele; rõhutab, et ELi finantsteenuste reguleerimine peab põhinema terviklikul käsitusel, kus kapitaliturgude liit aitab täiendada pankadepoolset rahastamist; nõuab, et kapitaliturgude liidus võetaks ettevõtete rahastamisele keskendumise kõrval arvesse ka tarbijate ja investorite vaatepunkti; on seisukohal, et selleks peaks komisjon tegema tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa järelevalveasutuste ja riiklike pädevate asutustega, et lahendada lähenemisviisides esinevad vastuolud, mis võiksid seada ohtu kapitaliturgude liidu eesmärgid; palub komisjonil kasutada kogu liidu jaoks kapitalituru väljaarendamisel hästitoimivaid parimaid tavasid;

| 6. | märgib, et õigusakt ei ole alati kõige kohasem poliitiline reageering ning et piisavalt tuleks arvesse võtta ka mitte-seadusandlikke ja turupõhiseid lähenemisviise; |
| --- | --- |

6.

märgib, et õigusakt ei ole alati kõige kohasem poliitiline reageering ning et piisavalt tuleks arvesse võtta ka mitte-seadusandlikke ja turupõhiseid lähenemisviise;

| 7. | palub komisjonil järgida kapitaliturgude liiduga seoses terviklikku lähenemisviisi ja pöörata tähelepanu teistele poliitilistele tegevuskavadele, näiteks digitaalse ühtse turu arendamisele ning käimasolevatele reformidele äriühinguõiguse ja äriühingu üldjuhtimise valdkonnas; on lisaks veendunud, et komisjon peaks võtma arvesse viimaseid tehnoloogilisi arenguid; väljendab sellega seoses muret küberjulgeolekuga seotud ohtude pärast ja palub komisjonil tagada, et see küsimus oleks ELi strateegia lahutamatu osa; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil järgida kapitaliturgude liiduga seoses terviklikku lähenemisviisi ja pöörata tähelepanu teistele poliitilistele tegevuskavadele, näiteks digitaalse ühtse turu arendamisele ning käimasolevatele reformidele äriühinguõiguse ja äriühingu üldjuhtimise valdkonnas; on lisaks veendunud, et komisjon peaks võtma arvesse viimaseid tehnoloogilisi arenguid; väljendab sellega seoses muret küberjulgeolekuga seotud ohtude pärast ja palub komisjonil tagada, et see küsimus oleks ELi strateegia lahutamatu osa;

| 8. | on veendunud, et tõhus ja mõjus ELi finantsteenuste reguleerimine peaks olema sidus, järjepidev (ka valdkondadevaheliselt), proportsionaalne, mittedubleeriv ja ülemäärase keerukuseta ning vältima õiguskindlusetust, õiguslikku arbitraaži ja suuri tehingukulusid; on lisaks veendunud, et see peaks võimaldama vahendajatel teha oma tööd rahaliste vahendite reaalmajandusse suunamisel ja seeläbi selle rahastamise hõlbustamisel, teenida hoiustajaid ja investoreid ning käsitleda tulemuslikult finantsstabiilsust ja maksumaksjaid ohustavaid riske, vältides finantskriiside kordumist ja pakkudes kaitset süsteemsete riskide eest; on seisukohal, et sellega tuleks toetada ühtse turu süvendamist ja keskenduda konkreetsetele eesmärkidele, mida on võimalik paremini saavutada ELi tasandil, jättes ühtlasi ruumi kohalikule tasandile keskenduvale uuenduslikule rahastamisele; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et tõhus ja mõjus ELi finantsteenuste reguleerimine peaks olema sidus, järjepidev (ka valdkondadevaheliselt), proportsionaalne, mittedubleeriv ja ülemäärase keerukuseta ning vältima õiguskindlusetust, õiguslikku arbitraaži ja suuri tehingukulusid; on lisaks veendunud, et see peaks võimaldama vahendajatel teha oma tööd rahaliste vahendite reaalmajandusse suunamisel ja seeläbi selle rahastamise hõlbustamisel, teenida hoiustajaid ja investoreid ning käsitleda tulemuslikult finantsstabiilsust ja maksumaksjaid ohustavaid riske, vältides finantskriiside kordumist ja pakkudes kaitset süsteemsete riskide eest; on seisukohal, et sellega tuleks toetada ühtse turu süvendamist ja keskenduda konkreetsetele eesmärkidele, mida on võimalik paremini saavutada ELi tasandil, jättes ühtlasi ruumi kohalikule tasandile keskenduvale uuenduslikule rahastamisele;

| 9. | tunneb muret jätkuvate probleemide pärast IBAN koodidega, kuivõrd neid ei aktsepteerita endiselt otsekorralduste tegemisteks muudelt kui makse saaja liikmesriigis avatud pangakontodelt; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret jätkuvate probleemide pärast IBAN koodidega, kuivõrd neid ei aktsepteerita endiselt otsekorralduste tegemisteks muudelt kui makse saaja liikmesriigis avatud pangakontodelt;

| 10. | rõhutab vajadust teha finantsteenuste raamistikust kokkuvõte, kasutades nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset lähenemisviisi; märgib, et sama on ette võetud ka muudes riikides, eelkõige USAs; rõhutab, et selline kokkuvõtte koostamine peaks aitama kaasa paremini toimivate finantsturgude loomisele, millega vastatakse reaalmajanduse rahastamisvajadustele, muu hulgas puuduste, lünkade, ebakõlade, kooskõlastamatuse ja ebaproportsionaalsuse käsitlemise kaudu, ning sellega ei tohiks seada ohtu õigusloome valdkonnas seni saavutatud tulemusi, pidades silmas iga konkreetse õigusakti läbivaatamisklauslites esitatud nõudeid ja prognoosimata ette tulemusi, käsitlemata seda dereguleerimise suunas liikumisena; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust teha finantsteenuste raamistikust kokkuvõte, kasutades nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset lähenemisviisi; märgib, et sama on ette võetud ka muudes riikides, eelkõige USAs; rõhutab, et selline kokkuvõtte koostamine peaks aitama kaasa paremini toimivate finantsturgude loomisele, millega vastatakse reaalmajanduse rahastamisvajadustele, muu hulgas puuduste, lünkade, ebakõlade, kooskõlastamatuse ja ebaproportsionaalsuse käsitlemise kaudu, ning sellega ei tohiks seada ohtu õigusloome valdkonnas seni saavutatud tulemusi, pidades silmas iga konkreetse õigusakti läbivaatamisklauslites esitatud nõudeid ja prognoosimata ette tulemusi, käsitlemata seda dereguleerimise suunas liikumisena;

| 11. | on veendunud, et finantsteenuste ühtne turg teenib ettevõtjate huve, kuid peab lõppkokkuvõttes tooma kasu tarbijatele ja investoritele; rõhutab, et piiriülese juurdepääsu, turustamise ja investeeringute osas esineb endiselt arvukalt tõkkeid ja takistusi, mida on vaja analüüsida, käsitleda ja ületada, säilitades samas investorite kaitse kõrgeima taseme; tuletab meelde, et kapitalivoogude tõkete vähendamise korral võib majanduskasvu pikas perspektiivis kindlalt prognoosida üksnes juhul, kui üldised stiimulid ettevõtete jaoks on õigesti määratud; peab lisaks oluliseks arenenud kohalikku ökosüsteemi, mis võimaldab väiksematel ettevõtetel majanduskasvu nimel kapitali ligi meelitada; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et finantsteenuste ühtne turg teenib ettevõtjate huve, kuid peab lõppkokkuvõttes tooma kasu tarbijatele ja investoritele; rõhutab, et piiriülese juurdepääsu, turustamise ja investeeringute osas esineb endiselt arvukalt tõkkeid ja takistusi, mida on vaja analüüsida, käsitleda ja ületada, säilitades samas investorite kaitse kõrgeima taseme; tuletab meelde, et kapitalivoogude tõkete vähendamise korral võib majanduskasvu pikas perspektiivis kindlalt prognoosida üksnes juhul, kui üldised stiimulid ettevõtete jaoks on õigesti määratud; peab lisaks oluliseks arenenud kohalikku ökosüsteemi, mis võimaldab väiksematel ettevõtetel majanduskasvu nimel kapitali ligi meelitada;

| 12. | on veendunud, et tarbijakaitse ei pruugi tingimata tähendada suurt teabehulka ning et keskenduda tuleks pigem teabe kvaliteedile ja arusaadavusele, mis võimaldaks nõuetekohaselt otsuseid langetada – teave peab olema asjakohane, täpne, võrreldav, kasutajasõbralik, usaldusväärne ja õigeaegne; on mures selle pärast, et tarbijatele mõeldud teabe tohutu hulk ja keerukus ei pruugi lõppkokkuvõttes vastata tarbijate tegelikele vajadustele; on arvamusel, et vaja on leida tasakaal tarbijatele teadlike valikute tegemiseks vajaliku teabe andmise ja kaasnevatest riskidest arusaamise vahel nii, et ei tekitata seejuures ettevõtetele, eelkõige VKEdele ebavajalikku koormat; ergutab teavet veelgi enam digiteerima; rõhutab, et finantsnõustajatele ja finantsasutustes tarbijaid nõustavatele töötajatele tuleks anda piisavalt koolitust ja aega, et nad saaksid kliente nõuetekohaselt teenindada; peab oluliseks tõhusaid järelevalvevolitusi, et toodete turustamisse vajaduse korral sekkuda; märgib, et põhjalikuma ja parema finantshariduse pakkumiseks on hiljemalt 2016. aasta lõpuks vaja Euroopa algatust, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi erivajadusi ja millega tagatakse ka täielik teadlikkus kapitaliturgudele investeerimise eeliste ja puuduste kohta; toonitab ühtlasi, et finantsharidus peaks olema suunatud VKEdele, et õpetada neid kapitaliturge kasutama; on veendunud, et suurem läbipaistvus aitab ettevõtetel, investoritel ja tarbijatel mõista turuosaliste pakutavate erinevate teenuste suhtelisi kulusid ja kasu, kuid märgib lisaks, et suurema läbipaistvusega peab kaasnema ka lisandväärtus klientidele või pädevatele järelevalve teostajatele ning see peab olema suunatud teabe ja andmete praktilisele kasutamisele; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et tarbijakaitse ei pruugi tingimata tähendada suurt teabehulka ning et keskenduda tuleks pigem teabe kvaliteedile ja arusaadavusele, mis võimaldaks nõuetekohaselt otsuseid langetada – teave peab olema asjakohane, täpne, võrreldav, kasutajasõbralik, usaldusväärne ja õigeaegne; on mures selle pärast, et tarbijatele mõeldud teabe tohutu hulk ja keerukus ei pruugi lõppkokkuvõttes vastata tarbijate tegelikele vajadustele; on arvamusel, et vaja on leida tasakaal tarbijatele teadlike valikute tegemiseks vajaliku teabe andmise ja kaasnevatest riskidest arusaamise vahel nii, et ei tekitata seejuures ettevõtetele, eelkõige VKEdele ebavajalikku koormat; ergutab teavet veelgi enam digiteerima; rõhutab, et finantsnõustajatele ja finantsasutustes tarbijaid nõustavatele töötajatele tuleks anda piisavalt koolitust ja aega, et nad saaksid kliente nõuetekohaselt teenindada; peab oluliseks tõhusaid järelevalvevolitusi, et toodete turustamisse vajaduse korral sekkuda; märgib, et põhjalikuma ja parema finantshariduse pakkumiseks on hiljemalt 2016. aasta lõpuks vaja Euroopa algatust, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi erivajadusi ja millega tagatakse ka täielik teadlikkus kapitaliturgudele investeerimise eeliste ja puuduste kohta; toonitab ühtlasi, et finantsharidus peaks olema suunatud VKEdele, et õpetada neid kapitaliturge kasutama; on veendunud, et suurem läbipaistvus aitab ettevõtetel, investoritel ja tarbijatel mõista turuosaliste pakutavate erinevate teenuste suhtelisi kulusid ja kasu, kuid märgib lisaks, et suurema läbipaistvusega peab kaasnema ka lisandväärtus klientidele või pädevatele järelevalve teostajatele ning see peab olema suunatud teabe ja andmete praktilisele kasutamisele;

| 13. | rõhutab kasu, mida tooks varade mitmekesistamine nii varaklasside kui ka varade päritolu osas, kuna see võimaldab riske paremini hajutada ja vastata investorite vajadustele; rõhutab, et usaldatavusnõuete kohase reguleerimise eesmärk ei ole seada teatavaid varaklasse eelisolukorda; nõuab riskipõhist reguleerimise käsitust, nii et samade riskide puhul kohaldataks samu eeskirju, ja selle täiendamist muude standarditud meetmetega; on veendunud, et asjakohane oleks varaklasse veelgi täpsemalt liigitada, luues eelkõige sellised kategooriad nagu taristu; tunnistab, et taristuprojektid ei ole iseenesest väiksema riskiga, ja nõuab vastavat usaldatavusnõuete kohast reguleerimist; toetab taristuga seotud riskide ja kasu täiendavat uurimist, sealhulgas kasutatava metoodika avalikustamist, et oleks võimalik teha tõenditel põhinevaid järeldusi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab kasu, mida tooks varade mitmekesistamine nii varaklasside kui ka varade päritolu osas, kuna see võimaldab riske paremini hajutada ja vastata investorite vajadustele; rõhutab, et usaldatavusnõuete kohase reguleerimise eesmärk ei ole seada teatavaid varaklasse eelisolukorda; nõuab riskipõhist reguleerimise käsitust, nii et samade riskide puhul kohaldataks samu eeskirju, ja selle täiendamist muude standarditud meetmetega; on veendunud, et asjakohane oleks varaklasse veelgi täpsemalt liigitada, luues eelkõige sellised kategooriad nagu taristu; tunnistab, et taristuprojektid ei ole iseenesest väiksema riskiga, ja nõuab vastavat usaldatavusnõuete kohast reguleerimist; toetab taristuga seotud riskide ja kasu täiendavat uurimist, sealhulgas kasutatava metoodika avalikustamist, et oleks võimalik teha tõenditel põhinevaid järeldusi;

| 14. | rõhutab järjepidevuse vajadust riskipõhises käsituses ja ühtlasi vajadust vähendada võimalusi õiguslikuks arbitraažiks; rõhutab vajadust kaotada seos riikide ja pankade vahel riikide tasandil, rakendades riigisiseselt täielikult ja järjekindlalt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi, ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi sätteid; võtab teadmiseks Baseli pangajärelevalve komitee ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu panuse pankade riigivõlaga seotud riskidega seoses, mille hulka kuulub järgmiste sammude hoolikas kaalumine; rõhutab, et poliitikas tuleks selgelt võtta arvesse üksikute ja endogeensete riskide omavahelist mõju, eriti juhul, kui finantsasutused kasutavad samu reguleerija poolt heakskiidetud standardseid riskimudeleid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab järjepidevuse vajadust riskipõhises käsituses ja ühtlasi vajadust vähendada võimalusi õiguslikuks arbitraažiks; rõhutab vajadust kaotada seos riikide ja pankade vahel riikide tasandil, rakendades riigisiseselt täielikult ja järjekindlalt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi, ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi sätteid; võtab teadmiseks Baseli pangajärelevalve komitee ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu panuse pankade riigivõlaga seotud riskidega seoses, mille hulka kuulub järgmiste sammude hoolikas kaalumine; rõhutab, et poliitikas tuleks selgelt võtta arvesse üksikute ja endogeensete riskide omavahelist mõju, eriti juhul, kui finantsasutused kasutavad samu reguleerija poolt heakskiidetud standardseid riskimudeleid;

| 15. | võtab teadmiseks kapitali, likviidsust ja finantsvõimendust käsitlevate arvukate nõuete võimalikud tahtmatud tagajärjed tähtaegade ümberkujundamisele, pikaajalise rahastamise tagamisele ning turu- ja likviidsuse tegemisele, tuletades ühtlasi meelde, et asjaomased nõuded kehtestati finantskriisile reageerimiseks; tunneb muret, et nõuete ebaproportsionaalsus võib seada ohtu väikeste ja keskmise suurusega pankade ärimudeli ning tuua seetõttu kaasa soovimatuid tagajärgi finantssektori ülesehitusele; palub, et komisjon analüüsiks koostöös järelevalve teostajatega esmajärjekorras neid tagajärgi pangandusele ja kindlustusele ning võimalikku täiendavust; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks kapitali, likviidsust ja finantsvõimendust käsitlevate arvukate nõuete võimalikud tahtmatud tagajärjed tähtaegade ümberkujundamisele, pikaajalise rahastamise tagamisele ning turu- ja likviidsuse tegemisele, tuletades ühtlasi meelde, et asjaomased nõuded kehtestati finantskriisile reageerimiseks; tunneb muret, et nõuete ebaproportsionaalsus võib seada ohtu väikeste ja keskmise suurusega pankade ärimudeli ning tuua seetõttu kaasa soovimatuid tagajärgi finantssektori ülesehitusele; palub, et komisjon analüüsiks koostöös järelevalve teostajatega esmajärjekorras neid tagajärgi pangandusele ja kindlustusele ning võimalikku täiendavust;

| 16. | väljendab muret turgu käsitlevate õigusaktide ja kapitalinõuete vastastikuse mõju pärast seoses sellega, et finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID) läbivaatamise käigus on selle kohaldamisalasse reguleeritud ettevõtjatena lisatud uued üksused, kuid kapitalinõuete määrust ei ole kohandatud, et arvestada suurema hulga eri liiki ettevõtetega; |
| --- | --- |

16.

väljendab muret turgu käsitlevate õigusaktide ja kapitalinõuete vastastikuse mõju pärast seoses sellega, et finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID) läbivaatamise käigus on selle kohaldamisalasse reguleeritud ettevõtjatena lisatud uued üksused, kuid kapitalinõuete määrust ei ole kohandatud, et arvestada suurema hulga eri liiki ettevõtetega;

| 17. | väljendab muret selle pärast, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse kehtivad erandid finantssektoriväliste äriühingute suhtes on kapitalinõuete direktiivis ja määruses krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõude kohaldamise osas osaliselt kaotatud; palub komisjonil paremini täita oma ülesandeid, et tagada poliitikas järjepidevus ja tulemused eri seadusandlike ettepanekute lõikes; |
| --- | --- |

17.

väljendab muret selle pärast, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse kehtivad erandid finantssektoriväliste äriühingute suhtes on kapitalinõuete direktiivis ja määruses krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõude kohaldamise osas osaliselt kaotatud; palub komisjonil paremini täita oma ülesandeid, et tagada poliitikas järjepidevus ja tulemused eri seadusandlike ettepanekute lõikes;

| 18. | on seisukohal, et kehtivates õigusaktides tuleks finantssektoriväliste äriühingute suhtes kohaldatavaid erisätteid laiendada ja muuta need proportsionaalsemaks, et piirata halduskoormust ja mitte vähendada majanduses tulevaste investeeringute jaoks olemasolevat kapitali; palub komisjonil Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamisel lahendada keeruka korra kohaldamisel esinevad raskused menetluste lihtsustamise kaudu, kuid jätkuvalt tunnustada erandi eesmärki, tagamaks, et finantssektoriväliseid äriühinguid ei koormata finantsturu osalistele mõeldud õigusaktidega; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et kehtivates õigusaktides tuleks finantssektoriväliste äriühingute suhtes kohaldatavaid erisätteid laiendada ja muuta need proportsionaalsemaks, et piirata halduskoormust ja mitte vähendada majanduses tulevaste investeeringute jaoks olemasolevat kapitali; palub komisjonil Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamisel lahendada keeruka korra kohaldamisel esinevad raskused menetluste lihtsustamise kaudu, kuid jätkuvalt tunnustada erandi eesmärki, tagamaks, et finantssektoriväliseid äriühinguid ei koormata finantsturu osalistele mõeldud õigusaktidega;

| 19. | palub komisjonil Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamisel uurida seda, millist mõju võiks kesksete vastaspoolte aktsepteeritavate tagatiste kvaliteedi alandamine avaldada kesksete vastaspoolte vastupidavusele, ja kaaluda, kas teatavad turuosalised, näiteks pensionifondid, tuleks kesksest kliiringust püsivalt vabastada, kui nende osalemine vähendab finantssüsteemi üldist stabiilsust alternatiivse mitterahalise tagatise aktsepteerimise tõttu; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamisel uurida seda, millist mõju võiks kesksete vastaspoolte aktsepteeritavate tagatiste kvaliteedi alandamine avaldada kesksete vastaspoolte vastupidavusele, ja kaaluda, kas teatavad turuosalised, näiteks pensionifondid, tuleks kesksest kliiringust püsivalt vabastada, kui nende osalemine vähendab finantssüsteemi üldist stabiilsust alternatiivse mitterahalise tagatise aktsepteerimise tõttu;

| 20. | tunneb muret, et puuduvad kättesaadavad ja atraktiivsed riskidele vastavad (pikaajalised) investeerimistooted ning kulutõhusad ja sobivad säästutooted tarbijatele; kordab, et investorite ja tarbijate valikuvõimalused peavad olema mitmekesised, kuna investorite usaldus aitab investeerimist suurendada; rõhutab, et soodustada tuleb sellise keskkonna loomist, mis stimuleerib finantstoodetega seotud innovatsiooni, suurendades mitmekesisust, andes kasu reaalmajandusele ja pakkudes täiendavaid stiimuleid investeeringuteks, ning mis võib aidata kaasa ka piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamisele, näiteks lihtsa ja läbipaistva ülesehitusega üleeuroopalise pensionitoote (PEPP) väljatöötamine; palub Euroopa järelevalveasutustel nende volitustega kooskõlas analüüsida tarbimissuundumusi, eelkõige jaetoodetega seoses, ja esitada selle kohta aruanne; |
| --- | --- |

20.

tunneb muret, et puuduvad kättesaadavad ja atraktiivsed riskidele vastavad (pikaajalised) investeerimistooted ning kulutõhusad ja sobivad säästutooted tarbijatele; kordab, et investorite ja tarbijate valikuvõimalused peavad olema mitmekesised, kuna investorite usaldus aitab investeerimist suurendada; rõhutab, et soodustada tuleb sellise keskkonna loomist, mis stimuleerib finantstoodetega seotud innovatsiooni, suurendades mitmekesisust, andes kasu reaalmajandusele ja pakkudes täiendavaid stiimuleid investeeringuteks, ning mis võib aidata kaasa ka piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamisele, näiteks lihtsa ja läbipaistva ülesehitusega üleeuroopalise pensionitoote (PEPP) väljatöötamine; palub Euroopa järelevalveasutustel nende volitustega kooskõlas analüüsida tarbimissuundumusi, eelkõige jaetoodetega seoses, ja esitada selle kohta aruanne;

| 21. | väljendab heameelt ärimudelite mitmekesisuse üle; nõuab, et reguleerimises ja järelevalves kajastataks seda mitmekesisust, võttes täiel määral arvesse asjaomaste üksuste olemust, suurust, riskantsust ja keerukust, tingimusel, et järgitakse ausa konkurentsi ja tulemusliku järelevalve põhimõtteid; tuletab meelde, et rahastamisviiside mitmekesisus on tugevus; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt ärimudelite mitmekesisuse üle; nõuab, et reguleerimises ja järelevalves kajastataks seda mitmekesisust, võttes täiel määral arvesse asjaomaste üksuste olemust, suurust, riskantsust ja keerukust, tingimusel, et järgitakse ausa konkurentsi ja tulemusliku järelevalve põhimõtteid; tuletab meelde, et rahastamisviiside mitmekesisus on tugevus;

| 22. | on veendunud, et edukas kapitaliturgude liit peaks võimaldama igas suuruses ja eri kasvuetappides ELi ettevõtetel pääseda ELi kapitaliturgudele kasutajasõbralikul, tõhusal ja soodsal viisil; on veendunud, et reguleerimine ei tohiks börsil noteerimist keerukamaks muuta ja ei tohiks takistada börsil noteerimata äriühingute noteerimist; rõhutab, et vaja on parandada esmasturu reguleerimise korda, et hõlbustada vahendite hankimist, tagades samas investorite kaitse nõuetekohasel tasemel; rõhutab uuendusliku turupõhise rahastamise potentsiaali, eriti finantstehnoloogia võimalusi, sealhulgas ühisrahastamine ja vastastikune laenamine, ning rõhutab vajadust parandada asjakohaseid regulatiivseid nõudeid; palub komisjonil anda nende uute mudelite esilekerkimiseks vajalikku aega ning neid uurida ja edendada, seades prioriteediks nende piiriülese mõõtme ja tagades turulepääsu tõkete alandamise; palub komisjonil toetada oma struktuurireformi tugiteenistuse kaudu neid liikmesriike, kes arendavad kapitalituru sektoreid; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et edukas kapitaliturgude liit peaks võimaldama igas suuruses ja eri kasvuetappides ELi ettevõtetel pääseda ELi kapitaliturgudele kasutajasõbralikul, tõhusal ja soodsal viisil; on veendunud, et reguleerimine ei tohiks börsil noteerimist keerukamaks muuta ja ei tohiks takistada börsil noteerimata äriühingute noteerimist; rõhutab, et vaja on parandada esmasturu reguleerimise korda, et hõlbustada vahendite hankimist, tagades samas investorite kaitse nõuetekohasel tasemel; rõhutab uuendusliku turupõhise rahastamise potentsiaali, eriti finantstehnoloogia võimalusi, sealhulgas ühisrahastamine ja vastastikune laenamine, ning rõhutab vajadust parandada asjakohaseid regulatiivseid nõudeid; palub komisjonil anda nende uute mudelite esilekerkimiseks vajalikku aega ning neid uurida ja edendada, seades prioriteediks nende piiriülese mõõtme ja tagades turulepääsu tõkete alandamise; palub komisjonil toetada oma struktuurireformi tugiteenistuse kaudu neid liikmesriike, kes arendavad kapitalituru sektoreid;

| 23. | nõuab pädevuste asjakohast ja selgepiirilist jagamist ELi ja riikliku tasandi vahel, pidades silmas, et riiklikel järelevalve teostajatel on kohaliku turu olemusest rohkem teadmisi; rõhutab, et vaja on tagada ühtse järelevalvemehhanismi tulemuslikkus, võrdsed tingimused ja läbipaistvus ning vältida tuleb huvide konflikti järelevalveasutuste ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vahel; on mures mõju pärast, mida kõiki ühetaoliselt kohtlev järelevalvemeetod omab ühtse järelevalvemehhanismi raames väiksematele ja eelkõige siseriiklikul tasandil aktiivsetele üksustele; |
| --- | --- |

23.

nõuab pädevuste asjakohast ja selgepiirilist jagamist ELi ja riikliku tasandi vahel, pidades silmas, et riiklikel järelevalve teostajatel on kohaliku turu olemusest rohkem teadmisi; rõhutab, et vaja on tagada ühtse järelevalvemehhanismi tulemuslikkus, võrdsed tingimused ja läbipaistvus ning vältida tuleb huvide konflikti järelevalveasutuste ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vahel; on mures mõju pärast, mida kõiki ühetaoliselt kohtlev järelevalvemeetod omab ühtse järelevalvemehhanismi raames väiksematele ja eelkõige siseriiklikul tasandil aktiivsetele üksustele;

| 24. | võtab teadmiseks pangandusliidu loomisel saavutatu ja rõhutab pangandusliidu kriitilise tähtsusega rolli riigi- ja pangariskide vastastikuse sõltuvuse käsitlemisel ja süsteemsete riskide vähendamisel ühismeetmete kaudu; võtab teadmiseks pangandusliidu järkjärgulise lõpuleviimise; rõhutab, et kehtivaid õigusakte on vaja täielikult ja õigeaegselt rakendada; võtab teadmiseks arutelud Euroopa hoiuste tagamise skeemi üle, mille suhtes saab Euroopa Parlament kaasseadusandjana oma seisukohta väljendada; toonitab, et eesmärk on ära hoida moraaliriski, tagades, et keskne põhimõte on jätkuvalt vastutuse põhimõte; kritiseerib madalat riskitundlikkust ühtse kriisilahendusfondi osamaksete arvutamisel; tunnustab pankade struktuurireformi käsitleva määruse koostamiseks tehtavaid pingutusi; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks pangandusliidu loomisel saavutatu ja rõhutab pangandusliidu kriitilise tähtsusega rolli riigi- ja pangariskide vastastikuse sõltuvuse käsitlemisel ja süsteemsete riskide vähendamisel ühismeetmete kaudu; võtab teadmiseks pangandusliidu järkjärgulise lõpuleviimise; rõhutab, et kehtivaid õigusakte on vaja täielikult ja õigeaegselt rakendada; võtab teadmiseks arutelud Euroopa hoiuste tagamise skeemi üle, mille suhtes saab Euroopa Parlament kaasseadusandjana oma seisukohta väljendada; toonitab, et eesmärk on ära hoida moraaliriski, tagades, et keskne põhimõte on jätkuvalt vastutuse põhimõte; kritiseerib madalat riskitundlikkust ühtse kriisilahendusfondi osamaksete arvutamisel; tunnustab pankade struktuurireformi käsitleva määruse koostamiseks tehtavaid pingutusi;

| 25. | rõhutab vajadust vastuvõetud õigusakte rakendada ja jõustada enne nende õigusaktide põhjaliku läbivaatamise kaalumist; rõhutab, et direktiivi 2014/59/EL kiiret ülevõtmist siseriiklikku õigusesse ning ühtse kriisilahenduskorra piisavat rahastamist ja mõjusust tuleb pidada ülimalt tähtsaks, ning toonitab seetõttu, et nende meetmete täielik rakendamine tuleb lõpule viia asjakohases õigusraamistikus; rõhutab sellega seoses, et ülimalt tähtis on kaotada riikide eelarve ja pankade riskide vaheline otsene vastastikune seos, mis kujutab endast suurt ohtu finantsstabiilsusele; märgib, et kuna puuduvad eeskirjad selleks, et võtta meetmeid riikide suhtes, kes kaotavad suure võlakoormuse tõttu pääsu finantsturgudele, võetakse meetmeid sageli liiga hilja, mis võib avaldada negatiivset mõju finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust vastuvõetud õigusakte rakendada ja jõustada enne nende õigusaktide põhjaliku läbivaatamise kaalumist; rõhutab, et direktiivi 2014/59/EL kiiret ülevõtmist siseriiklikku õigusesse ning ühtse kriisilahenduskorra piisavat rahastamist ja mõjusust tuleb pidada ülimalt tähtsaks, ning toonitab seetõttu, et nende meetmete täielik rakendamine tuleb lõpule viia asjakohases õigusraamistikus; rõhutab sellega seoses, et ülimalt tähtis on kaotada riikide eelarve ja pankade riskide vaheline otsene vastastikune seos, mis kujutab endast suurt ohtu finantsstabiilsusele; märgib, et kuna puuduvad eeskirjad selleks, et võtta meetmeid riikide suhtes, kes kaotavad suure võlakoormuse tõttu pääsu finantsturgudele, võetakse meetmeid sageli liiga hilja, mis võib avaldada negatiivset mõju finantsstabiilsusele;

| 26. | kordab, et ELis on vaja võrdseid tingimusi, sealhulgas nii ühtse järelevalvemehhanismi pankade kui ka mitteosalevate liikmesriikide pankade suhtes, ja ergutab euroalasse mittekuuluvaid liikmesriike pangandusliitu täielikult kaasama, tunnistades samas, et teatavate elementidega nähakse praegu ette vabatahtlik osalemine; palub komisjonil tagada ühtse turu väljaarendamise jätkamine, tunnistades samas riiklikke eripärasid; palub komisjonil jätkata kindla lähenemisviisi järgimist nn paralleelse või varipanganduse reguleerimise ja järelevalve osas, et leevendada süsteemset riski ja parandada läbipaistvust; tunneb heameelt Euroopa kindlustusvaldkonna reguleerimises saavutatud oluliste edusammude üle seoses Solventsus II kohaldamisega 1. jaanuarist 2016; rõhutab, et seda direktiivi tuleb hinnata ja vajadusel edasi arendada, võttes samal ajal arvesse rahvusvahelist raamistikku, mida kohaldatakse globaalsetele süsteemselt olulistele kindlustusandjatele; |
| --- | --- |

26.

kordab, et ELis on vaja võrdseid tingimusi, sealhulgas nii ühtse järelevalvemehhanismi pankade kui ka mitteosalevate liikmesriikide pankade suhtes, ja ergutab euroalasse mittekuuluvaid liikmesriike pangandusliitu täielikult kaasama, tunnistades samas, et teatavate elementidega nähakse praegu ette vabatahtlik osalemine; palub komisjonil tagada ühtse turu väljaarendamise jätkamine, tunnistades samas riiklikke eripärasid; palub komisjonil jätkata kindla lähenemisviisi järgimist nn paralleelse või varipanganduse reguleerimise ja järelevalve osas, et leevendada süsteemset riski ja parandada läbipaistvust; tunneb heameelt Euroopa kindlustusvaldkonna reguleerimises saavutatud oluliste edusammude üle seoses Solventsus II kohaldamisega 1. jaanuarist 2016; rõhutab, et seda direktiivi tuleb hinnata ja vajadusel edasi arendada, võttes samal ajal arvesse rahvusvahelist raamistikku, mida kohaldatakse globaalsetele süsteemselt olulistele kindlustusandjatele;

| 27. | tunnistab, et VKEd sõltuvad oma spetsiifilise olemuse, eri riskiprofiilide ja mitmekesisuse tõttu üle kogu Euroopa traditsiooniliselt pankade poolsest rahastamisest; palub komisjonil koostöös Euroopa järelevalveasutuste, EKP ja riikide ametiasutustega hinnata VKEde rahastamise piisavust, analüüsida rahastamiskanalite mitmekesistamise ees seisvaid takistusi ja nende mitmekesistamisest saadavat kasu ning seda, kuidas võimaldada pankadel ja mittepangast finantsasutustel suurendada VKEde rahastamist, laiendades ettevõtetele nende arengu eri etappides kättesaadavate rahastamismeetodite valikut; tuletab meelde selliste vahendite nagu VKE toetuskoefitsiendi tähtsust; teeb ettepaneku, et VKEde paremat rahastamist puudutavaid algatusi tuleks laiendada idufirmadele, mikroettevõtjatele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele; rõhutab uuenduslike ja suuremalt jaolt kasutamata kauplemiskohtade potentsiaali VKEde rahastamiseks, sealhulgas vastastikune laenamine, ühisrahastamine ja väärtpaberite suunatud pakkumine, ning rõhutab vajadust parandada vastavaid regulatiivseid nõudeid; |
| --- | --- |

27.

tunnistab, et VKEd sõltuvad oma spetsiifilise olemuse, eri riskiprofiilide ja mitmekesisuse tõttu üle kogu Euroopa traditsiooniliselt pankade poolsest rahastamisest; palub komisjonil koostöös Euroopa järelevalveasutuste, EKP ja riikide ametiasutustega hinnata VKEde rahastamise piisavust, analüüsida rahastamiskanalite mitmekesistamise ees seisvaid takistusi ja nende mitmekesistamisest saadavat kasu ning seda, kuidas võimaldada pankadel ja mittepangast finantsasutustel suurendada VKEde rahastamist, laiendades ettevõtetele nende arengu eri etappides kättesaadavate rahastamismeetodite valikut; tuletab meelde selliste vahendite nagu VKE toetuskoefitsiendi tähtsust; teeb ettepaneku, et VKEde paremat rahastamist puudutavaid algatusi tuleks laiendada idufirmadele, mikroettevõtjatele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele; rõhutab uuenduslike ja suuremalt jaolt kasutamata kauplemiskohtade potentsiaali VKEde rahastamiseks, sealhulgas vastastikune laenamine, ühisrahastamine ja väärtpaberite suunatud pakkumine, ning rõhutab vajadust parandada vastavaid regulatiivseid nõudeid;

| 28. | rõhutab seda, kui oluline on kiirelt rakendada juba vastuvõetud meetmeid, millega toetatakse kapitaliturgude liidu eesmärkide saavutamist; palub komisjonil ja liikmesriikidel tulevastes finantsteenuseid käsitlevates õigusaktides aktiivselt kasutada VKEde kasvuturu kategooriat; |
| --- | --- |

28.

rõhutab seda, kui oluline on kiirelt rakendada juba vastuvõetud meetmeid, millega toetatakse kapitaliturgude liidu eesmärkide saavutamist; palub komisjonil ja liikmesriikidel tulevastes finantsteenuseid käsitlevates õigusaktides aktiivselt kasutada VKEde kasvuturu kategooriat;

| 29. | on veendunud, et ettevõtetel peaks olema ELis juurdepääs asjakohasele turuliikide valikule sõltuvalt nende suurusest, keerukusest ja rahaliste vahendite kaasamise ambitsioonidest, ning rõhutab vajadust sügavamate ja integreeritumate üleeuroopaliste kapitaliturgude järele, mis on kriitilise tähtsusega piirkondlikest kohalikest turgudest eraldi, kuid toimivad nendega koos; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et ettevõtetel peaks olema ELis juurdepääs asjakohasele turuliikide valikule sõltuvalt nende suurusest, keerukusest ja rahaliste vahendite kaasamise ambitsioonidest, ning rõhutab vajadust sügavamate ja integreeritumate üleeuroopaliste kapitaliturgude järele, mis on kriitilise tähtsusega piirkondlikest kohalikest turgudest eraldi, kuid toimivad nendega koos;

| 30. | tunneb heameelt prospektidirektiivi eelseisva läbivaatamise üle; rõhutab, et läbivaatamine peaks olema suunatud kulude vähendamisele ja menetluste lihtsustamisele VKEde jaoks ning ühtlasi looma õige tasakaalu investorite kaitse seisukohast; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt prospektidirektiivi eelseisva läbivaatamise üle; rõhutab, et läbivaatamine peaks olema suunatud kulude vähendamisele ja menetluste lihtsustamisele VKEde jaoks ning ühtlasi looma õige tasakaalu investorite kaitse seisukohast;

| 31. | tunnustab läbipaistvama väärtpaberistamise turu loomisel tehtavaid pingutusi, tagades asjaomase protsessi kõrged standardid, õiguskindluse ja võrreldavuse väärtpaberistamise instrumentide lõikes; rõhutab andmehoidla loomise vajadust; toonitab, et vaja on rangeid nõudeid kõrgekvaliteedilise alusvara ja tegelikule riskiprofiilile vastava kalibreerimise kohta ning seda, et väärtpaberistamise turu kõik osalised oleksid riskidest teadlikud, võttes arvesse kriisi ajal ilmnenud väärtpaberistamise, eriti sünteetilise väärtpaberistamise riskantsust, tunnistades samas ELi ja USA kogemuste erinevust; rõhutab, et säilitamisnõudeid ei tohi moraaliriski vältimiseks alandada; rõhutab, et vaja on kaaluda kvalifikatsioonikriteeriumide järgimise sõltumatut sertifitseerimist; palub komisjonil anda kiiremas korras põhjalik hinnang väärtpaberistamisest VKEdele, investoritele ja finantsstabiilsusele tulenevate riskide ja kasu kohta ning väärtpaberistamise instrumentide turustatavuse kohta ja anda sellest aru Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

31.

tunnustab läbipaistvama väärtpaberistamise turu loomisel tehtavaid pingutusi, tagades asjaomase protsessi kõrged standardid, õiguskindluse ja võrreldavuse väärtpaberistamise instrumentide lõikes; rõhutab andmehoidla loomise vajadust; toonitab, et vaja on rangeid nõudeid kõrgekvaliteedilise alusvara ja tegelikule riskiprofiilile vastava kalibreerimise kohta ning seda, et väärtpaberistamise turu kõik osalised oleksid riskidest teadlikud, võttes arvesse kriisi ajal ilmnenud väärtpaberistamise, eriti sünteetilise väärtpaberistamise riskantsust, tunnistades samas ELi ja USA kogemuste erinevust; rõhutab, et säilitamisnõudeid ei tohi moraaliriski vältimiseks alandada; rõhutab, et vaja on kaaluda kvalifikatsioonikriteeriumide järgimise sõltumatut sertifitseerimist; palub komisjonil anda kiiremas korras põhjalik hinnang väärtpaberistamisest VKEdele, investoritele ja finantsstabiilsusele tulenevate riskide ja kasu kohta ning väärtpaberistamise instrumentide turustatavuse kohta ja anda sellest aru Euroopa Parlamendile;

| 32. | on veendunud, et toodete ja menetluste suuremale standardimisele suunatud lähenemisviis võib vähendada keerukust, kuid ühtlasi võimendada kontsentratsiooniriski; tunneb muret ohu pärast, et halvenenud turutingimustes võivad turuosalised reageerida ühtemoodi, ning nõuab asjakohaseid kaitsemeetmeid ja pädeva tasandi järelevalvet kvaliteetse väärtpaberistamise turu arendamiseks; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et toodete ja menetluste suuremale standardimisele suunatud lähenemisviis võib vähendada keerukust, kuid ühtlasi võimendada kontsentratsiooniriski; tunneb muret ohu pärast, et halvenenud turutingimustes võivad turuosalised reageerida ühtemoodi, ning nõuab asjakohaseid kaitsemeetmeid ja pädeva tasandi järelevalvet kvaliteetse väärtpaberistamise turu arendamiseks;

| 33. | rõhutab vajadust optimeerida aruandlusnõuete sisu ja sagedust ning andmevälju, muu hulgas üksustele üheainsa kontaktpunkti olemasolu tagamise kaudu, et vältida topeltnõudeid ja aruandluskanalite dubleerimist; palub komisjonil, Euroopa järelevalveasutustel ja ühtsel järelevalvemehhanismil uurida, millised andmeid on tegelikult vaja, ühtlustada aruandevormid, tagada lihtsustamine ja kindlustada VKEdele erandid; toonitab, et järelevalve teostajatel on võimalik aruandlusandmeid kõige paremini kasutada juhul, kui neid on võimalik uurida ja kui need on rahvusvaheliselt ühtsed; peab vajalikuks kohaldada krediidiandmeid sisaldava analüütilise andmekogu (AnaCredit) arendamisele proportsionaalset lähenemisviisi; on veendunud, et kohaldamisala ja detailsuse astet on vaja täiendavalt hinnata kaasnevate kulude ja saadava kasu seisukohast; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust optimeerida aruandlusnõuete sisu ja sagedust ning andmevälju, muu hulgas üksustele üheainsa kontaktpunkti olemasolu tagamise kaudu, et vältida topeltnõudeid ja aruandluskanalite dubleerimist; palub komisjonil, Euroopa järelevalveasutustel ja ühtsel järelevalvemehhanismil uurida, millised andmeid on tegelikult vaja, ühtlustada aruandevormid, tagada lihtsustamine ja kindlustada VKEdele erandid; toonitab, et järelevalve teostajatel on võimalik aruandlusandmeid kõige paremini kasutada juhul, kui neid on võimalik uurida ja kui need on rahvusvaheliselt ühtsed; peab vajalikuks kohaldada krediidiandmeid sisaldava analüütilise andmekogu (AnaCredit) arendamisele proportsionaalset lähenemisviisi; on veendunud, et kohaldamisala ja detailsuse astet on vaja täiendavalt hinnata kaasnevate kulude ja saadava kasu seisukohast;

| 34. | palub komisjonil ja järelevalve teostajatel tegeleda rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja usaldatavusnõuete vastastikuse mõjuga, kuivõrd suurem sidusus teeniks nii majanduse kui ka usaldatavusnõuete järelevaataja huve, ning vaadata läbi maksuarvestuse mõju omavahenditele; toetab viivislaenude mõiste ühtlustamise püüdeid; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ja järelevalve teostajatel tegeleda rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja usaldatavusnõuete vastastikuse mõjuga, kuivõrd suurem sidusus teeniks nii majanduse kui ka usaldatavusnõuete järelevaataja huve, ning vaadata läbi maksuarvestuse mõju omavahenditele; toetab viivislaenude mõiste ühtlustamise püüdeid;

| 35. | nõuab võlakohustuste omakapitalile eelistamise olulist vähendamist, et tõsta majanduse vastupanuvõimet, suurendada kapitali jaotamist ja tugevdada kapitaliturgude liitu, mis muudab omakapitali emitentide ja investorite jaoks atraktiivsemaks; rõhutab, et finantstehingute maks mõjutab turu likviidsust, eriti lühikeses perspektiivis, ent aitab samas piirata ka liigset spekuleerimist; |
| --- | --- |

35.

nõuab võlakohustuste omakapitalile eelistamise olulist vähendamist, et tõsta majanduse vastupanuvõimet, suurendada kapitali jaotamist ja tugevdada kapitaliturgude liitu, mis muudab omakapitali emitentide ja investorite jaoks atraktiivsemaks; rõhutab, et finantstehingute maks mõjutab turu likviidsust, eriti lühikeses perspektiivis, ent aitab samas piirata ka liigset spekuleerimist;

| 36. | rõhutab, et lisaks reguleerimisele ja järelevalvele tuleb jätkata pingutusi muutuste esilekutsumiseks finantssektori kultuuris; kutsub kõiki finantssektori osalisi, sealhulgas pangad, mittepangast finantsasutused, riikide keskpangad ja EKP, tegutsema selle nimel, et muuta oma organisatsioonikultuuri ja eeskirjade järgimise kultuuri nii, et esikohale seatakse klientide huvid, tagatakse vastutavaid juhtivtöötajaid puudutav vastutussüsteem ja finantsturu osaliste pikaajaline suunamine ning aidatakse rahastamisallikaid mitmekesistada; rõhutab kasu, mida annab rahastamise suhtes kohaldatav pikaajalist partnerlust käsitlev lähenemisviis ja mitmekesine Euroopa pangandussektor, kus suhtepangandusel on oluline roll tarbijate, mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, eriti teabe asümmeetria vähendamise seisukohast, muu hulgas tänu uue digitaaltehnoloogia kaudu kättesaadavatele vahenditele; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et lisaks reguleerimisele ja järelevalvele tuleb jätkata pingutusi muutuste esilekutsumiseks finantssektori kultuuris; kutsub kõiki finantssektori osalisi, sealhulgas pangad, mittepangast finantsasutused, riikide keskpangad ja EKP, tegutsema selle nimel, et muuta oma organisatsioonikultuuri ja eeskirjade järgimise kultuuri nii, et esikohale seatakse klientide huvid, tagatakse vastutavaid juhtivtöötajaid puudutav vastutussüsteem ja finantsturu osaliste pikaajaline suunamine ning aidatakse rahastamisallikaid mitmekesistada; rõhutab kasu, mida annab rahastamise suhtes kohaldatav pikaajalist partnerlust käsitlev lähenemisviis ja mitmekesine Euroopa pangandussektor, kus suhtepangandusel on oluline roll tarbijate, mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, eriti teabe asümmeetria vähendamise seisukohast, muu hulgas tänu uue digitaaltehnoloogia kaudu kättesaadavatele vahenditele;

| 37. | nõuab, et toetataks uusi reitingupakkujaid, et suurendada tugevasti kontsentreeritud turul konkurentsi; tuletab meelde, et komisjon peab esitama 2016. aasta lõpuks aruande riigivõlga hindava Euroopa avaliku reitinguagentuuri ja/või kõiki muid krediidireitinguid koostava Euroopa krediidireitingute sihtasutuse loomise asjakohasuse ja teostatavuse kohta; kritiseerib asjaolu, et VKEdel tuleb välisreitingu saamiseks kanda suuri kulusid; rõhutab vajadust täiendavalt uurida seda, kuidas saaks VKEde reitinguid koostada võrreldaval ja taskukohasel viisil, sealhulgas täiustatud sisereitingute meetod (AIRB); kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi teabe asümmeetria vähendamiseks; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et toetataks uusi reitingupakkujaid, et suurendada tugevasti kontsentreeritud turul konkurentsi; tuletab meelde, et komisjon peab esitama 2016. aasta lõpuks aruande riigivõlga hindava Euroopa avaliku reitinguagentuuri ja/või kõiki muid krediidireitinguid koostava Euroopa krediidireitingute sihtasutuse loomise asjakohasuse ja teostatavuse kohta; kritiseerib asjaolu, et VKEdel tuleb välisreitingu saamiseks kanda suuri kulusid; rõhutab vajadust täiendavalt uurida seda, kuidas saaks VKEde reitinguid koostada võrreldaval ja taskukohasel viisil, sealhulgas täiustatud sisereitingute meetod (AIRB); kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi teabe asümmeetria vähendamiseks;

| 38. | nõuab, et poliitika koostamises pöörataks suuremat tähelepanu ELi finantssektori ülemaailmsele konkurentsivõimele, vältides samas võidujooksu üha vähesema reguleerituse poole ning kahjustamata finantsstabiilsust ja tarbijakaitset; rõhutab, et kogu ELi hõlmavat kapitaliturgude liitu tuleb vaadelda Euroopa ettevõtluse ja ELi majanduse konkurentsivõime parandamise kontekstis; rõhutab, et tõhus finantssektor on vajalik tingimus kapitali tõhusa jaotamise ja seega majanduskasvu jaoks; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et poliitika koostamises pöörataks suuremat tähelepanu ELi finantssektori ülemaailmsele konkurentsivõimele, vältides samas võidujooksu üha vähesema reguleerituse poole ning kahjustamata finantsstabiilsust ja tarbijakaitset; rõhutab, et kogu ELi hõlmavat kapitaliturgude liitu tuleb vaadelda Euroopa ettevõtluse ja ELi majanduse konkurentsivõime parandamise kontekstis; rõhutab, et tõhus finantssektor on vajalik tingimus kapitali tõhusa jaotamise ja seega majanduskasvu jaoks;

| 39. | toonitab rahvusvahelise raamistiku tähtsust, arvestades selle ulatust, metoodikaid ja ELi raamistikule avaldatavat mõju; palub liikmesriikidel, nõukogul, komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel parandada ELi positsiooni, et suurendada ELi mõju ja edendada õigusakte, mille EL on demokraatlikul viisil vastu võtnud; rõhutab, et uutes õigusaktides on vaja saavutada järjepidevus nii ELi õigustiku kui ka rahvusvaheliste suunistega ning et õigusakte on vaja rakendada proportsionaalselt, kaasa arvatud nende kohaldamisala osas, et vältida reguleerimises tarbetuid erinevusi ja dubleerimist; on veendunud, et need on eeltingimused selleks, et õnnestuks saavutada üldised eesmärgid, milleks on ülemaailmse pikaajalise stabiilsuse edendamine, Euroopa rahvusvaheliste investorite jaoks atraktiivsena säilitamine ning ELi finantssektori konkurentsivõimele tarbetu kahjuliku mõju vältimine; tuletab meelde Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 väljendatud liidu ja liikmesriikide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet; on veendunud, et Euroopa järelevalveasutused tuleks kaasata ülemaailmse reguleerimise põhimõtteid käsitlevatesse aruteludesse rahvusvahelisi standardeid kehtestavates organites; rõhutab, et reguleerimisalast dialoogi USAga tuleks veelgi tugevdada; kordab sellega seoses, et finantsteenuste reguleerimise küsimused tuleks vajaduse korral lisada rahvusvahelistesse läbirääkimistesse; |
| --- | --- |

39.

toonitab rahvusvahelise raamistiku tähtsust, arvestades selle ulatust, metoodikaid ja ELi raamistikule avaldatavat mõju; palub liikmesriikidel, nõukogul, komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel parandada ELi positsiooni, et suurendada ELi mõju ja edendada õigusakte, mille EL on demokraatlikul viisil vastu võtnud; rõhutab, et uutes õigusaktides on vaja saavutada järjepidevus nii ELi õigustiku kui ka rahvusvaheliste suunistega ning et õigusakte on vaja rakendada proportsionaalselt, kaasa arvatud nende kohaldamisala osas, et vältida reguleerimises tarbetuid erinevusi ja dubleerimist; on veendunud, et need on eeltingimused selleks, et õnnestuks saavutada üldised eesmärgid, milleks on ülemaailmse pikaajalise stabiilsuse edendamine, Euroopa rahvusvaheliste investorite jaoks atraktiivsena säilitamine ning ELi finantssektori konkurentsivõimele tarbetu kahjuliku mõju vältimine; tuletab meelde Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 väljendatud liidu ja liikmesriikide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet; on veendunud, et Euroopa järelevalveasutused tuleks kaasata ülemaailmse reguleerimise põhimõtteid käsitlevatesse aruteludesse rahvusvahelisi standardeid kehtestavates organites; rõhutab, et reguleerimisalast dialoogi USAga tuleks veelgi tugevdada; kordab sellega seoses, et finantsteenuste reguleerimise küsimused tuleks vajaduse korral lisada rahvusvahelistesse läbirääkimistesse;

| 40. | toonitab, et vaja on samaväärsust kinnitavaid otsuseid turule juurdepääsuga seotud tõkete ja asjaomaste reguleerivate raamistike kontekstis, pidades silmas, et sellised ühepoolsed otsused peavad kasu tooma Euroopa ettevõtetele ja tarbijatele ning et samaväärsus teiste jurisdiktsioonidega võib suurendada kapitali sissevoolu ja meelitada Euroopasse täiendavaid investeeringuid; rõhutab vajadust liikuda tervikliku ja sidusa süsteemi suunas, millega vastastikku mõistlikult tunnustatakse üksteise samaväärseid või sarnaseid standardeid; |
| --- | --- |

40.

toonitab, et vaja on samaväärsust kinnitavaid otsuseid turule juurdepääsuga seotud tõkete ja asjaomaste reguleerivate raamistike kontekstis, pidades silmas, et sellised ühepoolsed otsused peavad kasu tooma Euroopa ettevõtetele ja tarbijatele ning et samaväärsus teiste jurisdiktsioonidega võib suurendada kapitali sissevoolu ja meelitada Euroopasse täiendavaid investeeringuid; rõhutab vajadust liikuda tervikliku ja sidusa süsteemi suunas, millega vastastikku mõistlikult tunnustatakse üksteise samaväärseid või sarnaseid standardeid;

| 41. | palub komisjonil teha ettepanek tervikliku, sidusa, läbipaistva ja praktilise raamistiku kohta, mida kohaldatakse menetlustele ja kolmandate riikide samaväärsust kinnitavatele otsustele, võttes arvesse tulemustel põhinevat analüüsi ning rahvusvahelisi standardeid või kokkuleppeid; nõuab, et kõik samaväärsust kinnitavad otsused tehtaks delegeeritud õigusaktidega; on seisukohal, et Euroopa järelevalveasutustel peaks olema asjakohane roll samaväärsust kinnitavate otsustega seotud kolmandate riikide hindamiste vastavusse viimisel; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil teha ettepanek tervikliku, sidusa, läbipaistva ja praktilise raamistiku kohta, mida kohaldatakse menetlustele ja kolmandate riikide samaväärsust kinnitavatele otsustele, võttes arvesse tulemustel põhinevat analüüsi ning rahvusvahelisi standardeid või kokkuleppeid; nõuab, et kõik samaväärsust kinnitavad otsused tehtaks delegeeritud õigusaktidega; on seisukohal, et Euroopa järelevalveasutustel peaks olema asjakohane roll samaväärsust kinnitavate otsustega seotud kolmandate riikide hindamiste vastavusse viimisel;

Parem ELi finantsteenuste reguleerimine

| 42. | on veendunud, et finantsteenuste parem reguleerimine eeldab tugevat raamistikku ja algab sellest, et liikmesriigid kohaldavad praegust õigustikku; rõhutab, et õigusaktide tulemuslik, tõhus ja järjepidev rakendamine on ülimalt oluline, ja palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru õigusaktide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja rakendamise ning vajaduse korral liikmesriigi suhtes algatatud rikkumismenetluse hetkeseisu kohta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid õigusakte nõuetekohaselt jõustaksid; on seisukohal, et ülereguleerimine ei hõlbusta siseturu ja konkurentsi toimimist; on seisukohal, et ettevõtete ligimeelitamine standardite oma äranägemisel alandamise kaudu ei hõlbusta ka siseturu toimimist; palub komisjonil koostada põhjalik analüüs ja aruanne kõigi ülereguleerimisega seotud meetmete kohta, mida liikmesriigid on võtnud finantsteenuste reguleerimise vallas, ja esitada need 2016. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et finantsteenuste parem reguleerimine eeldab tugevat raamistikku ja algab sellest, et liikmesriigid kohaldavad praegust õigustikku; rõhutab, et õigusaktide tulemuslik, tõhus ja järjepidev rakendamine on ülimalt oluline, ja palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru õigusaktide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja rakendamise ning vajaduse korral liikmesriigi suhtes algatatud rikkumismenetluse hetkeseisu kohta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid õigusakte nõuetekohaselt jõustaksid; on seisukohal, et ülereguleerimine ei hõlbusta siseturu ja konkurentsi toimimist; on seisukohal, et ettevõtete ligimeelitamine standardite oma äranägemisel alandamise kaudu ei hõlbusta ka siseturu toimimist; palub komisjonil koostada põhjalik analüüs ja aruanne kõigi ülereguleerimisega seotud meetmete kohta, mida liikmesriigid on võtnud finantsteenuste reguleerimise vallas, ja esitada need 2016. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile;

| 43. | palub liikmesriikidel võtta endale kohustus pidada kinni direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmisele seatud tähtaegadest, kuna see on õiguslik nõue, aga ühtlasi ka ülimalt oluline selleks, et vältida põhjendamatuid viivitusi õigusaktide täielikus rakendamises ning nende osalist või ebaühtlast kohaldamist liidus, mille tagajärjel ei pruugi eri osalistel olla võrdseid tingimusi ja mis võib tekitada muid moonutusi; |
| --- | --- |

43.

palub liikmesriikidel võtta endale kohustus pidada kinni direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmisele seatud tähtaegadest, kuna see on õiguslik nõue, aga ühtlasi ka ülimalt oluline selleks, et vältida põhjendamatuid viivitusi õigusaktide täielikus rakendamises ning nende osalist või ebaühtlast kohaldamist liidus, mille tagajärjel ei pruugi eri osalistel olla võrdseid tingimusi ja mis võib tekitada muid moonutusi;

| 44. | rõhutab vajadust parema kvaliteedi ja sektoritevahelise kooskõlastamise järele komisjoni või Euroopa järelevalveasutuste eelnõudes ja eelnõude koostamise protsessis, mis hõlmab ajastamist, prioriteetide seadmist ning kattuvuste vältimist; rõhutab, et see peaks vältima alusakti võimalikku dubleerimist delegeeritud õigusaktides, kuid ka seda, et alusaktis teha tulnud poliitiliste otsuste tegemine jäetakse delegeeritud õigusaktidesse; |
| --- | --- |

44.

rõhutab vajadust parema kvaliteedi ja sektoritevahelise kooskõlastamise järele komisjoni või Euroopa järelevalveasutuste eelnõudes ja eelnõude koostamise protsessis, mis hõlmab ajastamist, prioriteetide seadmist ning kattuvuste vältimist; rõhutab, et see peaks vältima alusakti võimalikku dubleerimist delegeeritud õigusaktides, kuid ka seda, et alusaktis teha tulnud poliitiliste otsuste tegemine jäetakse delegeeritud õigusaktidesse;

| 45. | palub komisjonil võimaldada kõigi asjaomaste sidusrühmade varajast kaasamist, muu hulgas eksperdirühmade tasandil; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks konsultatsioonides tasakaalustatud osalemise, milles peegelduks sidusrühmade mitmekesisus ning mis hõlbustaks ettevõtteid, tarbijaid ja kodanikuühiskonda esindavate väikeste sidusrühmade osalemist ja pakuks neile paremaid osalemistingimusi, sealhulgas konsultatsioonide korraldamise ja küsimuste küsimise viis; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil võimaldada kõigi asjaomaste sidusrühmade varajast kaasamist, muu hulgas eksperdirühmade tasandil; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks konsultatsioonides tasakaalustatud osalemise, milles peegelduks sidusrühmade mitmekesisus ning mis hõlbustaks ettevõtteid, tarbijaid ja kodanikuühiskonda esindavate väikeste sidusrühmade osalemist ja pakuks neile paremaid osalemistingimusi, sealhulgas konsultatsioonide korraldamise ja küsimuste küsimise viis;

| 46. | tunneb heameelt parema õigusloome tegevuskavas seatud eesmärkide üle; tunnistab üldist vajadust uurida õigusaktide toimivust nüüd ja tulevikus; on siiski seisukohal, et õigusaktide toimivust ei saa finantssektori kui terviku toimimisest lahti siduda; rõhutab õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi rolli tõhusa ja mõjusa ning proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvestava finantsteenuste reguleerimise saavutamisel ning kokkuvõtte koostamise toetamisel; nõuab, et Euroopa Parlamendil oleks suurem roll õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi jaoks olulistes otsustes ja hinnangutes; tuletab meelde, et keskenduda tuleb reguleerimise parandamisele, mitte dereguleerimisele; rõhutab, et läbipaistvuse, lihtsuse, ligipääsetavuse ja õigluse tagamine kogu siseturu raames peaks olema osa tarbijatele suunatud parema õigusloome tegevuskavast; rõhutab lisaks, et EL ei tohi tekitada seoses kapitaliturgude liidu raames suurema ühtlustamise püüdlusega soovimatut nõuete täitmise koormat; |
| --- | --- |

46.

tunneb heameelt parema õigusloome tegevuskavas seatud eesmärkide üle; tunnistab üldist vajadust uurida õigusaktide toimivust nüüd ja tulevikus; on siiski seisukohal, et õigusaktide toimivust ei saa finantssektori kui terviku toimimisest lahti siduda; rõhutab õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi rolli tõhusa ja mõjusa ning proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvestava finantsteenuste reguleerimise saavutamisel ning kokkuvõtte koostamise toetamisel; nõuab, et Euroopa Parlamendil oleks suurem roll õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi jaoks olulistes otsustes ja hinnangutes; tuletab meelde, et keskenduda tuleb reguleerimise parandamisele, mitte dereguleerimisele; rõhutab, et läbipaistvuse, lihtsuse, ligipääsetavuse ja õigluse tagamine kogu siseturu raames peaks olema osa tarbijatele suunatud parema õigusloome tegevuskavast; rõhutab lisaks, et EL ei tohi tekitada seoses kapitaliturgude liidu raames suurema ühtlustamise püüdlusega soovimatut nõuete täitmise koormat;

| 47. | on veendunud, et Euroopa järelevalveasutustel ning ühtsel järelevalvemehhanismil on parema reguleerimise ja järelevalve eesmärgi saavutamisel kriitilise tähtsusega roll; rõhutab Euroopa järelevalveasutuste ja ühtse järelevalvemehhanismi rolli eri õigusaktide vahelise sidususe ja järjepidevuse tagamisel, ebakindluse ja õigusliku arbitraaži vähendamisel ning turuosaliste vahel vastastikku kasuliku koostöö edendamisel; rõhutab, et Euroopa järelevalveasutustele ja ühtsele järelevalvemehhanismile on vaja anda piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, et neil oleks võimalik täita neile kaasseadusandjate poolt antud ülesandeid; |
| --- | --- |

47.

on veendunud, et Euroopa järelevalveasutustel ning ühtsel järelevalvemehhanismil on parema reguleerimise ja järelevalve eesmärgi saavutamisel kriitilise tähtsusega roll; rõhutab Euroopa järelevalveasutuste ja ühtse järelevalvemehhanismi rolli eri õigusaktide vahelise sidususe ja järjepidevuse tagamisel, ebakindluse ja õigusliku arbitraaži vähendamisel ning turuosaliste vahel vastastikku kasuliku koostöö edendamisel; rõhutab, et Euroopa järelevalveasutustele ja ühtsele järelevalvemehhanismile on vaja anda piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, et neil oleks võimalik täita neile kaasseadusandjate poolt antud ülesandeid;

| 48. | toonitab, et Euroopa järelevalveasutuste määruste läbivaatamisel tuleb pöörata tähelepanu aruandekohusluse ja läbipaistvusega seotud sätetele, et suurendada parlamentaarset kontrolli, nagu on sätestatud ühtse järelevalvemehhanismi ja ühtse kriisilahendusfondi määrustes, ning suurendada Euroopa järelevalveasutuste sõltumatust komisjonist; peab vajalikuks uurida võimalusi, et suurendada Euroopa järelevalveasutuste osalemist nõustamistasandil 1. tasandi etapis, austades samas kaasseadusandjate eelisõigusi; |
| --- | --- |

48.

toonitab, et Euroopa järelevalveasutuste määruste läbivaatamisel tuleb pöörata tähelepanu aruandekohusluse ja läbipaistvusega seotud sätetele, et suurendada parlamentaarset kontrolli, nagu on sätestatud ühtse järelevalvemehhanismi ja ühtse kriisilahendusfondi määrustes, ning suurendada Euroopa järelevalveasutuste sõltumatust komisjonist; peab vajalikuks uurida võimalusi, et suurendada Euroopa järelevalveasutuste osalemist nõustamistasandil 1. tasandi etapis, austades samas kaasseadusandjate eelisõigusi;

| 49. | rõhutab, et vaja on võtta arvesse alusaktide ning delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vahelist mõju, järjepidevust ja sidusust; rõhutab veel kord, et poliitilised otsused tuleb kaasseadusandjatel teha alusaktis ja nende tegemist ei tohiks jätta delegeeritud õigusaktidesse, mille eesmärk on täiendada või muuta seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290); nõuab, et komisjon ja Euroopa järelevalveasutused järgiksid delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ning suuniste koostamisel alusaktides sätestatud volitusi ja austaksid kaasseadusandjate kokkulepet; peab kahetsusväärseks seda, et järelevalveasutused ei ole varem rakendusaktide koostamisel alati liidu seadusandjate sätestatud volitustest kinni pidanud; taunib asjaolu, et koordineerimine komisjoni (delegeeritud õigusaktid) ja Euroopa järelevalveasutuste (tehnilised standardid) vahel on ebapiisav ning võib seetõttu nõuete järgimise kvaliteeti negatiivselt mõjutada, eriti juhul, kui üksikasjalikud nõuded võetakse vastu alles vahetult enne alusakti rakendamise tähtaega; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et vaja on võtta arvesse alusaktide ning delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vahelist mõju, järjepidevust ja sidusust; rõhutab veel kord, et poliitilised otsused tuleb kaasseadusandjatel teha alusaktis ja nende tegemist ei tohiks jätta delegeeritud õigusaktidesse, mille eesmärk on täiendada või muuta seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290); nõuab, et komisjon ja Euroopa järelevalveasutused järgiksid delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ning suuniste koostamisel alusaktides sätestatud volitusi ja austaksid kaasseadusandjate kokkulepet; peab kahetsusväärseks seda, et järelevalveasutused ei ole varem rakendusaktide koostamisel alati liidu seadusandjate sätestatud volitustest kinni pidanud; taunib asjaolu, et koordineerimine komisjoni (delegeeritud õigusaktid) ja Euroopa järelevalveasutuste (tehnilised standardid) vahel on ebapiisav ning võib seetõttu nõuete järgimise kvaliteeti negatiivselt mõjutada, eriti juhul, kui üksikasjalikud nõuded võetakse vastu alles vahetult enne alusakti rakendamise tähtaega;

| 50. | palub komisjonil delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid täielikult lahus hoida ning vältida pakette, et need aktid oleks võimalik kiiresti vastu võtta; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid täielikult lahus hoida ning vältida pakette, et need aktid oleks võimalik kiiresti vastu võtta;

| 51. | palub komisjonil muuta kõik Euroopa järelevalveasutustele esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudesse ja rakenduslikesse tehnilistesse standarditesse tehtud muudatused kaasseadusandjate ja sidusrühmade jaoks läbipaistvaks; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil muuta kõik Euroopa järelevalveasutustele esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudesse ja rakenduslikesse tehnilistesse standarditesse tehtud muudatused kaasseadusandjate ja sidusrühmade jaoks läbipaistvaks;

| 52. | rõhutab, et varajane õiguslik läbivaatamine komisjoni poolt ei tohiks vähendada ei protsessi läbipaistvust parlamendi jaoks ega parlamendi õigust nõuda, et temaga konsulteeritakse; nõuab, et Euroopa järelevalveasutused esitaksid eelnõude koostamise ajal Euroopa Parlamendile proaktiivselt, regulaarselt, täies mahus ja õigeaegselt esialgsed eelnõud ja vahepealse teabe töö edenemise kohta ning konsulteeriksid parlamendiga sellel teemal; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et varajane õiguslik läbivaatamine komisjoni poolt ei tohiks vähendada ei protsessi läbipaistvust parlamendi jaoks ega parlamendi õigust nõuda, et temaga konsulteeritakse; nõuab, et Euroopa järelevalveasutused esitaksid eelnõude koostamise ajal Euroopa Parlamendile proaktiivselt, regulaarselt, täies mahus ja õigeaegselt esialgsed eelnõud ja vahepealse teabe töö edenemise kohta ning konsulteeriksid parlamendiga sellel teemal;

| 53. | palub komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel täielikult järgida kaasseadusandjate kehtestatud esitamise tähtaegu ja esitada kaasseadusandjatele viivitamatult selgitus, kui on teada, et tähtajast ei suudeta kinni pidada; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel täielikult järgida kaasseadusandjate kehtestatud esitamise tähtaegu ja esitada kaasseadusandjatele viivitamatult selgitus, kui on teada, et tähtajast ei suudeta kinni pidada;

| 54. | tuletab Euroopa järelevalveasutustele meelde, et tehniliste standardite, suuniste ja soovituste suhtes kehtib proportsionaalsuse põhimõte; palub Euroopa järelevalveasutustel olla suuniste mahu ja arvu suhtes ettevaatlik, eriti kui nende vastuvõtmiseks ei ole alusaktis otseselt volitusi antud; märgib, et selline piirav hoiak on vajalik ka Euroopa järelevalveasutuste piiratud ressursse silmas pidades ja arvestades vajadust nende ülesanded tähtsuse järjekorda asetada; on seisukohal, et assigneeringute piiratus ei tohiks seada tegelikkuses piire tõhusale järelevalvele, ning palub Euroopa järelevalveasutustele tagada piisavad ressursid, et neil oleks võimalik oma volitusi täites teostada usaldusväärset, sõltumatut ja tõhusat järelevalvet; |
| --- | --- |

54.

tuletab Euroopa järelevalveasutustele meelde, et tehniliste standardite, suuniste ja soovituste suhtes kehtib proportsionaalsuse põhimõte; palub Euroopa järelevalveasutustel olla suuniste mahu ja arvu suhtes ettevaatlik, eriti kui nende vastuvõtmiseks ei ole alusaktis otseselt volitusi antud; märgib, et selline piirav hoiak on vajalik ka Euroopa järelevalveasutuste piiratud ressursse silmas pidades ja arvestades vajadust nende ülesanded tähtsuse järjekorda asetada; on seisukohal, et assigneeringute piiratus ei tohiks seada tegelikkuses piire tõhusale järelevalvele, ning palub Euroopa järelevalveasutustele tagada piisavad ressursid, et neil oleks võimalik oma volitusi täites teostada usaldusväärset, sõltumatut ja tõhusat järelevalvet;

| 55. | palub Euroopa järelevalveasutustel kasutada oma õigust nõuda teavet selle kohta, kuidas alusakte liikmesriikides kohaldatakse, ja viia regulaarsemalt läbi vastastikuseid eksperdihinnanguid riigi pädevate asutuste suhtes, et edendada järelevalve lähenemist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

55.

palub Euroopa järelevalveasutustel kasutada oma õigust nõuda teavet selle kohta, kuidas alusakte liikmesriikides kohaldatakse, ja viia regulaarsemalt läbi vastastikuseid eksperdihinnanguid riigi pädevate asutuste suhtes, et edendada järelevalve lähenemist liikmesriikide vahel;

| 56. | palub komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel avaldada oma veebisaitidel korrapäraselt ELi finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide konsolideeritud versioone koos kokkuvõttega, mis on kättesaadav ja arusaadav ettevõtetele, tarbijatele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja teistele; on veendunud, et ühtse registri loomine, mis hõlmab viiteid rakendamisele liikmesriikides, oleks uurimist väärt võimalus; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel avaldada oma veebisaitidel korrapäraselt ELi finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide konsolideeritud versioone koos kokkuvõttega, mis on kättesaadav ja arusaadav ettevõtetele, tarbijatele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja teistele; on veendunud, et ühtse registri loomine, mis hõlmab viiteid rakendamisele liikmesriikides, oleks uurimist väärt võimalus;

Edasine tegevus

| 57. | palub komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel teostada korrapäraseid (vähemalt kord aastas) sidususe ja järjepidevuse kontrolle, muu hulgas sektoritevaheliselt, iga õigusakti eelnõu ja vastuvõetud õigusakti (sh regulatiivsete tehniliste standardite ja rakenduslike tehniliste standardite) rakendamise kohta ning eraldada sellele tegevusele vahendid; |
| --- | --- |

57.

palub komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel teostada korrapäraseid (vähemalt kord aastas) sidususe ja järjepidevuse kontrolle, muu hulgas sektoritevaheliselt, iga õigusakti eelnõu ja vastuvõetud õigusakti (sh regulatiivsete tehniliste standardite ja rakenduslike tehniliste standardite) rakendamise kohta ning eraldada sellele tegevusele vahendid;

| 58. | palub komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel teostada korrapäraseid (vähemalt kord aastas) proportsionaalsuse ja tulemuslikkuse kontrolle, eelkõige seoses väikestele ja keskmise suurusega turul osalejatele kehtivate nõuetega, tehes seda iga õigusakti eelnõu kohta, ning eraldada sellele tegevusele vahendid; palub komisjonil avaldada rohelise raamatu, milles käsitletakse uusi lähenemisviise proportsionaalsuse edendamiseks finantsalases reguleerimises; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil ja Euroopa järelevalveasutustel teostada korrapäraseid (vähemalt kord aastas) proportsionaalsuse ja tulemuslikkuse kontrolle, eelkõige seoses väikestele ja keskmise suurusega turul osalejatele kehtivate nõuetega, tehes seda iga õigusakti eelnõu kohta, ning eraldada sellele tegevusele vahendid; palub komisjonil avaldada rohelise raamatu, milles käsitletakse uusi lähenemisviise proportsionaalsuse edendamiseks finantsalases reguleerimises;

| 59. | rõhutab, et üksikute õiguslike meetmete mõju erineb nende kumulatiivsest mõjust; palub komisjoni talitustel koostöös Euroopa järelevalveasutuste, ühtse järelevalvemehhanismi ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hinnata põhjalikult iga viie aasta järel kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt ELi finantsteenuste reguleerimise kumulatiivset mõju finantsturgudele ja selle osalistele ELi ja liikmesriikide tasandil, et tuvastada puudused ja lüngad, hinnata finantsteenuste reguleerimise tulemuslikkust, mõjusust ja tõhusust ning tagada, et see ei takista ausat konkurentsi ega majandusarengut, ning anda selle kohta aru Euroopa Parlamendile; rõhutab seda, kui oluline on iga tulevase õigusakti osas viia läbi üksikasjalik mõjuhinnang ja kulude-tulude analüüs, et näidata õigusakti antavat lisandväärtust, eriti majanduskasvu ja töökohtade loomise seisukohast; toonitab, et mõjuhinnangud ja kulude-tulude analüüsid peaksid sisaldama põhjalikku hinnangut 2. tasandi meetmete mõju kohta, kuivõrd need meetmed moodustavad ELi finantsteenuste reguleerimise raamistiku olulise osa; tuletab meelde, et seadusandlike meetmete mõju mõõtmine võib olla keeruline, eriti kuna nende kasu on keeruline mõõta, kuid kvantifitseerimismeetodeid tuleks siiski kasutada; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et üksikute õiguslike meetmete mõju erineb nende kumulatiivsest mõjust; palub komisjoni talitustel koostöös Euroopa järelevalveasutuste, ühtse järelevalvemehhanismi ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hinnata põhjalikult iga viie aasta järel kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt ELi finantsteenuste reguleerimise kumulatiivset mõju finantsturgudele ja selle osalistele ELi ja liikmesriikide tasandil, et tuvastada puudused ja lüngad, hinnata finantsteenuste reguleerimise tulemuslikkust, mõjusust ja tõhusust ning tagada, et see ei takista ausat konkurentsi ega majandusarengut, ning anda selle kohta aru Euroopa Parlamendile; rõhutab seda, kui oluline on iga tulevase õigusakti osas viia läbi üksikasjalik mõjuhinnang ja kulude-tulude analüüs, et näidata õigusakti antavat lisandväärtust, eriti majanduskasvu ja töökohtade loomise seisukohast; toonitab, et mõjuhinnangud ja kulude-tulude analüüsid peaksid sisaldama põhjalikku hinnangut 2. tasandi meetmete mõju kohta, kuivõrd need meetmed moodustavad ELi finantsteenuste reguleerimise raamistiku olulise osa; tuletab meelde, et seadusandlike meetmete mõju mõõtmine võib olla keeruline, eriti kuna nende kasu on keeruline mõõta, kuid kvantifitseerimismeetodeid tuleks siiski kasutada;

| 60. | palub komisjoni talitustel viia esimene hindamine lõpule 2016. aasta lõpuks ja anda aru üldisest mõjust ning eri peatükkides (tuginedes ka sõltumatutele uuringutele) järgmisest:






  — | mõju eri finantssektoritele, sh turuosaliste asjakohane liigendatud jaotus suuruse, keerukuse ja ärimudeli seisukohast, ning mõju finantssektorivälistele üksustele, |
| --- | --- | --- |

60.

palub komisjoni talitustel viia esimene hindamine lõpule 2016. aasta lõpuks ja anda aru üldisest mõjust ning eri peatükkides (tuginedes ka sõltumatutele uuringutele) järgmisest:

—

mõju eri finantssektoritele, sh turuosaliste asjakohane liigendatud jaotus suuruse, keerukuse ja ärimudeli seisukohast, ning mõju finantssektorivälistele üksustele,

| — | võimalikud lüngad ja puudused, võttes samas arvesse võimalike uute ohtude ja riskide teket, samuti kattuvused ja tahtmatud tagajärjed, |
| --- | --- |

—

võimalikud lüngad ja puudused, võttes samas arvesse võimalike uute ohtude ja riskide teket, samuti kattuvused ja tahtmatud tagajärjed,

| — | tegelik ja oodatud majanduslik mõju, samuti Euroopa finantssektori konkurentsivõime maailmas, |
| --- | --- |

—

tegelik ja oodatud majanduslik mõju, samuti Euroopa finantssektori konkurentsivõime maailmas,

| — | võimalus tuua kasu reaalmajandusele, sealhulgas VKEdele, tarbijatele ja tööhõivele, |
| --- | --- |

—

võimalus tuua kasu reaalmajandusele, sealhulgas VKEdele, tarbijatele ja tööhõivele,

| — | vajadus olemasolevaid rahastamiskanaleid parandada ja täiendavaid kanaleid laiendada, sealhulgas mõju rahastamise kättesaadavusele VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks, |
| --- | --- |

—

vajadus olemasolevaid rahastamiskanaleid parandada ja täiendavaid kanaleid laiendada, sealhulgas mõju rahastamise kättesaadavusele VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks,

| — | pakkumise ja nõudluse mõju pikaajalisele rahastamisele, |
| --- | --- |

—

pakkumise ja nõudluse mõju pikaajalisele rahastamisele,

| — | mõju varade ja riskide eraldamisele ja mitmekesistamisele ning mõju esimese taseme omavahendite ja koguvarade suhtarvule finantsasutustes, |
| --- | --- |

—

mõju varade ja riskide eraldamisele ja mitmekesistamisele ning mõju esimese taseme omavahendite ja koguvarade suhtarvule finantsasutustes,

| — | raamistiku tulemuslikkus ja sobivus jaeinvestoritele, institutsioonilistele investoritele, tarbijatele ja klientidele, sealhulgas läbipaistvusraamistik, |
| --- | --- |

—

raamistiku tulemuslikkus ja sobivus jaeinvestoritele, institutsioonilistele investoritele, tarbijatele ja klientidele, sealhulgas läbipaistvusraamistik,

| — | piirangute kaotamise mõju ühtsele turule, õigusliku arbitraaži piiramisele ja konkurentsi soodustamisele, |
| --- | --- |

—

piirangute kaotamise mõju ühtsele turule, õigusliku arbitraaži piiramisele ja konkurentsi soodustamisele,

| — | üldine mõju finantsstabiilsusele ja moraaliriskile, sealhulgas hinnang reguleerimise puudumisega kaasnevate võimalike kulude ja riskide kohta, võttes samal ajal arvesse G20 soovituste tegelikku rakendamist ning finantsettevõtete omavahelise seotuse määra, |
| --- | --- |

—

üldine mõju finantsstabiilsusele ja moraaliriskile, sealhulgas hinnang reguleerimise puudumisega kaasnevate võimalike kulude ja riskide kohta, võttes samal ajal arvesse G20 soovituste tegelikku rakendamist ning finantsettevõtete omavahelise seotuse määra,

| — | IFRSi õiglasel väärtusel põhinevate raamatupidamispõhimõtete mõju finantsstabiilsusele konservatiivsete raamatupidamispõhimõtetega võrreldes, |
| --- | --- |

—

IFRSi õiglasel väärtusel põhinevate raamatupidamispõhimõtete mõju finantsstabiilsusele konservatiivsete raamatupidamispõhimõtetega võrreldes,

| — | raamistiku tulemuslikkus ja sobivus ELi makrotasandi usaldatavusjärelevalve jaoks, |
| --- | --- |

—

raamistiku tulemuslikkus ja sobivus ELi makrotasandi usaldatavusjärelevalve jaoks,

| — | Euroopa järelevalveasutuste suutlikkus täita neile praeguse õigusraamistiku kohaselt antud ülesandeid ja meetmed, mida võib olla vaja võtta raamistiku parandamiseks, eelkõige Euroopa järelevalveasutuste rahastamiseks lähitulevikus, |
| --- | --- |

—

Euroopa järelevalveasutuste suutlikkus täita neile praeguse õigusraamistiku kohaselt antud ülesandeid ja meetmed, mida võib olla vaja võtta raamistiku parandamiseks, eelkõige Euroopa järelevalveasutuste rahastamiseks lähitulevikus,

| — | vastastikune mõju rahvusvaheliste standarditega ja mõju Euroopa ettevõtete ülemaailmsele konkurentsivõimele, võttes arvesse ELi ja teiste olulisemate jurisdiktsioonide vahelist võrdlust kehtivate õigusaktide ja nende rakendamise ulatuse seisukohast; |
| --- | --- |

—

vastastikune mõju rahvusvaheliste standarditega ja mõju Euroopa ettevõtete ülemaailmsele konkurentsivõimele, võttes arvesse ELi ja teiste olulisemate jurisdiktsioonide vahelist võrdlust kehtivate õigusaktide ja nende rakendamise ulatuse seisukohast;

| 61. | palub komisjonil esitada oma leiud parlamendile ja nõukogule ning soovitada vajaduse korral meetmeid; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil esitada oma leiud parlamendile ja nõukogule ning soovitada vajaduse korral meetmeid;

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

62.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0268.

(2)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201402/20140210ATT79138/20140210ATT79138EN.pdf

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0202.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0161.

(5)  http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrbreportregulatorytreatmentsovereignexposures032015.en.pdf?29664e3495a886d806863aac942fcdae

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/35

---

P8_TA(2016)0007

Euroopa naisettevõtlust takistavad välised tegurid

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Euroopa naisettevõtlust takistavate väliste tegurite kohta (2015/2111(INI))

(2018/C 011/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 16, 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 16, 21 ja 23,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1) ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust Test-Achats kohtuasjas (C-236/09) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1) ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust Test-Achats kohtuasjas (C-236/09) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele“ (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele“ (COM(2008)0638),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (4),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (naissoost juhatuse liikmete direktiiv (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (naissoost juhatuse liikmete direktiiv (COM(2012)0614)),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. jaanuari 2013. aasta teatist „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“. Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas“ (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. jaanuari 2013. aasta teatist „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“. Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas“ (COM(2012)0795),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. mai 2013. aasta eduaruannet Barcelona eesmärkide kohta pealkirjaga „Väikelaste hoiuteenuste arendamine Euroopas jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. mai 2013. aasta eduaruannet Barcelona eesmärkide kohta pealkirjaga „Väikelaste hoiuteenuste arendamine Euroopas jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2013)0322),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (5),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (6),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (7),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni naiste karjääri kohta teaduses ja ülikoolides ning klaaslae efekti kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni naiste karjääri kohta teaduses ja ülikoolides ning klaaslae efekti kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine“ (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0369/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0369/2015),

| A. | arvestades, et ettevõtlus on ülitähtis tööhõive, majanduskasvu, innovatsiooni, majandusarengu ja vaesuse vähendamise jaoks üldiselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ettevõtlus on ülitähtis tööhõive, majanduskasvu, innovatsiooni, majandusarengu ja vaesuse vähendamise jaoks üldiselt;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 16 viidatakse selgelt kõigi ELi kodanike ettevõtlusvabadusele ja sellega soodustatakse ettevõtlust, sealhulgas naisettevõtlust, ja innustatakse sellega tegelema; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 16 viidatakse selgelt kõigi ELi kodanike ettevõtlusvabadusele ja sellega soodustatakse ettevõtlust, sealhulgas naisettevõtlust, ja innustatakse sellega tegelema;

| C. | arvestades, et 2012. aastal oli ELi 28 liikmesriigis naisettevõtjaid vaid 31 % (10,3 miljonit) (10) ja ainult 34,4 % füüsilisest isikust ettevõtjatest on ELis naised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2012. aastal oli ELi 28 liikmesriigis naisettevõtjaid vaid 31 % (10,3 miljonit) (10) ja ainult 34,4 % füüsilisest isikust ettevõtjatest on ELis naised;

| D. | arvestades, et naised on sageli kõigest ametlikult registreeritud firmaomanikud ainsa eesmärgiga kindlustada rahalised soodustused ja eelistingimused krediidiasutustelt ning ELi, riiklikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt; arvestades, et tegelikkuses on need naised vaid näiliselt ettevõtjad, sest kuigi nad kannavad äririski, langetavad tegelikult ettevõtet puudutavaid otsuseid mehed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naised on sageli kõigest ametlikult registreeritud firmaomanikud ainsa eesmärgiga kindlustada rahalised soodustused ja eelistingimused krediidiasutustelt ning ELi, riiklikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt; arvestades, et tegelikkuses on need naised vaid näiliselt ettevõtjad, sest kuigi nad kannavad äririski, langetavad tegelikult ettevõtet puudutavaid otsuseid mehed;

| E. | arvestades, et naisettevõtluse määr on väiksem kõikides liikmesriikides ning selles peitub kasutamata potentsiaal majanduskasvuks ja jõukuseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naisettevõtluse määr on väiksem kõikides liikmesriikides ning selles peitub kasutamata potentsiaal majanduskasvuks ja jõukuseks;

| F. | arvestades takistusi naisettevõtlusele, nagu naiste suurem osakaal töötute hulgas, jätkuv lõhe ettevõtluses ja naiste alaesindatus juhtimises, mis on sügavale juurdunud ja millega on raske võidelda ning mille kaotamine eeldab keerulisi kriteeriume; |
| --- | --- |

F.

arvestades takistusi naisettevõtlusele, nagu naiste suurem osakaal töötute hulgas, jätkuv lõhe ettevõtluses ja naiste alaesindatus juhtimises, mis on sügavale juurdunud ja millega on raske võidelda ning mille kaotamine eeldab keerulisi kriteeriume;

| G. | arvestades, et naisettevõtluse kvantitatiivseid uuringuid on vähe, kuid hiljutised uuringud näitavad, et mehed eelistavad ettevõtjana tegutsemist tõenäolisemalt kui naised (11); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naisettevõtluse kvantitatiivseid uuringuid on vähe, kuid hiljutised uuringud näitavad, et mehed eelistavad ettevõtjana tegutsemist tõenäolisemalt kui naised (11);

| H. | arvestades, et naisettevõtlus, kui seda eristada näilisest töötamisest füüsilisest isikust ettevõtjana, on võimas majandusliku sõltumatuse saavutamise vahend, mis annab naistele võimaluse tööturule rohkem integreeruda; arvestades, et naisettevõtlus annab naistele võimaluse tugevdada oma rolli ärijuhtidena ja viia sisse kultuurilisi muutusi nii ettevõtte sees kui ka väljaspool; arvestades, et kõnealused naised võivad olla olulised eeskujud tüdrukutele ja noortele naistele, kes astuvad nende jälgedes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naisettevõtlus, kui seda eristada näilisest töötamisest füüsilisest isikust ettevõtjana, on võimas majandusliku sõltumatuse saavutamise vahend, mis annab naistele võimaluse tööturule rohkem integreeruda; arvestades, et naisettevõtlus annab naistele võimaluse tugevdada oma rolli ärijuhtidena ja viia sisse kultuurilisi muutusi nii ettevõtte sees kui ka väljaspool; arvestades, et kõnealused naised võivad olla olulised eeskujud tüdrukutele ja noortele naistele, kes astuvad nende jälgedes;

| I. | arvestades, et naistel on suur ettevõtluspotentsiaal ning naisettevõtlus aitab toota majanduskasvu, luua töökohti ja suurendada naiste mõjuvõimu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naistel on suur ettevõtluspotentsiaal ning naisettevõtlus aitab toota majanduskasvu, luua töökohti ja suurendada naiste mõjuvõimu;

| J. | arvestades, et otsus hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks on eneseteostuse viis, mis eeldab suurt pühendumust; arvestades, et suur isiklik vastutus nõuab äärmiselt pikki töötunde, nii et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ei tohiks käsitleda lihtsalt lisateenistuse allikana; arvestades, et naisettevõtjad saavad töö- ja pereelu ühitada ainult soodsate välistingimuste korral, see tähendab, kui on olemas sobivad lastehoiuteenused ja isad täidavad aktiivset rolli laste ja kodu eest hoolitsemisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et otsus hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks on eneseteostuse viis, mis eeldab suurt pühendumust; arvestades, et suur isiklik vastutus nõuab äärmiselt pikki töötunde, nii et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ei tohiks käsitleda lihtsalt lisateenistuse allikana; arvestades, et naisettevõtjad saavad töö- ja pereelu ühitada ainult soodsate välistingimuste korral, see tähendab, kui on olemas sobivad lastehoiuteenused ja isad täidavad aktiivset rolli laste ja kodu eest hoolitsemisel;

| K. | arvestades, et lastehoiuteenustele ning eakate ja puudega isikute hooldekodudele juurdepääs, nende kvaliteet ja taskukohasus on jätkuvalt peamised naistööjõu osalemist tööturul suurendavad tegurid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lastehoiuteenustele ning eakate ja puudega isikute hooldekodudele juurdepääs, nende kvaliteet ja taskukohasus on jätkuvalt peamised naistööjõu osalemist tööturul suurendavad tegurid;

| L. | arvestades, et pere- ja hoolduskohustuste jagamine naiste ja meeste vahel mõjutab naisettevõtlust ning naiste osalust tööturul ning töö- ja eraelu ühitamine on vajalik naiste majandusliku iseseisvuse saavutamiseks; arvestades, et veerand liikmesriikidest ei paku isapuhkust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pere- ja hoolduskohustuste jagamine naiste ja meeste vahel mõjutab naisettevõtlust ning naiste osalust tööturul ning töö- ja eraelu ühitamine on vajalik naiste majandusliku iseseisvuse saavutamiseks; arvestades, et veerand liikmesriikidest ei paku isapuhkust;

| M. | arvestades, et halduskoormusel on jätkuvalt negatiivne mõju nii naiste kui ka meeste ettevõtlusvaimule ning seega on vaja tõhusat reguleerimist ja õigusakte naiste majanduslikuks võimestamiseks ja stabiilse majanduse loomiseks, mida iseloomustab jätkusuutlik, arukas ja kaasav kasv; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et halduskoormusel on jätkuvalt negatiivne mõju nii naiste kui ka meeste ettevõtlusvaimule ning seega on vaja tõhusat reguleerimist ja õigusakte naiste majanduslikuks võimestamiseks ja stabiilse majanduse loomiseks, mida iseloomustab jätkusuutlik, arukas ja kaasav kasv;

| N. | arvestades, et naised hindavad oma ettevõtete innovaatilisuse taset valdavalt madalamalt kui mehed ning et ainult väike protsent Euroopa Patendiameti (EPO) väljastatud patentidest antakse naistele (12); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naised hindavad oma ettevõtete innovaatilisuse taset valdavalt madalamalt kui mehed ning et ainult väike protsent Euroopa Patendiameti (EPO) väljastatud patentidest antakse naistele (12);

| O. | arvestades, et naiste haridusalased valikud ning horisontaalne ja vertikaalne sooline segregatsioon tööhõives tähendab seda, et vähem naisi kui mehi on suutelised alustama ettevõtlust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas või muutma mõne leiutise tuluallikaks; arvestades, et teadus ja tehnoloogia, innovatsioon ja leiutamine on samuti peamiselt meestega seotud, mistõttu on need valdkonnad naiste jaoks vähem atraktiivsed ning naiste tulemusi innovatsiooni ja leiutiste alal tunnustatakse ja hinnatakse vähem; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naiste haridusalased valikud ning horisontaalne ja vertikaalne sooline segregatsioon tööhõives tähendab seda, et vähem naisi kui mehi on suutelised alustama ettevõtlust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas või muutma mõne leiutise tuluallikaks; arvestades, et teadus ja tehnoloogia, innovatsioon ja leiutamine on samuti peamiselt meestega seotud, mistõttu on need valdkonnad naiste jaoks vähem atraktiivsed ning naiste tulemusi innovatsiooni ja leiutiste alal tunnustatakse ja hinnatakse vähem;

| P. | arvestades, et naisettevõtjad on sagedamini koondunud sektoritesse, mida peetakse vähem tulusaks, nagu haridus, tervishoid ja töö kogukonnas, samuti tegutsevad nad sagedamini väiksemastaabilistes, madalama kasvu ja käibega ettevõtetes, samas kui mehed domineerivad suure kasvupotentsiaaliga sektorites nagu tehnoloogia ja infotehnoloogia; arvestades, et selle tagajärjel oli 2012. aastal ELi 28 liikmesriigis mees- ja naissoost ettevõtjate netosissetuleku lõhe keskmiselt 6 % (13); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naisettevõtjad on sagedamini koondunud sektoritesse, mida peetakse vähem tulusaks, nagu haridus, tervishoid ja töö kogukonnas, samuti tegutsevad nad sagedamini väiksemastaabilistes, madalama kasvu ja käibega ettevõtetes, samas kui mehed domineerivad suure kasvupotentsiaaliga sektorites nagu tehnoloogia ja infotehnoloogia; arvestades, et selle tagajärjel oli 2012. aastal ELi 28 liikmesriigis mees- ja naissoost ettevõtjate netosissetuleku lõhe keskmiselt 6 % (13);

| Q. | arvestades, et keskkonnahoidlik tehnoloogia ja keskkonnasõbralik ettevõtlus on uus sektor, millel on äärmiselt suur potentsiaal suurendada ja edendada võrdsust ettevõtluse valdkonnas, nii võrdse juurdepääsu osas rahastamisele kui ka nais- ja meesettevõtjate võrdse arvu osas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et keskkonnahoidlik tehnoloogia ja keskkonnasõbralik ettevõtlus on uus sektor, millel on äärmiselt suur potentsiaal suurendada ja edendada võrdsust ettevõtluse valdkonnas, nii võrdse juurdepääsu osas rahastamisele kui ka nais- ja meesettevõtjate võrdse arvu osas;

| R. | arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine üksinda, mille valivad paljud naised, ei tooda enamasti suurt tulu, mistõttu on kõnealustel naistel eriti suur vaesuse oht nii tööelu jooksul kui ka vanemas eas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine üksinda, mille valivad paljud naised, ei tooda enamasti suurt tulu, mistõttu on kõnealustel naistel eriti suur vaesuse oht nii tööelu jooksul kui ka vanemas eas;

| S. | arvestades, et mitmesugused uuringud (14) on näidanud, et naisettevõtjad alustavad äritegevust väiksema kapitaliga, võttes väiksemat laenu ning toetudes perekonna nõule ja abile, selle asemel et kasutada laenu saamiseks või omakapitali kaudu rahastamiseks pankasid, äriingleid, börsivälist või riskikapitali; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mitmesugused uuringud (14) on näidanud, et naisettevõtjad alustavad äritegevust väiksema kapitaliga, võttes väiksemat laenu ning toetudes perekonna nõule ja abile, selle asemel et kasutada laenu saamiseks või omakapitali kaudu rahastamiseks pankasid, äriingleid, börsivälist või riskikapitali;

| T. | arvestades, et Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ eesmärk on edendada naiste ja meeste võrdseid võimalusi, kuid mikrolaenude osas oli meeste ja naiste suhe 2013. aastal 60:40 (15); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ eesmärk on edendada naiste ja meeste võrdseid võimalusi, kuid mikrolaenude osas oli meeste ja naiste suhe 2013. aastal 60:40 (15);

| U. | arvestades, et naisettevõtjate jaoks on meestega võrreldes vastumeelsem võtta laenu või laiendada oma äritegevust, kuna nad on oma äritegevuse osas vähem enesekindlad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et naisettevõtjate jaoks on meestega võrreldes vastumeelsem võtta laenu või laiendada oma äritegevust, kuna nad on oma äritegevuse osas vähem enesekindlad;

| V. | arvestades, et naisettevõtjate keerukam juurdepääs rahastamisele võib tuleneda osaliselt sellest, et neil on raskem koguda piisavat krediidiajalugu ja juhtimiskogemust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et naisettevõtjate keerukam juurdepääs rahastamisele võib tuleneda osaliselt sellest, et neil on raskem koguda piisavat krediidiajalugu ja juhtimiskogemust;

| W. | arvestades, et sidusrühmade hinnanguid uutele ettevõtetele võivad mõjutada stereotüübid naiste ja meeste võimete kohta ettevõtluse valdkonnas; arvestades, et juba suur diskrimineerimise tõenäosus rahaliste vahendite taotlemisel võib mõjutada naiste otsuseid luua ettevõte või kallutada neid ajama läbi väiksema laenuga; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et sidusrühmade hinnanguid uutele ettevõtetele võivad mõjutada stereotüübid naiste ja meeste võimete kohta ettevõtluse valdkonnas; arvestades, et juba suur diskrimineerimise tõenäosus rahaliste vahendite taotlemisel võib mõjutada naiste otsuseid luua ettevõte või kallutada neid ajama läbi väiksema laenuga;

| X. | arvestades, et erineva taustaga isikute kaasamine investeerimisprotsessi võib aidata vältida grupi- ja stereotüüpset mõtlemist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et erineva taustaga isikute kaasamine investeerimisprotsessi võib aidata vältida grupi- ja stereotüüpset mõtlemist;

| Y. | arvestades, et direktiiviga 2004/113/EÜ keelatakse sooline diskrimineerimine juurdepääsul kaupadele ja teenustele ning selle kohaldamisalasse kuuluvad ka pangad ja finantsteenused ja ettevõtte asutamisega seotud teenused; arvestades, et selles kontekstis on raske diskrimineerimist tõestada ning liikmesriikidel ei ole täpseid andmeid või teavet diskrimineerimisjuhtude kohta juurdepääsul rahastamisele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et direktiiviga 2004/113/EÜ keelatakse sooline diskrimineerimine juurdepääsul kaupadele ja teenustele ning selle kohaldamisalasse kuuluvad ka pangad ja finantsteenused ja ettevõtte asutamisega seotud teenused; arvestades, et selles kontekstis on raske diskrimineerimist tõestada ning liikmesriikidel ei ole täpseid andmeid või teavet diskrimineerimisjuhtude kohta juurdepääsul rahastamisele;

| Z. | arvestades, et andmed näitavad, et kuigi naisi peetakse paremateks riskijuhtideks (16), kalduvad nad rohkem riske vältima ning neil on vähem eneseusaldust; arvestades, et selle tõttu võib olla raskem saada enesekindlusele väljastpoolt tuge ja kokkuvõttes võib see mõjutada rahastamisvõimalusi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et andmed näitavad, et kuigi naisi peetakse paremateks riskijuhtideks (16), kalduvad nad rohkem riske vältima ning neil on vähem eneseusaldust; arvestades, et selle tõttu võib olla raskem saada enesekindlusele väljastpoolt tuge ja kokkuvõttes võib see mõjutada rahastamisvõimalusi;

| AA. | arvestades, et naisettevõtjad aitavad oluliselt kaasa uute arenguvõimaluste loomisele ning sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisele; arvestades, et sotsiaalne ettevõtlus on naiste seas vähem levinud ning võrdne osalemine sotsiaalsektorites annab naistele nende mõjuvõimu suurendava kogemuse, mis aitab neil ettevõtlust alustada muudes sektorites; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et naisettevõtjad aitavad oluliselt kaasa uute arenguvõimaluste loomisele ning sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisele; arvestades, et sotsiaalne ettevõtlus on naiste seas vähem levinud ning võrdne osalemine sotsiaalsektorites annab naistele nende mõjuvõimu suurendava kogemuse, mis aitab neil ettevõtlust alustada muudes sektorites;

| AB. | arvestades, et enamasti tegutsevad naisettevõtjad sektorites, mis on majandusliku kasu ja konkurentsivõime seisukohast turul teisejärgulised; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et enamasti tegutsevad naisettevõtjad sektorites, mis on majandusliku kasu ja konkurentsivõime seisukohast turul teisejärgulised;

| AC. | arvestades, et ei ole piisavalt uuringuid sotsiaalsete ettevõtjate soo ja juurdepääsu kohta rahastamisele, kuid üldiselt tundub, et sotsiaalsetel ettevõtjatel on rahaliste vahendite saamine keerukam; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ei ole piisavalt uuringuid sotsiaalsete ettevõtjate soo ja juurdepääsu kohta rahastamisele, kuid üldiselt tundub, et sotsiaalsetel ettevõtjatel on rahaliste vahendite saamine keerukam;

| AD. | arvestades, et ettevõtlusharidus, nii formaal- kui ka kogemusõpe, on peamine vahend naiste ja tüdrukute innustamiseks kõnealuses valdkonnas tegevuse alustamiseks; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ettevõtlusharidus, nii formaal- kui ka kogemusõpe, on peamine vahend naiste ja tüdrukute innustamiseks kõnealuses valdkonnas tegevuse alustamiseks;

| 1. | julgustab liikmesriike tunnistama naisettevõtjate väärtust majandusele ning takistusi, mis tuleb ületada; palub liikmesriikidel ja piirkondadel teha ettepanekud konkreetsete strateegiate kohta, mille abil edendada naisettevõtluse kultuuri, pidades meeles, et tööd tuleb teha vajadustest, motiividest ja tingimustest lähtuvalt sooliste stereotüüpide kaotamiseks, samuti tuleb tähelepanu pöörata eri haldus- ja juhtimisstiilidele ning uutele ettevõtte korralduse ja halduse viisidele; |
| --- | --- |

1.

julgustab liikmesriike tunnistama naisettevõtjate väärtust majandusele ning takistusi, mis tuleb ületada; palub liikmesriikidel ja piirkondadel teha ettepanekud konkreetsete strateegiate kohta, mille abil edendada naisettevõtluse kultuuri, pidades meeles, et tööd tuleb teha vajadustest, motiividest ja tingimustest lähtuvalt sooliste stereotüüpide kaotamiseks, samuti tuleb tähelepanu pöörata eri haldus- ja juhtimisstiilidele ning uutele ettevõtte korralduse ja halduse viisidele;

| 2. | palub komisjonil tagada soolise võrdõiguslikkuse edendamine kõigis edaspidistes meetmetes ettevõtluse valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil tagada soolise võrdõiguslikkuse edendamine kõigis edaspidistes meetmetes ettevõtluse valdkonnas;

| 3. | kutsub liikmesriike üles tegema aktiivselt koostööd erasektoriga, et tõsta esile neid ettevõtjaid, kes püüavad edendada soolist võrdõiguslikkust ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles tegema aktiivselt koostööd erasektoriga, et tõsta esile neid ettevõtjaid, kes püüavad edendada soolist võrdõiguslikkust ja parimaid tavasid;

| 4. | palub liikmesriikidel võtta vastu programmid, mille abil aidata ja nõustada naisettevõtjaid väärtust ja tulu tootvate ning uuenduslike ettevõtete loomisel, mis tuginevad sotsiaalse vastutuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

4.

palub liikmesriikidel võtta vastu programmid, mille abil aidata ja nõustada naisettevõtjaid väärtust ja tulu tootvate ning uuenduslike ettevõtete loomisel, mis tuginevad sotsiaalse vastutuse põhimõtetele;

| 5. | kutsub liikmesriike üles koguma piirkondlikul tasandil sooliselt eristatud andmeid, sealhulgas eri naisettevõtluse valdkondade kohta, et tunnustada naisettevõtjate panust sotsiaalvaldkonda ja teatada regulaarselt naisettevõtjate arv; soovitab koguda ja koondada need andmed Euroopa tasandil Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja Eurostati toel; soovitab hõlmata soomõõtme iga ettevõtluse, sotsiaalmajanduse ja sotsiaalettevõtluse valdkonnas tehtava kvalifitseeritud sooküsimuste eksperdi koostatud uurimuse metoodikasse ning pöörata erilist tähelepanu selliste naiste kogemustele, kellel on mitu marginaliseeritud omadust; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles koguma piirkondlikul tasandil sooliselt eristatud andmeid, sealhulgas eri naisettevõtluse valdkondade kohta, et tunnustada naisettevõtjate panust sotsiaalvaldkonda ja teatada regulaarselt naisettevõtjate arv; soovitab koguda ja koondada need andmed Euroopa tasandil Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja Eurostati toel; soovitab hõlmata soomõõtme iga ettevõtluse, sotsiaalmajanduse ja sotsiaalettevõtluse valdkonnas tehtava kvalifitseeritud sooküsimuste eksperdi koostatud uurimuse metoodikasse ning pöörata erilist tähelepanu selliste naiste kogemustele, kellel on mitu marginaliseeritud omadust;

| 6. | kutsub komisjoni üles hõlmama naisettevõtluse küsimuse oma 2015. aasta järgsesse strateegiasse naiste ja meeste võrdsuse kohta; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles hõlmama naisettevõtluse küsimuse oma 2015. aasta järgsesse strateegiasse naiste ja meeste võrdsuse kohta;

| 7. | nõuab naisettevõtlusele terviklikku lähenemist, mille eesmärk on innustada ja toetada naisi karjääri loomisel ettevõtluse valdkonnas, lihtsustades nende juurdepääsu rahastamisele ja ärivõimalustele ning luues keskkonna, mis võimaldab naistel oma potentsiaali kasutada ja saada edukaks ettevõtjaks, tagades muu hulgas töö- ja eraelu ühitamise, juurdepääsu lapsehoiuteenustele ning vajadustele vastava koolituse; |
| --- | --- |

7.

nõuab naisettevõtlusele terviklikku lähenemist, mille eesmärk on innustada ja toetada naisi karjääri loomisel ettevõtluse valdkonnas, lihtsustades nende juurdepääsu rahastamisele ja ärivõimalustele ning luues keskkonna, mis võimaldab naistel oma potentsiaali kasutada ja saada edukaks ettevõtjaks, tagades muu hulgas töö- ja eraelu ühitamise, juurdepääsu lapsehoiuteenustele ning vajadustele vastava koolituse;

| 8. | palub ELi institutsioonidel, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel tugevdada võitlust sooliste stereotüüpide vastu ning võtta kasutusele meetmed, mille eesmärk on võidelda stereotüüpsete kujutluste vastu meeste ja naiste omadustest ja võimetest, mis säilivad jätkuvalt meeste ülekaaluga sektorites, nagu teadus, tehnoloogia, innovatsioon ja leiutamine; on arvamusel, et kõnealustes sektorites võivad otsustajad, investorid, finantssektor ja turg pidada naisi vähem usaldusväärseks või vähem professionaalseks, mistõttu on võimalikud kliendid, tarnijad, partnerid, pangad ja investorid naisettevõtjate suhtes sageli skeptilised, ja seega peavad naised olema vajaliku rahastamise saamiseks oluliselt järjekindlamad oma teadmiste, oskuste ja suutlikkuse näitamisel; |
| --- | --- |

8.

palub ELi institutsioonidel, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel tugevdada võitlust sooliste stereotüüpide vastu ning võtta kasutusele meetmed, mille eesmärk on võidelda stereotüüpsete kujutluste vastu meeste ja naiste omadustest ja võimetest, mis säilivad jätkuvalt meeste ülekaaluga sektorites, nagu teadus, tehnoloogia, innovatsioon ja leiutamine; on arvamusel, et kõnealustes sektorites võivad otsustajad, investorid, finantssektor ja turg pidada naisi vähem usaldusväärseks või vähem professionaalseks, mistõttu on võimalikud kliendid, tarnijad, partnerid, pangad ja investorid naisettevõtjate suhtes sageli skeptilised, ja seega peavad naised olema vajaliku rahastamise saamiseks oluliselt järjekindlamad oma teadmiste, oskuste ja suutlikkuse näitamisel;

Töö- ja eraelu ühitamine

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ettevõtluse väärust naiste ja meeste töö- ja eraelu ühitamisel, kõrvaldama tõkked, mis takistavad naisettevõtlust või isegi välistavad selle, ning võtma vastu asjakohase meetmete raamistiku naiste tööturul osalemise toetamiseks; innustab pärast otsust võtta tagasi ettepanek muuta rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlevat direktiivi ja selleks, et tagada edusammud soolise võrdõiguslikkuse poliitikas ELi tasandil, pidama konstruktiivset dialoogi institutsioonide vahel, et vaadata, kuidas toetada ja rakendada kõige paremini töö- ja eraelu tasakaalu käsitlevaid meetmeid ja perekohustuste võrdset jagamist, juhtides sealjuures tähelepanu meeste rollile võrdõiguslikkuse edendamisel; rõhutab, et vanema- ja isapuhkusel võib olla positiivne mõju naistööjõu osalemisele tööturul, ja innustab liikmesriike, kes ei ole veel seda teinud, viima sisse isapuhkuse; palub komisjonil teha 2016. aasta lõpuks ettepanekud konkreetsete meetmete kohta, sealhulgas seadusandlikud ettepanekud, et suurendada naiste osalust tööturul töö- ja eraelu ühitamist parandavate meetmete abil; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ettevõtluse väärust naiste ja meeste töö- ja eraelu ühitamisel, kõrvaldama tõkked, mis takistavad naisettevõtlust või isegi välistavad selle, ning võtma vastu asjakohase meetmete raamistiku naiste tööturul osalemise toetamiseks; innustab pärast otsust võtta tagasi ettepanek muuta rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlevat direktiivi ja selleks, et tagada edusammud soolise võrdõiguslikkuse poliitikas ELi tasandil, pidama konstruktiivset dialoogi institutsioonide vahel, et vaadata, kuidas toetada ja rakendada kõige paremini töö- ja eraelu tasakaalu käsitlevaid meetmeid ja perekohustuste võrdset jagamist, juhtides sealjuures tähelepanu meeste rollile võrdõiguslikkuse edendamisel; rõhutab, et vanema- ja isapuhkusel võib olla positiivne mõju naistööjõu osalemisele tööturul, ja innustab liikmesriike, kes ei ole veel seda teinud, viima sisse isapuhkuse; palub komisjonil teha 2016. aasta lõpuks ettepanekud konkreetsete meetmete kohta, sealhulgas seadusandlikud ettepanekud, et suurendada naiste osalust tööturul töö- ja eraelu ühitamist parandavate meetmete abil;

| 10. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tuletada meelde, kui oluline on Barcelona eesmärkide saavutamine selleks, et kõigil oleks võimalik töö- ja eraelu ühitada, ning et oluline on rakendada asjakohaseid seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke meetmeid, mis on ette nähtud 2015. aasta augustis avaldatud komisjoni tegevuskavas töö- ja eraelu ühitamise kohta, ja kasutada asjakohaseid vahendeid ja stiimuleid, sh Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, et tagada taskukohane kvaliteetne lastehoid ja muude ülalpeetavate, sealhulgas ülalpeetavate eakate ja puudega pereliikmete hooldus; rõhutab ratsionaalse ja paindliku tööaja olulisust selleks, et lapsevanemad ja hooldajad saaksid kaasa aidata töö- ja eraelu ühitamisele; tuletab meelde, kui oluline on kaitsta täielikult sotsiaalõigusi füüsilisest isikust ettevõtjatena tegevate isikute konkreetses olukorras, sest ilma nendeta ei oleks innovaatiline ja kaasav ettevõtlus võimalik; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tuletada meelde, kui oluline on Barcelona eesmärkide saavutamine selleks, et kõigil oleks võimalik töö- ja eraelu ühitada, ning et oluline on rakendada asjakohaseid seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke meetmeid, mis on ette nähtud 2015. aasta augustis avaldatud komisjoni tegevuskavas töö- ja eraelu ühitamise kohta, ja kasutada asjakohaseid vahendeid ja stiimuleid, sh Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, et tagada taskukohane kvaliteetne lastehoid ja muude ülalpeetavate, sealhulgas ülalpeetavate eakate ja puudega pereliikmete hooldus; rõhutab ratsionaalse ja paindliku tööaja olulisust selleks, et lapsevanemad ja hooldajad saaksid kaasa aidata töö- ja eraelu ühitamisele; tuletab meelde, kui oluline on kaitsta täielikult sotsiaalõigusi füüsilisest isikust ettevõtjatena tegevate isikute konkreetses olukorras, sest ilma nendeta ei oleks innovaatiline ja kaasav ettevõtlus võimalik;

| 11. | rõhutab vajadust muuta viisi, kuidas soorollid ühiskonnas, töökohal ja perekonnas on tavaliselt jagatud, innustades mehi osalema rohkem majapidamistöödes ja hooldatavate sugulaste eest hoolitsemisel, näiteks kohustusliku isapuhkuse, vanemapuhkuse, mida ei saa ühelt vanemalt teisele kanda, ja avaliku poliitika abil, mis võimaldab tõhusalt ühitada pere ja tööga seotud kohustusi, eelkõige naiste puhul ja eriti suure konkurentsiga ja mobiilsetes sektorites, kus pikad ja paindlikud töötunnid on reegliks, ja ka elukestva õppe abil, et olla kursis uusimate tehnoloogiaarengute ja turuvõimalustega; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust muuta viisi, kuidas soorollid ühiskonnas, töökohal ja perekonnas on tavaliselt jagatud, innustades mehi osalema rohkem majapidamistöödes ja hooldatavate sugulaste eest hoolitsemisel, näiteks kohustusliku isapuhkuse, vanemapuhkuse, mida ei saa ühelt vanemalt teisele kanda, ja avaliku poliitika abil, mis võimaldab tõhusalt ühitada pere ja tööga seotud kohustusi, eelkõige naiste puhul ja eriti suure konkurentsiga ja mobiilsetes sektorites, kus pikad ja paindlikud töötunnid on reegliks, ja ka elukestva õppe abil, et olla kursis uusimate tehnoloogiaarengute ja turuvõimalustega;

Teave ja võrgustikud

| 12. | rõhutab, et oluline on vaadata alustamisetapist kaugemale ja aidata naistel, kes on valinud ettevõtluse raja, tugevdada ja laiendada oma tegevust ning luua suhetevõrgustik ja vahetada parimaid tavasid, pakkuda juhendamist, naissoost eeskujusid ja vastastikust toetust nendele naistele, sealhulgas eesmärgiga liikuda innovatiivsemate, jätkusuutlikumate ja tulusamate sektorite suunas, alahindamata sealjuures tervisliku üldise heaolu tingimusi; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et oluline on vaadata alustamisetapist kaugemale ja aidata naistel, kes on valinud ettevõtluse raja, tugevdada ja laiendada oma tegevust ning luua suhetevõrgustik ja vahetada parimaid tavasid, pakkuda juhendamist, naissoost eeskujusid ja vastastikust toetust nendele naistele, sealhulgas eesmärgiga liikuda innovatiivsemate, jätkusuutlikumate ja tulusamate sektorite suunas, alahindamata sealjuures tervisliku üldise heaolu tingimusi;

| 13. | rõhutab naisinnovaatorite ja -ettevõtjate suurt potentsiaali ja nende võimalikku olulist rolli digitaalmajandusele ülemineku valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima naiste ja tüdrukute digitaalsesse potentsiaali ning toetama täielikult ja edendama digitaalettevõtluse kultuuri naiste seas ning naiste kaasamist infoühiskonda ja nende osalemist selles; |
| --- | --- |

13.

rõhutab naisinnovaatorite ja -ettevõtjate suurt potentsiaali ja nende võimalikku olulist rolli digitaalmajandusele ülemineku valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima naiste ja tüdrukute digitaalsesse potentsiaali ning toetama täielikult ja edendama digitaalettevõtluse kultuuri naiste seas ning naiste kaasamist infoühiskonda ja nende osalemist selles;

| 14. | rõhutab, et avalik ruum on äärmiselt oluline projektide arendamiseks (see teeb ettevõtjad nähtavaks ja toimib nende inkubaatorina) ning rahalise ja maksutoetuse, asjakohase ja värske teabe andmiseks ning eelkõige uute naisettevõtjate nõustamiseks ettevõtluse alustamise küsimustes; rõhutab samuti, et on oluline vahendite olemasolu ettevõtete tugevdamiseks, suuremaks osalemiseks ühiskondlikes foorumites, töö- ja eraelu ühitamise meetmete jaoks ning see, et ametiasutused tunnistavad nii uute kui ka juba kaua tegutsenud ettevõtjate olulisust ühiskonnale; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et avalik ruum on äärmiselt oluline projektide arendamiseks (see teeb ettevõtjad nähtavaks ja toimib nende inkubaatorina) ning rahalise ja maksutoetuse, asjakohase ja värske teabe andmiseks ning eelkõige uute naisettevõtjate nõustamiseks ettevõtluse alustamise küsimustes; rõhutab samuti, et on oluline vahendite olemasolu ettevõtete tugevdamiseks, suuremaks osalemiseks ühiskondlikes foorumites, töö- ja eraelu ühitamise meetmete jaoks ning see, et ametiasutused tunnistavad nii uute kui ka juba kaua tegutsenud ettevõtjate olulisust ühiskonnale;

| 15. | peab tervitatavaks naisettevõtjate jaoks mitmesuguste Euroopa võrgustike loomist; nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks aktiivsemalt naisettevõtjate saavutustest ja tunnustaks neid selgelt potentsiaalsete eeskujudena ettevõtluse edendamise ja Euroopa sotsiaalse innovatsiooni konkursi auhindadega; |
| --- | --- |

15.

peab tervitatavaks naisettevõtjate jaoks mitmesuguste Euroopa võrgustike loomist; nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks aktiivsemalt naisettevõtjate saavutustest ja tunnustaks neid selgelt potentsiaalsete eeskujudena ettevõtluse edendamise ja Euroopa sotsiaalse innovatsiooni konkursi auhindadega;

| 16. | on arvamusel, et Euroopa naisettevõtjate võrgustik peaks looma Euroopa ja riigi tasandi võrgustiku, mis lihtsustaks ja aitaks naistel saada rahastamist, ja nõuandeteenistused rahastamisele juurdepääsu lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et Euroopa naisettevõtjate võrgustik peaks looma Euroopa ja riigi tasandi võrgustiku, mis lihtsustaks ja aitaks naistel saada rahastamist, ja nõuandeteenistused rahastamisele juurdepääsu lihtsustamiseks;

| 17. | palub, et komisjon rõhutaks eelseisvas Euroopa naisettevõtluse e-platvormis foorumite kasutamist ja lisaks sellesse üksikasjalise juhendi Euroopa rahastamisvõimaluste kohta ning muudaks e-platvormi ühtlasi ligitõmbavaks ka potentsiaalsete investorite ning liikmesriikide valitsussektori teenistuste jaoks, et vähendada bürokraatiat, selgitades naisettevõtjatele haldusmenetlusi, ning luua e-platvormi, millest võib saada tulevikusuund sektoris; |
| --- | --- |

17.

palub, et komisjon rõhutaks eelseisvas Euroopa naisettevõtluse e-platvormis foorumite kasutamist ja lisaks sellesse üksikasjalise juhendi Euroopa rahastamisvõimaluste kohta ning muudaks e-platvormi ühtlasi ligitõmbavaks ka potentsiaalsete investorite ning liikmesriikide valitsussektori teenistuste jaoks, et vähendada bürokraatiat, selgitades naisettevõtjatele haldusmenetlusi, ning luua e-platvormi, millest võib saada tulevikusuund sektoris;

| 18. | palub komisjonil luua tihedas koostöös liikmesriikide ja erasektori ettevõtetega ja ilma komisjoni eelarvet mõjutamata ning olemasoleva struktuuri raames Euroopa naiste ärikeskuse, mis toimiks koordinatsioonikeskusena, et edendada komisjoni algatusi naisettevõtjatele, pakkudes juhtimisalast ja tehnilist abi, luues ja edendades olemasolevaid võrgustikke ning teostades järelevalvet ELi eelarvest rahastatavate ettevõtlusalgatuste ja programmide üle ja süvalaiendades neis soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil luua tihedas koostöös liikmesriikide ja erasektori ettevõtetega ja ilma komisjoni eelarvet mõjutamata ning olemasoleva struktuuri raames Euroopa naiste ärikeskuse, mis toimiks koordinatsioonikeskusena, et edendada komisjoni algatusi naisettevõtjatele, pakkudes juhtimisalast ja tehnilist abi, luues ja edendades olemasolevaid võrgustikke ning teostades järelevalvet ELi eelarvest rahastatavate ettevõtlusalgatuste ja programmide üle ja süvalaiendades neis soolist võrdõiguslikkust;

| 19. | palub komisjonil ja liikmesriikidel lihtsustada naisettevõtjate juurdepääsu kõige asjakohasematele tehnilistele, teaduslikele ja ettevõtlusvõrgustikele, sest see on äärmiselt oluline ettevõtlusideede loomiseks, võimalike klientide, tarnijate ja partneritega kohtumiseks, turu ja selle suundumuste, võimaluste ja nõrkuste mõistmiseks ning koostööks ja strateegilise teabe ja toetuse saamiseks; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil ja liikmesriikidel lihtsustada naisettevõtjate juurdepääsu kõige asjakohasematele tehnilistele, teaduslikele ja ettevõtlusvõrgustikele, sest see on äärmiselt oluline ettevõtlusideede loomiseks, võimalike klientide, tarnijate ja partneritega kohtumiseks, turu ja selle suundumuste, võimaluste ja nõrkuste mõistmiseks ning koostööks ja strateegilise teabe ja toetuse saamiseks;

Juurdepääs rahastamisele

| 20. | palub liikmesriikide valitsustel, ametiasutustel ja võrdõiguslikkuse ametitel (nende olemasolu korral) teha koostööd finantssektoriga, arvestades nende kohustust tagada meestele ja naistele võrdsed võimalused saada füüsilisest isikust ettevõtjatele ja VKEdele ette nähtud kapitali; kutsub neid üles kaaluma võimalusi viia sooline võrdõiguslikkus sisse oma laenude andmise kohta aruandluse struktuuridesse, nende riskianalüüsidesse, investeerimisvolitustesse ja personalistruktuuri ning finantstoodetesse ja nende reklaamimisse; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikide valitsustel, ametiasutustel ja võrdõiguslikkuse ametitel (nende olemasolu korral) teha koostööd finantssektoriga, arvestades nende kohustust tagada meestele ja naistele võrdsed võimalused saada füüsilisest isikust ettevõtjatele ja VKEdele ette nähtud kapitali; kutsub neid üles kaaluma võimalusi viia sooline võrdõiguslikkus sisse oma laenude andmise kohta aruandluse struktuuridesse, nende riskianalüüsidesse, investeerimisvolitustesse ja personalistruktuuri ning finantstoodetesse ja nende reklaamimisse;

| 21. | palub liikmesriikidel koostada abiandmise kaardid, kus on esitatud meetmed naiste seas ettevõtluse edendamiseks ja nende konkurentsivõime ja ettevõtlusvaimu suurendamiseks äritegevuses, alates ettevõtluskultuuri tugevdamisest kuni uute tehnoloogiate kasutuselevõtuni ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamiseni; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikidel koostada abiandmise kaardid, kus on esitatud meetmed naiste seas ettevõtluse edendamiseks ja nende konkurentsivõime ja ettevõtlusvaimu suurendamiseks äritegevuses, alates ettevõtluskultuuri tugevdamisest kuni uute tehnoloogiate kasutuselevõtuni ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamiseni;

| 22. | palub komisjonil jälgida hoolikalt soolist süvalaiendamist ELi vahendite eraldamisel ettevõtluse valdkonnas; soovitab komisjonil kehtestada sookvoodid kõigi sihtotstarbeliste toetuste vormide korral, mis on ette nähtud alaesindatud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, et kindlustada edasiminek võrdõiguslikkuse saavutamises ettevõtluses; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil jälgida hoolikalt soolist süvalaiendamist ELi vahendite eraldamisel ettevõtluse valdkonnas; soovitab komisjonil kehtestada sookvoodid kõigi sihtotstarbeliste toetuste vormide korral, mis on ette nähtud alaesindatud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, et kindlustada edasiminek võrdõiguslikkuse saavutamises ettevõtluses;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma nähtavamaks ettevõtluse rahastamine, koostades muude meetmete hulgas mikrofinantseerimise abiandmise kaardid Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ raames, ja uurima nn naiste sektoritesse investeerimiseks koostöövõimalusi erasektoriga, nt valitsuse laenutagatisi; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma nähtavamaks ettevõtluse rahastamine, koostades muude meetmete hulgas mikrofinantseerimise abiandmise kaardid Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ raames, ja uurima nn naiste sektoritesse investeerimiseks koostöövõimalusi erasektoriga, nt valitsuse laenutagatisi;

| 24. | rõhutab, et järgmisel programmiperioodil 2014–2020 on oluline kasutada kõiki võimalikke rahavooge ja eelkõige struktuurifonde; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et järgmisel programmiperioodil 2014–2020 on oluline kasutada kõiki võimalikke rahavooge ja eelkõige struktuurifonde;

| 25. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid meetmeid ja tegevusi ettevõtlusega alustada soovivate naiste aitamiseks ja nõustamiseks, innustaksid naisi ettevõtlust alustama, edendades ja lihtsustades nende juurdepääsu rahastamisele ja muudele toetustele, ning kõrvaldaksid haldustõkked ja muud takistused naiste idufirmadele; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid meetmeid ja tegevusi ettevõtlusega alustada soovivate naiste aitamiseks ja nõustamiseks, innustaksid naisi ettevõtlust alustama, edendades ja lihtsustades nende juurdepääsu rahastamisele ja muudele toetustele, ning kõrvaldaksid haldustõkked ja muud takistused naiste idufirmadele;

| 26. | palub komisjonil kaaluda ja töötada välja ettepanekud viiside kohta, kuidas tekitada naistes huvi ettevõtluse alustamise vastu; rõhutab, et vajaliku ärivaistuga naisi tuleks teavitada abiprogrammidest ja rahastamisvõimalustest; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil kaaluda ja töötada välja ettepanekud viiside kohta, kuidas tekitada naistes huvi ettevõtluse alustamise vastu; rõhutab, et vajaliku ärivaistuga naisi tuleks teavitada abiprogrammidest ja rahastamisvõimalustest;

| 27. | palub, et komisjon ja liikmesriigid hakkaksid koguma sooliselt eristatud andmeid ettevõtjate juurdepääsu kohta rahastamisele, tehes tihedat koostööd Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga, ning uurima lähemalt ja välja selgitama, kas on kindlaid tõendeid naiste otsese või kaudse diskrimineerimise kohta selles kontekstis, ning kui on, siis kuidas tuleks tegeleda välisteguritega, mis mõjutavad investorite hinnangut naiste loodud idufirmade elujõulisusele; |
| --- | --- |

27.

palub, et komisjon ja liikmesriigid hakkaksid koguma sooliselt eristatud andmeid ettevõtjate juurdepääsu kohta rahastamisele, tehes tihedat koostööd Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga, ning uurima lähemalt ja välja selgitama, kas on kindlaid tõendeid naiste otsese või kaudse diskrimineerimise kohta selles kontekstis, ning kui on, siis kuidas tuleks tegeleda välisteguritega, mis mõjutavad investorite hinnangut naiste loodud idufirmade elujõulisusele;

| 28. | palub komisjonil käsitleda järgmisel läbivaatamisel konkreetseid probleeme, mis seisavad naisettevõtjate ees, ning ajakohastada Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act“ ja iga-aastaseid väikeettevõtete õigusakti käsitlevaid aruandeid; on arvamusel, et kõnealuseid probleeme tuleb arvesse võtta kõigis SBA programmides ja tuleks luua täiendav tegevuskava naisettevõtjate ees seisvate taksituste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil käsitleda järgmisel läbivaatamisel konkreetseid probleeme, mis seisavad naisettevõtjate ees, ning ajakohastada Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act“ ja iga-aastaseid väikeettevõtete õigusakti käsitlevaid aruandeid; on arvamusel, et kõnealuseid probleeme tuleb arvesse võtta kõigis SBA programmides ja tuleks luua täiendav tegevuskava naisettevõtjate ees seisvate taksituste kõrvaldamiseks;

| 29. | kiidab heaks komisjoni otsuse vaadata läbi direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamine ja selle ülevõtmine liikmesriikide siseriiklikku õigusesse, kuid peab kahetsusväärseks, et ei ole pööratud tähelepanu kaudse diskrimineerimise tuvastamisele; palub, et komisjon direktiivi veel kord läbi vaataks, kaaludes tõhusamaid meetmeid seda liiki võimaliku diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

29.

kiidab heaks komisjoni otsuse vaadata läbi direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamine ja selle ülevõtmine liikmesriikide siseriiklikku õigusesse, kuid peab kahetsusväärseks, et ei ole pööratud tähelepanu kaudse diskrimineerimise tuvastamisele; palub, et komisjon direktiivi veel kord läbi vaataks, kaaludes tõhusamaid meetmeid seda liiki võimaliku diskrimineerimise vastu;

| 30. | on seisukohal, et naisettevõtjatele, kes tegutsevad innovatiivsetes ja jätkusuutlikes sektorites, nagu eelkõige IKT, ehitus ja transport, kus mehed on ülekaalus, tuleks anda lihtsam juurdepääs rahastamisele; nõuab sellega seoses suuremat järelevalvet, et hoida ära naiste kasutamist esindusisikutena, et kindlustada lihtsamatel tingimustel rahastamise saamine; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et naisettevõtjatele, kes tegutsevad innovatiivsetes ja jätkusuutlikes sektorites, nagu eelkõige IKT, ehitus ja transport, kus mehed on ülekaalus, tuleks anda lihtsam juurdepääs rahastamisele; nõuab sellega seoses suuremat järelevalvet, et hoida ära naiste kasutamist esindusisikutena, et kindlustada lihtsamatel tingimustel rahastamise saamine;

Ettevõtlusalane haridus ja koolitus

| 31. | julgustab liikmesriike edendama hariduses ja koolituses ettevõtluskultuuri; rõhutab, kui tähtis on haridus, nii formaalharidus kui ka kogemusõpe ja elukestev õpe, kõigil tasanditel ettevõtluse ja uute ettevõtete arengu soodustamiseks, sealhulgas IKT valdkonnas, ning eriti sellistes valdkondades, mida enamasti õpivad tüdrukud, nagu tervishoid ja muud teenused; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma stiimuleid, millega tagada naiste ja meeste võrdsem esindatus ettevõtlussektoris ja suurendada naiste esindatust nende teavitamise abil ettevõtluskoolituse eelistest; |
| --- | --- |

31.

julgustab liikmesriike edendama hariduses ja koolituses ettevõtluskultuuri; rõhutab, kui tähtis on haridus, nii formaalharidus kui ka kogemusõpe ja elukestev õpe, kõigil tasanditel ettevõtluse ja uute ettevõtete arengu soodustamiseks, sealhulgas IKT valdkonnas, ning eriti sellistes valdkondades, mida enamasti õpivad tüdrukud, nagu tervishoid ja muud teenused; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma stiimuleid, millega tagada naiste ja meeste võrdsem esindatus ettevõtlussektoris ja suurendada naiste esindatust nende teavitamise abil ettevõtluskoolituse eelistest;

| 32. | kutsub koole ja ülikoole üles julgustama tüdrukuid ja naisi õppima aineid, mis viivad karjäärini teadus- ja finantssektoris ning suure kasvuga tulusates sektorites, nagu tehnoloogia, sh roheline tehnoloogia, digitaalne keskkond ning infotehnoloogia; |
| --- | --- |

32.

kutsub koole ja ülikoole üles julgustama tüdrukuid ja naisi õppima aineid, mis viivad karjäärini teadus- ja finantssektoris ning suure kasvuga tulusates sektorites, nagu tehnoloogia, sh roheline tehnoloogia, digitaalne keskkond ning infotehnoloogia;

| 33. | kutsub liikmesriike üles tegema koostööd avaliku ja erasektoriga, valitsusväliste organisatsioonidega ning ülikoolide ja koolidega, et võtta kasutusele uusi koolituskavasid ja formaal- ja kogemusõppe programme, sh neid, mille käigus õpilased viivad juba noorest east alates läbi tegelikel ärikontseptsioonidel põhinevaid arenguprojekte, ning ettevõtlusinkubaatoreid, et anda noortele ettevõtjatele hoogu ja võimalust samas õppida, mõista ja rakendada tööõiguste kultuuri; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles tegema koostööd avaliku ja erasektoriga, valitsusväliste organisatsioonidega ning ülikoolide ja koolidega, et võtta kasutusele uusi koolituskavasid ja formaal- ja kogemusõppe programme, sh neid, mille käigus õpilased viivad juba noorest east alates läbi tegelikel ärikontseptsioonidel põhinevaid arenguprojekte, ning ettevõtlusinkubaatoreid, et anda noortele ettevõtjatele hoogu ja võimalust samas õppida, mõista ja rakendada tööõiguste kultuuri;

| 34. | palub ELil investeerida programmidesse, mis pakuvad täiendkoolitust nii töötajatest kui ka ettevõtjatest naistele, kes uuendavad pidevalt oma oskusi ja tagavad kvaliteetse kutsealase arengu, sealjuures tuleks erilist tähelepanu pöörata kaubandussektorile; |
| --- | --- |

34.

palub ELil investeerida programmidesse, mis pakuvad täiendkoolitust nii töötajatest kui ka ettevõtjatest naistele, kes uuendavad pidevalt oma oskusi ja tagavad kvaliteetse kutsealase arengu, sealjuures tuleks erilist tähelepanu pöörata kaubandussektorile;

| 35. | rõhutab, et on oluline lihtsustada naisettevõtjate juurdepääsu, sealhulgas toetuste ja koolituste abil ettevõtte loomise ja juhtimise peamiste õiguslike aspektide kohta, nagu ettevõtluse alustamist, intellektuaalomandi õigusi ja andmekaitset käsitlevad seadused, maksueeskirjad, e-kaubandus, saadaolevad riiklikud toetused jne ning koolituste abil uute tehnoloogiate ja kommunikatsioonitehnoloogiate, sotsiaalvõrgustike, e-kaubanduse ja võrkude loomise valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et on oluline lihtsustada naisettevõtjate juurdepääsu, sealhulgas toetuste ja koolituste abil ettevõtte loomise ja juhtimise peamiste õiguslike aspektide kohta, nagu ettevõtluse alustamist, intellektuaalomandi õigusi ja andmekaitset käsitlevad seadused, maksueeskirjad, e-kaubandus, saadaolevad riiklikud toetused jne ning koolituste abil uute tehnoloogiate ja kommunikatsioonitehnoloogiate, sotsiaalvõrgustike, e-kaubanduse ja võrkude loomise valdkonnas;

| 36. | väljendab muret selle pärast, et tõenäoliselt ühiskonnas juurdunud stereotüüpide tõttu alahindavad naised sageli oma oskusi ning tunnistavad meestest tõenäolisemalt puudejääke ettevõtlusalaste oskuste, enesekindluse, enesekehtestamise ja riskide võtmise valmiduse valdkonnas, ning märgib, et seega on vaja motivatsiooni- ja psühholoogilise toetuse programme, mille abil suurendada naisettevõtjate enesekindlust; |
| --- | --- |

36.

väljendab muret selle pärast, et tõenäoliselt ühiskonnas juurdunud stereotüüpide tõttu alahindavad naised sageli oma oskusi ning tunnistavad meestest tõenäolisemalt puudejääke ettevõtlusalaste oskuste, enesekindluse, enesekehtestamise ja riskide võtmise valmiduse valdkonnas, ning märgib, et seega on vaja motivatsiooni- ja psühholoogilise toetuse programme, mille abil suurendada naisettevõtjate enesekindlust;

Sotsiaalne ettevõtlus

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima läbi uuringuid, et mõista naiste suuremat ettevõtlusaktiivsust sotsiaalses ettevõtluses ning selle võimalikku mitmekordistavat mõju traditsioonilisele ettevõtlusele; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima läbi uuringuid, et mõista naiste suuremat ettevõtlusaktiivsust sotsiaalses ettevõtluses ning selle võimalikku mitmekordistavat mõju traditsioonilisele ettevõtlusele;

| 38. | palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid selliste rahastamisvahendite väljatöötamist, mis hindavad ettevõtteid vastavalt nende panusele ühiskonda, samuti usaldusmärkide väljatöötamist sotsiaalse ja keskkonnasõbraliku ettevõtluse jaoks; soovitab kaasata soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise meetmed sotsiaalset mõju avaldavate meetmetena, mis innustaks rohkemaid sotsiaalettevõtjaid vaatama oma ettevõtet soolisest perspektiivist; |
| --- | --- |

38.

palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid selliste rahastamisvahendite väljatöötamist, mis hindavad ettevõtteid vastavalt nende panusele ühiskonda, samuti usaldusmärkide väljatöötamist sotsiaalse ja keskkonnasõbraliku ettevõtluse jaoks; soovitab kaasata soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise meetmed sotsiaalset mõju avaldavate meetmetena, mis innustaks rohkemaid sotsiaalettevõtjaid vaatama oma ettevõtet soolisest perspektiivist;

| 39. | rõhutab, et alternatiivsed ettevõtlusmudelid, nagu ühistud ja vastastikused ühingud täidavad olulist rolli soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ning jätkusuutliku ja kaasava arengu ja kasvu edasiviimisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel hõlbustada ja edendada selliste alternatiivsete mudelite kasutamist; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et alternatiivsed ettevõtlusmudelid, nagu ühistud ja vastastikused ühingud täidavad olulist rolli soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ning jätkusuutliku ja kaasava arengu ja kasvu edasiviimisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel hõlbustada ja edendada selliste alternatiivsete mudelite kasutamist;

o

o o

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(2)  ELT C 130, 30.4.2011, lk 4.

(3)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(4)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(5)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 56.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0074.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0320.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0311.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0292.

(10)  Euroopa Komisjon (2014), aruanne „Statistilised andmed Euroopa naisettevõtjate kohta“.

(11)  Euroopa Komisjon (2012), Eurobaromeetri kiiruuring 354 „Ettevõtlus ELis ja mujal“.

(12)  Euroopa Komisjoni aruanne (2008) naissoost uuendajate ja ettevõtluse edendamise poliitika hindamise kohta.

(13)  Euroopa Komisjon (2014), aruanne „Statistilised andmed Euroopa naisettevõtjate kohta“.

(14)  Euroopa Parlament (2015), poliitikaosakonna uuring „Naisettevõtlus: soolise lõhe kaotamine juurdepääsul finants- ja muudele teenustele ning sotsiaalses ettevõtluses“.

(15)  Euroopa Komisjon (2015), Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ vahehindamine.

(16)  KPMG (2015) aruanne „Women in Alternative Investments“.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/44

---

P8_TA(2016)0008

Oskuste arendamise poliitika noorte töötuse vastu võitlemiseks

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (2015/2088(INI))

(2018/C 011/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu soovitust noortegarantii loomise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu soovitust noortegarantii loomise kohta,

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu võimaluste kohta aidata kaasa ettevõtjatele, ettevõtetele ja idufirmadele uute töökohtade loomiseks soodsa keskkonna kujundamisele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu võimaluste kohta aidata kaasa ettevõtjatele, ettevõtetele ja idufirmadele uute töökohtade loomiseks soodsa keskkonna kujundamisele (3),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (5),

| — | võttes arvesse nõukogu soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta (6) ja 2. juuli 2015. aasta kirjalikult vastatavat küsimust E-010744/2015, mis käsitles nõukogu soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta (6) ja 2. juuli 2015. aasta kirjalikult vastatavat küsimust E-010744/2015, mis käsitles nõukogu soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 2015. aasta aprilli järeldusi, milles käsitletakse valdkondadevahelise poliitilise koostöö tõhustamist noorte ees seisvate sotsiaal-majanduslike väljakutsete tulemuslikuks käsitlemiseks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2015. aasta aprilli järeldusi, milles käsitletakse valdkondadevahelise poliitilise koostöö tõhustamist noorte ees seisvate sotsiaal-majanduslike väljakutsete tulemuslikuks käsitlemiseks (7),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (8),

| — | võttes arvesse Cedefopi 2013. aasta juuni märgukirja „Roads to recovery: three skill and labour market scenarios for 2025“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cedefopi 2013. aasta juuni märgukirja „Roads to recovery: three skill and labour market scenarios for 2025“,

| — | võttes arvesse Cedefopi 2014. aasta märtsi märgukirja „Skill mismatch: more than meets the eye“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cedefopi 2014. aasta märtsi märgukirja „Skill mismatch: more than meets the eye“,

| — | võttes arvesse Cedefopi 2014. aasta novembri uuringut „The validation challenge: how close is Europe to recognising all learning?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cedefopi 2014. aasta novembri uuringut „The validation challenge: how close is Europe to recognising all learning?“,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu“ (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu“ (COM(2014)0473),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ (COM(2010)0636),

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta aprilli aruannet „Piloting Youth Guarantee partnerships on the ground – A summary report of key achievements and lessons from the European Parliament Preparatory Action on the Youth Guarantee“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta aprilli aruannet „Piloting Youth Guarantee partnerships on the ground – A summary report of key achievements and lessons from the European Parliament Preparatory Action on the Youth Guarantee“,

| — | võttes arvesse Eurofoundi 2015. aasta aruannet „Youth entrepreneurship in Europe: values, attitudes, policies“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 2015. aasta aruannet „Youth entrepreneurship in Europe: values, attitudes, policies“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, eriti selle IV peatükki „Noorte tööhõive algatus“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, eriti selle IV peatükki „Noorte tööhõive algatus“ (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0366/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0366/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidus on hetkel 4,5 miljonit töötut 15–24-aastast noort ja rohkem kui 7 miljonit 15–24-aastast mittetöötavat ja mitteõppivat noort; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidus on hetkel 4,5 miljonit töötut 15–24-aastast noort ja rohkem kui 7 miljonit 15–24-aastast mittetöötavat ja mitteõppivat noort;

| B. | arvestades, et 2014. aasta lõpus oli töötuse määr kogu ELis 9,9 % ja noorte töötuse määr oli sellest näitajast üle kahe korra kõrgem, 21,4 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2014. aasta lõpus oli töötuse määr kogu ELis 9,9 % ja noorte töötuse määr oli sellest näitajast üle kahe korra kõrgem, 21,4 %;

| C. | arvestades, et kriis on tabanud noori eriti rängalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriis on tabanud noori eriti rängalt;

| D. | arvestades, et olemasolevate töökohtade jaoks vajalike oskuste puudumine ning hariduse ja koolituse mittevastavus on noorte töötust põhjustavad olulised tegurid; arvestades, et kuigi noored on eelmistest põlvkondadest haritumad ja suuremate oskustega, seisavad nad ELi ja siseriiklikele standarditele vastavate kvaliteetsete töökohtade saamisel jätkuvalt silmitsi suurte struktuursete tõketega; tuletab meelde, et noorte tööhõive kriisi on võimalik lahendada ainult tõhusate ja jätkusuutlike kvaliteetsete töökohtade loomisega Euroopas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olemasolevate töökohtade jaoks vajalike oskuste puudumine ning hariduse ja koolituse mittevastavus on noorte töötust põhjustavad olulised tegurid; arvestades, et kuigi noored on eelmistest põlvkondadest haritumad ja suuremate oskustega, seisavad nad ELi ja siseriiklikele standarditele vastavate kvaliteetsete töökohtade saamisel jätkuvalt silmitsi suurte struktuursete tõketega; tuletab meelde, et noorte tööhõive kriisi on võimalik lahendada ainult tõhusate ja jätkusuutlike kvaliteetsete töökohtade loomisega Euroopas;

| E. | arvestades, et viivitused tööturule sisenemisel ja pikaajaline töötus avaldavad negatiivset mõju ametialase edasijõudmise väljavaadetele, töötasule, tervisele ja sotsiaalsele liikuvusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viivitused tööturule sisenemisel ja pikaajaline töötus avaldavad negatiivset mõju ametialase edasijõudmise väljavaadetele, töötasule, tervisele ja sotsiaalsele liikuvusele;

| F. | arvestades, et noored on Euroopa majanduse rikkus ja nad peaksid pühenduma tööturul otsitavate oskuste omandamisele, nähes ette nende tulevasi vajadusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et noored on Euroopa majanduse rikkus ja nad peaksid pühenduma tööturul otsitavate oskuste omandamisele, nähes ette nende tulevasi vajadusi;

| G. | arvestades, et noored jagunevad kolme suurde rühma, milleks on õpilased, töötajad ja töötud, ning iga nimetatud rühma puhul tuleb kasutada erinevat poliitilist lähenemisviisi, et tagada nende rühmade liikmete integreerimine tööturule, mis tähendab seda, et noortel õpilastel peavad olema tööturu jaoks vajalikud oskused, noored töötajad peavad kogu töötamise ajal ajakohastama oma oskusi ja osalema koolitustel, ning mis puutub noortesse töötutesse, tuleb siinkohal teha vahet aktiivsete tööotsijate ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et noored jagunevad kolme suurde rühma, milleks on õpilased, töötajad ja töötud, ning iga nimetatud rühma puhul tuleb kasutada erinevat poliitilist lähenemisviisi, et tagada nende rühmade liikmete integreerimine tööturule, mis tähendab seda, et noortel õpilastel peavad olema tööturu jaoks vajalikud oskused, noored töötajad peavad kogu töötamise ajal ajakohastama oma oskusi ja osalema koolitustel, ning mis puutub noortesse töötutesse, tuleb siinkohal teha vahet aktiivsete tööotsijate ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte vahel;

| H. | arvestades, et tuleb teha kõik võimalik, et haridussüsteem valmistaks nõuetekohaselt õpilased tööks ette ning et oleks tagatud haridussüsteemi ja sotsiaalteenuste esindajate ning vajaduse korral tööandjate ja õppijate tihe koostöö; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tuleb teha kõik võimalik, et haridussüsteem valmistaks nõuetekohaselt õpilased tööks ette ning et oleks tagatud haridussüsteemi ja sotsiaalteenuste esindajate ning vajaduse korral tööandjate ja õppijate tihe koostöö;

| I. | arvestades, et koolituse ja hariduse kavandamine muutub oluliselt paremaks, kui otsustusprotsessidesse kaasatakse üliõpilas- ja noorteorganisatsioonid ning see vastab paremini ühiskonna ja tööturu ning oskustega seotud vajadustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et koolituse ja hariduse kavandamine muutub oluliselt paremaks, kui otsustusprotsessidesse kaasatakse üliõpilas- ja noorteorganisatsioonid ning see vastab paremini ühiskonna ja tööturu ning oskustega seotud vajadustele;

| J. | arvestades, et ebasoodsamas olukorras olevad inimesed, keda diskrimineeritakse ja kes on haavatavad, võivad kõrvale jääda võimalusest oma andeid, võimeid ja oskusi arendada, kui hariduses, tööhõives ja sotsiaalpoliitikas ei võeta arvesse sotsiaalset mõõdet; arvestades, et haridussektorile tuleks eraldada piisavalt rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ebasoodsamas olukorras olevad inimesed, keda diskrimineeritakse ja kes on haavatavad, võivad kõrvale jääda võimalusest oma andeid, võimeid ja oskusi arendada, kui hariduses, tööhõives ja sotsiaalpoliitikas ei võeta arvesse sotsiaalset mõõdet; arvestades, et haridussektorile tuleks eraldada piisavalt rahalisi vahendeid;

| K. | arvestades, et tööandjate, tööturuasutuste ja muude asjaomaste sidusrühmade toel rakendatav mõjus haridus- ja koolitus- ning oskuste arendamisele suunatud poliitika aitaks noorte töötust vähendada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tööandjate, tööturuasutuste ja muude asjaomaste sidusrühmade toel rakendatav mõjus haridus- ja koolitus- ning oskuste arendamisele suunatud poliitika aitaks noorte töötust vähendada;

| L. | arvestades, et töölevõtjatele, personalijuhtidele, tööturuasutustele, tööandjatele ja haridussektorile on vaja pakkuda asjakohast väljaõpet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et töölevõtjatele, personalijuhtidele, tööturuasutustele, tööandjatele ja haridussektorile on vaja pakkuda asjakohast väljaõpet;

| M. | arvestades, et 2008. aasta finantskriis tekitas lisaprobleeme seoses noorte juurdepääsuga tööturule, arvestades, et noored on majanduskliima suhtes üldise töötusega võrreldes tundlikumad, kuna neil on tavaliselt vähem kogemusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2008. aasta finantskriis tekitas lisaprobleeme seoses noorte juurdepääsuga tööturule, arvestades, et noored on majanduskliima suhtes üldise töötusega võrreldes tundlikumad, kuna neil on tavaliselt vähem kogemusi;

| N. | arvestades, et mikro- ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on ELi kõige olulisemad tööhõive tekitajad, annavad rohkem kui 80 % kõigist töökohtadest ja on olnud paljudes keskkonnasäästlikes sektorites suunanäitajateks, kuid võivad vajaminevate oskuste ettenägemisel ja tööhõivepotentsiaali ärakasutamisel kokku puutuda oluliste raskustega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mikro- ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on ELi kõige olulisemad tööhõive tekitajad, annavad rohkem kui 80 % kõigist töökohtadest ja on olnud paljudes keskkonnasäästlikes sektorites suunanäitajateks, kuid võivad vajaminevate oskuste ettenägemisel ja tööhõivepotentsiaali ärakasutamisel kokku puutuda oluliste raskustega;

| O. | arvestades, et noorte ettevõtlus võib aidata vähendada noorte töötust ning hariduse ja koolituse kaudu võib see edendada noorte tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et noorte ettevõtlus võib aidata vähendada noorte töötust ning hariduse ja koolituse kaudu võib see edendada noorte tööalast konkurentsivõimet;

| P. | arvestades, et praktika ja õpipoisiõppe programmide tulemused on sõltuvalt nende omadustest liidus erinevad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et praktika ja õpipoisiõppe programmide tulemused on sõltuvalt nende omadustest liidus erinevad;

| Q. | arvestades, et noortegarantii on tõhusa rakendamise korral laiahaardeline käsitus, mille eesmärgiks on aidata noortel edukalt üle minna tööturule või kvaliteetset haridust omandama, nagu on näidanud Euroopa Parlamendi noortegarantiiga seotud ettevalmistava tegevuse saavutused; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et noortegarantii on tõhusa rakendamise korral laiahaardeline käsitus, mille eesmärgiks on aidata noortel edukalt üle minna tööturule või kvaliteetset haridust omandama, nagu on näidanud Euroopa Parlamendi noortegarantiiga seotud ettevalmistava tegevuse saavutused;

| R. | arvestades, et noortegarantii edukaks rakendamiseks on hädavajalik hinnata noorte reaalseid ametialaseid vajadusi ja tulevikus tegelikult töökohti loovaid sektoreid, nagu sotsiaal- ja roheline majandus, ning kõike seda pidevalt ja hoolikalt jälgida, mitte ainult projektide, vaid ka tööd pakkuvate ametiasutuste tasemel, ning korrapäraselt esitada aruandeid noorte töötusega võitlemisel võetud meetmete edusammude kohta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et noortegarantii edukaks rakendamiseks on hädavajalik hinnata noorte reaalseid ametialaseid vajadusi ja tulevikus tegelikult töökohti loovaid sektoreid, nagu sotsiaal- ja roheline majandus, ning kõike seda pidevalt ja hoolikalt jälgida, mitte ainult projektide, vaid ka tööd pakkuvate ametiasutuste tasemel, ning korrapäraselt esitada aruandeid noorte töötusega võitlemisel võetud meetmete edusammude kohta;

| S. | arvestades, et noorte tööhõive algatus on oluline vahend sihipärase toetuse osutamiseks mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et noorte tööhõive algatus on oluline vahend sihipärase toetuse osutamiseks mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele;

Koostöö, osalemine, partnerlussuhted

| 1. | märgib, et individuaalsete oskuste arendamine ning teadmiste ja oskuste levitamine on üks peamisi tervikliku tööhõive- ja sotsiaalpoliitika elemente ning see võimaldab luua pikaajalist majanduskasvu, soodustada Euroopa konkurentsivõimet, võidelda töötuse vastu ja ehitada üles kaasavama Euroopa ühiskonna, kui oskuste arendamise poliitikas tunnistatakse töötute noorte mitmekihilisi vajadusi ja võimeid; tuletab meelde, et oskuste arendamine ei anna tulemust, kui paralleelselt ei tegeleta töökohtade loomise ja nõuetekohase sotsiaalkaitsega; |
| --- | --- |

1.

märgib, et individuaalsete oskuste arendamine ning teadmiste ja oskuste levitamine on üks peamisi tervikliku tööhõive- ja sotsiaalpoliitika elemente ning see võimaldab luua pikaajalist majanduskasvu, soodustada Euroopa konkurentsivõimet, võidelda töötuse vastu ja ehitada üles kaasavama Euroopa ühiskonna, kui oskuste arendamise poliitikas tunnistatakse töötute noorte mitmekihilisi vajadusi ja võimeid; tuletab meelde, et oskuste arendamine ei anna tulemust, kui paralleelselt ei tegeleta töökohtade loomise ja nõuetekohase sotsiaalkaitsega;

| 2. | rõhutab, et uue hoo andmine töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele on komisjoni oluline prioriteet ja et oma 2015. aasta tööprogrammis võttis komisjon endale kohustuse teha praktilisi algatusi, et edendada integratsiooni ja tööalast konkurentsivõimet tööturul, võttes eelkõige meetmeid liikmesriikide toetamiseks noorte töölerakendamisel; kordab, et Euroopa Parlament on pakkunud korrapäraselt välja erinevaid lahendusi, milles rõhutatakse, et noorte tööhõive, haridus ja koolitus peaksid olema Euroopa jaoks üks olulisemaid poliitilisi prioriteete; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et uue hoo andmine töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele on komisjoni oluline prioriteet ja et oma 2015. aasta tööprogrammis võttis komisjon endale kohustuse teha praktilisi algatusi, et edendada integratsiooni ja tööalast konkurentsivõimet tööturul, võttes eelkõige meetmeid liikmesriikide toetamiseks noorte töölerakendamisel; kordab, et Euroopa Parlament on pakkunud korrapäraselt välja erinevaid lahendusi, milles rõhutatakse, et noorte tööhõive, haridus ja koolitus peaksid olema Euroopa jaoks üks olulisemaid poliitilisi prioriteete;

| 3. | tuletab meelde, et noorte inimeste, asjaomaste sidusrühmade, organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite kaasamine noorte tööhõivet ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil toetavate asjakohaste algatuste väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise edendamisse on väga suure tähtsusega; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et noorte inimeste, asjaomaste sidusrühmade, organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite kaasamine noorte tööhõivet ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil toetavate asjakohaste algatuste väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise edendamisse on väga suure tähtsusega;

| 4. | tuletab meelde, et Euroopas on ühelt poolt 24 miljonit töötut, sealhulgas 7,5 miljonit mittetöötavat ja mitteõppivat noort, ning teiselt poolt on 2 miljonit vaba töökohta; märgib, et tööta on palju ülekvalifitseeritud noori, kelle oskused ei vasta tööturu nõudmistele; rõhutab seepärast vajadust luua kohalike omavalitsuste, nii peavoolu kui ka spetsialiseerunud haridus- ja tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite ning äriringkondade vahel tugevad partnerlussuhted, et toetada lühiajaliste ja keskmise pikkusega jätkusuutlike, kaasavate ja kvaliteetsete piirkondlike tööhõivestrateegiate ja tegevuskavade loomist, rakendamist ja järelevalvet; nõuab tihedamat ja struktureeritud koostööd ning suhtlust koolide ja kutseharidusasutuste, riigiasutuste, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahel ning eelkõige üliõpilas- ja noorteorganisatsioonidega, eesmärgiga viia oskused tööturu vajadustega paremini vastavusse, sealhulgas teise võimaluse pakkumise kaudu, et maksimeerida hariduse ja koolituse kvaliteeti; rõhutab, et parem koostöö on ka noortegarantii tõhusaks rakendamiseks ülimalt oluline; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et Euroopas on ühelt poolt 24 miljonit töötut, sealhulgas 7,5 miljonit mittetöötavat ja mitteõppivat noort, ning teiselt poolt on 2 miljonit vaba töökohta; märgib, et tööta on palju ülekvalifitseeritud noori, kelle oskused ei vasta tööturu nõudmistele; rõhutab seepärast vajadust luua kohalike omavalitsuste, nii peavoolu kui ka spetsialiseerunud haridus- ja tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite ning äriringkondade vahel tugevad partnerlussuhted, et toetada lühiajaliste ja keskmise pikkusega jätkusuutlike, kaasavate ja kvaliteetsete piirkondlike tööhõivestrateegiate ja tegevuskavade loomist, rakendamist ja järelevalvet; nõuab tihedamat ja struktureeritud koostööd ning suhtlust koolide ja kutseharidusasutuste, riigiasutuste, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahel ning eelkõige üliõpilas- ja noorteorganisatsioonidega, eesmärgiga viia oskused tööturu vajadustega paremini vastavusse, sealhulgas teise võimaluse pakkumise kaudu, et maksimeerida hariduse ja koolituse kvaliteeti; rõhutab, et parem koostöö on ka noortegarantii tõhusaks rakendamiseks ülimalt oluline;

| 5. | kiidab heaks komisjoni kavandatud vahendid oskuste arendamiseks ja oskuste vajaduste prognoosi; rõhutab, et oskuste arendamine peaks ergutama loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna oskuste arendamist, mis on majanduses väga kasulikud; rõhutab siiski, et vaja on ambitsioonikamaid meetmeid ja investeeringuid; on veendunud, et tulevaste vajalike oskuste prognoosimiseks on vaja kõigil tasanditel tugevalt kaasata kõik tööturu sidusrühmad; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks komisjoni kavandatud vahendid oskuste arendamiseks ja oskuste vajaduste prognoosi; rõhutab, et oskuste arendamine peaks ergutama loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna oskuste arendamist, mis on majanduses väga kasulikud; rõhutab siiski, et vaja on ambitsioonikamaid meetmeid ja investeeringuid; on veendunud, et tulevaste vajalike oskuste prognoosimiseks on vaja kõigil tasanditel tugevalt kaasata kõik tööturu sidusrühmad;

| 6. | kutsub liikmesriike, piirkondlikke omavalitsusi ning kohalikke asutusi üles kaasama sotsiaalpartnereid ja koolitajaid ning kohandama ja rakendama oskuste arendamise ja prognoosimise strateegiaid, mille eesmärk on üldoskuste, valdkondlike oskuste ja kutsealapõhiste oskuste parandamine; rõhutab ühtlasi haridusasutuste, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja ametiasutuste vahelise usalduse ja partnerluse tähtsust; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike, piirkondlikke omavalitsusi ning kohalikke asutusi üles kaasama sotsiaalpartnereid ja koolitajaid ning kohandama ja rakendama oskuste arendamise ja prognoosimise strateegiaid, mille eesmärk on üldoskuste, valdkondlike oskuste ja kutsealapõhiste oskuste parandamine; rõhutab ühtlasi haridusasutuste, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja ametiasutuste vahelise usalduse ja partnerluse tähtsust;

| 7. | rõhutab kõrgharidusasutuste rolli lõpetajate selliste oskuste ja pädevuste arendamisel, mis on olulised tööturul hakkama saamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab kõrgharidusasutuste rolli lõpetajate selliste oskuste ja pädevuste arendamisel, mis on olulised tööturul hakkama saamiseks;

| 8. | rõhutab pädevate ja toetavate õpetajate ning koolitajate hädavajalikku rolli, et vähendada varajast koolist lahkumist, eriti vähem arenenud piirkondades, ning suurendada noorte inimeste tööalast konkurentsivõimet; rõhutab, et koolid, õppeasutused, kohalikud omavalitsused ja hariduspoliitika peavad õpetajaid paremini toetama, nt niisuguste uute oskuste tõhusama ja ajakohasema õpetamise kaudu nagu ettevõtlus- ja IKT-oskused, ning vastastikuse õppe edendamise ja parimate tavade vahetamise, koolitusvõimalustele lihtsama juurdepääsu andmise ning täiustatud järjepideva kutsehariduse ja -koolituse süsteemi kaudu; toonitab sellega seoses, kui tähtis on õpetajate jaoks investeerimine elukestvasse õppesse; on kindlalt vastu hariduseelarve mis tahes kärbetele, eriti koos stipendiumite ja toetuste vähendamise ning õppetasude tõstmisega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab pädevate ja toetavate õpetajate ning koolitajate hädavajalikku rolli, et vähendada varajast koolist lahkumist, eriti vähem arenenud piirkondades, ning suurendada noorte inimeste tööalast konkurentsivõimet; rõhutab, et koolid, õppeasutused, kohalikud omavalitsused ja hariduspoliitika peavad õpetajaid paremini toetama, nt niisuguste uute oskuste tõhusama ja ajakohasema õpetamise kaudu nagu ettevõtlus- ja IKT-oskused, ning vastastikuse õppe edendamise ja parimate tavade vahetamise, koolitusvõimalustele lihtsama juurdepääsu andmise ning täiustatud järjepideva kutsehariduse ja -koolituse süsteemi kaudu; toonitab sellega seoses, kui tähtis on õpetajate jaoks investeerimine elukestvasse õppesse; on kindlalt vastu hariduseelarve mis tahes kärbetele, eriti koos stipendiumite ja toetuste vähendamise ning õppetasude tõstmisega;

| 9. | julgustab integreerima uusi õppe- ja koolitusmeetodeid, mille õpetajad on välja töötanud õpilaste konkreetsetest vajadustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

9.

julgustab integreerima uusi õppe- ja koolitusmeetodeid, mille õpetajad on välja töötanud õpilaste konkreetsetest vajadustest lähtuvalt;

| 10. | rõhutab, et hariduse ja kutseõppe pakkujad ning ettevõtjad peaksid tegema koostööd, et töötada välja kvalifikatsiooni tõendavad diplomid, mis kajastavad täpselt kõrgkooli lõpetanute tegelikke, kogu elu jooksul omandatud oskusi; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et hariduse ja kutseõppe pakkujad ning ettevõtjad peaksid tegema koostööd, et töötada välja kvalifikatsiooni tõendavad diplomid, mis kajastavad täpselt kõrgkooli lõpetanute tegelikke, kogu elu jooksul omandatud oskusi;

| 11. | rõhutab, kui oluline on kaasata noored, innovaatilised tööandjad püsivasse dialoogi koolide ja tööandjate vahel eesmärgiga sobitada haridus ja erialane ettevalmistus paremini tööturu vajadustega; tunneb heameelt mentorlusprogrammide üle ja rõhutab nende olulisust noorte tööalasel eneseteostusel; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui oluline on kaasata noored, innovaatilised tööandjad püsivasse dialoogi koolide ja tööandjate vahel eesmärgiga sobitada haridus ja erialane ettevalmistus paremini tööturu vajadustega; tunneb heameelt mentorlusprogrammide üle ja rõhutab nende olulisust noorte tööalasel eneseteostusel;

| 12. | rõhutab haldussuutlikkuse ja toimivate tööhõiveteenistuste tähtsust; nõuab partnerluspõhimõtte tugevdamist ning asjakohase koolituse pakkumist kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja muudele asjaomastele sidusrühmadele, et tagada ELi vahendite tulemuslikum ja strateegilisem kasutamine; nõuab samuti, et valitsused oleksid ambitsioonikamad ja teeksid jõupingutusi, et näha ette noorte, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna ning ka haridus- ja kutseharidusasutuste vajadusi, rakendades tööhõivealaseid rakenduskavasid palju kiiremini ja teostades järelevalvet tehtud edusammude üle; |
| --- | --- |

12.

rõhutab haldussuutlikkuse ja toimivate tööhõiveteenistuste tähtsust; nõuab partnerluspõhimõtte tugevdamist ning asjakohase koolituse pakkumist kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja muudele asjaomastele sidusrühmadele, et tagada ELi vahendite tulemuslikum ja strateegilisem kasutamine; nõuab samuti, et valitsused oleksid ambitsioonikamad ja teeksid jõupingutusi, et näha ette noorte, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna ning ka haridus- ja kutseharidusasutuste vajadusi, rakendades tööhõivealaseid rakenduskavasid palju kiiremini ja teostades järelevalvet tehtud edusammude üle;

| 13. | rõhutab tiheda valdkondadevahelise koostöö tähtsust, eelkõige haridus- ja tööturuasutuste vahel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab tiheda valdkondadevahelise koostöö tähtsust, eelkõige haridus- ja tööturuasutuste vahel;

| 14. | tuletab meelde, et poliitika peaks keskenduma mittetöötavate ja mitteõppivate, kaasa arvatud õpimotivatsiooni kaotanud noorte aitamisele, et nad jätkaksid haridusteed või integreeruksid tööturule; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et poliitika peaks keskenduma mittetöötavate ja mitteõppivate, kaasa arvatud õpimotivatsiooni kaotanud noorte aitamisele, et nad jätkaksid haridusteed või integreeruksid tööturule;

| 15. | märgib, et tõhusama ja strateegilisema kasutamise korral võivad Euroopa fondid olla ülikoolide ja ettevõtete kasvu ja arengu toetamise võimsaks vahendiks; nõuab suuremaid rahalisi vahendeid teabe levitamiseks Euroopa rahastamisvahendite kohta, ülikoolide ja ettevõtete teadmiste ja oskuste laiendamiseks, mis on vajalik fondide leidmiseks ning rahastatavate projektide uurimiseks ja juhtimiseks; |
| --- | --- |

15.

märgib, et tõhusama ja strateegilisema kasutamise korral võivad Euroopa fondid olla ülikoolide ja ettevõtete kasvu ja arengu toetamise võimsaks vahendiks; nõuab suuremaid rahalisi vahendeid teabe levitamiseks Euroopa rahastamisvahendite kohta, ülikoolide ja ettevõtete teadmiste ja oskuste laiendamiseks, mis on vajalik fondide leidmiseks ning rahastatavate projektide uurimiseks ja juhtimiseks;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et ELi vahendite tõhusa kasutamise tagamiseks on oluline rakendada nende vahendite kasutamise järelevalve- ja kontrollisüsteem; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et ELi vahendite tõhusa kasutamise tagamiseks on oluline rakendada nende vahendite kasutamise järelevalve- ja kontrollisüsteem;

| 17. | nõuab parimatele noorte töötusega võitlevatele projektidele ELi auhinna andmist, mis võiks olla seotud Euroopa noorteauhinnaga ja Euroopa auhinnaga „For youth employment in the Social Economy“; palub komisjonil muuta sellised algatused nähtavaks, et tõsta teadlikkust ja tuua kodanike vajadused selgemini esile; rõhutab siiski vajadust eelarvega seotud vastutuse järele ja kutsub seetõttu üles rahastama selliseid algatusi olemasolevast eelarvest; |
| --- | --- |

17.

nõuab parimatele noorte töötusega võitlevatele projektidele ELi auhinna andmist, mis võiks olla seotud Euroopa noorteauhinnaga ja Euroopa auhinnaga „For youth employment in the Social Economy“; palub komisjonil muuta sellised algatused nähtavaks, et tõsta teadlikkust ja tuua kodanike vajadused selgemini esile; rõhutab siiski vajadust eelarvega seotud vastutuse järele ja kutsub seetõttu üles rahastama selliseid algatusi olemasolevast eelarvest;

| 18. | nõuab, et koostataks tulevikku vaatav ja tulemustele suunatud Euroopa oskuste strateegia, et suunata riiklikke oskuste strateegiaid ja integreerida need riiklikesse töökohtade loomise kavadesse, luues sellega põhjaliku raamistiku valdkondlike tegevuskavade jaoks, mille ettepanekud on esitatud tööhõivepaketis; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et koostataks tulevikku vaatav ja tulemustele suunatud Euroopa oskuste strateegia, et suunata riiklikke oskuste strateegiaid ja integreerida need riiklikesse töökohtade loomise kavadesse, luues sellega põhjaliku raamistiku valdkondlike tegevuskavade jaoks, mille ettepanekud on esitatud tööhõivepaketis;

| 19. | kutsub liikmesriike üles viima võimalikult kiiresti ellu Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele antud haridus- ja tööturualased soovitused ning muud komisjoni soovitused; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles viima võimalikult kiiresti ellu Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele antud haridus- ja tööturualased soovitused ning muud komisjoni soovitused;

VKEd ja ettevõtlus

| 20. | rõhutab ettevõtete, sealhulgas VKEde, sotsiaal- ja solidaarmajanduse osalejate ja mikroettevõtjate üliolulist rolli tööelualaste oskuste alase koolituse pakkumisel ning töökohtade loomisel noorte jaoks; rõhutab vajadust anda noortele haridus, mis valmistab neid võimalikult laialdaselt ette ettevõtluseks; ergutab lisama selleks õppekavadesse ohutus keskkonnas ettevõtte loomiseks ja juhtimiseks vajalike kutseoskuste arendamine ning selliste valdkonnaüleste ettevõtlusalaste pädevuste, oskuste ja teadmiste edendamine, mida antakse tõhusalt edasi praktiliste ja tegelike kogemuste kaudu; soovitab õpetada ettevõtlust eri ainete raames või eraldi õppeainena ning rõhutab juurdepääsu vajadust kvaliteetsetele praktikakohtadele ja kutsealasele koolitusele kõrghariduse omandamise ajal ja pärast seda; rõhutab, et demokraatlike ja meeskonnatöö oskuste omandamine, vastutama õppimine ning olukordade analüüsimine on osa elukestvast õppest, mis toetab kodanikuaktiivsust; osutab võimalustele ja eelistele, mida toob kaasa suurema arvu osaliste (nt edukad noored ettevõtjad, ettevõtlust edendavad vabaühendused) kaasamine ettevõtlushariduse pakkumisse; |
| --- | --- |

20.

rõhutab ettevõtete, sealhulgas VKEde, sotsiaal- ja solidaarmajanduse osalejate ja mikroettevõtjate üliolulist rolli tööelualaste oskuste alase koolituse pakkumisel ning töökohtade loomisel noorte jaoks; rõhutab vajadust anda noortele haridus, mis valmistab neid võimalikult laialdaselt ette ettevõtluseks; ergutab lisama selleks õppekavadesse ohutus keskkonnas ettevõtte loomiseks ja juhtimiseks vajalike kutseoskuste arendamine ning selliste valdkonnaüleste ettevõtlusalaste pädevuste, oskuste ja teadmiste edendamine, mida antakse tõhusalt edasi praktiliste ja tegelike kogemuste kaudu; soovitab õpetada ettevõtlust eri ainete raames või eraldi õppeainena ning rõhutab juurdepääsu vajadust kvaliteetsetele praktikakohtadele ja kutsealasele koolitusele kõrghariduse omandamise ajal ja pärast seda; rõhutab, et demokraatlike ja meeskonnatöö oskuste omandamine, vastutama õppimine ning olukordade analüüsimine on osa elukestvast õppest, mis toetab kodanikuaktiivsust; osutab võimalustele ja eelistele, mida toob kaasa suurema arvu osaliste (nt edukad noored ettevõtjad, ettevõtlust edendavad vabaühendused) kaasamine ettevõtlushariduse pakkumisse;

| 21. | tuletab meelde, et ettevõtluse toetamine, majandusalaste seoste mõistmine ning vastutusvõime ja algatusvõime suurendamine täidavad tähtsat rolli aktiivse suhtumise kujundamisel oma karjääri suhtes; usub, et ettevõtluse propageerimine on avaliku sektori asutuste, haridussektori, ettevõtete ja kodanikuühiskonna ülesanne; kordab vajadust arendada ettevõttesisest liikuvust; rõhutab veel kord rolli, mida finantseerimisasutused täidavad idufirmade ja rahastamisvõimaluste puhul ning nõuab investeerimist, oskuste arendamist ja prognoosimist kujunemisjärgus ja potentsiaalsetes sektorites, sealhulgas puhaste tehnoloogiate ja roheliste töökohtade valdkonnas, kuna neil on suur potentsiaal kvaliteetsete töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et ettevõtluse toetamine, majandusalaste seoste mõistmine ning vastutusvõime ja algatusvõime suurendamine täidavad tähtsat rolli aktiivse suhtumise kujundamisel oma karjääri suhtes; usub, et ettevõtluse propageerimine on avaliku sektori asutuste, haridussektori, ettevõtete ja kodanikuühiskonna ülesanne; kordab vajadust arendada ettevõttesisest liikuvust; rõhutab veel kord rolli, mida finantseerimisasutused täidavad idufirmade ja rahastamisvõimaluste puhul ning nõuab investeerimist, oskuste arendamist ja prognoosimist kujunemisjärgus ja potentsiaalsetes sektorites, sealhulgas puhaste tehnoloogiate ja roheliste töökohtade valdkonnas, kuna neil on suur potentsiaal kvaliteetsete töökohtade loomiseks;

| 22. | rõhutab, et ettevõtlusalaseid oskusi on võimalik omandada ka väljaspool üldharidussüsteemi korraldatavate oskuste arendamise programmide kaudu ja et need programmid võivad hõlmata kogenud koolitajate, ettevõtjate ja ettevõtlusekspertide pakutavaid juhendamis- ja nõustamistegevusi, mis hõlbustavad mitte üksnes väärtusliku ettevõtlusalase oskusteabe, nõuannete ja tagasiside andmist potentsiaalsetele ettevõtjatele, vaid võimaldavad neil ka arendada väärtuslikku kontaktide võrgustikku olemasolevate ettevõtete ja ettevõtjatega, mille saavutamine võiks muidu võtta väga kaua aega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et ettevõtlusalaseid oskusi on võimalik omandada ka väljaspool üldharidussüsteemi korraldatavate oskuste arendamise programmide kaudu ja et need programmid võivad hõlmata kogenud koolitajate, ettevõtjate ja ettevõtlusekspertide pakutavaid juhendamis- ja nõustamistegevusi, mis hõlbustavad mitte üksnes väärtusliku ettevõtlusalase oskusteabe, nõuannete ja tagasiside andmist potentsiaalsetele ettevõtjatele, vaid võimaldavad neil ka arendada väärtuslikku kontaktide võrgustikku olemasolevate ettevõtete ja ettevõtjatega, mille saavutamine võiks muidu võtta väga kaua aega;

| 23. | rõhutab vajadust kõrvaldada praegused haldus- ja finantstõkkeid ettevõtte alustamise ja juhtimise teelt, lihtsustades selleks menetlusi, andes idufirmadele lihtsama juurdepääsu laenudele, riskikapitalile ja mikrofinantseerimisele, kindlustades kiire internetiühenduse ning juurdepääsu multidistsiplinaarsele individuaalsele nõustamisele ning kehtestades vajaduse korral stiimuleid noori tööle võtvatele ettevõtjatele; rõhutab mikrofinantseerimise, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning Euroopa investeerimiskava tähtsust nende eesmärkide saavutamisel; rõhutab vajadust ühtse kontaktpunkti loomise järele, et tegeleda kõikide oluliste haldusmenetlustega, mis on seotud ettevõtte alustamise ja käigushoidmisega; tuletab meelde, et kõigi haldusnõuete puhul tuleb võtta arvesse töötajate õigustest kinnipidamise põhimõtet; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust kõrvaldada praegused haldus- ja finantstõkkeid ettevõtte alustamise ja juhtimise teelt, lihtsustades selleks menetlusi, andes idufirmadele lihtsama juurdepääsu laenudele, riskikapitalile ja mikrofinantseerimisele, kindlustades kiire internetiühenduse ning juurdepääsu multidistsiplinaarsele individuaalsele nõustamisele ning kehtestades vajaduse korral stiimuleid noori tööle võtvatele ettevõtjatele; rõhutab mikrofinantseerimise, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning Euroopa investeerimiskava tähtsust nende eesmärkide saavutamisel; rõhutab vajadust ühtse kontaktpunkti loomise järele, et tegeleda kõikide oluliste haldusmenetlustega, mis on seotud ettevõtte alustamise ja käigushoidmisega; tuletab meelde, et kõigi haldusnõuete puhul tuleb võtta arvesse töötajate õigustest kinnipidamise põhimõtet;

| 24. | julgustab liikmesriike osalema programmis „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ja edendama seda noorte hulgas, kes soovivad teha algust ettevõtja programmis, et nad saaksid kasu välismaal omandatud kogemustest ja saaksid omandada uusi oskusi, mis aitavad neil oma äriplaane edukalt ellu viia; |
| --- | --- |

24.

julgustab liikmesriike osalema programmis „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ja edendama seda noorte hulgas, kes soovivad teha algust ettevõtja programmis, et nad saaksid kasu välismaal omandatud kogemustest ja saaksid omandada uusi oskusi, mis aitavad neil oma äriplaane edukalt ellu viia;

| 25. | tuletab meelde, et loomemajandus on üks ettevõtlikumaid ja kiiremini kasvavaid sektoreid ja et loomevaldkonna haridus aitab arendada valdkonnaüleseid oskusi, nagu loovmõtlemist, probleemide lahendamise oskust, meeskonnatööd ja leidlikkust; tunnistab, et kunsti- ja meediavaldkond on noortele iseäranis huvipakkuv; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et loomemajandus on üks ettevõtlikumaid ja kiiremini kasvavaid sektoreid ja et loomevaldkonna haridus aitab arendada valdkonnaüleseid oskusi, nagu loovmõtlemist, probleemide lahendamise oskust, meeskonnatööd ja leidlikkust; tunnistab, et kunsti- ja meediavaldkond on noortele iseäranis huvipakkuv;

| 26. | tuletab meelde arvukaid traditsioonilise oskusteabega seotud töökohti, mida ei ole sageli võimalik mujale ümber paigutada ning mis aitavad lisaks ergutada kohalikku majandust ja on kultuurilise tähtsusega; julgustab seepärast liikmesriike tagama, et käsitöö ning traditsiooniliste ja kultuuriliste elementidega kutsealad säilitataks ja et need antaks tulemuslikult edasi noorematele põlvkondadele sihipäraste programmide rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde arvukaid traditsioonilise oskusteabega seotud töökohti, mida ei ole sageli võimalik mujale ümber paigutada ning mis aitavad lisaks ergutada kohalikku majandust ja on kultuurilise tähtsusega; julgustab seepärast liikmesriike tagama, et käsitöö ning traditsiooniliste ja kultuuriliste elementidega kutsealad säilitataks ja et need antaks tulemuslikult edasi noorematele põlvkondadele sihipäraste programmide rakendamise kaudu;

| 27. | nõuab soodsate tingimuste loomist sotsiaalmajanduse jaoks, et ühendada noortele inimestele töökohtade loomine ja sotsiaalkapitali areng; nõuab sotsiaalsete ja solidaarmajanduse ettevõtete suuremat kaasamist riikide ja Euroopa tööhõive, oskuste arendamise ja sotsiaalse integratsiooni tegevuskavadesse, eesmärgiga päästa valla ja kasutada täielikult ära nende töökohtade loomise potentsiaal ja nende panus strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

27.

nõuab soodsate tingimuste loomist sotsiaalmajanduse jaoks, et ühendada noortele inimestele töökohtade loomine ja sotsiaalkapitali areng; nõuab sotsiaalsete ja solidaarmajanduse ettevõtete suuremat kaasamist riikide ja Euroopa tööhõive, oskuste arendamise ja sotsiaalse integratsiooni tegevuskavadesse, eesmärgiga päästa valla ja kasutada täielikult ära nende töökohtade loomise potentsiaal ja nende panus strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamisse;

| 28. | tuletab meelde, et tööandjad ja ettevõtjad etendavad tähtsat osa töökohal toimuvas väljaõppes ning õpipoisiõppe pakkumisel ning et seda tuleks jätkuvalt toetada ja arendada; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et tööandjad ja ettevõtjad etendavad tähtsat osa töökohal toimuvas väljaõppes ning õpipoisiõppe pakkumisel ning et seda tuleks jätkuvalt toetada ja arendada;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et noorte ettevõtlust toetav poliitika kavandatakse keskpikas ja pikas perspektiivis; rõhutab, et ettevõtlust toetava poliitika koostamisel peaks arvestama erinevate vajadustega eri liikmesriikides; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et noorte ettevõtlust toetav poliitika kavandatakse keskpikas ja pikas perspektiivis; rõhutab, et ettevõtlust toetava poliitika koostamisel peaks arvestama erinevate vajadustega eri liikmesriikides;

| 30. | nõuab, et sotsiaalselt vastutustundlikke, keskkonnasäästlikke ja jätkusuutlikke ettevõtlusprojekte toetataks tõhusalt ning edendataks jätkusuutlikke alternatiivseid mudeleid, näiteks ühistuid, mis põhinevad demokraatlikul otsustusprotsessil ja püüavad mõjutada kohalikku kogukonda; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et sotsiaalselt vastutustundlikke, keskkonnasäästlikke ja jätkusuutlikke ettevõtlusprojekte toetataks tõhusalt ning edendataks jätkusuutlikke alternatiivseid mudeleid, näiteks ühistuid, mis põhinevad demokraatlikul otsustusprotsessil ja püüavad mõjutada kohalikku kogukonda;

Tööalase konkurentsivõime jaoks vajalikud oskused

| 31. | juhib tähelepanu teravale vajadusele tõsta riiklike tööturuasutuste nõustajate töö kvaliteeti ja motivatsiooni nii, et nad suudaksid ennetavalt reageerida noorte tööotsijate vajadustele, aidata neid täiendava kvalifikatsiooni omandamisel ja toetada tööturul läbilöömiseks vajalike oskuste kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu teravale vajadusele tõsta riiklike tööturuasutuste nõustajate töö kvaliteeti ja motivatsiooni nii, et nad suudaksid ennetavalt reageerida noorte tööotsijate vajadustele, aidata neid täiendava kvalifikatsiooni omandamisel ja toetada tööturul läbilöömiseks vajalike oskuste kindlakstegemisel;

| 32. | tuletab meelde, et kvaliteetne haridusalane individuaalne nõustamine ja toetamine on vajalikud kõikidel hariduse ja koolituse tasemetel ning võivad vähendada haridussüsteemist varakult lahkumise ohtu ja aidata ületada tööturule juurdepääsu probleeme; rõhutab, et see kutsealane arengukava peaks väljenduma selgelt õppekavades ning tuginema koostööle majandus- ja tööhõiveametitega; tuletab meelde, et keele- ja digiõpe on väga olulised; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et kvaliteetne haridusalane individuaalne nõustamine ja toetamine on vajalikud kõikidel hariduse ja koolituse tasemetel ning võivad vähendada haridussüsteemist varakult lahkumise ohtu ja aidata ületada tööturule juurdepääsu probleeme; rõhutab, et see kutsealane arengukava peaks väljenduma selgelt õppekavades ning tuginema koostööle majandus- ja tööhõiveametitega; tuletab meelde, et keele- ja digiõpe on väga olulised;

| 33. | juhib tähelepanu karjäärinõustamise kvalitatiivsetele puudujääkidele liikmesriikides; rõhutab, et hädavajalik on parandada karjäärinõustamise kvaliteeti koolides ja tagada karjäärinõustajate pidev koolitamine nii, et karjäärinõustajad oskaksid aidata õpilasi ja üliõpilasi karjäärivalikute tegemisel; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu karjäärinõustamise kvalitatiivsetele puudujääkidele liikmesriikides; rõhutab, et hädavajalik on parandada karjäärinõustamise kvaliteeti koolides ja tagada karjäärinõustajate pidev koolitamine nii, et karjäärinõustajad oskaksid aidata õpilasi ja üliõpilasi karjäärivalikute tegemisel;

| 34. | kutsub liikmesriike üles uurima kooli karjäärinõustamissüsteemi parimaid tavasid, kus õpilasi jälgitakse kooli algastmest kuni esimeste sammudeni tööturul; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles uurima kooli karjäärinõustamissüsteemi parimaid tavasid, kus õpilasi jälgitakse kooli algastmest kuni esimeste sammudeni tööturul;

| 35. | rõhutab, et tähtis on uute oskuste vajadust korrapäraselt jälgida, ning julgustab seetõttu liikmesriike ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi jagama sellega seoses häid tavasid ning jälgimise ja prognoosimise vahendeid edasi arendama; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et tähtis on uute oskuste vajadust korrapäraselt jälgida, ning julgustab seetõttu liikmesriike ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi jagama sellega seoses häid tavasid ning jälgimise ja prognoosimise vahendeid edasi arendama;

| 36. | tunneb heameelt olemasoleva ELi oskuste ülevaate veebisaidi muutmise üle, kus pakutakse põhjalikumat ja kasutajasõbralikumat keskset juurdepääsupunkti teabele ja andmetele ELis oskustega seotud vajaduste kohta elukutsete puhul ja sektorites ning mis aitab poliitikakujundajatel, ekspertidel, tööhõivebüroodel, karjäärinõustajatel ja üksikisikutel paremini ja teadlikumaid otsuseid langetada; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt olemasoleva ELi oskuste ülevaate veebisaidi muutmise üle, kus pakutakse põhjalikumat ja kasutajasõbralikumat keskset juurdepääsupunkti teabele ja andmetele ELis oskustega seotud vajaduste kohta elukutsete puhul ja sektorites ning mis aitab poliitikakujundajatel, ekspertidel, tööhõivebüroodel, karjäärinõustajatel ja üksikisikutel paremini ja teadlikumaid otsuseid langetada;

| 37. | nõuab liikmesriikidelt heade tavade vahetamist kutsehariduses ja oskuste arendamist koolituste kaudu, tagades seeläbi noortele suurema juurdepääsu tööturule, ning vajaduse korral õppekavade läbivaatamist, nähes ette turu vajadusi; rõhutab praktiliste, ettevõtlusalaste, programmeerimis- ja e-oskuste tähtsust, kuna need on 21. sajandil kutsealaseks arenguks vältimatud; juhib tähelepanu tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ ja ELi e-oskuste strateegia rakendamise tähtsusele; tuletab meelde, et elukestev kutsekarjääri alane nõustamine peaks olema kättesaadav kogu tööelu jooksul, et oskusi ja teadmisi säilitada ja arendada; |
| --- | --- |

37.

nõuab liikmesriikidelt heade tavade vahetamist kutsehariduses ja oskuste arendamist koolituste kaudu, tagades seeläbi noortele suurema juurdepääsu tööturule, ning vajaduse korral õppekavade läbivaatamist, nähes ette turu vajadusi; rõhutab praktiliste, ettevõtlusalaste, programmeerimis- ja e-oskuste tähtsust, kuna need on 21. sajandil kutsealaseks arenguks vältimatud; juhib tähelepanu tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ ja ELi e-oskuste strateegia rakendamise tähtsusele; tuletab meelde, et elukestev kutsekarjääri alane nõustamine peaks olema kättesaadav kogu tööelu jooksul, et oskusi ja teadmisi säilitada ja arendada;

| 38. | julgustab liikmesriike soodustama ja toetama ametialase liikuvuse võimalusi praktikas osalevate noorte hulgas, et võimaldada neil arendada oma oskusi muudes kutseõppesüsteemides ja teist tüüpi ettevõtetes, aga ka selleks, et anda neile võimalus praktiseerida mõnda võõrkeelt, mis aitab neil püsivalt tööturule siseneda; |
| --- | --- |

38.

julgustab liikmesriike soodustama ja toetama ametialase liikuvuse võimalusi praktikas osalevate noorte hulgas, et võimaldada neil arendada oma oskusi muudes kutseõppesüsteemides ja teist tüüpi ettevõtetes, aga ka selleks, et anda neile võimalus praktiseerida mõnda võõrkeelt, mis aitab neil püsivalt tööturule siseneda;

| 39. | rõhutab selliste pehmete oskuste arendamise olulisust, mis võimaldavad tööturul tulemuslikult liikuda ja erialast karjääri teha ja mis peaksid kindlasti täiendama teadmisi ja saadud kogemusi; |
| --- | --- |

39.

rõhutab selliste pehmete oskuste arendamise olulisust, mis võimaldavad tööturul tulemuslikult liikuda ja erialast karjääri teha ja mis peaksid kindlasti täiendama teadmisi ja saadud kogemusi;

| 40. | rõhutab vajadust tunnustada mitteformaalset ja kogemusõpet, mis sisaldab vabatahtlikku tegevust ja on hindamatu vahend noortele tööturul vajalike oskuste õpetamisel; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust tunnustada mitteformaalset ja kogemusõpet, mis sisaldab vabatahtlikku tegevust ja on hindamatu vahend noortele tööturul vajalike oskuste õpetamisel;

| 41. | tuletab meelde, et mitteformaalne ja kogemusõpe on väga olulised pehmete oskuste, näiteks suhtlemis- ja otsuste tegemise oskuste arendamiseks; nõuab seetõttu investeerimist mitteformaalset ja kogemusõpet pakkuvatesse kaasavatesse võimalustesse ning sealt saadud kogemuste, oskuste ja pädevuste mõju ja väärtuse tunnustamist; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et mitteformaalne ja kogemusõpe on väga olulised pehmete oskuste, näiteks suhtlemis- ja otsuste tegemise oskuste arendamiseks; nõuab seetõttu investeerimist mitteformaalset ja kogemusõpet pakkuvatesse kaasavatesse võimalustesse ning sealt saadud kogemuste, oskuste ja pädevuste mõju ja väärtuse tunnustamist;

| 42. | nõuab sellise kutseharidus- ja haridussüsteemi loomist, mis pakub innovatiivseid, kuid samas kättesaadavaid lähenemisviise, ja mis keskendub nii põhioskuste kui ka intellektuaalsete ja tehniliste oskuste arendamisele; |
| --- | --- |

42.

nõuab sellise kutseharidus- ja haridussüsteemi loomist, mis pakub innovatiivseid, kuid samas kättesaadavaid lähenemisviise, ja mis keskendub nii põhioskuste kui ka intellektuaalsete ja tehniliste oskuste arendamisele;

| 43. | rõhutab Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) arendamise jätkamise olulisust, eelkõige piirialadel, et julgustada noori võtma vastu töö-, praktika- või õpipoisiõppe pakkumisi välismaal ning toetada nende osalemist liikuvusprojektides, pakkudes neile nende püüdlustes abi ja nõuandeid; |
| --- | --- |

43.

rõhutab Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) arendamise jätkamise olulisust, eelkõige piirialadel, et julgustada noori võtma vastu töö-, praktika- või õpipoisiõppe pakkumisi välismaal ning toetada nende osalemist liikuvusprojektides, pakkudes neile nende püüdlustes abi ja nõuandeid;

| 44. | tuletab meelde, et haridust ja oskusi käsitlevad poliitikameetmed peaksid peale tööturuvajaduste täitmise olema suunatud ka üksikisikutele vajalike valdkonnaüleste pädevuste tagamisele, et nood saaksid areneda aktiivseteks ja vastutustundlikeks kodanikeks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama asjaoluga, et haridus ja koolitus on põhiõigused ja iseenesest tugevad väärtused; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et haridust ja oskusi käsitlevad poliitikameetmed peaksid peale tööturuvajaduste täitmise olema suunatud ka üksikisikutele vajalike valdkonnaüleste pädevuste tagamisele, et nood saaksid areneda aktiivseteks ja vastutustundlikeks kodanikeks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama asjaoluga, et haridus ja koolitus on põhiõigused ja iseenesest tugevad väärtused;

| 45. | rõhutab tervikliku hariduse tähtsust, näiteks kodanikuhariduse kujul, mis peaks olema hariduse lahutamatu osa kõigis haridusvaldkondades ja valmistama noori ette üleminekuks tööturule; |
| --- | --- |

45.

rõhutab tervikliku hariduse tähtsust, näiteks kodanikuhariduse kujul, mis peaks olema hariduse lahutamatu osa kõigis haridusvaldkondades ja valmistama noori ette üleminekuks tööturule;

| 46. | toonitab, kui oluline on suurendada üliõpilaste õppimissuutlikkust ja tagada neile tõhusad õpistrateegiad; rõhutab, et õppimise õppimine aitab omandada teadmisi, oskusi, hoiakuid ja võimeid, mis võimaldavad üksikisikutel koostada, kavandada ja saavutada oma õppe-eesmärgid ja saada selliseks iseseisvaks õppijaks, kes suudab toime tulla tööturu kiirete muutustega; |
| --- | --- |

46.

toonitab, kui oluline on suurendada üliõpilaste õppimissuutlikkust ja tagada neile tõhusad õpistrateegiad; rõhutab, et õppimise õppimine aitab omandada teadmisi, oskusi, hoiakuid ja võimeid, mis võimaldavad üksikisikutel koostada, kavandada ja saavutada oma õppe-eesmärgid ja saada selliseks iseseisvaks õppijaks, kes suudab toime tulla tööturu kiirete muutustega;

| 47. | rõhutab, et sporditegemine annab osalejatele võimalusi arendada mitmesuguseid valdkonnaüleseid oskusi, mis suurendavad nende tööalast konkurentsivõimet ning aitavad neil saavutada edu liidritena ja eesmärke saavutada; toonitab lisaks sidet spordi, tööalase konkurentsivõime, hariduse ja koolituse vahel; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et sporditegemine annab osalejatele võimalusi arendada mitmesuguseid valdkonnaüleseid oskusi, mis suurendavad nende tööalast konkurentsivõimet ning aitavad neil saavutada edu liidritena ja eesmärke saavutada; toonitab lisaks sidet spordi, tööalase konkurentsivõime, hariduse ja koolituse vahel;

| 48. | tunneb muret viimase PISA uuringu (rahvusvaheline õpilaste hindamise programm) raames täheldatud tulemuste halvenemise pärast teatavates Euroopa Liidu liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles käsitlema haridust tugeva prioriteedina, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid; |
| --- | --- |

48.

tunneb muret viimase PISA uuringu (rahvusvaheline õpilaste hindamise programm) raames täheldatud tulemuste halvenemise pärast teatavates Euroopa Liidu liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles käsitlema haridust tugeva prioriteedina, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid;

| 49. | rõhutab, et väljaõpe töökohal ning kvaliteetne ja kujundav õpipoisiõpe, mida tugevdatakse koolide, kutseõppeasutuste ja ettevõtjate vahelise partnerluse kaudu, võimaldavad parandada noorte juurdepääsu tööturule ja selliste võimaluste parem kasutamine võiks suurendada karjäärinõustamise täiustamise abil võimalike kandidaatide arvu vabadele töökohtadele ja parandada nende valmisolekut tööks; võtab teadmiseks selliste meetmete edukuse mitmes liikmesriigis; osutab, et parimate tavade jagamine selles valdkonnas võiks noorte töötuse vähendamisele kaasa aidata; rõhutab, et ebasoodsas olukorras olevad praktikandid vajavad erilist toetust, näiteks tasandusõpet ja abikursusi, ning et ettevõtjad vajavad toetust haldus- ja korralduslike ülesannetega toimetulekuks; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et väljaõpe töökohal ning kvaliteetne ja kujundav õpipoisiõpe, mida tugevdatakse koolide, kutseõppeasutuste ja ettevõtjate vahelise partnerluse kaudu, võimaldavad parandada noorte juurdepääsu tööturule ja selliste võimaluste parem kasutamine võiks suurendada karjäärinõustamise täiustamise abil võimalike kandidaatide arvu vabadele töökohtadele ja parandada nende valmisolekut tööks; võtab teadmiseks selliste meetmete edukuse mitmes liikmesriigis; osutab, et parimate tavade jagamine selles valdkonnas võiks noorte töötuse vähendamisele kaasa aidata; rõhutab, et ebasoodsas olukorras olevad praktikandid vajavad erilist toetust, näiteks tasandusõpet ja abikursusi, ning et ettevõtjad vajavad toetust haldus- ja korralduslike ülesannetega toimetulekuks;

| 50. | rõhutab kvaliteetsete praktikakohtade väärtuslikkust kõikides tööhõivesektorites ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama naisi asuma traditsiooniliselt meeste täidetavatele praktika- ja ametikohtadele; |
| --- | --- |

50.

rõhutab kvaliteetsete praktikakohtade väärtuslikkust kõikides tööhõivesektorites ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama naisi asuma traditsiooniliselt meeste täidetavatele praktika- ja ametikohtadele;

| 51. | toonitab, et sujuvat üleminekut hariduselt tööturule tuleks edendada teoreetilise hariduse sidumise kaudu praktilise koolitusega ja töölesobivuseks vajalike oskuste kõrgkoolide põhiõppekavadesse integreerimise kaudu, kvaliteetse praktika pakkumise abil, nagu on sätestatud Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe kvaliteedihartas, aga ka hariduse ja vabahariduse või vabatahtliku tegevuse käigus omandatud kvalifikatsioonide tunnustamisega; rõhutab, et kvaliteetsel praktikaõppel peaksid alati olema selged õpiväljundid ning et praktikante ei tohi ära kasutada; |
| --- | --- |

51.

toonitab, et sujuvat üleminekut hariduselt tööturule tuleks edendada teoreetilise hariduse sidumise kaudu praktilise koolitusega ja töölesobivuseks vajalike oskuste kõrgkoolide põhiõppekavadesse integreerimise kaudu, kvaliteetse praktika pakkumise abil, nagu on sätestatud Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe kvaliteedihartas, aga ka hariduse ja vabahariduse või vabatahtliku tegevuse käigus omandatud kvalifikatsioonide tunnustamisega; rõhutab, et kvaliteetsel praktikaõppel peaksid alati olema selged õpiväljundid ning et praktikante ei tohi ära kasutada;

| 52. | tuletab meelde, et kvaliteetne praktika ja vajaduspõhine õpipoisiõpe peaks viima töölepinguni ja praktika peaks kujutama endast praktikantideettevalmistust töökohaks, ning mõistab hukka igasuguse väärkasutamise, sealhulgas nn näilise praktika, mis õõnestab töötajate sotsiaalkindlustusõiguste omandamist; rõhutab, et praktika peaks viima oskuste ja tööalase konkurentsivõime kasvuni; kutsub liikmesriike üles võtma hoiatavaid meetmeid, et vältida praktika vormi kuritarvitamist ning tugevdama teabekampaaniaid praktikantide õiguste kohta; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et kvaliteetne praktika ja vajaduspõhine õpipoisiõpe peaks viima töölepinguni ja praktika peaks kujutama endast praktikantideettevalmistust töökohaks, ning mõistab hukka igasuguse väärkasutamise, sealhulgas nn näilise praktika, mis õõnestab töötajate sotsiaalkindlustusõiguste omandamist; rõhutab, et praktika peaks viima oskuste ja tööalase konkurentsivõime kasvuni; kutsub liikmesriike üles võtma hoiatavaid meetmeid, et vältida praktika vormi kuritarvitamist ning tugevdama teabekampaaniaid praktikantide õiguste kohta;

| 53. | väljendab heameelt praktika kvaliteediraamistiku ja Euroopa Õpipoisiõppe Liidu üle; rõhutab, et komisjon peaks hoolikalt jälgima nende kahe vahendi rakendamist liikmesriikides; nõuab tungivalt, et õpipoisiõppe liit soodustaks noorte juurdepääsu praktikakohtadele, nõudes selleks tõkete, nt praktikantide õppemaksude kaotamist; |
| --- | --- |

53.

väljendab heameelt praktika kvaliteediraamistiku ja Euroopa Õpipoisiõppe Liidu üle; rõhutab, et komisjon peaks hoolikalt jälgima nende kahe vahendi rakendamist liikmesriikides; nõuab tungivalt, et õpipoisiõppe liit soodustaks noorte juurdepääsu praktikakohtadele, nõudes selleks tõkete, nt praktikantide õppemaksude kaotamist;

| 54. | tuletab meelde, võttes arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas, et duaalse hariduse mudel ning praktiliste, sotsiaalsete ja kommunikatsioonioskuste omandamine on väga tähtsad; rõhutab, et sotsiaalsed ja suhtlusoskused aitaksid suurendada noorte enesekindlust ja teeksid nende sisenemise tööturule lihtsamaks; rõhutab, et duaalne mudel peab lähtuma iga riigi sotsiaalsest, majanduslikust ja kultuuritaustast ja seda ei tohi vaadelda ühe ja ainsa õige kutsehariduse ja -koolituse süsteemina; nõuab seetõttu, et duaalset õpet tunnustataks ja tugevdataks kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde, võttes arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas, et duaalse hariduse mudel ning praktiliste, sotsiaalsete ja kommunikatsioonioskuste omandamine on väga tähtsad; rõhutab, et sotsiaalsed ja suhtlusoskused aitaksid suurendada noorte enesekindlust ja teeksid nende sisenemise tööturule lihtsamaks; rõhutab, et duaalne mudel peab lähtuma iga riigi sotsiaalsest, majanduslikust ja kultuuritaustast ja seda ei tohi vaadelda ühe ja ainsa õige kutsehariduse ja -koolituse süsteemina; nõuab seetõttu, et duaalset õpet tunnustataks ja tugevdataks kõigil tasanditel;

| 55. | nõuab tööturu vajadustega kohandatud õppekavade väljatöötamisel tõhusamat koostööd (nii kutsehariduse kui ka kõrgema tasandi) haridusasutuste ja ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

55.

nõuab tööturu vajadustega kohandatud õppekavade väljatöötamisel tõhusamat koostööd (nii kutsehariduse kui ka kõrgema tasandi) haridusasutuste ja ettevõtjate vahel;

| 56. | osutab paindliku ja õppijale suunatud lähenemisviisi eelistele hariduses, mis võimaldab muuta ja kohandada õppekava vastavalt õppija vajadustele ega seo õppijaid nende esialgse valikuga; |
| --- | --- |

56.

osutab paindliku ja õppijale suunatud lähenemisviisi eelistele hariduses, mis võimaldab muuta ja kohandada õppekava vastavalt õppija vajadustele ega seo õppijaid nende esialgse valikuga;

| 57. | hoiatab liikmesriike sellise tava levimise eest noortele pakutavates lepinguliikides; nõuab selle teema laiemat arutamist, et suurendada tõhusust; |
| --- | --- |

57.

hoiatab liikmesriike sellise tava levimise eest noortele pakutavates lepinguliikides; nõuab selle teema laiemat arutamist, et suurendada tõhusust;

| 58. | kutsub liikmesriike üles suurendama loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna programmide ja õppe ligitõmbavust, et käsitleda selles valdkonnas praegu eksisteerivaid puudujääke; rõhutab siiski, et humanitaarvaldkonnad ja üldised humanitaaralased teadmised on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna erialade pakutavate võimaluste tõhusa kasutamise lahutamatu osa ning peaksid seega oma institutsiooni raames saama tulemuslikku toetust ja täitma õppekavade arendamisel konkreetset osa; kutsub liikmesriike üles julgustama haridusasutustes kasutama eri valdkondade vahel valdkonnaülest lähenemisviisi, näiteks koostama kunstide, loodusteaduse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), inseneriteaduste, äri ja muude asjaomaste valdkondade ühisprogramme; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles suurendama loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna programmide ja õppe ligitõmbavust, et käsitleda selles valdkonnas praegu eksisteerivaid puudujääke; rõhutab siiski, et humanitaarvaldkonnad ja üldised humanitaaralased teadmised on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna erialade pakutavate võimaluste tõhusa kasutamise lahutamatu osa ning peaksid seega oma institutsiooni raames saama tulemuslikku toetust ja täitma õppekavade arendamisel konkreetset osa; kutsub liikmesriike üles julgustama haridusasutustes kasutama eri valdkondade vahel valdkonnaülest lähenemisviisi, näiteks koostama kunstide, loodusteaduse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), inseneriteaduste, äri ja muude asjaomaste valdkondade ühisprogramme;

| 59. | ergutab liikmesriike integreerima õppeprotsessidesse kiiresti uusi tehnoloogiad ning tugevdama ja täiustama IKT ja digioskuste väljaõpet kõikidel hariduse ja koolituse astmetel ja liikides, k.a õppejõude jaoks, et tagada digitaalselt ühtlasemad teaduskraadid ja õppekavad ning motiveerida noori õppima IKT eriala ja asuma selles valdkonnas tööle; toonitab vajadust luua koolides ja ülikoolides parem tehnoloogiline baas ning pakkuda vajalikku taristut; rõhutab lisaks sellega seoses, kui tähtsad on avatud õppematerjalid, mis tagavad, et haridus on kõigile kättesaadav, ja parandavad töölesobivust, toetades elukestvat õpet; tuletab meelde vajadust julgustada tüdrukuid ja noori naisi õppima IKT valdkonna erialadel; |
| --- | --- |

59.

ergutab liikmesriike integreerima õppeprotsessidesse kiiresti uusi tehnoloogiad ning tugevdama ja täiustama IKT ja digioskuste väljaõpet kõikidel hariduse ja koolituse astmetel ja liikides, k.a õppejõude jaoks, et tagada digitaalselt ühtlasemad teaduskraadid ja õppekavad ning motiveerida noori õppima IKT eriala ja asuma selles valdkonnas tööle; toonitab vajadust luua koolides ja ülikoolides parem tehnoloogiline baas ning pakkuda vajalikku taristut; rõhutab lisaks sellega seoses, kui tähtsad on avatud õppematerjalid, mis tagavad, et haridus on kõigile kättesaadav, ja parandavad töölesobivust, toetades elukestvat õpet; tuletab meelde vajadust julgustada tüdrukuid ja noori naisi õppima IKT valdkonna erialadel;

| 60. | rõhutab vajadust töötada välja meetmed, mis julgustavad tüdrukuid tegelema loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna õppeainetega, ja luua kvaliteetne karjäärinõustamine, et toetada nende kutsekarjääri jätkamist selles valdkonnas, kuna naised on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud kutsealadel suurel määral alaesindatud, moodustades ainult 24 % teadus- ja insenerivaldkonna spetsialistidest, ja kuna loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna erialad on liikmesriikides esimese 20 seas, kus valitseb töötajate puudus; |
| --- | --- |

60.

rõhutab vajadust töötada välja meetmed, mis julgustavad tüdrukuid tegelema loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna õppeainetega, ja luua kvaliteetne karjäärinõustamine, et toetada nende kutsekarjääri jätkamist selles valdkonnas, kuna naised on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud kutsealadel suurel määral alaesindatud, moodustades ainult 24 % teadus- ja insenerivaldkonna spetsialistidest, ja kuna loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna erialad on liikmesriikides esimese 20 seas, kus valitseb töötajate puudus;

| 61. | juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata noorte töötuse kõrgele määrale mõnes liikmesriigis ja täitmata töökohtadele teistes, on ELi-sisene tööjõu liikuvus endiselt väike; tuletab seetõttu meelde, kui tähtis on konkurentsivõimelise tööturu jaoks töötajate liikuvus, ning rõhutab, et on vaja vähendada keelelisi ja kultuurilisi takistusi, mis võivad liikuvust takistada, pakkudes töötutele sektoripõhiseid keelekursusi ja koolitusi kultuuridevahelise suhtluse alal; |
| --- | --- |

61.

juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata noorte töötuse kõrgele määrale mõnes liikmesriigis ja täitmata töökohtadele teistes, on ELi-sisene tööjõu liikuvus endiselt väike; tuletab seetõttu meelde, kui tähtis on konkurentsivõimelise tööturu jaoks töötajate liikuvus, ning rõhutab, et on vaja vähendada keelelisi ja kultuurilisi takistusi, mis võivad liikuvust takistada, pakkudes töötutele sektoripõhiseid keelekursusi ja koolitusi kultuuridevahelise suhtluse alal;

| 62. | rõhutab, kui tähtis on tegeleda oskuste puudumise ja mittevastavuse probleemidega õppijate liikuvuse edendamise ja hõlbustamise abil, samuti kvalifikatsioonide piiriülese tunnustamise kaudu, milleks tuleb paremini ära kasutada kõiki ELi vahendeid ja programme, nagu „Erasmus+“, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa oskuste pass, noortegarantii, Europassi CV, ettevõtlusalaste oskuste pass, EURES, teadmusühendused, Euroopa Õpipoisiõppe Liit, Euroopa ainepunktisüsteem, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET) ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET); rõhutab, kui oluline on oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator, mis aitab kindlaks määrata ja liigitada ELi tööturu ning hariduse ja koolituse seisukohast olulisi oskusi, pädevusi ja kvalifikatsioone 25 Euroopa keeles; toonitab seetõttu, kui oluline on sotsiaalõiguste piisav ülekantavus liidu piires, ja kordab sellega seoses programmi „Erasmus+“, Euroopa Sotsiaalfondi ja EURESe tähtsust; palub liikmesriikidel edendada koolituskursusi eelkõige sellistes sektorites, kus on eriti suur nõudluse ja pakkumise vaheline puudujääk; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, kui tähtis on tegeleda oskuste puudumise ja mittevastavuse probleemidega õppijate liikuvuse edendamise ja hõlbustamise abil, samuti kvalifikatsioonide piiriülese tunnustamise kaudu, milleks tuleb paremini ära kasutada kõiki ELi vahendeid ja programme, nagu „Erasmus+“, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa oskuste pass, noortegarantii, Europassi CV, ettevõtlusalaste oskuste pass, EURES, teadmusühendused, Euroopa Õpipoisiõppe Liit, Euroopa ainepunktisüsteem, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET) ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET); rõhutab, kui oluline on oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator, mis aitab kindlaks määrata ja liigitada ELi tööturu ning hariduse ja koolituse seisukohast olulisi oskusi, pädevusi ja kvalifikatsioone 25 Euroopa keeles; toonitab seetõttu, kui oluline on sotsiaalõiguste piisav ülekantavus liidu piires, ja kordab sellega seoses programmi „Erasmus+“, Euroopa Sotsiaalfondi ja EURESe tähtsust; palub liikmesriikidel edendada koolituskursusi eelkõige sellistes sektorites, kus on eriti suur nõudluse ja pakkumise vaheline puudujääk;

| 63. | julgustab kasutama optimaalselt praeguseid ELi rahastamisprogramme, näiteks programmi „Erasmus+“, valdkonnaüleste oskuste ja pädevuste arendamise ergutamisel noorte seas, et käsitleda tõhusamalt noorte töötust ELis; |
| --- | --- |

63.

julgustab kasutama optimaalselt praeguseid ELi rahastamisprogramme, näiteks programmi „Erasmus+“, valdkonnaüleste oskuste ja pädevuste arendamise ergutamisel noorte seas, et käsitleda tõhusamalt noorte töötust ELis;

| 64. | toob esile programmi „Erasmus+“ kui peamise vahendi, mis aitab tagada kvaliteetse kutsehariduse ja -koolituse kogu ELis, ning julgustab rahvusvahelisi vahetusi kutsealase koolituse eesmärgil; |
| --- | --- |

64.

toob esile programmi „Erasmus+“ kui peamise vahendi, mis aitab tagada kvaliteetse kutsehariduse ja -koolituse kogu ELis, ning julgustab rahvusvahelisi vahetusi kutsealase koolituse eesmärgil;

| 65. | tuletab meelde, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse edukas rakendamine võib aidata parandada noorte inimeste tööalast konkurentsivõimet, aidates üle saada hariduslikest puudujääkidest ja pakkudes jätkusuutliku tööturu ja majanduse nõudmistele vastavaid oskusi, ning anda väärtuslikku töökogemust ja soodustada edukate ettevõtete loomist; tuletab meelde, et sel põhjusel on hädavajalik hinnata noorte reaalseid ametialaseid vajadusi ja töökohti loovaid sektoreid, nagu sotsiaal- ja roheline majandus, ning kõike seda pidevalt ja hoolikalt jälgida, mitte ainult projektide, vaid ka tööd pakkuvate ametiasutuste tasemel, ning korrapäraselt esitada aruandeid noorte töötusega võitlemisel võetud meetmete edusammude kohta; |
| --- | --- |

65.

tuletab meelde, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse edukas rakendamine võib aidata parandada noorte inimeste tööalast konkurentsivõimet, aidates üle saada hariduslikest puudujääkidest ja pakkudes jätkusuutliku tööturu ja majanduse nõudmistele vastavaid oskusi, ning anda väärtuslikku töökogemust ja soodustada edukate ettevõtete loomist; tuletab meelde, et sel põhjusel on hädavajalik hinnata noorte reaalseid ametialaseid vajadusi ja töökohti loovaid sektoreid, nagu sotsiaal- ja roheline majandus, ning kõike seda pidevalt ja hoolikalt jälgida, mitte ainult projektide, vaid ka tööd pakkuvate ametiasutuste tasemel, ning korrapäraselt esitada aruandeid noorte töötusega võitlemisel võetud meetmete edusammude kohta;

| 66. | rõhutab vajadust lihtsustada noortele antava garantii rakendamise haldusmenetlust ning eemaldada kohe kõik bürokraatlikud takistused, mis võivad vähendada selle tõhusust; |
| --- | --- |

66.

rõhutab vajadust lihtsustada noortele antava garantii rakendamise haldusmenetlust ning eemaldada kohe kõik bürokraatlikud takistused, mis võivad vähendada selle tõhusust;

| 67. | peab tervitatavaks ELi kaasseadusandjate hiljutist otsust suurendada noorte tööhõive algatuse eelrahastamist, eesmärgiga muuta selle, finantsraskustes olevate piirkondade ja riikide jaoks nii olulise algatuse rakendamine sujuvamaks; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi üles kasutama olemasolevaid vahendeid vajalike paranduste tegemiseks ning ajutiste lahenduste asemel jätkusuutlike lahenduste loomiseks; kutsub liikmesriike üles noorte tööhõive algatuse rakenduskavasid kiirelt ja tõhusalt rakendama; |
| --- | --- |

67.

peab tervitatavaks ELi kaasseadusandjate hiljutist otsust suurendada noorte tööhõive algatuse eelrahastamist, eesmärgiga muuta selle, finantsraskustes olevate piirkondade ja riikide jaoks nii olulise algatuse rakendamine sujuvamaks; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi üles kasutama olemasolevaid vahendeid vajalike paranduste tegemiseks ning ajutiste lahenduste asemel jätkusuutlike lahenduste loomiseks; kutsub liikmesriike üles noorte tööhõive algatuse rakenduskavasid kiirelt ja tõhusalt rakendama;

Võrdsed võimalused

| 68. | rõhutab, et oskuste arendamist võiks integreeritud käsitusena rakendamise korral pidada mehhanismiks, mis loob ja edendab võrdseid võimalusi ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimestele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele vähemustele, eelkõige vaestest peredest pärit lastele ja noortele, pikaajalistele töötutele, ebasoodsas olukorras sisserändajatele ja puuetega isikutele; rõhutab, et ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele pakutav ennetustegevus ning elukestev tugi ja nõustamine varajases etapis on ülisuure tähtsusega, et varustada tööturgu tootliku ja suurte oskustega tööjõuga; rõhutab samuti, et koolituste kaudu on vaja pakkuda tuge ja oskuste arendamist ka tööandjatele, värbajatele ja personalijuhtidele, et toetada ebasoodsas olukorras olevate rühmade kaasamist tööturule; rõhutab, et kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade kaasamine nõuab tööandjate, personaliosakonna töötajate ja õpetajate nõuetekohast koolitamist, et toetada seda ühiskonna osa parimal võimalikul viisil, et selle integreerimine oleks võimalikult tõhus; rõhutab üldise hariduse kättesaadavuse tähtsust; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et oskuste arendamist võiks integreeritud käsitusena rakendamise korral pidada mehhanismiks, mis loob ja edendab võrdseid võimalusi ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimestele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele vähemustele, eelkõige vaestest peredest pärit lastele ja noortele, pikaajalistele töötutele, ebasoodsas olukorras sisserändajatele ja puuetega isikutele; rõhutab, et ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele pakutav ennetustegevus ning elukestev tugi ja nõustamine varajases etapis on ülisuure tähtsusega, et varustada tööturgu tootliku ja suurte oskustega tööjõuga; rõhutab samuti, et koolituste kaudu on vaja pakkuda tuge ja oskuste arendamist ka tööandjatele, värbajatele ja personalijuhtidele, et toetada ebasoodsas olukorras olevate rühmade kaasamist tööturule; rõhutab, et kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade kaasamine nõuab tööandjate, personaliosakonna töötajate ja õpetajate nõuetekohast koolitamist, et toetada seda ühiskonna osa parimal võimalikul viisil, et selle integreerimine oleks võimalikult tõhus; rõhutab üldise hariduse kättesaadavuse tähtsust;

| 69. | rõhutab, et võrgustike moodustamise oskuste arendamine on väga tähtis kõigi noorte jaoks, kuid eriti nende jaoks, kelle töökogemus on väike ja kes on pärit alaesindatud ja ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest; toonitab, et võrgustike moodustamise õpetamine võib olla strateegia, mis aitab kaasa tööhõivele, karjääri arengule ja uurimistegevusele; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et võrgustike moodustamise oskuste arendamine on väga tähtis kõigi noorte jaoks, kuid eriti nende jaoks, kelle töökogemus on väike ja kes on pärit alaesindatud ja ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest; toonitab, et võrgustike moodustamise õpetamine võib olla strateegia, mis aitab kaasa tööhõivele, karjääri arengule ja uurimistegevusele;

| 70. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi enamik kõrgkooli lõpetanutest ELis on naised (60 %), ei kajasta naiste tööhõivemäär ja karjääriredel nende täielikku potentsiaali; rõhutab, et kaasava ja pikaajalise majanduskasvu huvides on vaja kaotada lõhe naiste haridustaseme ning nende positsiooni vahel tööturul, kaotades eelkõige horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooni; |
| --- | --- |

70.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi enamik kõrgkooli lõpetanutest ELis on naised (60 %), ei kajasta naiste tööhõivemäär ja karjääriredel nende täielikku potentsiaali; rõhutab, et kaasava ja pikaajalise majanduskasvu huvides on vaja kaotada lõhe naiste haridustaseme ning nende positsiooni vahel tööturul, kaotades eelkõige horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooni;

| 71. | rõhutab, et tööturuga tegelevad ametid (tööhõiveametid) peaksid tegema rohkem, et parandada puuetega isikute füüsilist juurdepääsu nendele ametitele ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tähenduses; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et tööturuga tegelevad ametid (tööhõiveametid) peaksid tegema rohkem, et parandada puuetega isikute füüsilist juurdepääsu nendele ametitele ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tähenduses;

| 72. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama parimaid tavasid ja toetama puuetega noorte kaasamist haridusse (sealhulgas elukestva õppe programmidesse) ja tööhõivesse näiteks selliste meetmete kaudu nagu investeeringud kõnealuseid noori toetavatesse sotsiaalse ettevõtluse algatustesse või rahalised stiimulid neid tööle võtvatele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

72.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama parimaid tavasid ja toetama puuetega noorte kaasamist haridusse (sealhulgas elukestva õppe programmidesse) ja tööhõivesse näiteks selliste meetmete kaudu nagu investeeringud kõnealuseid noori toetavatesse sotsiaalse ettevõtluse algatustesse või rahalised stiimulid neid tööle võtvatele organisatsioonidele;

| 73. | rõhutab, et puuetega inimestele on erakordselt oluline kättesaadav rahaline toetus ja stipendiumid, mis peaksid olema ettevõtlust toetavate info- ja haridusprogrammide lahutamatu osa; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et puuetega inimestele on erakordselt oluline kättesaadav rahaline toetus ja stipendiumid, mis peaksid olema ettevõtlust toetavate info- ja haridusprogrammide lahutamatu osa;

Uus põlvkond, uued võimalused, uued väljakutsed

| 74. | märgib, et kiire tehnoloogilise progressi ajastul kasvanud noorte potentsiaal, anded ja oskused ning väärtused ja prioriteedid erinevad eelmiste põlvkondade omadest, ja seetõttu tasuks rõhutada vajadust programmide ja algatuste järele, mis ületaksid põlvkondade vahelise lõhe, aidates samas mõista noorema põlvkonna häid omadusi; märgib, et selline lähenemisviis aitab lisaks mõista kodanikel noorema põlvkonna häid omadusi, milleks on näiteks võime tegeleda samaaegselt mitme ülesandega, loovus, liikuvus, valmisolek muutusteks ja eelkõige meeskonnatööks; toonitab, et haridus- ja koolitussüsteemid peaksid olema piisavalt paindlikud, et võimaldada noorte inimeste omaduste ja annete täiel määral arendamist; rõhutab ka, et tööhõivebüroode ja tööturuasutuste personal peaks olema hästi koolitatud ja varustatud oskustega, et nad mõistaksid uut põlvkonda paremini; märgib samuti, et mitte kõigil noortel ei ole automaatselt oskusi ja võimeid täielikuks digitaalsele nõudlusele vastamiseks, ja tuletab seetõttu meelde, et digiseadmetele võrdse juurdepääsu ja nendealase koolituse võimaldamine kõigile on varasemast isegi tähtsam; |
| --- | --- |

74.

märgib, et kiire tehnoloogilise progressi ajastul kasvanud noorte potentsiaal, anded ja oskused ning väärtused ja prioriteedid erinevad eelmiste põlvkondade omadest, ja seetõttu tasuks rõhutada vajadust programmide ja algatuste järele, mis ületaksid põlvkondade vahelise lõhe, aidates samas mõista noorema põlvkonna häid omadusi; märgib, et selline lähenemisviis aitab lisaks mõista kodanikel noorema põlvkonna häid omadusi, milleks on näiteks võime tegeleda samaaegselt mitme ülesandega, loovus, liikuvus, valmisolek muutusteks ja eelkõige meeskonnatööks; toonitab, et haridus- ja koolitussüsteemid peaksid olema piisavalt paindlikud, et võimaldada noorte inimeste omaduste ja annete täiel määral arendamist; rõhutab ka, et tööhõivebüroode ja tööturuasutuste personal peaks olema hästi koolitatud ja varustatud oskustega, et nad mõistaksid uut põlvkonda paremini; märgib samuti, et mitte kõigil noortel ei ole automaatselt oskusi ja võimeid täielikuks digitaalsele nõudlusele vastamiseks, ja tuletab seetõttu meelde, et digiseadmetele võrdse juurdepääsu ja nendealase koolituse võimaldamine kõigile on varasemast isegi tähtsam;

o

o o

| 75. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

75.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.

(2)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 67.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0394.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0038.

(5)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(6)  ELT C 88, 27.3.2014, lk 1.

(7)  ELT C 172, 27.5.2015, lk 3.

(8)  CRPD/C/EU/Q/1

(9)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/55

---

P8_TA(2016)0009

Ettevalmistused digitaalse ühtse turu aktiks

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (2015/2147(INI))

(2018/C 011/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2015)0100),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Eduka andmepõhise majanduse suunas“ (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Eduka andmepõhise majanduse suunas“ (COM(2014)0442),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/2240, millega luuakse Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks koostalitlusvõime alaste lahenduste ja ühiste raamistike programm (ISA2 programm) kui avaliku sektori ajakohastamise vahend (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/2240, millega luuakse Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks koostalitlusvõime alaste lahenduste ja ühiste raamistike programm (ISA2 programm) kui avaliku sektori ajakohastamise vahend (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühisrahastamise potentsiaali kasutuselevõtt Euroopa Liidus“ (COM(2014)0172), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühisrahastamise potentsiaali kasutuselevõtt Euroopa Liidus“ (COM(2014)0172),

| — | võttes arvesse komisjoni teatise „Õigusloome kvaliteet ja tulemuslikkus (REFIT): saavutused ja järgmised sammud“ lisa (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatise „Õigusloome kvaliteet ja tulemuslikkus (REFIT): saavutused ja järgmised sammud“ lisa (COM(2013)0685),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012 (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012 (COM(2013)0627),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 23. aprilli 2013. aasta töödokumenti „E-kaubanduse tegevuskava aastateks 2012–2015. Olukord aastal 2013“ (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 23. aprilli 2013. aasta töödokumenti „E-kaubanduse tegevuskava aastateks 2012–2015. Olukord aastal 2013“ (SWD(2013)0153),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (COM(2013)0147), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (COM(2013)0147),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (COM(2013)0048),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist „Infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul“ (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist „Infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul“ (COM(2012)0789),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (COM(2012)0582),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „Ühtse turu akt II – Üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „Ühtse turu akt II – Üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks“ (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt – Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus – 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt – Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus – 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks“ (COM(2010)0608),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (COM(2008)0464), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (COM(2008)0464),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/758, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/758, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/26/EL autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetis kasutamise õiguse multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/26/EL autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetis kasutamise õiguse multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/37/EL, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/37/EL, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 524/2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise määrus) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 524/2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise määrus) (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsust nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsust nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1211/2009, millega luuakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1211/2009, millega luuakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (15),

| — | võttes arvesse andmebaaside õiguskaitset käsitleva direktiivi 96/9/EÜ esimest hindamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse andmebaaside õiguskaitset käsitleva direktiivi 96/9/EÜ esimest hindamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (16), sealhulgas määrusega (EÜ) nr 1882/2003 tehtud muudatusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (16), sealhulgas määrusega (EÜ) nr 1882/2003 tehtud muudatusi,

| — | võttes arvesse 28. septembri 2015. aasta 5G-partnerluse kokkulepet Hiina ja Euroopa Liidu vahel ning seonduvaid kokkuleppeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. septembri 2015. aasta 5G-partnerluse kokkulepet Hiina ja Euroopa Liidu vahel ning seonduvaid kokkuleppeid,

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (17) rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (17) rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni teatise „Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava“ kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni teatise „Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava“ kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu konkurentsipoliitika aastaaruande kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni tarbijate õiguste toetamise kohta digitaalsel ühtsel turul (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni tarbijate õiguste toetamise kohta digitaalsel ühtsel turul (20),

| — | võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi e-kaubanduse arengut toetava ühtse pakiveoturu kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi e-kaubanduse arengut toetava ühtse pakiveoturu kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (23),

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni pilvandmetöötluse võimaluste kasutamise kohta Euroopas (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni pilvandmetöötluse võimaluste kasutamise kohta Euroopas (24),

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametit (BEREC) ja bürood käsitleva hindamisaruande kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametit (BEREC) ja bürood käsitleva hindamisaruande kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisaruande kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisaruande kohta (26),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni eksitavate reklaamivõtete kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni eksitavate reklaamivõtete kohta (27),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni kasvu, liikuvuse ja tööhõive digitaalarengu tegevuskava kohta ja vajaduse kohta kiiremini tegutseda (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni kasvu, liikuvuse ja tööhõive digitaalarengu tegevuskava kohta ja vajaduse kohta kiiremini tegutseda (28),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (29),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni Euroopa tarbijapoliitika uue tegevuskava kohta (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni Euroopa tarbijapoliitika uue tegevuskava kohta (30),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2013. aasta resolutsiooni audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamise kohta (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2013. aasta resolutsiooni audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamise kohta (31),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (32),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni audiovisuaalteoste levitamise kohta interneti kaudu Euroopa Liidus (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni audiovisuaalteoste levitamise kohta interneti kaudu Euroopa Liidus (33),

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta – saavutused ja edasised sammud: üleilmse küberjulgeoleku suunas (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta – saavutused ja edasised sammud: üleilmse küberjulgeoleku suunas (34),

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni e-valitsuse kui konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu juhtiva jõu kohta (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni e-valitsuse kui konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu juhtiva jõu kohta (35),

| — | võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni e-kaubanduse siseturu väljakujundamise kohta (36), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni e-kaubanduse siseturu väljakujundamise kohta (36),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni interneti haldamise järgmiste sammude kohta (37), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni interneti haldamise järgmiste sammude kohta (37),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (38), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (38),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni asjade interneti kohta (39), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni asjade interneti kohta (39),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, nagu see on Euroopa Liidu lepingu artikliga 6 aluslepingutesse hõlmatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, nagu see on Euroopa Liidu lepingu artikliga 6 aluslepingutesse hõlmatud,

| — | võttes arvesse 23. detsembril 2010. aastal ELi poolt ratifitseeritud (otsus 2010/48/EÜ) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. detsembril 2010. aastal ELi poolt ratifitseeritud (otsus 2010/48/EÜ) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 9,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 9, 12, 14, 16 ja 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 9, 12, 14, 16 ja 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A80371/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A80371/2015),

| A. | arvestades, et interneti ja mobiilside kasutamise kiire areng on muutnud kodanike, ettevõtete ja nende töötajate suhtlemise, teabele ja teadmistele juurdepääsemise, leiutamise, tarbimise, jagamise, osalemise ja töötamise viise; arvestades, et see on avardanud ja muutnud majandust, tagades väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele juurdepääsu 500 miljoni kliendiga potentsiaalsele kliendibaasile ELis ja ülemaailmsetele turgudele ning andes üksikisikutele võimaluse arendada uusi ettevõtlusideid ja ärimudeleid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et interneti ja mobiilside kasutamise kiire areng on muutnud kodanike, ettevõtete ja nende töötajate suhtlemise, teabele ja teadmistele juurdepääsemise, leiutamise, tarbimise, jagamise, osalemise ja töötamise viise; arvestades, et see on avardanud ja muutnud majandust, tagades väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele juurdepääsu 500 miljoni kliendiga potentsiaalsele kliendibaasile ELis ja ülemaailmsetele turgudele ning andes üksikisikutele võimaluse arendada uusi ettevõtlusideid ja ärimudeleid;

| B. | arvestades, et kõigi liidu poliitikameetmete ja õigusaktidega digitaalse ühtse turu valdkonnas tuleks luua kasutajatele ja ettevõtetele uusi võimalusi ning võimaldada konkurentsivõimeliste hindadega uute innovaatiliste piiriüleste veebiteenuste tekkimist ja kasvu, kõrvaldada liikmesriikidevahelised takistused ning lihtsustada Euroopa ettevõtete, eriti VKEde ja idufirmade juurdepääsu piiriülesele turule, mis on ELi majanduskasvu ja tööhõive seisukohast väga oluline, tunnistades samal ajal, et need võimalused hõlmavad paratamatult struktuurseid muutusi ja tervikliku lähenemisviisi rakendamist, sealhulgas sotsiaalset mõõdet, ning vajadust kõrvaldada kiiresti digitaaloskuste puudujääk; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõigi liidu poliitikameetmete ja õigusaktidega digitaalse ühtse turu valdkonnas tuleks luua kasutajatele ja ettevõtetele uusi võimalusi ning võimaldada konkurentsivõimeliste hindadega uute innovaatiliste piiriüleste veebiteenuste tekkimist ja kasvu, kõrvaldada liikmesriikidevahelised takistused ning lihtsustada Euroopa ettevõtete, eriti VKEde ja idufirmade juurdepääsu piiriülesele turule, mis on ELi majanduskasvu ja tööhõive seisukohast väga oluline, tunnistades samal ajal, et need võimalused hõlmavad paratamatult struktuurseid muutusi ja tervikliku lähenemisviisi rakendamist, sealhulgas sotsiaalset mõõdet, ning vajadust kõrvaldada kiiresti digitaaloskuste puudujääk;

| C. | arvestades, et kuigi 75 % digitaalmajanduse lisandväärtusest on pärit traditsioonilisest tööstusest, on traditsioonilise tööstuse üleminek digitehnoloogiale jätkuvalt väike, sest vaid 1,7 % ELi ettevõtjatest kasutab täielikult ära keerulisemaid digitehnoloogiaid ja üksnes 14 % VKEdest kasutab internetti müügikanalina; arvestades, et Euroopa peab kasutama IKT-sektori suuri võimalusi tööstuse digiteerimiseks ja ülemaailmse konkurentsivõime säilitamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuigi 75 % digitaalmajanduse lisandväärtusest on pärit traditsioonilisest tööstusest, on traditsioonilise tööstuse üleminek digitehnoloogiale jätkuvalt väike, sest vaid 1,7 % ELi ettevõtjatest kasutab täielikult ära keerulisemaid digitehnoloogiaid ja üksnes 14 % VKEdest kasutab internetti müügikanalina; arvestades, et Euroopa peab kasutama IKT-sektori suuri võimalusi tööstuse digiteerimiseks ja ülemaailmse konkurentsivõime säilitamiseks;

| D. | arvestades, et andmemajanduse rajamine sõltub suuresti õigusraamistikust, mis soodustab andmebaaside arendamist, haldamist, säilitamist ja suurendamist, ning seega sõltub see innovatsiooni toetavast ja praktilisest õigusraamistikust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et andmemajanduse rajamine sõltub suuresti õigusraamistikust, mis soodustab andmebaaside arendamist, haldamist, säilitamist ja suurendamist, ning seega sõltub see innovatsiooni toetavast ja praktilisest õigusraamistikust;

| E. | arvestades, et 2013. aastal oli ühistarbimise turuosa kogu maailmas ligikaudu 3,5 miljardit USA dollarit ja komisjoni praeguste prognooside kohaselt on kasvupotentsiaal üle 100 miljardi USA dollari; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2013. aastal oli ühistarbimise turuosa kogu maailmas ligikaudu 3,5 miljardit USA dollarit ja komisjoni praeguste prognooside kohaselt on kasvupotentsiaal üle 100 miljardi USA dollari;

| F. | arvestades, et tarbijate kaitse, võimestamise ja rahulolu kõrge ja püsiv tase peab hõlmama valikut, kvaliteeti, paindlikkust, läbipaistvust, teavet, koostalitlusvõimet ning juurdepääsetavat, turvalist ja kõrgetasemelise andmekaitsega veebikeskkonda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tarbijate kaitse, võimestamise ja rahulolu kõrge ja püsiv tase peab hõlmama valikut, kvaliteeti, paindlikkust, läbipaistvust, teavet, koostalitlusvõimet ning juurdepääsetavat, turvalist ja kõrgetasemelise andmekaitsega veebikeskkonda;

| G. | arvestades, et loovus ja innovatsioon on digitaalmajanduse tõukejõud ning et seetõttu on ülimalt oluline tagada intellektuaalomandi õiguste kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et loovus ja innovatsioon on digitaalmajanduse tõukejõud ning et seetõttu on ülimalt oluline tagada intellektuaalomandi õiguste kõrgetasemeline kaitse;

| H. | arvestades, et 44,8 %-l ELi majapidamistest (40) puudub juurdepääs kiirele internetile ning praeguste poliitikameetmete ja stiimulitega ei ole suudetud luua piisavat digitaristut, eeskätt maapiirkondades; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 44,8 %-l ELi majapidamistest (40) puudub juurdepääs kiirele internetile ning praeguste poliitikameetmete ja stiimulitega ei ole suudetud luua piisavat digitaristut, eeskätt maapiirkondades;

| I. | arvestades, et ELi piirkonnad on digitaalse ühenduvuse, inimkapitali, internetikasutuse, digitehnoloogia ettevõtetes kasutamise ja digitaalsete avalike teenuste poolest väga erineval tasemel, nagu näitab digitaalarengu tegevuskava tulemustabel; arvestades, et piirkondi, mis on nende viie näitaja arvestuses madalal kohal, ohustab digiajastu pakutavatest hüvedest ilmajäämine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi piirkonnad on digitaalse ühenduvuse, inimkapitali, internetikasutuse, digitehnoloogia ettevõtetes kasutamise ja digitaalsete avalike teenuste poolest väga erineval tasemel, nagu näitab digitaalarengu tegevuskava tulemustabel; arvestades, et piirkondi, mis on nende viie näitaja arvestuses madalal kohal, ohustab digiajastu pakutavatest hüvedest ilmajäämine;

1.   
  SISSEJUHATUS: MILLEKS ON VAJA DIGITAALSET ÜHTSET TURGU?

| 1. | kiidab heaks teatise Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia kohta; on seisukohal, et ühistel eeskirjadel põhineva digitaalse ühtse turu saavutamine võib suurendada ELi konkurentsivõimet, avaldada positiivset mõju kasvule ja töökohtadele, käivitada uuesti ühtse turu ja muuta ühiskonna kaasavamaks, pakkudes kodanikele ja ettevõtetele uusi võimalusi, eelkõige vahetades ja jagades innovatsioonialaseid kogemusi; on veendunud, et omaksvõetud horisontaalset lähenemisviisi tuleb selle elluviimisel tugevdada, sealhulgas võtta õigeaegselt vastu 16 algatust, sest digitaalsed tegurid mõjutavad iga kodanikku ning ühiskonna ja majanduse iga mõõdet; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks teatise Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia kohta; on seisukohal, et ühistel eeskirjadel põhineva digitaalse ühtse turu saavutamine võib suurendada ELi konkurentsivõimet, avaldada positiivset mõju kasvule ja töökohtadele, käivitada uuesti ühtse turu ja muuta ühiskonna kaasavamaks, pakkudes kodanikele ja ettevõtetele uusi võimalusi, eelkõige vahetades ja jagades innovatsioonialaseid kogemusi; on veendunud, et omaksvõetud horisontaalset lähenemisviisi tuleb selle elluviimisel tugevdada, sealhulgas võtta õigeaegselt vastu 16 algatust, sest digitaalsed tegurid mõjutavad iga kodanikku ning ühiskonna ja majanduse iga mõõdet;

| 2. | jagab komisjoni arvamust, mille kohaselt on digitaalse ühtse turu haldamine ja selle õigeaegne väljakujundamine Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühine kohustus; ergutab komisjoni tegema koostööd ühiskondlike ja sotsiaalsete sidusrühmadega ning kaasama neid otsustamisprotsessi võimalikult suures ulatuses; |
| --- | --- |

2.

jagab komisjoni arvamust, mille kohaselt on digitaalse ühtse turu haldamine ja selle õigeaegne väljakujundamine Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühine kohustus; ergutab komisjoni tegema koostööd ühiskondlike ja sotsiaalsete sidusrühmadega ning kaasama neid otsustamisprotsessi võimalikult suures ulatuses;

| 3. | on veendunud, et parem õiguslik reguleerimine nõuab sellist lähenemisviisi õigusloomele, mis on vaikimisi digitaalne, põhimõtetel rajanev ja tehnoloogiliselt neutraalne; et jätta ruumi innovatsiooniks, tuleb pärast vajalikku konsulteerimist ja mõjuhindamisi hinnata, kas kehtivad õigusaktid, täiendavad mitteregulatiivsed meetmed ja jõustamisraamistikud vastavad digiajastu nõudmistele, võttes arvesse uusi tehnoloogiaid ja uusi ärimudeleid, et ületada ühtse turu õiguslik killustatus, vähendada halduskoormust ning edendada majanduskasvu ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et parem õiguslik reguleerimine nõuab sellist lähenemisviisi õigusloomele, mis on vaikimisi digitaalne, põhimõtetel rajanev ja tehnoloogiliselt neutraalne; et jätta ruumi innovatsiooniks, tuleb pärast vajalikku konsulteerimist ja mõjuhindamisi hinnata, kas kehtivad õigusaktid, täiendavad mitteregulatiivsed meetmed ja jõustamisraamistikud vastavad digiajastu nõudmistele, võttes arvesse uusi tehnoloogiaid ja uusi ärimudeleid, et ületada ühtse turu õiguslik killustatus, vähendada halduskoormust ning edendada majanduskasvu ja innovatsiooni;

| 4. | on seisukohal, et kodanike ja ettevõtjate usaldus digitaalse keskkonna vastu on hädavajalik, et digitaalmajanduse innovatsioon ja kasv täielikult valla päästa; on veendunud, et nende usalduse suurendamine andmekaitse ja turvastandardite ning kõrgetasemelise tarbijakaitse ja võimestamise, aga samuti ettevõtjate jaoks ajakohaste õigusaktide kaudu peaks olema avaliku poliitika aluseks, tunnistades samal ajal, et digiettevõtjate ärimudelid rajanevad kasutajate usaldusele; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et kodanike ja ettevõtjate usaldus digitaalse keskkonna vastu on hädavajalik, et digitaalmajanduse innovatsioon ja kasv täielikult valla päästa; on veendunud, et nende usalduse suurendamine andmekaitse ja turvastandardite ning kõrgetasemelise tarbijakaitse ja võimestamise, aga samuti ettevõtjate jaoks ajakohaste õigusaktide kaudu peaks olema avaliku poliitika aluseks, tunnistades samal ajal, et digiettevõtjate ärimudelid rajanevad kasutajate usaldusele;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et e-kaubanduse aastakäive Euroopa Liidus on 500 miljardit eurot ning see on tavapärasele kaubandusele oluline täiendus, mis pakub tarbijatele samal ajal laiemat valikut, eriti kõrvalistes piirkondades, ning VKEdele uusi võimalusi; palub komisjonil teha kindlaks ja kõrvaldada e-kaubandust mõjutavad tõkked, et luua tõeline piiriülese e-kaubanduse turg; on seisukohal, et need tõkked hõlmavad koostalitlusvõime ja ühiste standardite puudumist, piisava teabe puudumist, mis võimaldaks tarbijatel teha teadlikke otsuseid, ning ebapiisavat juurdepääsu täiustatud piiriülestele maksetele; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et e-kaubanduse aastakäive Euroopa Liidus on 500 miljardit eurot ning see on tavapärasele kaubandusele oluline täiendus, mis pakub tarbijatele samal ajal laiemat valikut, eriti kõrvalistes piirkondades, ning VKEdele uusi võimalusi; palub komisjonil teha kindlaks ja kõrvaldada e-kaubandust mõjutavad tõkked, et luua tõeline piiriülese e-kaubanduse turg; on seisukohal, et need tõkked hõlmavad koostalitlusvõime ja ühiste standardite puudumist, piisava teabe puudumist, mis võimaldaks tarbijatel teha teadlikke otsuseid, ning ebapiisavat juurdepääsu täiustatud piiriülestele maksetele;

| 6. | toetab komisjoni kava tagada, et ELi konkurentsipoliitika kehtib täiel määral ka digitaalse ühtse turu suhtes, kuna konkurents pakub tarbijatele rohkem valikuvõimalusi, kuid loob ka võrdsed tingimused, ning väljendab kahetsust, et praegune Euroopa raamistiku puudumine digitaalses keskkonnas on näidanud, et suurte ja väikeste pakkujate huvisid ei ole suudetud ühitada; |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni kava tagada, et ELi konkurentsipoliitika kehtib täiel määral ka digitaalse ühtse turu suhtes, kuna konkurents pakub tarbijatele rohkem valikuvõimalusi, kuid loob ka võrdsed tingimused, ning väljendab kahetsust, et praegune Euroopa raamistiku puudumine digitaalses keskkonnas on näidanud, et suurte ja väikeste pakkujate huvisid ei ole suudetud ühitada;

| 7. | rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid kiiremas korras edendama dünaamilisemat majandust, mis võimaldab innovatsioonil jõudsamalt areneda ja kõrvaldab takistused ettevõtjate, eriti innovaatiliste ettevõtjate, VKEde, idu- ja laienevate firmade jaoks, et neil oleks võimalik võrdsetel tingimustel turgudele pääseda, ning selleks tuleks arendada e-valitsust, tulevikukindlat ja integreeritud õigus- ja mitteregulatiivset raamistikku, juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas uusi rahastamismudeleid ELi idufirmade, VKEde ja kodanikuühiskonna algatuste jaoks, ning digitaristusse, oskustesse, digitaalsesse kaasamisse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeerimise pikaajalist strateegiat; tuletab meelde, et konkurentsi ja innovatsiooni soodustava innovatsioonisõbraliku poliitika alused peaksid hõlmama rahastamisvõimaluste juurdepääsetavust projektide jaoks; palub komisjonil seetõttu tagada, et piiriülest ühisrahastamist oleks võimalik teostada sujuvalt, ning ergutab liikmesriike pakkuma ühisrahastamiseks stiimuleid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid kiiremas korras edendama dünaamilisemat majandust, mis võimaldab innovatsioonil jõudsamalt areneda ja kõrvaldab takistused ettevõtjate, eriti innovaatiliste ettevõtjate, VKEde, idu- ja laienevate firmade jaoks, et neil oleks võimalik võrdsetel tingimustel turgudele pääseda, ning selleks tuleks arendada e-valitsust, tulevikukindlat ja integreeritud õigus- ja mitteregulatiivset raamistikku, juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas uusi rahastamismudeleid ELi idufirmade, VKEde ja kodanikuühiskonna algatuste jaoks, ning digitaristusse, oskustesse, digitaalsesse kaasamisse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeerimise pikaajalist strateegiat; tuletab meelde, et konkurentsi ja innovatsiooni soodustava innovatsioonisõbraliku poliitika alused peaksid hõlmama rahastamisvõimaluste juurdepääsetavust projektide jaoks; palub komisjonil seetõttu tagada, et piiriülest ühisrahastamist oleks võimalik teostada sujuvalt, ning ergutab liikmesriike pakkuma ühisrahastamiseks stiimuleid;

| 8. | peab vajalikuks hinnata digiteerimise mõju töötervishoiule ja tööohutusele ning olemasolevaid tervishoiu- ja ohutusmeetmeid vastavalt kohandada; võtab teadmiseks õnnetused, mis võivad juhtuda isikutega, kes täidavad kodus kaugtöö või nn rahvahankega seotud tööülesandeid; toonitab, et tööga seotud vaimse tervise probleemid, nagu läbipõlemine, mida põhjustab pidev kättesaadavus ning traditsioonilise tööaja korralduse kadumine, kujutavad endast töötajate jaoks tõsist ohtu; kutsub komisjoni üles korraldama uuringut selle kohta, kuidas digiteerimise ülekanduv mõju, näiteks suurenenud tööintensiivsus, mõjutab töötajate psühholoogilist heaolu ja pereelu ning laste kognitiivsete võimete arengut; |
| --- | --- |

8.

peab vajalikuks hinnata digiteerimise mõju töötervishoiule ja tööohutusele ning olemasolevaid tervishoiu- ja ohutusmeetmeid vastavalt kohandada; võtab teadmiseks õnnetused, mis võivad juhtuda isikutega, kes täidavad kodus kaugtöö või nn rahvahankega seotud tööülesandeid; toonitab, et tööga seotud vaimse tervise probleemid, nagu läbipõlemine, mida põhjustab pidev kättesaadavus ning traditsioonilise tööaja korralduse kadumine, kujutavad endast töötajate jaoks tõsist ohtu; kutsub komisjoni üles korraldama uuringut selle kohta, kuidas digiteerimise ülekanduv mõju, näiteks suurenenud tööintensiivsus, mõjutab töötajate psühholoogilist heaolu ja pereelu ning laste kognitiivsete võimete arengut;

| 9. | kutsub komisjoni üles arendama koostöös liikmesriikidega edasi mitmesuguseid ettevõtluse edendamise algatusi, eelkõige innovaatilisi ärimudeleid, mis aitavad muuta arusaama edukuse määratlusest ning edendada ettevõtlus- ja innovatsioonikultuuri; on lisaks veendunud, et eri riikide innovatsioonikeskuste mitmekesisuse ja eriomadused võib muuta ülemaailmsel turul tõeliseks ELi konkurentsieeliseks, ning seetõttu tuleks need omavahel ühendada ja tugevdada tuleks innovaatilisi ökosüsteeme, kus eri sektorid ja ettevõtjad teevad koostööd; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles arendama koostöös liikmesriikidega edasi mitmesuguseid ettevõtluse edendamise algatusi, eelkõige innovaatilisi ärimudeleid, mis aitavad muuta arusaama edukuse määratlusest ning edendada ettevõtlus- ja innovatsioonikultuuri; on lisaks veendunud, et eri riikide innovatsioonikeskuste mitmekesisuse ja eriomadused võib muuta ülemaailmsel turul tõeliseks ELi konkurentsieeliseks, ning seetõttu tuleks need omavahel ühendada ja tugevdada tuleks innovaatilisi ökosüsteeme, kus eri sektorid ja ettevõtjad teevad koostööd;

| 10. | on mures erinevate lähenemisviiside pärast, mille liikmesriigid on seni võtnud interneti ja ühistarbimise reguleerimise suhtes; palub tungivalt, et komisjon astuks ELi pädevuste raames samme, et toetada innovatsiooni ja ausat konkurentsi, kõrvaldada digitaalkaubandust takistavad asjaolud ning säilitada majanduslik ja sotsiaalne sidusus ja ühtse turu terviklikkus; palub komisjonil samuti säilitada internet avatud, neutraalse, turvalise, kaasava ja üleilmse suhtlus-, tootmis-, osalus-, loome-, kultuurilise mitmekesisuse ja innovatsiooni platvormina kodanike, tarbijate ja Euroopa ettevõtjate ülemaailmse edukuse huvides; |
| --- | --- |

10.

on mures erinevate lähenemisviiside pärast, mille liikmesriigid on seni võtnud interneti ja ühistarbimise reguleerimise suhtes; palub tungivalt, et komisjon astuks ELi pädevuste raames samme, et toetada innovatsiooni ja ausat konkurentsi, kõrvaldada digitaalkaubandust takistavad asjaolud ning säilitada majanduslik ja sotsiaalne sidusus ja ühtse turu terviklikkus; palub komisjonil samuti säilitada internet avatud, neutraalse, turvalise, kaasava ja üleilmse suhtlus-, tootmis-, osalus-, loome-, kultuurilise mitmekesisuse ja innovatsiooni platvormina kodanike, tarbijate ja Euroopa ettevõtjate ülemaailmse edukuse huvides;

| 11. | märgib, et digirevolutsioon mõjutab meie ühiskonna kõiki aspekte, tuues kaasa väljakutseid ja võimalusi; on veendunud, et sellel on potentsiaal võimestada kodanikke, tarbijaid ja ettevõtjaid veelgi viisil, mis ei olnud varem võimalik; kutsub komisjoni üles töötama välja poliitikat, mis edendab kodanike aktiivset osalemist ja võimaldab neil digitehnoloogiale üleminekust kasu saada; kutsub komisjoni lisaks üles hindama jätkuvalt seda, kuidas digirevolutsioon kujundab Euroopa ühiskonda; |
| --- | --- |

11.

märgib, et digirevolutsioon mõjutab meie ühiskonna kõiki aspekte, tuues kaasa väljakutseid ja võimalusi; on veendunud, et sellel on potentsiaal võimestada kodanikke, tarbijaid ja ettevõtjaid veelgi viisil, mis ei olnud varem võimalik; kutsub komisjoni üles töötama välja poliitikat, mis edendab kodanike aktiivset osalemist ja võimaldab neil digitehnoloogiale üleminekust kasu saada; kutsub komisjoni lisaks üles hindama jätkuvalt seda, kuidas digirevolutsioon kujundab Euroopa ühiskonda;

| 12. | palub komisjonil võidelda õigusliku killustatusega, suurendades uute eeskirjade koostamisel märkimisväärselt oma eri peadirektoraatide vahelist kooskõlastamist ning ergutades jõuliselt liikmesriike tagama eeskirjade sidusat rakendamist; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil võidelda õigusliku killustatusega, suurendades uute eeskirjade koostamisel märkimisväärselt oma eri peadirektoraatide vahelist kooskõlastamist ning ergutades jõuliselt liikmesriike tagama eeskirjade sidusat rakendamist;

| 13. | rõhutab vajadust järgida kõigi digitaalse ühtse turu strateegia raames tehtud algatuste puhul põhiõigusi ja eriti andmekaitsealaseid õigusakte ning tunnistab samal ajal strateegia lisaväärtust ELi majanduse jaoks; tuletab meelde isikuandmete kaitse üldmääruse ja andmekaitsedirektiivi kiire vastuvõtmise tähtsust nii andmesubjektide kui ka ettevõtjate huvides; nõuab eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi läbivaatamist, et tagada andmekaitsepaketi jõustumise ajaks direktiivi sätete kooskõla andmekaitsepaketiga; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust järgida kõigi digitaalse ühtse turu strateegia raames tehtud algatuste puhul põhiõigusi ja eriti andmekaitsealaseid õigusakte ning tunnistab samal ajal strateegia lisaväärtust ELi majanduse jaoks; tuletab meelde isikuandmete kaitse üldmääruse ja andmekaitsedirektiivi kiire vastuvõtmise tähtsust nii andmesubjektide kui ka ettevõtjate huvides; nõuab eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi läbivaatamist, et tagada andmekaitsepaketi jõustumise ajaks direktiivi sätete kooskõla andmekaitsepaketiga;

2.   
  TARBIJATE JA ETTEVÕTJATE PAREM JUURDEPÄÄS DIGITAALSELE ÜHTSELE TURULE KOGU EUROOPAS

2.1.   
  Piiriülese e-kaubanduse normid, mida tarbijad ja ettevõtjad võivad usaldada

| 14. | peab kiiduväärseks komisjoni lubadust võtta vastu mõjus ettepanek veebilepingute kohta, mis hõlmavad veebis ostetavat digitaalset sisu, ning parandada tarbijate õiguskaitset selles valdkonnas; usub, et niisugune parandamine peab olema sihipärane ning et erinevusi ühelt poolt sisu ja teiselt poolt materiaalsete kaupade vahel tuleks hoolikalt analüüsida; juhib tähelepanu asjaolule, et kui füüsilisel andmekandjal oleva sisu ostmisel kaitsevad tarbijaid tarbijakaitse õigusaktid, siis digitaalse sisu ostmisel veebis on tarbija õigused suurel määral reguleerimata ja ebaselged, eriti seoses õiguslike tagatiste, defektse sisu ja digitaalset sisu puudutavate konkreetsete ebaõiglaste tingimustega; rõhutab, et kogu digitaalse sisu praegune liigitamine teenusteks võib tekitada probleeme, kuna see ei pruugi vastata tarbijate ootustele, sest voogvideo teenuse tellimusi ei eristata allalaaditava sisu ostudest; nõustub, et tarbijatele peaks kehtima samaväärne ja tulevikukindel kaitse olenemata sellest, kas nad ostavad digitaalset sisu veebis või mujal; |
| --- | --- |

14.

peab kiiduväärseks komisjoni lubadust võtta vastu mõjus ettepanek veebilepingute kohta, mis hõlmavad veebis ostetavat digitaalset sisu, ning parandada tarbijate õiguskaitset selles valdkonnas; usub, et niisugune parandamine peab olema sihipärane ning et erinevusi ühelt poolt sisu ja teiselt poolt materiaalsete kaupade vahel tuleks hoolikalt analüüsida; juhib tähelepanu asjaolule, et kui füüsilisel andmekandjal oleva sisu ostmisel kaitsevad tarbijaid tarbijakaitse õigusaktid, siis digitaalse sisu ostmisel veebis on tarbija õigused suurel määral reguleerimata ja ebaselged, eriti seoses õiguslike tagatiste, defektse sisu ja digitaalset sisu puudutavate konkreetsete ebaõiglaste tingimustega; rõhutab, et kogu digitaalse sisu praegune liigitamine teenusteks võib tekitada probleeme, kuna see ei pruugi vastata tarbijate ootustele, sest voogvideo teenuse tellimusi ei eristata allalaaditava sisu ostudest; nõustub, et tarbijatele peaks kehtima samaväärne ja tulevikukindel kaitse olenemata sellest, kas nad ostavad digitaalset sisu veebis või mujal;

| 15. | on veendunud, et digitaalse sisu ja materiaalsete kaupade veebimüüki ettevõtjalt tarbijale reguleeriva õigusraamistiku edasine ühtlustamine nii piiriüleste kui ka omamaiste tehingute puhul, säilitades samal ajal nii veebis kui ka mujal kehtivate eeskirjade sidususe, vältides võidujooksu vähima reguleerimise suunas, kaotades õiguslikud lüngad ja tuginedes olemasolevatele tarbijakaitse alastele õigusaktidele, on praktiline ja proportsionaalne lähenemisviis; rõhutab, et seda tuleks teha tehnoloogiliselt neutraalsel viisil ja see ei tohi tekitada ettevõtjatele põhjendamatuid kulusid; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et digitaalse sisu ja materiaalsete kaupade veebimüüki ettevõtjalt tarbijale reguleeriva õigusraamistiku edasine ühtlustamine nii piiriüleste kui ka omamaiste tehingute puhul, säilitades samal ajal nii veebis kui ka mujal kehtivate eeskirjade sidususe, vältides võidujooksu vähima reguleerimise suunas, kaotades õiguslikud lüngad ja tuginedes olemasolevatele tarbijakaitse alastele õigusaktidele, on praktiline ja proportsionaalne lähenemisviis; rõhutab, et seda tuleks teha tehnoloogiliselt neutraalsel viisil ja see ei tohi tekitada ettevõtjatele põhjendamatuid kulusid;

| 16. | on seisukohal, et komisjoni ettepanekutes piiriüleste lepingute normide kohta nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks tuleks vältida veebis ja väljaspool seda tehtavatele ostudele kohaldatavate õigusnormide järjest suurema lahknevuse ohtu, ning on veendunud, et veebis ja väljaspool seda toimuvat müüki tuleks käsitleda sidusalt ja kohelda võrdväärsena, lähtudes praegusest tarbijakaitse kõrgest tasemest, kuna tarbijad võivad tajuda erinevaid õigusnorme oma õiguste eitamisena; toonitab, et mis tahes uue ettepaneku korral tuleks järgida Rooma I määruse artiklit 6, ning juhib tähelepanu sellele, et komisjon kavandab 2016. aastal käivitada õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kogu tarbijaõigustiku suhtes; kutsub komisjoni sellega seoses üles kaaluma, kas komisjoni kavandatud ettepanekut materiaalsete kaupade kohta ei peaks esitama REFITiga samal ajal; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et komisjoni ettepanekutes piiriüleste lepingute normide kohta nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks tuleks vältida veebis ja väljaspool seda tehtavatele ostudele kohaldatavate õigusnormide järjest suurema lahknevuse ohtu, ning on veendunud, et veebis ja väljaspool seda toimuvat müüki tuleks käsitleda sidusalt ja kohelda võrdväärsena, lähtudes praegusest tarbijakaitse kõrgest tasemest, kuna tarbijad võivad tajuda erinevaid õigusnorme oma õiguste eitamisena; toonitab, et mis tahes uue ettepaneku korral tuleks järgida Rooma I määruse artiklit 6, ning juhib tähelepanu sellele, et komisjon kavandab 2016. aastal käivitada õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kogu tarbijaõigustiku suhtes; kutsub komisjoni sellega seoses üles kaaluma, kas komisjoni kavandatud ettepanekut materiaalsete kaupade kohta ei peaks esitama REFITiga samal ajal;

| 17. | on veendunud, et digitaalset sisu käsitlevate lepingutingimuste tehnoloogilise neutraalsuse ja tulevikukindluse huvides peavad need rajanema põhimõtetel; rõhutab lisaks, et seoses komisjoni ettepanekuga selles valdkonnas on oluline vältida ebakõla ja kattuvust olemasolevate õigusaktidega ning pikemas perspektiivis veebi- ja veebiväliste lepingute ning eri turustuskanalite vahelise põhjendamatu õigusliku lõhe loomise ohtu, pidades silmas ka tarbijaõigustiku REFITit; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et digitaalset sisu käsitlevate lepingutingimuste tehnoloogilise neutraalsuse ja tulevikukindluse huvides peavad need rajanema põhimõtetel; rõhutab lisaks, et seoses komisjoni ettepanekuga selles valdkonnas on oluline vältida ebakõla ja kattuvust olemasolevate õigusaktidega ning pikemas perspektiivis veebi- ja veebiväliste lepingute ning eri turustuskanalite vahelise põhjendamatu õigusliku lõhe loomise ohtu, pidades silmas ka tarbijaõigustiku REFITit;

| 18. | palub koostada aktiivse tarbija strateegia, et hinnata eeskätt seda, kas veebikeskkonnas on teenusepakkuja vahetamine tarbija jaoks lihtsam ja kas on vaja midagi ette võtta, et teenusepakkuja vahetamist lihtsamaks muuta ja suurendada seeläbi konkurentsi veebiturgudel; juhib tähelepanu ka vajadusele tagada kogu väärtusahelas kättesaadavad e-kaubanduse teenused, sealhulgas kättesaadav teave, kättesaadavad maksemehhanismid ja klienditeenindus; |
| --- | --- |

18.

palub koostada aktiivse tarbija strateegia, et hinnata eeskätt seda, kas veebikeskkonnas on teenusepakkuja vahetamine tarbija jaoks lihtsam ja kas on vaja midagi ette võtta, et teenusepakkuja vahetamist lihtsamaks muuta ja suurendada seeläbi konkurentsi veebiturgudel; juhib tähelepanu ka vajadusele tagada kogu väärtusahelas kättesaadavad e-kaubanduse teenused, sealhulgas kättesaadav teave, kättesaadavad maksemehhanismid ja klienditeenindus;

| 19. | palub komisjonil koos sidusrühmadega hinnata veebimüügis sektoripõhiste ELi usaldusmärkide kasutuselevõtmise teostatavust, kasulikkust ning sellega loodavaid võimalusi ja nõrkusi, tuginedes liikmesriikides juba kasutusel olevate usaldusmärgi süsteemide parimatele tavadele, et tekitada tarbijate usaldus ja kvaliteet, eriti seoses piiriülese veebimüügiga, ning teha lõpp segadust tekitada võivale olemasolevate usaldusmärkide suurele arvule, hinnates sellega paralleelselt muid võimalusi, nagu eneseregulatsioon või sidusrühmade moodustamine klienditeeninduse ühiste põhimõtete kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil koos sidusrühmadega hinnata veebimüügis sektoripõhiste ELi usaldusmärkide kasutuselevõtmise teostatavust, kasulikkust ning sellega loodavaid võimalusi ja nõrkusi, tuginedes liikmesriikides juba kasutusel olevate usaldusmärgi süsteemide parimatele tavadele, et tekitada tarbijate usaldus ja kvaliteet, eriti seoses piiriülese veebimüügiga, ning teha lõpp segadust tekitada võivale olemasolevate usaldusmärkide suurele arvule, hinnates sellega paralleelselt muid võimalusi, nagu eneseregulatsioon või sidusrühmade moodustamine klienditeeninduse ühiste põhimõtete kindlaksmääramiseks;

| 20. | tervitab komisjoni üldisi püüdlusi kogu ELi hõlmava vaidluste veebipõhise lahendamise platvormi loomiseks ning kutsub komisjoni üles tegema koos liikmesriikidega tööd vaidluste internetipõhise lahendamise määruse ja vaidluste kohtuvälise lahendamise direktiivi õigeaegseks ja nõuetekohaseks rakendamiseks, eriti mis puudutab tõlkevõimalusi; kutsub komisjoni ja asjaomaseid sidusrühmi üles kaaluma, kuidas saaks juurdepääsu teabele üldiste tarbijakaebuste kohta veelgi parandada; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni üldisi püüdlusi kogu ELi hõlmava vaidluste veebipõhise lahendamise platvormi loomiseks ning kutsub komisjoni üles tegema koos liikmesriikidega tööd vaidluste internetipõhise lahendamise määruse ja vaidluste kohtuvälise lahendamise direktiivi õigeaegseks ja nõuetekohaseks rakendamiseks, eriti mis puudutab tõlkevõimalusi; kutsub komisjoni ja asjaomaseid sidusrühmi üles kaaluma, kuidas saaks juurdepääsu teabele üldiste tarbijakaebuste kohta veelgi parandada;

| 21. | nõuab tarbijaõigustiku ja teenuste direktiivi ambitsioonika jõustamisraamistiku kehtestamist; ergutab komisjoni kasutama kõiki talle kättesaadavaid vahendeid selleks, et tagada kehtivate eeskirjade täielik ja õige rakendamine ja rikkumismenetluste kasutamine juhul, kui tuvastatakse õigusaktide ebaõige või ebapiisav rakendamine; |
| --- | --- |

21.

nõuab tarbijaõigustiku ja teenuste direktiivi ambitsioonika jõustamisraamistiku kehtestamist; ergutab komisjoni kasutama kõiki talle kättesaadavaid vahendeid selleks, et tagada kehtivate eeskirjade täielik ja õige rakendamine ja rikkumismenetluste kasutamine juhul, kui tuvastatakse õigusaktide ebaõige või ebapiisav rakendamine;

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid ebaseadusliku sisu ja toodete müümise takistamiseks veebis, suurendades koostööd ning teabe ja parimate tavade vahetamist internetis ebaseadusliku tegevusega võitlemiseks; rõhutab selles kontekstis, et tarbijatele müüdava digitaalse sisu suhtes ei tohiks kehtida kolmandate isikute õigused, mis võivad takistada tarbijat kasutamast digitaalset sisu vastavalt lepingule; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid ebaseadusliku sisu ja toodete müümise takistamiseks veebis, suurendades koostööd ning teabe ja parimate tavade vahetamist internetis ebaseadusliku tegevusega võitlemiseks; rõhutab selles kontekstis, et tarbijatele müüdava digitaalse sisu suhtes ei tohiks kehtida kolmandate isikute õigused, mis võivad takistada tarbijat kasutamast digitaalset sisu vastavalt lepingule;

| 23. | nõuab põhjalikku, sihipärast ja tõenduspõhist analüüsi selle kohta, kas kõik väärtusahelas osalejad, sealhulgas veebipõhised vahendajad, veebiplatvormid, sisu- ja teenusepakkujad ning ka veebivälised vahendajad, nagu edasimüüjad ja jaemüüjad, peaksid võtma mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid ebaseadusliku sisu, võltsitud kauba ja intellektuaalomandiõiguste rikkumiste vastu kommertstasandil, tagades samas lõppkasutajatele võimaluse pääseda juurde teabele ja seda levitada või kasutada vabalt valitud rakendusi ja teenuseid; |
| --- | --- |

23.

nõuab põhjalikku, sihipärast ja tõenduspõhist analüüsi selle kohta, kas kõik väärtusahelas osalejad, sealhulgas veebipõhised vahendajad, veebiplatvormid, sisu- ja teenusepakkujad ning ka veebivälised vahendajad, nagu edasimüüjad ja jaemüüjad, peaksid võtma mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid ebaseadusliku sisu, võltsitud kauba ja intellektuaalomandiõiguste rikkumiste vastu kommertstasandil, tagades samas lõppkasutajatele võimaluse pääseda juurde teabele ja seda levitada või kasutada vabalt valitud rakendusi ja teenuseid;

| 24. | rõhutab, et ELi õigusnormide ülevõtmisel peab nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu põhireegliks olema nulltolerantsi põhimõte; on siiski seisukohal, et rikkumismenetlused peaksid alati olema viimane abinõu ning neid tuleks rakendada alles pärast mitut koordineerimise ja parandamise katset; rõhutab, et väga oluline on lühendada nende menetluste kestust; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ELi õigusnormide ülevõtmisel peab nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu põhireegliks olema nulltolerantsi põhimõte; on siiski seisukohal, et rikkumismenetlused peaksid alati olema viimane abinõu ning neid tuleks rakendada alles pärast mitut koordineerimise ja parandamise katset; rõhutab, et väga oluline on lühendada nende menetluste kestust;

| 25. | peab kiiduväärseks tarbijakaitsealase koostöö määruse läbivaatamist, millest komisjon teavitas; on seisukohal, et järelevalveasutuste pädevuste laiendamine ja nende vastastikuse koostöö tugevdamine on veebiostude puhul tarbijaeeskirjade tõhusa jõustamise eeltingimus; |
| --- | --- |

25.

peab kiiduväärseks tarbijakaitsealase koostöö määruse läbivaatamist, millest komisjon teavitas; on seisukohal, et järelevalveasutuste pädevuste laiendamine ja nende vastastikuse koostöö tugevdamine on veebiostude puhul tarbijaeeskirjade tõhusa jõustamise eeltingimus;

2.2.   
  Pakkide piiriülese kättetoimetamise taskukohased ja kvaliteetsed teenused

| 26. | rõhutab tõsiasja, et samal ajal kui pakkide kättetoimetamise teenused toimivad mõnes liikmesriigis asuvate tarbijate jaoks hästi, on ebatõhusad kättetoimetamise teenused, eriti mis puudutab kättetoimetamise viimast etappi, mõnes liikmesriigis üks piiriülese e-kaubanduse peamisi takistusi ning nii tarbijate kui ka äriühingute puhul üks enim teatatud põhjuseid, miks veebipõhistest tehingutest loobuti; on seisukohal, et pakkide piiriülese kättetoimetamise probleemid on võimalik lahendada vaid Euroopa ühtsest turust lähtuvalt, ja rõhutab konkurentsi olulisust selles sektoris ning et pakiteenuse sektor peab kohanema tänapäevase elustiiliga ja pakkuma paindlikke kättetoimetamisvõimalusi, nagu vastuvõtmispunktide võrgustikud, pakikeskused ja hinnavõrdlusvahendid; |
| --- | --- |

26.

rõhutab tõsiasja, et samal ajal kui pakkide kättetoimetamise teenused toimivad mõnes liikmesriigis asuvate tarbijate jaoks hästi, on ebatõhusad kättetoimetamise teenused, eriti mis puudutab kättetoimetamise viimast etappi, mõnes liikmesriigis üks piiriülese e-kaubanduse peamisi takistusi ning nii tarbijate kui ka äriühingute puhul üks enim teatatud põhjuseid, miks veebipõhistest tehingutest loobuti; on seisukohal, et pakkide piiriülese kättetoimetamise probleemid on võimalik lahendada vaid Euroopa ühtsest turust lähtuvalt, ja rõhutab konkurentsi olulisust selles sektoris ning et pakiteenuse sektor peab kohanema tänapäevase elustiiliga ja pakkuma paindlikke kättetoimetamisvõimalusi, nagu vastuvõtmispunktide võrgustikud, pakikeskused ja hinnavõrdlusvahendid;

| 27. | rõhutab, et kättesaadavad, taskukohased, tõhusad ja kvaliteetsed kättetoimetamisteenused on oluline eeldus piiriülese e-kaubanduse edenemiseks, ning toetab seetõttu väljapakutud meetmeid, mille eesmärk on parandada hindade läbipaistvust, et suurendada tarbijate teadlikkust hinnastruktuurist, teavet vastutuse kohta paki kadumise või kahjustumise korral, koostalitlusvõimet ja regulatiivset järelevalvet, millega tuleks edendada piiriülese pakkide kättetoimetamise turu tõrgeteta toimimist, sealhulgas piiriüleseid saadetiste jälgimissüsteeme, võimaldades siiski piisavalt paindlikkust, et kättetoimetamise turg saaks areneda ja kohaneda tehnoloogiliste uuendustega; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et kättesaadavad, taskukohased, tõhusad ja kvaliteetsed kättetoimetamisteenused on oluline eeldus piiriülese e-kaubanduse edenemiseks, ning toetab seetõttu väljapakutud meetmeid, mille eesmärk on parandada hindade läbipaistvust, et suurendada tarbijate teadlikkust hinnastruktuurist, teavet vastutuse kohta paki kadumise või kahjustumise korral, koostalitlusvõimet ja regulatiivset järelevalvet, millega tuleks edendada piiriülese pakkide kättetoimetamise turu tõrgeteta toimimist, sealhulgas piiriüleseid saadetiste jälgimissüsteeme, võimaldades siiski piisavalt paindlikkust, et kättetoimetamise turg saaks areneda ja kohaneda tehnoloogiliste uuendustega;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jagama aktiivselt parimaid tavasid pakkide kättetoimetamise sektoris ning palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruanne avaliku konsultatsiooni kohta pakkide piiriülese kättetoimetamise teemal ning esitada ka eneseregulatsiooni tulemused; tervitab pakkide piiriülese kättetoimetamise ajutise töörühma loomist; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jagama aktiivselt parimaid tavasid pakkide kättetoimetamise sektoris ning palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruanne avaliku konsultatsiooni kohta pakkide piiriülese kättetoimetamise teemal ning esitada ka eneseregulatsiooni tulemused; tervitab pakkide piiriülese kättetoimetamise ajutise töörühma loomist;

| 29. | palub komisjonil lisaks esitada koostöös ettevõtjatega laiaulatusliku tegevuskava, sealhulgas parimate tavade suunised, et leida innovaatilisi lahendusi teenuste parandamiseks, kulude ja keskkonnamõju vähendamiseks, pakkide kättetoimetamise ja postiteenuste ühtse turu suuremaks integreerimiseks, selliste tõkete kaotamiseks, mida postiettevõtjad kogevad piiriülesel kättetoimetamisel, ning koostöö tugevdamiseks BERECi ja Euroopa postiteenuseid reguleerivate asutuste töörühma vahel, ning esitada vajaduse korral ettepaneku asjaomaste õigusaktide läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil lisaks esitada koostöös ettevõtjatega laiaulatusliku tegevuskava, sealhulgas parimate tavade suunised, et leida innovaatilisi lahendusi teenuste parandamiseks, kulude ja keskkonnamõju vähendamiseks, pakkide kättetoimetamise ja postiteenuste ühtse turu suuremaks integreerimiseks, selliste tõkete kaotamiseks, mida postiettevõtjad kogevad piiriülesel kättetoimetamisel, ning koostöö tugevdamiseks BERECi ja Euroopa postiteenuseid reguleerivate asutuste töörühma vahel, ning esitada vajaduse korral ettepaneku asjaomaste õigusaktide läbivaatamiseks;

| 30. | rõhutab, et pakkide kättetoimetamise edasine ühtlustamine komisjoni poolt ei tohiks tuua kaasa pakkide kättetoimetajate sotsiaalkaitse vähenemist ega töötingimuste halvenemist, sõltumata sellest, milline on nende tööhõiveseisund; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et selle sektori töötajate puhul austatakse nende õigusi seoses juurdepääsuga sotsiaalkindlustussüsteemidele ning kollektiivse tegutsemise õigust; toonitab tõsiasja, et sotsiaalkindlustuse pakkumine kuulub liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et pakkide kättetoimetamise edasine ühtlustamine komisjoni poolt ei tohiks tuua kaasa pakkide kättetoimetajate sotsiaalkaitse vähenemist ega töötingimuste halvenemist, sõltumata sellest, milline on nende tööhõiveseisund; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et selle sektori töötajate puhul austatakse nende õigusi seoses juurdepääsuga sotsiaalkindlustussüsteemidele ning kollektiivse tegutsemise õigust; toonitab tõsiasja, et sotsiaalkindlustuse pakkumine kuulub liikmesriikide pädevusse;

2.3.   
  Põhjendamatute asukohapõhiste piirangute vältimine

| 31. | on seisukohal, et vaja on ambitsioonikaid ja sihipäraseid meetmeid, millega parandada kaupade ja teenuste kättesaadavust, lõpetades eeskätt põhjendamatu asukohapõhise piiramise tavad ja ebaõiglase hinnapõhise diskrimineerimise geograafilisest asukohast või kodakondsusest lähtuvalt, mille tagajärjel tekivad sageli monopolid ning tarbijad hakkavad kasutama ebaseaduslikku sisu; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et vaja on ambitsioonikaid ja sihipäraseid meetmeid, millega parandada kaupade ja teenuste kättesaadavust, lõpetades eeskätt põhjendamatu asukohapõhise piiramise tavad ja ebaõiglase hinnapõhise diskrimineerimise geograafilisest asukohast või kodakondsusest lähtuvalt, mille tagajärjel tekivad sageli monopolid ning tarbijad hakkavad kasutama ebaseaduslikku sisu;

| 32. | toetab komisjoni võetud kohustust käsitleda põhjendamatuid asukohapõhiseid piiranguid tõhusal viisil, täiendades selleks kehtivat e-kaubanduse raamistikku ja jõustades olemasolevate õigusaktide asjakohased sätted; peab oluliseks keskendumist ettevõtjatevahelistele suhetele, mis põhjustavad asukohapõhiseid piiranguid, nagu valikuline turustamine, kui see ei ole kooskõlas konkurentsiõigusega, ja turu segmentimine, ning tehnoloogilistele meetmetele ja tehnilistele tavadele (nagu IP-aadresside jälgimine või tahtlik süsteemide koostalitlusvõime puudumine), mis piiravad põhjendamatult piiriüleste infoühiskonna teenuste kättesaadavust, piiriüleste lepingute sõlmimist kaupade ja teenuste ostmiseks ning ka kaasnevaid toiminguid, nagu tasumine ja kaupade kättetoimetamine, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja mikroettevõtjate puhul; |
| --- | --- |

32.

toetab komisjoni võetud kohustust käsitleda põhjendamatuid asukohapõhiseid piiranguid tõhusal viisil, täiendades selleks kehtivat e-kaubanduse raamistikku ja jõustades olemasolevate õigusaktide asjakohased sätted; peab oluliseks keskendumist ettevõtjatevahelistele suhetele, mis põhjustavad asukohapõhiseid piiranguid, nagu valikuline turustamine, kui see ei ole kooskõlas konkurentsiõigusega, ja turu segmentimine, ning tehnoloogilistele meetmetele ja tehnilistele tavadele (nagu IP-aadresside jälgimine või tahtlik süsteemide koostalitlusvõime puudumine), mis piiravad põhjendamatult piiriüleste infoühiskonna teenuste kättesaadavust, piiriüleste lepingute sõlmimist kaupade ja teenuste ostmiseks ning ka kaasnevaid toiminguid, nagu tasumine ja kaupade kättetoimetamine, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja mikroettevõtjate puhul;

| 33. | rõhutab, et turustajad, kes müüvad veebipõhiselt kaupu ühes või enamas liikmesriigis, peavad kohtlema kõiki liidu tarbijaid võrdselt, sealhulgas neile allahindluste või muude sooduspakkumiste tegemisel; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et turustajad, kes müüvad veebipõhiselt kaupu ühes või enamas liikmesriigis, peavad kohtlema kõiki liidu tarbijaid võrdselt, sealhulgas neile allahindluste või muude sooduspakkumiste tegemisel;

| 34. | toetab eeskätt komisjoni kavandatavat direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) artikli 20 lõike 2 praktilise jõustamise kontrolli, et analüüsida võimalikke tarbijate ja muude teenuse kasutajate põhjendamatu diskrimineerimise mustreid, mis on seotud nende kodakondsuse või elukohariigiga; kutsub komisjoni üles välja selgitama ja kindlaks määrama konkreetseid juhtumirühmi, kelle puhul on diskrimineerimine teenuste direktiivi artikli 20 lõike 2 kohaselt põhjendatud, et selgitada, mis on põhjendamatu diskrimineerimine eraettevõtjate poolt, ja aidata ametiasutustel, kes vastutavad artikli 20 lõike 2 kohaldamise eest tegelikkuses, seda tõlgendada, nagu on osutatud teenuste direktiivi artiklis 16; kutsub komisjoni üles tegema kooskõlastatud jõupingutusi artikli 20 lõike 2 sätte lisamiseks määruse (EÜ) nr 2006/2004 lisasse, et kasutada tarbijakaitsealase koostöö võrgustiku uurimis- ja jõustamisõigusi; |
| --- | --- |

34.

toetab eeskätt komisjoni kavandatavat direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) artikli 20 lõike 2 praktilise jõustamise kontrolli, et analüüsida võimalikke tarbijate ja muude teenuse kasutajate põhjendamatu diskrimineerimise mustreid, mis on seotud nende kodakondsuse või elukohariigiga; kutsub komisjoni üles välja selgitama ja kindlaks määrama konkreetseid juhtumirühmi, kelle puhul on diskrimineerimine teenuste direktiivi artikli 20 lõike 2 kohaselt põhjendatud, et selgitada, mis on põhjendamatu diskrimineerimine eraettevõtjate poolt, ja aidata ametiasutustel, kes vastutavad artikli 20 lõike 2 kohaldamise eest tegelikkuses, seda tõlgendada, nagu on osutatud teenuste direktiivi artiklis 16; kutsub komisjoni üles tegema kooskõlastatud jõupingutusi artikli 20 lõike 2 sätte lisamiseks määruse (EÜ) nr 2006/2004 lisasse, et kasutada tarbijakaitsealase koostöö võrgustiku uurimis- ja jõustamisõigusi;

| 35. | rõhutab, et asukohapõhiste piirangute keeld ei tohiks kunagi kohustada jaemüüjaid toimetama kaupu oma veebipoodidest teatavasse liikmesriiki, kui nad ei ole huvitatud oma toodete müümisest kõigis liikmesriikides ja eelistavad jääda väikesteks või müüa üksnes oma poodide lähedal elavatele tarbijatele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et asukohapõhiste piirangute keeld ei tohiks kunagi kohustada jaemüüjaid toimetama kaupu oma veebipoodidest teatavasse liikmesriiki, kui nad ei ole huvitatud oma toodete müümisest kõigis liikmesriikides ja eelistavad jääda väikesteks või müüa üksnes oma poodide lähedal elavatele tarbijatele;

| 36. | juhib lisaks tähelepanu sellele, kui oluline on käimasolev e-kaubanduse sektori konkurentsiuuring, et selgitada muu hulgas välja, kas põhjendamatud asukohapõhised piirangud, nagu diskrimineerimine IP-aadressi, postiaadressi või krediitkaardid väljastanud riigi põhjal, on vastuolus ELi konkurentsiõiguse eeskirjadega; rõhutab, kui oluline on suurendada tarbijate ja ettevõtjate usaldust, võttes arvesse sektoriuuringu tulemusi ja hinnates, kas grupierandi määrust, sealhulgas selle artikleid 4a ja 4b on vaja sihipäraselt muuta, et vähendada soovimatut ümbersuunamist ja territoriaalseid piiranguid; |
| --- | --- |

36.

juhib lisaks tähelepanu sellele, kui oluline on käimasolev e-kaubanduse sektori konkurentsiuuring, et selgitada muu hulgas välja, kas põhjendamatud asukohapõhised piirangud, nagu diskrimineerimine IP-aadressi, postiaadressi või krediitkaardid väljastanud riigi põhjal, on vastuolus ELi konkurentsiõiguse eeskirjadega; rõhutab, kui oluline on suurendada tarbijate ja ettevõtjate usaldust, võttes arvesse sektoriuuringu tulemusi ja hinnates, kas grupierandi määrust, sealhulgas selle artikleid 4a ja 4b on vaja sihipäraselt muuta, et vähendada soovimatut ümbersuunamist ja territoriaalseid piiranguid;

| 37. | tervitab komisjoni ettepanekut edendada ülekantavust ja koostalitlusvõimet, et ergutada seaduslikult omandatud ja seaduslikult kättesaadava sisu või teenuste vaba ringlust, kui esimest sammu põhjendamatutele asukohapõhistele piirangutele lõpu tegemiseks, samuti tellimuste kättesaadavust ja piiriülest toimimist; rõhutab, et territoriaalsuse põhimõte ja meetmed, millega eemaldada sisu ülekantavuse tõkked, ei ole vastuolus; |
| --- | --- |

37.

tervitab komisjoni ettepanekut edendada ülekantavust ja koostalitlusvõimet, et ergutada seaduslikult omandatud ja seaduslikult kättesaadava sisu või teenuste vaba ringlust, kui esimest sammu põhjendamatutele asukohapõhistele piirangutele lõpu tegemiseks, samuti tellimuste kättesaadavust ja piiriülest toimimist; rõhutab, et territoriaalsuse põhimõte ja meetmed, millega eemaldada sisu ülekantavuse tõkked, ei ole vastuolus;

| 38. | hoiatab kohustuslike üleeuroopaliste litsentside väljastamise valimatu edendamise eest, kuna see võib vähendada kasutajatele kättesaadavaks tehtavat sisu; toonitab, et territoriaalsuse põhimõte on autoriõiguste süsteemi oluline osa, võttes arvesse territoriaalsete litsentside andmise olulisust ELis; |
| --- | --- |

38.

hoiatab kohustuslike üleeuroopaliste litsentside väljastamise valimatu edendamise eest, kuna see võib vähendada kasutajatele kättesaadavaks tehtavat sisu; toonitab, et territoriaalsuse põhimõte on autoriõiguste süsteemi oluline osa, võttes arvesse territoriaalsete litsentside andmise olulisust ELis;

2.4.   
  Parem juurdepääs digitaalsele sisule – tänapäevane euroopalikum autoriõiguse raamistik

| 39. | väljendab heameelt komisjoni lubaduse üle ajakohastada praegust autoriõiguse raamistikku, et kohandada seda digitaalajastule; rõhutab, et mis tahes muudatus peaks olema sihipärane ning keskenduma loojate ja teiste õigusteomajate õiglasele ja asjakohasele tasustamisele, majanduskasvule, konkurentsivõimele ja paremale tarbijakogemusele, kuid ühtlasi vajadusele tagada põhiõiguste kaitse; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt komisjoni lubaduse üle ajakohastada praegust autoriõiguse raamistikku, et kohandada seda digitaalajastule; rõhutab, et mis tahes muudatus peaks olema sihipärane ning keskenduma loojate ja teiste õigusteomajate õiglasele ja asjakohasele tasustamisele, majanduskasvule, konkurentsivõimele ja paremale tarbijakogemusele, kuid ühtlasi vajadusele tagada põhiõiguste kaitse;

| 40. | rõhutab, et autoriõiguse rikkumisele rajatud kutsetegevus ja ärimudelid ohustavad tõsiselt digitaalse ühtse turu toimimist; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et autoriõiguse rikkumisele rajatud kutsetegevus ja ärimudelid ohustavad tõsiselt digitaalse ühtse turu toimimist;

| 41. | usub, et reformiga tuleks saavutada õige tasakaal kõigi asjaomaste huvide vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et loomesektoril on oma eripärad ja erisugused probleemid, mis on eelkõige tingitud mitmesugust tüüpi sisust ja loomingust ning kasutatavatest ärimudelitest; arvestades, et uurimus „Territoriality and its impact on the financing of audiovisual works“ (Territoriaalsus ja selle mõju audiovisuaalteoste rahastamisele) näitab, kui olulised on territoriaalsed litsentsid Euroopa filmide refinantseerimisel; palub komisjonil seetõttu need eripärad paremini kindlaks teha ja neid arvesse võtta; |
| --- | --- |

41.

usub, et reformiga tuleks saavutada õige tasakaal kõigi asjaomaste huvide vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et loomesektoril on oma eripärad ja erisugused probleemid, mis on eelkõige tingitud mitmesugust tüüpi sisust ja loomingust ning kasutatavatest ärimudelitest; arvestades, et uurimus „Territoriality and its impact on the financing of audiovisual works“ (Territoriaalsus ja selle mõju audiovisuaalteoste rahastamisele) näitab, kui olulised on territoriaalsed litsentsid Euroopa filmide refinantseerimisel; palub komisjonil seetõttu need eripärad paremini kindlaks teha ja neid arvesse võtta;

| 42. | palub komisjonil tagada, et autoriõiguse direktiivi mis tahes reformi puhul võetakse arvesse direktiivi mõju järelhindamise tulemusi ning Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni direktiivi 2001/29/EÜ kohta ning tuginetakse kindlatele tõenditele, sealhulgas hinnangule mis tahes muudatuse võimaliku mõju kohta majanduskasvule ja tööhõivele, kultuurilisele mitmekesisusele ning eelkõige audiovisuaalteoste tootmisele, rahastamisele ja levitamisele; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil tagada, et autoriõiguse direktiivi mis tahes reformi puhul võetakse arvesse direktiivi mõju järelhindamise tulemusi ning Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni direktiivi 2001/29/EÜ kohta ning tuginetakse kindlatele tõenditele, sealhulgas hinnangule mis tahes muudatuse võimaliku mõju kohta majanduskasvule ja tööhõivele, kultuurilisele mitmekesisusele ning eelkõige audiovisuaalteoste tootmisele, rahastamisele ja levitamisele;

| 43. | rõhutab autoriõiguse sihipäraste erandite ja piirangute väga olulist rolli selleks, et soodustada majanduskasvu, innovatsiooni, töökohtade loomist, ergutada tulevast loomingulisust ning suurendada Euroopa innovatsioonialast, loomingulist ja kultuurilist mitmekesisust; tuletab meelde, et Euroopa Parlament toetab miinimumstandardite kohaldamise läbivaatamist autoriõiguse erandite ja piirangute puhul ning direktiivis 2001/29/EÜ sätestatud erandite ja piirangute nõuetekohast kohaldamist; |
| --- | --- |

43.

rõhutab autoriõiguse sihipäraste erandite ja piirangute väga olulist rolli selleks, et soodustada majanduskasvu, innovatsiooni, töökohtade loomist, ergutada tulevast loomingulisust ning suurendada Euroopa innovatsioonialast, loomingulist ja kultuurilist mitmekesisust; tuletab meelde, et Euroopa Parlament toetab miinimumstandardite kohaldamise läbivaatamist autoriõiguse erandite ja piirangute puhul ning direktiivis 2001/29/EÜ sätestatud erandite ja piirangute nõuetekohast kohaldamist;

| 44. | rõhutab, et autoriõiguse erandite ja piirangute käsitus peaks olema tasakaalustatud, sihipärane ja vormineutraalne ning peaks põhinema üksnes tõendatud vajadustel ega tohiks piirata Euroopa kultuurilist mitmekesisust, selle rahastamist ega õiglase hüvitise maksmist autoritele; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et autoriõiguse erandite ja piirangute käsitus peaks olema tasakaalustatud, sihipärane ja vormineutraalne ning peaks põhinema üksnes tõendatud vajadustel ega tohiks piirata Euroopa kultuurilist mitmekesisust, selle rahastamist ega õiglase hüvitise maksmist autoritele;

| 45. | rõhutab, et kuigi teksti- ja andmehankimise puhul on vaja suuremat õiguskindlust, et võimaldada teadlastel ja haridusasutustel laialdasemalt kasutada autoriõigusega kaitstud materjali, sealhulgas piiriüleselt, tuleks teksti- ja andmehankimise üleeuroopalisi erandeid kohaldada üksnes kasutaja seadusliku juurdepääsu korral ning need tuleks välja töötada kõigi sidusrühmadega konsulteerides pärast tõenditepõhise mõjuhindamise läbiviimist; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et kuigi teksti- ja andmehankimise puhul on vaja suuremat õiguskindlust, et võimaldada teadlastel ja haridusasutustel laialdasemalt kasutada autoriõigusega kaitstud materjali, sealhulgas piiriüleselt, tuleks teksti- ja andmehankimise üleeuroopalisi erandeid kohaldada üksnes kasutaja seadusliku juurdepääsu korral ning need tuleks välja töötada kõigi sidusrühmadega konsulteerides pärast tõenditepõhise mõjuhindamise läbiviimist;

| 46. | rõhutab, et on oluline parandada autoriõiguse korralduse selgust ja läbipaistvust, eelkõige seoses kasutaja loodud sisu ja isiklikuks tarbeks kopeerimise tasudega nendes liikmesriikides, mis on otsustanud neid kohaldada; märgib sellega seoses, et kodanikke tuleks teavitada autoritasu tegelikust summast, selle eesmärgist ja kasutamise viisist; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et on oluline parandada autoriõiguse korralduse selgust ja läbipaistvust, eelkõige seoses kasutaja loodud sisu ja isiklikuks tarbeks kopeerimise tasudega nendes liikmesriikides, mis on otsustanud neid kohaldada; märgib sellega seoses, et kodanikke tuleks teavitada autoritasu tegelikust summast, selle eesmärgist ja kasutamise viisist;

2.5.   
  Käibemaksuga seotud koormuse ja takistuste vähendamine piiriülese müügi puhul

| 47. | on seisukohal, et turu moonutamise, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks ning tõelise Euroopa digitaalse ühtse turu loomiseks tuleks maksustamist riikide pädevusi täielikult austades paremini koordineerida, mis nõuab muu hulgas kogu ELi hõlmava äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi loomist; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et turu moonutamise, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks ning tõelise Euroopa digitaalse ühtse turu loomiseks tuleks maksustamist riikide pädevusi täielikult austades paremini koordineerida, mis nõuab muu hulgas kogu ELi hõlmava äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi loomist;

| 48. | peab esmatähtsaks lihtsustatud, ühtse ja sidusa veebipõhise käibemaksusüsteemi väljatöötamist, et vähendada Euroopas tegutsevate väikeste ja innovaatiliste ettevõtjate jaoks nõuete täitmisega kaasnevaid kulusid; kiidab heaks käibemaksu väikese ühe akna süsteemi kasutuselevõtu, mis on samm ELi ajutise käibemaksukorra rakendamise lõpetamise suunas; väljendab siiski muret selle pärast, et piirmäära puudumine muudab praeguse korra järgimise teatavate VKEde jaoks keeruliseks; kutsub komisjoni seetõttu üles korda läbi vaatama, et muuta see ettevõtjasõbralikumaks; |
| --- | --- |

48.

peab esmatähtsaks lihtsustatud, ühtse ja sidusa veebipõhise käibemaksusüsteemi väljatöötamist, et vähendada Euroopas tegutsevate väikeste ja innovaatiliste ettevõtjate jaoks nõuete täitmisega kaasnevaid kulusid; kiidab heaks käibemaksu väikese ühe akna süsteemi kasutuselevõtu, mis on samm ELi ajutise käibemaksukorra rakendamise lõpetamise suunas; väljendab siiski muret selle pärast, et piirmäära puudumine muudab praeguse korra järgimise teatavate VKEde jaoks keeruliseks; kutsub komisjoni seetõttu üles korda läbi vaatama, et muuta see ettevõtjasõbralikumaks;

| 49. | nõuab ühtlasi maksustamise neutraalsuse põhimõtte täielikku austamist sarnaste kaupade ja teenuste puhul, olenemata sellest, kas need on digitaalsed või füüsilised; kutsub komisjoni üles esitama vastavalt võetud kohustustele ja võimalikult kiiresti ettepanekut, millega võimaldada liikmesriikidel alandada ajakirjandusele, digitaalsele kirjastamisele, e-raamatutele ja elektroonilistele väljaannetele kehtivat käibemaksumäära, et vältida diskrimineerimist ühtsel turul; |
| --- | --- |

49.

nõuab ühtlasi maksustamise neutraalsuse põhimõtte täielikku austamist sarnaste kaupade ja teenuste puhul, olenemata sellest, kas need on digitaalsed või füüsilised; kutsub komisjoni üles esitama vastavalt võetud kohustustele ja võimalikult kiiresti ettepanekut, millega võimaldada liikmesriikidel alandada ajakirjandusele, digitaalsele kirjastamisele, e-raamatutele ja elektroonilistele väljaannetele kehtivat käibemaksumäära, et vältida diskrimineerimist ühtsel turul;

| 50. | kutsub komisjoni üles hõlbustama parimate tavade vahetamist maksuhaldurite ja sidusrühmade vahel, et töötada välja asjakohased lahendused maksude maksmiseks ühistarbimises; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles hõlbustama parimate tavade vahetamist maksuhaldurite ja sidusrühmade vahel, et töötada välja asjakohased lahendused maksude maksmiseks ühistarbimises;

| 51. | väljendab heameelt läbivaadatud makseteenuste direktiivi vastuvõtmise üle; rõhutab, et kui liit soovib ELi-ülest e-kaubandust edendada, tuleb viivitamata saavutada ühisele standardile vastavad üleliidulised elektroonilised ja mobiilipõhised kiirmaksed ning läbivaadatud makseteenuste direktiivi nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

51.

väljendab heameelt läbivaadatud makseteenuste direktiivi vastuvõtmise üle; rõhutab, et kui liit soovib ELi-ülest e-kaubandust edendada, tuleb viivitamata saavutada ühisele standardile vastavad üleliidulised elektroonilised ja mobiilipõhised kiirmaksed ning läbivaadatud makseteenuste direktiivi nõuetekohane rakendamine;

3.   
  TÄIUSTATUD DIGITAALVÕRKUDE JA INNOVAATILISTE TEENUSTE JAOKS SOBIVATE TINGIMUSTE JA VÕRDSETE VÕIMALUSTE LOOMINE

3.1.   
  Telekommunikatsioonieeskirjade muutmine eesmärgipäraseks

| 52. | rõhutab, et digitaalvaldkonna igasuguse arengu eeltingimuseks on erainvesteeringud kiiretesse ja ülikiiretesse kommunikatsioonivõrkudesse ning neid tuleb toetada stabiilse ELi õigusraamistiku abil, mis võimaldaks investeerida kõigil osalistel, muuhulgas maapiirkondades ja kõrvalistes piirkondades; võtab teadmiseks, et suurema konkurentsiga on seostatud suuremaid taristuinvesteeringuid, innovatsiooni edenemist, valikuvõimaluste kasvu ning hindade alanemist tarbijate ja ettevõtete jaoks; on seisukohal, et ettevõtjate konsolideerumise ning võrkudesse tehtavate investeeringute ja väljundi kasvu vahelise seose kohta on vähe tõendeid; leiab, et seda tuleks hoolikalt hinnata ning konkurentsieeskirju jõustada, et vältida turu liigset kontsentreerumist, oligopolide teket Euroopa tasandil ja tarbijate kahjustamist; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et digitaalvaldkonna igasuguse arengu eeltingimuseks on erainvesteeringud kiiretesse ja ülikiiretesse kommunikatsioonivõrkudesse ning neid tuleb toetada stabiilse ELi õigusraamistiku abil, mis võimaldaks investeerida kõigil osalistel, muuhulgas maapiirkondades ja kõrvalistes piirkondades; võtab teadmiseks, et suurema konkurentsiga on seostatud suuremaid taristuinvesteeringuid, innovatsiooni edenemist, valikuvõimaluste kasvu ning hindade alanemist tarbijate ja ettevõtete jaoks; on seisukohal, et ettevõtjate konsolideerumise ning võrkudesse tehtavate investeeringute ja väljundi kasvu vahelise seose kohta on vähe tõendeid; leiab, et seda tuleks hoolikalt hinnata ning konkurentsieeskirju jõustada, et vältida turu liigset kontsentreerumist, oligopolide teket Euroopa tasandil ja tarbijate kahjustamist;

| 53. | toonitab, kui oluline on investeeringute maksimeerimise seisukohast EFSI edukas rakendamine, keskendudes suurema riskiprofiiliga projektidele, toetades majanduse taastumist, stimuleerides majanduskasvu ning luues stiimuleid erainvesteeringute jaoks, sh mikrorahastamise ja riskikapitali jaoks, et toetada innovaatilisi ettevõtteid nende arengu eri rahastamisetappides; rõhutab, et turutõrgete korral on oluline kasutada juba olemasolevad avaliku sektori vahendid digitaalvaldkonna investeeringute jaoks täielikult ära ning võimaldada koostoime loomist ELi eri programmide vahel (näiteks programm „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, teised asjakohased struktuurifondid ja muud instrumendid, sh kogukonnapõhised projektid ja riigiabi suunistega kooskõlas antav riigiabi), muu hulgas selleks, et toetada avalike WLAN-võrkude rajamist nii suuremates kui ka väiksemates omavalitsusüksustes, sest see on osutunud piirkondliku, sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja hariduse seisukohast hädavajalikuks; |
| --- | --- |

53.

toonitab, kui oluline on investeeringute maksimeerimise seisukohast EFSI edukas rakendamine, keskendudes suurema riskiprofiiliga projektidele, toetades majanduse taastumist, stimuleerides majanduskasvu ning luues stiimuleid erainvesteeringute jaoks, sh mikrorahastamise ja riskikapitali jaoks, et toetada innovaatilisi ettevõtteid nende arengu eri rahastamisetappides; rõhutab, et turutõrgete korral on oluline kasutada juba olemasolevad avaliku sektori vahendid digitaalvaldkonna investeeringute jaoks täielikult ära ning võimaldada koostoime loomist ELi eri programmide vahel (näiteks programm „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, teised asjakohased struktuurifondid ja muud instrumendid, sh kogukonnapõhised projektid ja riigiabi suunistega kooskõlas antav riigiabi), muu hulgas selleks, et toetada avalike WLAN-võrkude rajamist nii suuremates kui ka väiksemates omavalitsusüksustes, sest see on osutunud piirkondliku, sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja hariduse seisukohast hädavajalikuks;

| 54. | tuletab liikmesriikidele meelde kohustust saavutada 2020. aastaks kõikjal vähemalt sihtkiirus 30 Mbit/s; palub komisjonil hinnata, kas praegune lairibaühenduse strateegia ja selle eesmärgid mobiilside- ja püsivõrkude jaoks on tulevikukindlad, ning täita kõik eeltingimused selleks, et tagada kõigile suur ühenduvus ja vältida seeläbi digitaalset lõhet, sest see on andmepõhise majanduse ning 5G ja ülikiire lairibaühenduse kiireks kasutuselevõtuks vajalik; |
| --- | --- |

54.

tuletab liikmesriikidele meelde kohustust saavutada 2020. aastaks kõikjal vähemalt sihtkiirus 30 Mbit/s; palub komisjonil hinnata, kas praegune lairibaühenduse strateegia ja selle eesmärgid mobiilside- ja püsivõrkude jaoks on tulevikukindlad, ning täita kõik eeltingimused selleks, et tagada kõigile suur ühenduvus ja vältida seeläbi digitaalset lõhet, sest see on andmepõhise majanduse ning 5G ja ülikiire lairibaühenduse kiireks kasutuselevõtuks vajalik;

| 55. | rõhutab, et digitaalsete, sh over-the-top teenuste (OTT-teenuste) areng on suurendanud nõudlust ja konkurentsi tarbijate kasuks ning samuti on suurenenud vajadus digitaaltaristu investeeringute järele; on seisukohal, et telekommunikatsiooniraamistiku ajakohastamine ei tohiks tuua kaasa tarbetut regulatiivset koormust, vaid sellega tuleks tagada võrkude mittediskrimineeriv kättesaadavus ja võtta kasutusele tulevikukindlad lahendused, mis lähtuvad võimaluse korral põhimõttest, et sarnastele teenustele kehtivad sarnased, innovatsiooni ja ausat konkurentsi soodustavad eeskirjad, ning samuti tuleks tagada tarbijate kaitse; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et digitaalsete, sh over-the-top teenuste (OTT-teenuste) areng on suurendanud nõudlust ja konkurentsi tarbijate kasuks ning samuti on suurenenud vajadus digitaaltaristu investeeringute järele; on seisukohal, et telekommunikatsiooniraamistiku ajakohastamine ei tohiks tuua kaasa tarbetut regulatiivset koormust, vaid sellega tuleks tagada võrkude mittediskrimineeriv kättesaadavus ja võtta kasutusele tulevikukindlad lahendused, mis lähtuvad võimaluse korral põhimõttest, et sarnastele teenustele kehtivad sarnased, innovatsiooni ja ausat konkurentsi soodustavad eeskirjad, ning samuti tuleks tagada tarbijate kaitse;

| 56. | rõhutab vajadust tagada, et telekommunikatsiooniraamistikus sätestatud lõppkasutajate õigused oleksid sidusad, proportsionaalsed ja tulevikukindlad ning et need tagaksid pärast ühendatud Euroopa paketi vastuvõtmist lõppkasutajatele teenusepakkujate lihtsama vahetamise võimaluse ja lepingute läbipaistvuse; peab kiiduväärseks lisaks telekommunikatsiooniraamistiku läbivaatamisele toimuvat universaalteenuste direktiivi eesseisvat läbivaatamist, mille eesmärk on tagada, et suure kiirusega lairibaühendusele kehtestatud nõuded oleksid kooskõlas digitaalse lõhe vähendamise eesmärgiga, ning uurida hädaabiteenuse 112 kättesaadavust; |
| --- | --- |

56.

rõhutab vajadust tagada, et telekommunikatsiooniraamistikus sätestatud lõppkasutajate õigused oleksid sidusad, proportsionaalsed ja tulevikukindlad ning et need tagaksid pärast ühendatud Euroopa paketi vastuvõtmist lõppkasutajatele teenusepakkujate lihtsama vahetamise võimaluse ja lepingute läbipaistvuse; peab kiiduväärseks lisaks telekommunikatsiooniraamistiku läbivaatamisele toimuvat universaalteenuste direktiivi eesseisvat läbivaatamist, mille eesmärk on tagada, et suure kiirusega lairibaühendusele kehtestatud nõuded oleksid kooskõlas digitaalse lõhe vähendamise eesmärgiga, ning uurida hädaabiteenuse 112 kättesaadavust;

| 57. | rõhutab, et Euroopa digitaalne ühtne turg peaks tegema igapäevaelu lõpptarbija jaoks lihtsamaks; palub seetõttu komisjonil lahendada telefonikõnede piiriülese üleandmise probleem, et tarbijad saaksid teha liikmesriikide piire ületades katkematuid telefonikõnesid; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et Euroopa digitaalne ühtne turg peaks tegema igapäevaelu lõpptarbija jaoks lihtsamaks; palub seetõttu komisjonil lahendada telefonikõnede piiriülese üleandmise probleem, et tarbijad saaksid teha liikmesriikide piire ületades katkematuid telefonikõnesid;

| 58. | peab kiiduväärseks sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi hiljuti algatatud käimasolevaid avalikke konsultatsioone Euroopa digitaalarengu tegevuskava üle, eriti ELi telekommunikatsioonieeskirjade läbivaatamise üle, internetiühenduse kiiruse ja kvaliteedi üle pärast aastat 2020 ning veebiplatvormide, pilvandmetöötluse, andmete, vahendajate vastutuse ja ühistarbimise üle, kuid nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kõigi nende paralleelsete algatuste vahelise kooskõla; |
| --- | --- |

58.

peab kiiduväärseks sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi hiljuti algatatud käimasolevaid avalikke konsultatsioone Euroopa digitaalarengu tegevuskava üle, eriti ELi telekommunikatsioonieeskirjade läbivaatamise üle, internetiühenduse kiiruse ja kvaliteedi üle pärast aastat 2020 ning veebiplatvormide, pilvandmetöötluse, andmete, vahendajate vastutuse ja ühistarbimise üle, kuid nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kõigi nende paralleelsete algatuste vahelise kooskõla;

| 59. | toonitab, et raadiospekter on mobiilside, traadita lairibaühenduse ja ka ringhäälingu siseturu jaoks äärmiselt tähtis ressurss, mis on ka Euroopa Liidu tulevase konkurentsivõime seisukohast ülioluline; nõuab esmajärgus keskendumist sageduse eraldamise ja tõhusa haldamise ühtlustatud ja konkurentsisõbralikule raamistikule, et vältida sageduse eraldamisel ilmnevaid viivitusi, ning nõuab samuti kõikidele turul tegutsejatele võrdsete tingimuste loomist ja Lamy raporti (41) valguses ka spektri eri sagedusalade edaspidise kasutuse pikaajalist strateegiat, sest need on vajalikud eelkõige 5G kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

59.

toonitab, et raadiospekter on mobiilside, traadita lairibaühenduse ja ka ringhäälingu siseturu jaoks äärmiselt tähtis ressurss, mis on ka Euroopa Liidu tulevase konkurentsivõime seisukohast ülioluline; nõuab esmajärgus keskendumist sageduse eraldamise ja tõhusa haldamise ühtlustatud ja konkurentsisõbralikule raamistikule, et vältida sageduse eraldamisel ilmnevaid viivitusi, ning nõuab samuti kõikidele turul tegutsejatele võrdsete tingimuste loomist ja Lamy raporti (41) valguses ka spektri eri sagedusalade edaspidise kasutuse pikaajalist strateegiat, sest need on vajalikud eelkõige 5G kasutuselevõtuks;

| 60. | rõhutab, et ELi telekommunikatsioonieeskirjade, näiteks ühendatud Euroopa paketi õigeaegne rakendamine ning ühtne ja läbipaistev jõustamine kõigis liikmesriikides on äärmiselt oluline digitaalse ühtse turu väljakujundamiseks, võrguneutraalsuse põhimõtte jõulise kohaldamise tagamiseks ning rändlustasude kaotamiseks kõigi Euroopa tarbijate jaoks hiljemalt 15. juuniks 2017 (eelkõige õigeaegse ulatusliku läbivaatamise abil); |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et ELi telekommunikatsioonieeskirjade, näiteks ühendatud Euroopa paketi õigeaegne rakendamine ning ühtne ja läbipaistev jõustamine kõigis liikmesriikides on äärmiselt oluline digitaalse ühtse turu väljakujundamiseks, võrguneutraalsuse põhimõtte jõulise kohaldamise tagamiseks ning rändlustasude kaotamiseks kõigi Euroopa tarbijate jaoks hiljemalt 15. juuniks 2017 (eelkõige õigeaegse ulatusliku läbivaatamise abil);

| 61. | palub, et komisjon tagaks digitaalse ühtse turu suurema integreerimise huvides tõhusama institutsioonilise raamistiku, tugevdades BERECi osatähtsust, suutlikkust ja otsuseid, et saavutada õigusraamistiku järjepidev kohaldamine, tagada ühtse turu arengu järelevalve ning lahendada piiriüleseid vaidlusi; rõhutab sellega seoses vajadust suurendada vastavalt ka BERECi rahalisi vahendeid ja inimressursse ning tõhustada selle juhtimisstruktuuri; |
| --- | --- |

61.

palub, et komisjon tagaks digitaalse ühtse turu suurema integreerimise huvides tõhusama institutsioonilise raamistiku, tugevdades BERECi osatähtsust, suutlikkust ja otsuseid, et saavutada õigusraamistiku järjepidev kohaldamine, tagada ühtse turu arengu järelevalve ning lahendada piiriüleseid vaidlusi; rõhutab sellega seoses vajadust suurendada vastavalt ka BERECi rahalisi vahendeid ja inimressursse ning tõhustada selle juhtimisstruktuuri;

3.2.   
  21. sajandi meediaraamistik

| 62. | rõhutab, et audiovisuaalsel meedial on nii sotsiaalne, kultuuriline kui ka majanduslik väärtus; märgib, et vajadus Euroopa meediat reguleeriva tulevase õigusakti järgi tuleneb vajadusest tagada audiovisuaalse meedia mitmekesisus ja toetada seda ning kehtestada alaealiste, tarbijate ja isikuandmete kaitse kõrged standardid, luua õiglased konkurentsitingimused ning tagada suurem paindlikkus kvantitatiivsete ja äriliste teadaannete suhtes kehtivate eeskirjade osas; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et audiovisuaalsel meedial on nii sotsiaalne, kultuuriline kui ka majanduslik väärtus; märgib, et vajadus Euroopa meediat reguleeriva tulevase õigusakti järgi tuleneb vajadusest tagada audiovisuaalse meedia mitmekesisus ja toetada seda ning kehtestada alaealiste, tarbijate ja isikuandmete kaitse kõrged standardid, luua õiglased konkurentsitingimused ning tagada suurem paindlikkus kvantitatiivsete ja äriliste teadaannete suhtes kehtivate eeskirjade osas;

| 63. | rõhutab, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis sätestatud päritoluriigi põhimõte on vajalik eeltingimus selleks, et pakkuda audiovisuaalset sisu ka piiriüleselt ja aidata seeläbi kujundada välja teenuste ühtset turgu; toonitab samal ajal, et see põhimõte ei takista sotsiaalsete ja kultuuriliste eesmärkide saavutamist ega välista vajadust kohandada muid ELi õigusakte peale audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi; rõhutab, et meelepärase kohtualluvuse valimise tava tõkestamiseks peaksid nende kriteeriumide hulka, mille alusel määratakse kindlaks audiovisuaalse meediateenuse päritoluriik või mille alusel seda vaidlustatakse, kuuluma nii reklaamitulu päritoluriik, teenuse keel kui ka reklaami ja sisu sihtpublik; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis sätestatud päritoluriigi põhimõte on vajalik eeltingimus selleks, et pakkuda audiovisuaalset sisu ka piiriüleselt ja aidata seeläbi kujundada välja teenuste ühtset turgu; toonitab samal ajal, et see põhimõte ei takista sotsiaalsete ja kultuuriliste eesmärkide saavutamist ega välista vajadust kohandada muid ELi õigusakte peale audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi; rõhutab, et meelepärase kohtualluvuse valimise tava tõkestamiseks peaksid nende kriteeriumide hulka, mille alusel määratakse kindlaks audiovisuaalse meediateenuse päritoluriik või mille alusel seda vaidlustatakse, kuuluma nii reklaamitulu päritoluriik, teenuse keel kui ka reklaami ja sisu sihtpublik;

| 64. | on veendunud, et audiovisuaalmeedia teenuste puhul peaksid audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi järgima kõik, kaasa arvatud audiovisuaalmeedia veebiplatvormide ja kasutajaliideste pakkujad; rõhutab, kui tähtsad on eeskirjad, mille eesmärk on parandada juriidilise sisu ja teabe leitavust, et tugevdada meediavabadust, pluralismi ja sõltumatut uurimist, tagada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine ja kaitsta seeläbi keelelist ja kultuurilist mitmekesisust; rõhutab, et avalikku huvi pakkuva audiovisuaalsisu leitavuse tagamiseks võivad liikmesriigid kehtestada erieeskirjad, mille eesmärk on kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning teabe, arvamuste ja meediakanalite paljususe säilitamine, samuti laste, noorte ja vähemuste kaitse ning üldine tarbijakaitse; nõuab meetmete võtmist selle tagamiseks, et audiovisuaalmeedia teenused oleksid kättesaadavad ka ebasoodsamas olukorras inimrühmadele; nõuab tungivalt, et komisjon ergutaks audiovisuaalmeedia sisu seaduslikku pakkumist, eelistades sõltumatuid Euroopa päritolu teoseid; |
| --- | --- |

64.

on veendunud, et audiovisuaalmeedia teenuste puhul peaksid audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi järgima kõik, kaasa arvatud audiovisuaalmeedia veebiplatvormide ja kasutajaliideste pakkujad; rõhutab, kui tähtsad on eeskirjad, mille eesmärk on parandada juriidilise sisu ja teabe leitavust, et tugevdada meediavabadust, pluralismi ja sõltumatut uurimist, tagada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine ja kaitsta seeläbi keelelist ja kultuurilist mitmekesisust; rõhutab, et avalikku huvi pakkuva audiovisuaalsisu leitavuse tagamiseks võivad liikmesriigid kehtestada erieeskirjad, mille eesmärk on kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning teabe, arvamuste ja meediakanalite paljususe säilitamine, samuti laste, noorte ja vähemuste kaitse ning üldine tarbijakaitse; nõuab meetmete võtmist selle tagamiseks, et audiovisuaalmeedia teenused oleksid kättesaadavad ka ebasoodsamas olukorras inimrühmadele; nõuab tungivalt, et komisjon ergutaks audiovisuaalmeedia sisu seaduslikku pakkumist, eelistades sõltumatuid Euroopa päritolu teoseid;

| 65. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse vaatamismustrite muutumist ja uusi audiovisuaalsisule juurdepääsu võimalusi, kooskõlastaks lineaarsed ja mittelineaarsed teenused ja kehtestaks kõigile audiovisuaalteenustele üleeuroopalised miinimumnõuded, et tagada nende järjepidev kohaldamine, välja arvatud juhul, kui niisugune sisu on muu kui audiovisuaalsisu või -teenuse vältimatu koostisosa; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 1 määratletud meediateenuse mõistet selliselt, et liikmesriigid säilitavad asjakohase paindlikkuse, kuid senisest rohkem arvestatakse teenuste võimalikku sotsiaal-poliitilist mõju ja selle mõju eripära, eelkõige olulisust arvamuste kujundamise ja paljususe seisukohast, samuti toimetusvastutuse küsimust; |
| --- | --- |

65.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse vaatamismustrite muutumist ja uusi audiovisuaalsisule juurdepääsu võimalusi, kooskõlastaks lineaarsed ja mittelineaarsed teenused ja kehtestaks kõigile audiovisuaalteenustele üleeuroopalised miinimumnõuded, et tagada nende järjepidev kohaldamine, välja arvatud juhul, kui niisugune sisu on muu kui audiovisuaalsisu või -teenuse vältimatu koostisosa; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 1 määratletud meediateenuse mõistet selliselt, et liikmesriigid säilitavad asjakohase paindlikkuse, kuid senisest rohkem arvestatakse teenuste võimalikku sotsiaal-poliitilist mõju ja selle mõju eripära, eelkõige olulisust arvamuste kujundamise ja paljususe seisukohast, samuti toimetusvastutuse küsimust;

| 66. | palub, et komisjon ja liikmesriigid käsitleksid ühetaoliselt ja tõhusalt mis tahes audiovisuaalmeedia teenuse keelamist ELis juhtudel, kui tegemist on inimväärikuse riivamise, viha õhutamise või rassismiga; |
| --- | --- |

66.

palub, et komisjon ja liikmesriigid käsitleksid ühetaoliselt ja tõhusalt mis tahes audiovisuaalmeedia teenuse keelamist ELis juhtudel, kui tegemist on inimväärikuse riivamise, viha õhutamise või rassismiga;

| 67. | rõhutab, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohandamisega tuleks vähendada reguleerimist ja tugevdada kaas- ja eneseregulatsiooni, tasakaalustades horisontaalse ja meediavaldkondadeülese regulatiivse lähenemise abil ringhäälinguorganisatsioonide õigusi ja kohustusi teiste turuosaliste omadega; on seisukohal, et kõigi meediavormide puhul tuleks reklaami ja programmisisu lahushoidmise põhimõtte asemel eelistada reklaami ja programmisisu selge äratuntavuse ning eristatavuse põhimõtet; kutsub komisjoni üles kontrollima, kuivõrd asja- ja ajakohane on avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamist käsitleva komisjoni teatise punkti 6.7 jätkuv kohaldamine; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohandamisega tuleks vähendada reguleerimist ja tugevdada kaas- ja eneseregulatsiooni, tasakaalustades horisontaalse ja meediavaldkondadeülese regulatiivse lähenemise abil ringhäälinguorganisatsioonide õigusi ja kohustusi teiste turuosaliste omadega; on seisukohal, et kõigi meediavormide puhul tuleks reklaami ja programmisisu lahushoidmise põhimõtte asemel eelistada reklaami ja programmisisu selge äratuntavuse ning eristatavuse põhimõtet; kutsub komisjoni üles kontrollima, kuivõrd asja- ja ajakohane on avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamist käsitleva komisjoni teatise punkti 6.7 jätkuv kohaldamine;

| 68. | on seisukohal, et kui direktiivis 93/83/EMÜ sätestatud õiguslikku kontseptsiooni on täiendavalt hinnatud, võib see aidata parandada seadusliku veebisisu ja -teenuste piiriülest kättesaadavust digitaalsel ühtsel turul, seadmata kahtluse alla lepinguvabaduse, autorite ja esitajate asjakohase tasustamise ning ainuõiguste territoriaalse iseloomu põhimõtteid; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et kui direktiivis 93/83/EMÜ sätestatud õiguslikku kontseptsiooni on täiendavalt hinnatud, võib see aidata parandada seadusliku veebisisu ja -teenuste piiriülest kättesaadavust digitaalsel ühtsel turul, seadmata kahtluse alla lepinguvabaduse, autorite ja esitajate asjakohase tasustamise ning ainuõiguste territoriaalse iseloomu põhimõtteid;

3.3.   
  Eesmärgipärane regulatiivne keskkond platvormide ja vahendajate jaoks

3.3.1.   Veebiplatvormide roll

| 69. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, kas veebiplatvormidega seotud võimalikud probleemid saab lahendada olemasolevate õigusaktide nõuetekohase ja täieliku rakendamise ning ELi konkurentsiõiguse tulemusliku jõustamisega, et tagada veebiplatvormidele võrdsed tingimused ning õiglane ja tõhus konkurents ja vältida monopolide teket; kutsub komisjoni üles jätkama veebiplatvormide suhtes innovatsiooni soodustavat poliitikat, millega hõlbustatakse turule sisenemist ja soodustatakse innovatsiooni; on seisukohal, et esmajoones tuleks tähtsustada läbipaistvust, mittediskrimineerimist, platvormide või veebipõhiste teenuste vahetamise lihtsustamist ja seeläbi tarbijatele valikuvõimaluste andmist, juurdepääsu platvormidele ja platvormide loomist ning laienemist pärssivate tõkete kindlakstegemist ja nende kõrvaldamist; |
| --- | --- |

69.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, kas veebiplatvormidega seotud võimalikud probleemid saab lahendada olemasolevate õigusaktide nõuetekohase ja täieliku rakendamise ning ELi konkurentsiõiguse tulemusliku jõustamisega, et tagada veebiplatvormidele võrdsed tingimused ning õiglane ja tõhus konkurents ja vältida monopolide teket; kutsub komisjoni üles jätkama veebiplatvormide suhtes innovatsiooni soodustavat poliitikat, millega hõlbustatakse turule sisenemist ja soodustatakse innovatsiooni; on seisukohal, et esmajoones tuleks tähtsustada läbipaistvust, mittediskrimineerimist, platvormide või veebipõhiste teenuste vahetamise lihtsustamist ja seeläbi tarbijatele valikuvõimaluste andmist, juurdepääsu platvormidele ja platvormide loomist ning laienemist pärssivate tõkete kindlakstegemist ja nende kõrvaldamist;

| 70. | märgib lisaks, et elektroonilise kaubanduse direktiivi sätteid on hiljem tõhustatud ebaausate kaubandustavade direktiivi, tarbijaõiguste direktiivi ja muude tarbijaõigustiku komponentidega ning et neid direktiive tuleb nõuetekohaselt jõustada ja need kehtivad nii veebiplatvorme kasutavate kui ka traditsioonilistel turgudel tegutsevate kauplejate suhtes; palub komisjonil teha koostööd kõigi sidusrühmade ja Euroopa Parlamendiga, et luua selged juhised tarbijaõigustiku kohaldamise kohta veebiplatvorme kasutavate kauplejate suhtes ning vajaduse korral abistada liikmesriikide tarbijakaitseameteid tarbijaõiguse nõuetekohasel jõustamisel; |
| --- | --- |

70.

märgib lisaks, et elektroonilise kaubanduse direktiivi sätteid on hiljem tõhustatud ebaausate kaubandustavade direktiivi, tarbijaõiguste direktiivi ja muude tarbijaõigustiku komponentidega ning et neid direktiive tuleb nõuetekohaselt jõustada ja need kehtivad nii veebiplatvorme kasutavate kui ka traditsioonilistel turgudel tegutsevate kauplejate suhtes; palub komisjonil teha koostööd kõigi sidusrühmade ja Euroopa Parlamendiga, et luua selged juhised tarbijaõigustiku kohaldamise kohta veebiplatvorme kasutavate kauplejate suhtes ning vajaduse korral abistada liikmesriikide tarbijakaitseameteid tarbijaõiguse nõuetekohasel jõustamisel;

| 71. | hindab kõrgelt komisjoni algatust analüüsida digitaalse ühtse turu strateegia raames veebiplatvormide osa digitaalmajanduses, sest see puudutab mitut eelseisvat seadusandlikku ettepanekut; on veendunud, et see analüüs peaks võimaldama määrata kindlaks konkreetsetes ettevõtlusvaldkondades tuvastatud ja konkreetselt sõnastatud probleemid ja võimalikud lüngad tarbijakaitses ning samuti teha vahet veebiteenustel ja nende pakkujatel; toonitab, et kultuuriväärtustega, eelkõige audiovisuaalse meediaga seotud platvorme tuleks käsitleda kooskõlas UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga; |
| --- | --- |

71.

hindab kõrgelt komisjoni algatust analüüsida digitaalse ühtse turu strateegia raames veebiplatvormide osa digitaalmajanduses, sest see puudutab mitut eelseisvat seadusandlikku ettepanekut; on veendunud, et see analüüs peaks võimaldama määrata kindlaks konkreetsetes ettevõtlusvaldkondades tuvastatud ja konkreetselt sõnastatud probleemid ja võimalikud lüngad tarbijakaitses ning samuti teha vahet veebiteenustel ja nende pakkujatel; toonitab, et kultuuriväärtustega, eelkõige audiovisuaalse meediaga seotud platvorme tuleks käsitleda kooskõlas UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga;

| 72. | palub komisjonil parlamendile 2016. aasta esimeses kvartalis asjaomaste konsultatsioonide kohta aru anda ning tagada õigusaktide eesseisvate läbivaatamiste sidusus; hoiatab, et teatavate vanade ärimudelite ristsubsideerimise alaste uute kohustuste kehtestamine võib põhjustada turumoonutusi ja takistada veebiteenuste turule sisenemist; |
| --- | --- |

72.

palub komisjonil parlamendile 2016. aasta esimeses kvartalis asjaomaste konsultatsioonide kohta aru anda ning tagada õigusaktide eesseisvate läbivaatamiste sidusus; hoiatab, et teatavate vanade ärimudelite ristsubsideerimise alaste uute kohustuste kehtestamine võib põhjustada turumoonutusi ja takistada veebiteenuste turule sisenemist;

| 73. | rõhutab, et vahendajate piiratud vastutus on interneti avatuse, põhiõiguste, õiguskindluse ja innovatsiooni kaitsmise seisukohast äärmiselt oluline; tõdeb sellega seoses, et elektroonilise kaubanduse direktiivi vahendajate vastutust käsitlevad sätted on tulevikukindlad ja tehnoloogiliselt neutraalsed; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et vahendajate piiratud vastutus on interneti avatuse, põhiõiguste, õiguskindluse ja innovatsiooni kaitsmise seisukohast äärmiselt oluline; tõdeb sellega seoses, et elektroonilise kaubanduse direktiivi vahendajate vastutust käsitlevad sätted on tulevikukindlad ja tehnoloogiliselt neutraalsed;

| 74. | juhib tähelepanu asjaolule, et piiratud vastutuse kasutamiseks peab infoühiskonna teenuse osutaja ebaseaduslikest tegevustest teada saades kiiresti kõrvaldama kõnealuse teabe või tõkestama sellele juurdepääsu; palub komisjonil tagada, et seda sätet rakendatakse kooskõlas põhiõiguste hartaga kõikjal ühetaoliselt, et vältida õiguskaitse erastamist ja tagada, et ebaseadusliku sisu või ebaseaduslike kaupade müügi tõkestamiseks on võetud piisavad ja mõistlikud meetmed; |
| --- | --- |

74.

juhib tähelepanu asjaolule, et piiratud vastutuse kasutamiseks peab infoühiskonna teenuse osutaja ebaseaduslikest tegevustest teada saades kiiresti kõrvaldama kõnealuse teabe või tõkestama sellele juurdepääsu; palub komisjonil tagada, et seda sätet rakendatakse kooskõlas põhiõiguste hartaga kõikjal ühetaoliselt, et vältida õiguskaitse erastamist ja tagada, et ebaseadusliku sisu või ebaseaduslike kaupade müügi tõkestamiseks on võetud piisavad ja mõistlikud meetmed;

| 75. | on seisukohal, et kiiresti arenevaid turgusid ja platvormide mitmekesisust (need varieeruvad mittetulundusplatvormidest ettevõtetevahelise e-kaubanduse platvormideni ning hõlmavad eri teenuseid, sektoreid ja äärmiselt erinevaid toimijaid) silmas pidades ei ole platvorme võimalik üheselt määratleda ning kõigile kohaldatav universaalne käsitus võib innovatsiooni tõsiselt takistada ja kahjustada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet ülemaailmses majanduses; |
| --- | --- |

75.

on seisukohal, et kiiresti arenevaid turgusid ja platvormide mitmekesisust (need varieeruvad mittetulundusplatvormidest ettevõtetevahelise e-kaubanduse platvormideni ning hõlmavad eri teenuseid, sektoreid ja äärmiselt erinevaid toimijaid) silmas pidades ei ole platvorme võimalik üheselt määratleda ning kõigile kohaldatav universaalne käsitus võib innovatsiooni tõsiselt takistada ja kahjustada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet ülemaailmses majanduses;

| 76. | on arvamusel, et teatavad veebipõhised vahendajad ja veebiplatvormid saavad kultuuriteostest ja -sisust tulu, kuid seda ei pruugita alati loojatega jagada; kutsub komisjoni üles kaaluma tõenditepõhiseid võimalusi läbipaistmatuse kaotamiseks ja väärtuse ülekandmiseks sisult teenustele, et võimaldada autoritel, esitajatel ja õiguste omajatel saada õiglast tasu nende teoste kasutamise eest internetis, takistamata innovatsiooni; |
| --- | --- |

76.

on arvamusel, et teatavad veebipõhised vahendajad ja veebiplatvormid saavad kultuuriteostest ja -sisust tulu, kuid seda ei pruugita alati loojatega jagada; kutsub komisjoni üles kaaluma tõenditepõhiseid võimalusi läbipaistmatuse kaotamiseks ja väärtuse ülekandmiseks sisult teenustele, et võimaldada autoritel, esitajatel ja õiguste omajatel saada õiglast tasu nende teoste kasutamise eest internetis, takistamata innovatsiooni;

3.3.2.   Ühistarbimisega kaasnevad uued võimalused

| 77. | peab kiiduväärseks ühistarbimisega kaasnevat konkurentsi kasvu ja tarbijate suuremaid valikuvõimalusi, samuti ressursside, oskuste ja muude varade tõhusamast kasutusest tulenevaid töökohtade loomise võimalusi, majanduskasvu, konkurentsivõimet, kaasavamat tööturgu ja ELis ringmajanduse edendamisel tehtavaid edusamme; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ühistarbimise edasiarendamist ning tuvastaksid sellel eesmärgil ühistarbimise kasvu takistavad kunstlikud tõkked ja asjaomased õigusaktid; |
| --- | --- |

77.

peab kiiduväärseks ühistarbimisega kaasnevat konkurentsi kasvu ja tarbijate suuremaid valikuvõimalusi, samuti ressursside, oskuste ja muude varade tõhusamast kasutusest tulenevaid töökohtade loomise võimalusi, majanduskasvu, konkurentsivõimet, kaasavamat tööturgu ja ELis ringmajanduse edendamisel tehtavaid edusamme; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ühistarbimise edasiarendamist ning tuvastaksid sellel eesmärgil ühistarbimise kasvu takistavad kunstlikud tõkked ja asjaomased õigusaktid;

| 78. | ergutab komisjoni analüüsima ühistarbimise raamistikus seda, kuidas leida tasakaal tarbijatele suurema mõjuvõimu andmise ja nende kaitsmise vahel, ning tagama tarbijatega seotud õigusraamistiku asjakohasuse (kui see vajab täpsustamist) ka digimaailmas, muu hulgas võimalike kuritarvituste korral, ning ärgitab komisjoni määrama kindlaks, millistel puhkudel piisab parandusmeetmetest ja millistel puhkudel on need kõige tõhusamad; |
| --- | --- |

78.

ergutab komisjoni analüüsima ühistarbimise raamistikus seda, kuidas leida tasakaal tarbijatele suurema mõjuvõimu andmise ja nende kaitsmise vahel, ning tagama tarbijatega seotud õigusraamistiku asjakohasuse (kui see vajab täpsustamist) ka digimaailmas, muu hulgas võimalike kuritarvituste korral, ning ärgitab komisjoni määrama kindlaks, millistel puhkudel piisab parandusmeetmetest ja millistel puhkudel on need kõige tõhusamad;

| 79. | märgib, et meetmete kehtestamine ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks ning samaaegne uute tarbijakaitsemeetmete kasutuselevõtt on reputatsioonil ja usaldusel põhinevaid uusi ärimudeleid kasutavate ettevõtete huvides; |
| --- | --- |

79.

märgib, et meetmete kehtestamine ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks ning samaaegne uute tarbijakaitsemeetmete kasutuselevõtt on reputatsioonil ja usaldusel põhinevaid uusi ärimudeleid kasutavate ettevõtete huvides;

| 80. | ärgitab komisjoni moodustama sidusrühma, mis vastutaks parimate tavade edendamise eest ühistarbimise sektoris; |
| --- | --- |

80.

ärgitab komisjoni moodustama sidusrühma, mis vastutaks parimate tavade edendamise eest ühistarbimise sektoris;

| 81. | palub liikmesriikidel tagada, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika toetab digitaalset innovatsiooni, ettevõtlust, ühistarbimise kasvu ja selle potentsiaali luua paindlikumaid tööhõivevorme, kusjuures selleks tuleks tuvastada uued tööhõivevormid ja hinnata sotsiaal- ja tööhõivevaldkonna õigusaktide ajakohastamise vajadust, et olemasolevaid tööõiguse ja sotsiaalkindlustussüsteeme saaks kasutada ka digitaalses töömaailmas; toonitab, et sotsiaalkindlustus kuulub liikmesriikide pädevusse; palub komisjonil määrata kindlaks asjaomase valdkonna parimad tavad ELis ja rahvusvahelisel tasandil ning hõlbustada nende vahetamist; |
| --- | --- |

81.

palub liikmesriikidel tagada, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika toetab digitaalset innovatsiooni, ettevõtlust, ühistarbimise kasvu ja selle potentsiaali luua paindlikumaid tööhõivevorme, kusjuures selleks tuleks tuvastada uued tööhõivevormid ja hinnata sotsiaal- ja tööhõivevaldkonna õigusaktide ajakohastamise vajadust, et olemasolevaid tööõiguse ja sotsiaalkindlustussüsteeme saaks kasutada ka digitaalses töömaailmas; toonitab, et sotsiaalkindlustus kuulub liikmesriikide pädevusse; palub komisjonil määrata kindlaks asjaomase valdkonna parimad tavad ELis ja rahvusvahelisel tasandil ning hõlbustada nende vahetamist;

3.3.3.   Ebaseadusliku veebisisu vastu võitlemine

| 82. | kutsub komisjoni üles arendama küberkuritegevuse ning internetis leiduva ebaseadusliku sisu ja materjali, sealhulgas viha õhutavate avalduste probleemide lahendamiseks poliitikameetmeid ja õigusraamistikku, mis oleksid täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste, eriti sõna- ja teabevabadusega, ning samuti ELi või liikmesriikide kehtivate õigusaktide, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtete, nõuetekohase kohtumenetluse nõude ning õigusriigi põhimõttega; on seisukohal, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb:






  — | anda Euroopa ja liikmesriikide politsei- ja õiguskaitseasutustele asjakohased ja tõhusad õiguskaitsevahendid; |
| --- | --- | --- |

82.

kutsub komisjoni üles arendama küberkuritegevuse ning internetis leiduva ebaseadusliku sisu ja materjali, sealhulgas viha õhutavate avalduste probleemide lahendamiseks poliitikameetmeid ja õigusraamistikku, mis oleksid täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste, eriti sõna- ja teabevabadusega, ning samuti ELi või liikmesriikide kehtivate õigusaktide, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtete, nõuetekohase kohtumenetluse nõude ning õigusriigi põhimõttega; on seisukohal, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb:

—

anda Euroopa ja liikmesriikide politsei- ja õiguskaitseasutustele asjakohased ja tõhusad õiguskaitsevahendid;

| — | esitada selged suunised selle kohta, kuidas lahendada ebaseadusliku veebisisu, sealhulgas viha õhutavate avalduste probleem; |
| --- | --- |

—

esitada selged suunised selle kohta, kuidas lahendada ebaseadusliku veebisisu, sealhulgas viha õhutavate avalduste probleem;

| — | toetada vastavalt kehtivatele ELi õigusaktidele avaliku ja erasektori partnerlust ning avaliku ja erasektori asutuste vahelist dialoogi; |
| --- | --- |

—

toetada vastavalt kehtivatele ELi õigusaktidele avaliku ja erasektori partnerlust ning avaliku ja erasektori asutuste vahelist dialoogi;

| — | täpsustada vahendajate ja veebipõhiste platvormide rolli kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

—

täpsustada vahendajate ja veebipõhiste platvormide rolli kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga;

| — | tagada, et Europoli internetisisust teavitamise üksuse (EU IRU) loomisel tuginetakse selle tegevuseks asjakohasele õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

—

tagada, et Europoli internetisisust teavitamise üksuse (EU IRU) loomisel tuginetakse selle tegevuseks asjakohasele õiguslikule alusele;

| — | võtta erimeetmeid internetis laste seksuaalse ärakasutamise vastu võitlemiseks ja kõikide sidusrühmade tulemuslikuks koostööks, et tagada laste õigused ja kaitse internetis ning ergutada algatusi, mis püüavad internetti laste jaoks turvalisemaks muuta; ning |
| --- | --- |

—

võtta erimeetmeid internetis laste seksuaalse ärakasutamise vastu võitlemiseks ja kõikide sidusrühmade tulemuslikuks koostööks, et tagada laste õigused ja kaitse internetis ning ergutada algatusi, mis püüavad internetti laste jaoks turvalisemaks muuta; ning

| — | teha hariduse edendamisel ja teadlikkuse suurendamise kampaaniates koostööd asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

teha hariduse edendamisel ja teadlikkuse suurendamise kampaaniates koostööd asjaomaste sidusrühmadega;

| 83. | väljendab heameelt komisjoni tegevuskava üle intellektuaalomandi õiguste tagamise ajakohastamiseks veebis, pidades silmas kommertstasandil toimuvaid rikkumisi; on seisukohal, et direktiivi 2004/48/EÜ kohane autoriõiguse jõustamine on äärmiselt oluline ning autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused on ainult nii tõhusad kui nende kaitsmiseks kehtestatud jõustamismeetmed; |
| --- | --- |

83.

väljendab heameelt komisjoni tegevuskava üle intellektuaalomandi õiguste tagamise ajakohastamiseks veebis, pidades silmas kommertstasandil toimuvaid rikkumisi; on seisukohal, et direktiivi 2004/48/EÜ kohane autoriõiguse jõustamine on äärmiselt oluline ning autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused on ainult nii tõhusad kui nende kaitsmiseks kehtestatud jõustamismeetmed;

| 84. | toonitab, et ELis leiab aset arvestataval hulgal intellektuaalomandi õiguste rikkumisi; rõhutab intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse rolli usaldusväärsete andmete ja objektiivse analüüsi koostamisel selle kohta, milline on rikkumiste mõju majandustegevuses osalejatele; nõuab tõhusat, jätkusuutlikku, proportsionaalset ja kaasajastatud lähenemist intellektuaalomandi õiguste tagamisele, rakendamisele ja kaitsmisele veebis, eelkõige kommertstasandil toimuvate rikkumiste osas; |
| --- | --- |

84.

toonitab, et ELis leiab aset arvestataval hulgal intellektuaalomandi õiguste rikkumisi; rõhutab intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse rolli usaldusväärsete andmete ja objektiivse analüüsi koostamisel selle kohta, milline on rikkumiste mõju majandustegevuses osalejatele; nõuab tõhusat, jätkusuutlikku, proportsionaalset ja kaasajastatud lähenemist intellektuaalomandi õiguste tagamisele, rakendamisele ja kaitsmisele veebis, eelkõige kommertstasandil toimuvate rikkumiste osas;

| 85. | märgib, et mõnel juhul võivad autoriõiguste rikkumise põhjuseks olla probleemid seaduslikult kättesaadava soovitud sisu leidmisega; nõuab seepärast suurema hulga kasutajasõbralike seaduslike pakkumiste väljatöötamist ja avalikku propageerimist; |
| --- | --- |

85.

märgib, et mõnel juhul võivad autoriõiguste rikkumise põhjuseks olla probleemid seaduslikult kättesaadava soovitud sisu leidmisega; nõuab seepärast suurema hulga kasutajasõbralike seaduslike pakkumiste väljatöötamist ja avalikku propageerimist;

| 86. | väljendab heameelt nn rahavoost lähtuva („follow the money“) käsituse üle ning ergutab tarneahelas osalejaid võtma kooskõlastatud ja proportsionaalseid meetmeid, et võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu kommertstasandil, tuginedes vabatahtlike lepingute tavale; rõhutab, et komisjon peaks koos liikmesriikidega edendama tarneahelas teadlikkust ja hoolsust ning ergutama teabe- ja parimate tavade vahetust ja tõhustama avaliku ja erasektori koostööd; kordab, et kõik meetmed peaksid olema põhjendatud, kooskõlastatud ja proportsionaalsed ning hõlmama kahju kannatanud osapoolte jaoks tõhusate kasutajasõbralike õiguskaitsevahendite kasutamise võimalust; peab vajalikuks suurendada tarbijate teadlikkust autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste rikkumise tagajärgedest; |
| --- | --- |

86.

väljendab heameelt nn rahavoost lähtuva („follow the money“) käsituse üle ning ergutab tarneahelas osalejaid võtma kooskõlastatud ja proportsionaalseid meetmeid, et võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu kommertstasandil, tuginedes vabatahtlike lepingute tavale; rõhutab, et komisjon peaks koos liikmesriikidega edendama tarneahelas teadlikkust ja hoolsust ning ergutama teabe- ja parimate tavade vahetust ja tõhustama avaliku ja erasektori koostööd; kordab, et kõik meetmed peaksid olema põhjendatud, kooskõlastatud ja proportsionaalsed ning hõlmama kahju kannatanud osapoolte jaoks tõhusate kasutajasõbralike õiguskaitsevahendite kasutamise võimalust; peab vajalikuks suurendada tarbijate teadlikkust autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste rikkumise tagajärgedest;

3.4.   
  Digitaalvõrkude, -sektorite, -teenuste ja -taristu ning isikuandmete töötlemise usaldusväärsuse ja turvalisuse suurendamine

| 87. | on seisukohal, et digiteenuste, andmepõhise tehnoloogia, IT- ja maksesüsteemide, elutähtsa taristu ja veebivõrgustike usaldusväärsuse ja turvalisuse tagamiseks on vaja rohkem ressursse ning suuremat koostööd Euroopa küberjulgeolekutööstuse, avaliku sektori ja erasektori vahel, muu hulgas eelkõige teaduskoostööd (sh programm „Horisont 2020“) ning avaliku ja erasektori partnerlusi; toetab liikmesriikide selle valdkonna parimate tavade vahetamist avaliku ja erasektori partnerluses; |
| --- | --- |

87.

on seisukohal, et digiteenuste, andmepõhise tehnoloogia, IT- ja maksesüsteemide, elutähtsa taristu ja veebivõrgustike usaldusväärsuse ja turvalisuse tagamiseks on vaja rohkem ressursse ning suuremat koostööd Euroopa küberjulgeolekutööstuse, avaliku sektori ja erasektori vahel, muu hulgas eelkõige teaduskoostööd (sh programm „Horisont 2020“) ning avaliku ja erasektori partnerlusi; toetab liikmesriikide selle valdkonna parimate tavade vahetamist avaliku ja erasektori partnerluses;

| 88. | nõuab jõupingutuste tegemist selleks, et suurendada vastupanuvõimet küberrünnakutele ning anda eelkõige ENISA-le suurem osatähtsus, samuti selleks, et suurendada kasutajate ja eelkõige VKEde riskiteadlikkust ja teadmisi elementaarsetest turvameetmetest, eesmärgiga tagada ettevõtetes minimaalne turvalisuse tase (näiteks andmete, teabevahetuse ja tarkvarauuenduste otspunktkrüpteerimine) ja ergutada lähenemisviisi, kus turvalisuse peale mõeldakse juba loomeprotsessist peale; |
| --- | --- |

88.

nõuab jõupingutuste tegemist selleks, et suurendada vastupanuvõimet küberrünnakutele ning anda eelkõige ENISA-le suurem osatähtsus, samuti selleks, et suurendada kasutajate ja eelkõige VKEde riskiteadlikkust ja teadmisi elementaarsetest turvameetmetest, eesmärgiga tagada ettevõtetes minimaalne turvalisuse tase (näiteks andmete, teabevahetuse ja tarkvarauuenduste otspunktkrüpteerimine) ja ergutada lähenemisviisi, kus turvalisuse peale mõeldakse juba loomeprotsessist peale;

| 89. | on seisukohal, et tarkvaratootjad peaksid tutvustama kasutajatele paremini avatud lähtekoodiga tarkvara turvaelementide eeliseid ning turvalisusküsimustega seotud tarkvarauuendusi; palub komisjonil uurida kogu ELi hõlmava kooskõlastatud programmi loomist turvalünkadest teadaandmiseks, sh teadaolevate tarkvaralünkade kõrvaldamiseks, et võidelda tarkvara nõrkade lülide ja turvalünkade kuritarvitamise vastu ja vältida isikuandmete lekkimist; |
| --- | --- |

89.

on seisukohal, et tarkvaratootjad peaksid tutvustama kasutajatele paremini avatud lähtekoodiga tarkvara turvaelementide eeliseid ning turvalisusküsimustega seotud tarkvarauuendusi; palub komisjonil uurida kogu ELi hõlmava kooskõlastatud programmi loomist turvalünkadest teadaandmiseks, sh teadaolevate tarkvaralünkade kõrvaldamiseks, et võidelda tarkvara nõrkade lülide ja turvalünkade kuritarvitamise vastu ja vältida isikuandmete lekkimist;

| 90. | on veendunud, et ELi küberjulgeoleku kooskõlastatud käsituse väljatöötamiseks on kiiresti vaja vastu võtta sihipärane küberjulgeoleku direktiiv; on seisukohal, et tööstuse edasiseks digiteerimiseks on äärmiselt oluline teha liikmesriikide ning ELi asjakohaste institutsioonide ja organite vahel rohkem koostööd ja vahetada parimaid tavasid, tagades samal ajal ELi põhiõiguste kaitse ja eeskätt andmekaitse; |
| --- | --- |

90.

on veendunud, et ELi küberjulgeoleku kooskõlastatud käsituse väljatöötamiseks on kiiresti vaja vastu võtta sihipärane küberjulgeoleku direktiiv; on seisukohal, et tööstuse edasiseks digiteerimiseks on äärmiselt oluline teha liikmesriikide ning ELi asjakohaste institutsioonide ja organite vahel rohkem koostööd ja vahetada parimaid tavasid, tagades samal ajal ELi põhiõiguste kaitse ja eeskätt andmekaitse;

| 91. | rõhutab asjaolu, et üha sagenevad võrkude vastu suunatud rünnakud ja küberkuritegevuse juhtumid nõuavad ELi ja liikmesriikide ühist reageerimist, et tagada kõrgetasemeline võrgu- ja infoturve; on veendunud, et veebiturvalisuse tagamine hõlmab võrkude ja elutähtsa taristu kaitset, tagamist, et õiguskaitseasutustel on piisav suutlikkus võidelda kuritegevuse, sealhulgas terrorismi ja vägivaldse radikaliseerumisega ning laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamisega internetis, ning veebis ja väljaspool veebi toimuva kuritegevuse vastase võitluse jaoks hädavajalike andmete kasutamist; rõhutab, et selliselt määratletud turvalisus ning põhiõiguste kaitse küberruumis on tähtsad selleks, et suurendada usaldust digiteenuste vastu, ning seega on need vajalikud ka konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu loomiseks; |
| --- | --- |

91.

rõhutab asjaolu, et üha sagenevad võrkude vastu suunatud rünnakud ja küberkuritegevuse juhtumid nõuavad ELi ja liikmesriikide ühist reageerimist, et tagada kõrgetasemeline võrgu- ja infoturve; on veendunud, et veebiturvalisuse tagamine hõlmab võrkude ja elutähtsa taristu kaitset, tagamist, et õiguskaitseasutustel on piisav suutlikkus võidelda kuritegevuse, sealhulgas terrorismi ja vägivaldse radikaliseerumisega ning laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamisega internetis, ning veebis ja väljaspool veebi toimuva kuritegevuse vastase võitluse jaoks hädavajalike andmete kasutamist; rõhutab, et selliselt määratletud turvalisus ning põhiõiguste kaitse küberruumis on tähtsad selleks, et suurendada usaldust digiteenuste vastu, ning seega on need vajalikud ka konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu loomiseks;

| 92. | tuletab meelde, et sellised vahendid nagu krüpteerimine on kodanike ja ettevõtjate jaoks olulised, et tagada eraelu puutumatus ja vähemalt elementaarne teabevahetuse turvalisus; taunib tõsiasja, et neid vahendeid saab kasutada ka kuritegelikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

92.

tuletab meelde, et sellised vahendid nagu krüpteerimine on kodanike ja ettevõtjate jaoks olulised, et tagada eraelu puutumatus ja vähemalt elementaarne teabevahetuse turvalisus; taunib tõsiasja, et neid vahendeid saab kasutada ka kuritegelikel eesmärkidel;

| 93. | peab kiiduväärseks Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskust, mis aitab küberrünnakutele kiiremini reageerida; nõuab seadusandliku ettepaneku esitamist küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse mandaadi tugevdamiseks ning nõuab 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/40/EL (milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid) kiiret ülevõtmist; |
| --- | --- |

93.

peab kiiduväärseks Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskust, mis aitab küberrünnakutele kiiremini reageerida; nõuab seadusandliku ettepaneku esitamist küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse mandaadi tugevdamiseks ning nõuab 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/40/EL (milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid) kiiret ülevõtmist;

| 94. | märgib, et massilise elektroonilise jälgimise ilmnemise tõttu tekkis vajadus võita tagasi kodanike usk eraelu puutumatusesse, turvalisusesse ja digiteenuste usaldusväärsusesse, ning rõhutab sellega seoses vajadust järgida isikuandmete töötlemisel (nii ärilisel kui ka õiguskaitse eesmärgil) rangelt kehtivaid andmekaitseseadusi ja austada põhiõigusi; tuletab sellega seoses meelde selliste olemasolevate vahendite tähtsust nagu vastastikuse õigusabi lepingud, milles austatakse õigusriigi põhimõtet ning millega vähendatakse välisriikide territooriumil säilitatavatele andmetele õigusvastaselt juurdepääsemise ohtu; |
| --- | --- |

94.

märgib, et massilise elektroonilise jälgimise ilmnemise tõttu tekkis vajadus võita tagasi kodanike usk eraelu puutumatusesse, turvalisusesse ja digiteenuste usaldusväärsusesse, ning rõhutab sellega seoses vajadust järgida isikuandmete töötlemisel (nii ärilisel kui ka õiguskaitse eesmärgil) rangelt kehtivaid andmekaitseseadusi ja austada põhiõigusi; tuletab sellega seoses meelde selliste olemasolevate vahendite tähtsust nagu vastastikuse õigusabi lepingud, milles austatakse õigusriigi põhimõtet ning millega vähendatakse välisriikide territooriumil säilitatavatele andmetele õigusvastaselt juurdepääsemise ohtu;

| 95. | kordab, et elektroonilist kaubandust käsitleva direktiivi 2000/31/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt ei kehtesta liikmesriigid teabe edastamis-, säilitamis- ja veebimajutusteenuste osutajatele üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või talletavad, ega üldist kohustust otsida ebaseaduslikku tegevust näitavaid fakte ja asjaolusid; tuletab eeskätt meelde, et Euroopa Liidu Kohus lükkas oma otsustes kohtuasjades C-360/10 ja C-70/10 tagasi meetmed, mis võimaldavad aktiivselt jälgida peaaegu kõiki asjaomaste teenuste kasutajaid (üks kohtuasi puudutas internetiteenuse osutajaid ja teine sotsiaalvõrgustikke), ja täpsustas, et välistada tuleks kõik ettekirjutused, milles nõutakse veebimajutusteenuse osutajalt üldist järelevalvet; |
| --- | --- |

95.

kordab, et elektroonilist kaubandust käsitleva direktiivi 2000/31/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt ei kehtesta liikmesriigid teabe edastamis-, säilitamis- ja veebimajutusteenuste osutajatele üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või talletavad, ega üldist kohustust otsida ebaseaduslikku tegevust näitavaid fakte ja asjaolusid; tuletab eeskätt meelde, et Euroopa Liidu Kohus lükkas oma otsustes kohtuasjades C-360/10 ja C-70/10 tagasi meetmed, mis võimaldavad aktiivselt jälgida peaaegu kõiki asjaomaste teenuste kasutajaid (üks kohtuasi puudutas internetiteenuse osutajaid ja teine sotsiaalvõrgustikke), ja täpsustas, et välistada tuleks kõik ettekirjutused, milles nõutakse veebimajutusteenuse osutajalt üldist järelevalvet;

4.   
  DIGITAALMAJANDUSE KASVUPOTENTSIAALI MAKSIMEERIMINE

| 96. | on veendunud, et kuna Euroopa tööstus on keskse tähtsusega ja digitaalmajandus kasvab ülejäänud majandusest tunduvalt kiiremini, on tööstuse digiteerimine Euroopa majanduse konkurentsivõime ja energiasüsteemi ülemineku seisukohast äärmiselt oluline, ent see osutub edukaks üksnes siis, kui Euroopa ettevõtted mõistavad selle osatähtsust tulemuslikkuse tõstmisel ja seni kasutamata potentsiaali realiseerimisel, pidades silmas, et integreeritumad ja ühendatumad väärtusahelad reageerivad tarbijate nõudlusele kiiremini ja paindlikumalt; |
| --- | --- |

96.

on veendunud, et kuna Euroopa tööstus on keskse tähtsusega ja digitaalmajandus kasvab ülejäänud majandusest tunduvalt kiiremini, on tööstuse digiteerimine Euroopa majanduse konkurentsivõime ja energiasüsteemi ülemineku seisukohast äärmiselt oluline, ent see osutub edukaks üksnes siis, kui Euroopa ettevõtted mõistavad selle osatähtsust tulemuslikkuse tõstmisel ja seni kasutamata potentsiaali realiseerimisel, pidades silmas, et integreeritumad ja ühendatumad väärtusahelad reageerivad tarbijate nõudlusele kiiremini ja paindlikumalt;

| 97. | palub komisjonil töötada viivitamatult välja digitaalse ülemineku kava, mis hõlmaks õigusaktide ajakohastamist ning asjaomaste instrumentide kasutamist teadus- ja arendustegevusse ja taristusse investeerimiseks, et toetada tööstuse digiteerimist kõikides sektorites (näiteks tootmis-, energeetika-, transpordi- ja jaemüügisektoris), ergutades digitehnoloogia kasutuselevõttu ning läbivühendatavust väärtusahelates, samuti innovaatilisi teenuseid ja ärimudeleid; |
| --- | --- |

97.

palub komisjonil töötada viivitamatult välja digitaalse ülemineku kava, mis hõlmaks õigusaktide ajakohastamist ning asjaomaste instrumentide kasutamist teadus- ja arendustegevusse ja taristusse investeerimiseks, et toetada tööstuse digiteerimist kõikides sektorites (näiteks tootmis-, energeetika-, transpordi- ja jaemüügisektoris), ergutades digitehnoloogia kasutuselevõttu ning läbivühendatavust väärtusahelates, samuti innovaatilisi teenuseid ja ärimudeleid;

| 98. | on seisukohal, et õigusraamistik peaks võimaldama tööstusharudel nende muudatustega kohaneda ja neid ette aimata, sest see aitab kaasa töökohtade loomisele, majanduskasvule ja piirkondlikule lähenemisele; |
| --- | --- |

98.

on seisukohal, et õigusraamistik peaks võimaldama tööstusharudel nende muudatustega kohaneda ja neid ette aimata, sest see aitab kaasa töökohtade loomisele, majanduskasvule ja piirkondlikule lähenemisele;

| 99. | nõuab lisaks erilist keskendumist VKEdele, sh eelkõige Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ võimalikku läbivaatamist, sest VKEde digitaalne üleminek on majanduse konkurentsivõime ja töökohtade loomise seisukohast hädavajalik ning samuti on see ülioluline koostöö tihendamiseks juba väljakujunenud ettevõtete ja idufirmade vahel, mis võib aidata välja kujundada jätkusuutlikumat ja konkurentsivõimelisemat tööstusmudelit ja võimaldada tekkida ülemaailmsetel liidritel; |
| --- | --- |

99.

nõuab lisaks erilist keskendumist VKEdele, sh eelkõige Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ võimalikku läbivaatamist, sest VKEde digitaalne üleminek on majanduse konkurentsivõime ja töökohtade loomise seisukohast hädavajalik ning samuti on see ülioluline koostöö tihendamiseks juba väljakujunenud ettevõtete ja idufirmade vahel, mis võib aidata välja kujundada jätkusuutlikumat ja konkurentsivõimelisemat tööstusmudelit ja võimaldada tekkida ülemaailmsetel liidritel;

| 100. | kordab, kui olulised on Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid (eeskätt Galileo ja Egnos) digitaalse ühtse turu arendamisel suurandmete ja asjade interneti rakenduste andmete positsioneerimise ja ajatempliga varustamise seisukohast; |
| --- | --- |

100.

kordab, kui olulised on Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid (eeskätt Galileo ja Egnos) digitaalse ühtse turu arendamisel suurandmete ja asjade interneti rakenduste andmete positsioneerimise ja ajatempliga varustamise seisukohast;

4.1.   
  Andmemajanduse loomine

| 101. | leiab, et andmepõhine majandus on majanduskasvu oluline eeldus; toonitab, et uued IKT-tehnoloogiad, nagu suurandmed, pilvandmetöötlus, asjade internet, 3D-printimine jms, loovad majanduse ja ühiskonna jaoks uusi võimalusi, eriti siis, kui neid lõimitakse muude sektoritega, nagu energeetika, transport, logistika, finantsteenused, haridus, jaemüük, tootmine, teadustöö, tervishoid ja hädaabiteenused, ja kui avalik sektor kasutab neid arukate linnade väljakujundamiseks, ressursside paremaks majandamiseks ja keskkonna paremaks kaitseks; juhib eelkõige tähelepanu võimalustele, mis kaasnevad energeetikasektori digiteerimisega, kus nutiarvestid, arukad võrgud ja andmekeskused võimaldavad toota energiat tõhusamalt ja paindlikumalt; toonitab avaliku ja erasektori partnerluste tähtsust ning peab kiiduväärseks komisjoni sellealaseid algatusi; |
| --- | --- |

101.

leiab, et andmepõhine majandus on majanduskasvu oluline eeldus; toonitab, et uued IKT-tehnoloogiad, nagu suurandmed, pilvandmetöötlus, asjade internet, 3D-printimine jms, loovad majanduse ja ühiskonna jaoks uusi võimalusi, eriti siis, kui neid lõimitakse muude sektoritega, nagu energeetika, transport, logistika, finantsteenused, haridus, jaemüük, tootmine, teadustöö, tervishoid ja hädaabiteenused, ja kui avalik sektor kasutab neid arukate linnade väljakujundamiseks, ressursside paremaks majandamiseks ja keskkonna paremaks kaitseks; juhib eelkõige tähelepanu võimalustele, mis kaasnevad energeetikasektori digiteerimisega, kus nutiarvestid, arukad võrgud ja andmekeskused võimaldavad toota energiat tõhusamalt ja paindlikumalt; toonitab avaliku ja erasektori partnerluste tähtsust ning peab kiiduväärseks komisjoni sellealaseid algatusi;

| 102. | palub komisjonil uurida võimalust muuta kõik vähemalt poole summa ulatuses avalikest vahenditest rahastatud teadusuuringud digitaalsel kujul tasuta kättesaadavaks mõistliku aja jooksul, mis ei ohustaks projektist saadavat majanduslikku ja sotsiaalset kasu, sealhulgas asjaomase valdkonna kirjastuste tööhõivet; |
| --- | --- |

102.

palub komisjonil uurida võimalust muuta kõik vähemalt poole summa ulatuses avalikest vahenditest rahastatud teadusuuringud digitaalsel kujul tasuta kättesaadavaks mõistliku aja jooksul, mis ei ohustaks projektist saadavat majanduslikku ja sotsiaalset kasu, sealhulgas asjaomase valdkonna kirjastuste tööhõivet;

| 103. | palub komisjonil viia 2016. aasta märtsiks läbi suurandmete ulatuslik ja läbipaistev läbivaatamine, kaasates kõik asjakohased eksperdid, sh teadlased, kodanikuühiskonna ning avaliku ja erasektori, eesmärgiga prognoosida suurandmete tehnoloogia ja arvutitaristu tulevasi vajadusi, eelkõige Euroopa superarvutite osas, sh paremaid tingimusi sektori kasvuks ja innovatsiooniks nii mitteregulatiivse raamistiku kui ka kehtiva õigusraamistiku alusel, ning maksimeerida võimalusi ja tegeleda potentsiaalsete ohtude ja probleemidega, et saavutada usaldus andmete juurdepääsetavuse, turvalisuse ja andmekaitse vastu; |
| --- | --- |

103.

palub komisjonil viia 2016. aasta märtsiks läbi suurandmete ulatuslik ja läbipaistev läbivaatamine, kaasates kõik asjakohased eksperdid, sh teadlased, kodanikuühiskonna ning avaliku ja erasektori, eesmärgiga prognoosida suurandmete tehnoloogia ja arvutitaristu tulevasi vajadusi, eelkõige Euroopa superarvutite osas, sh paremaid tingimusi sektori kasvuks ja innovatsiooniks nii mitteregulatiivse raamistiku kui ka kehtiva õigusraamistiku alusel, ning maksimeerida võimalusi ja tegeleda potentsiaalsete ohtude ja probleemidega, et saavutada usaldus andmete juurdepääsetavuse, turvalisuse ja andmekaitse vastu;

| 104. | nõuab tulevikukindla ja tehnoloogiliselt neutraalse Euroopa lähenemisviisi väljatöötamist ja ühtse turu suuremat integreerimist asjade interneti ja interneti tööstusrakenduste suhtes, kehtestades standardeid läbipaistvalt ning võttes kasutusele koostalitlusvõimestrateegia, ning peab vajalikuks nende tehnoloogiate usaldusväärsuse suurendamist, rõhutades juba loomisetapis ja alati turvalisust, läbipaistvust ning eraelu puutumatust; peab kiiduväärseks andmete vaba liikumise algatust, mis peaks pärast põhjalikku hindamist täpsustama andmete kasutamise, juurdepääsu ja omandiõiguse eeskirju, võttes arvesse muret andmete lokaliseerimise nõuete mõju pärast ühtse turu toimimisele, ning hõlbustama andmeteenuste pakkujate vahetamist, et vältida sunniviisilist seotust ja turumoonutusi; |
| --- | --- |

104.

nõuab tulevikukindla ja tehnoloogiliselt neutraalse Euroopa lähenemisviisi väljatöötamist ja ühtse turu suuremat integreerimist asjade interneti ja interneti tööstusrakenduste suhtes, kehtestades standardeid läbipaistvalt ning võttes kasutusele koostalitlusvõimestrateegia, ning peab vajalikuks nende tehnoloogiate usaldusväärsuse suurendamist, rõhutades juba loomisetapis ja alati turvalisust, läbipaistvust ning eraelu puutumatust; peab kiiduväärseks andmete vaba liikumise algatust, mis peaks pärast põhjalikku hindamist täpsustama andmete kasutamise, juurdepääsu ja omandiõiguse eeskirju, võttes arvesse muret andmete lokaliseerimise nõuete mõju pärast ühtse turu toimimisele, ning hõlbustama andmeteenuste pakkujate vahetamist, et vältida sunniviisilist seotust ja turumoonutusi;

| 105. | on veendunud, et avaliku sektori haldusasutustel peaks olema vaikimisi juurdepääs riiklikele avatud andmetele; nõuab tungivalt edusammude tegemist teabe avatud andmetena esitamise ulatuse ja tempo küsimuses, kättesaadavaks tehtavate andmekogumite kindlaksmääramisel ning avatud andmete avatud vormis taaskasutamise edendamisel, sest need on väga olulised innovaatiliste teenuste arendamise jaoks, sh piiriüleste lahenduste, läbipaistvuse ning majandusliku ja ühiskondliku kasu seisukohast; |
| --- | --- |

105.

on veendunud, et avaliku sektori haldusasutustel peaks olema vaikimisi juurdepääs riiklikele avatud andmetele; nõuab tungivalt edusammude tegemist teabe avatud andmetena esitamise ulatuse ja tempo küsimuses, kättesaadavaks tehtavate andmekogumite kindlaksmääramisel ning avatud andmete avatud vormis taaskasutamise edendamisel, sest need on väga olulised innovaatiliste teenuste arendamise jaoks, sh piiriüleste lahenduste, läbipaistvuse ning majandusliku ja ühiskondliku kasu seisukohast;

| 106. | võtab teadmiseks ELi tarbijate üha kasvava mure seoses isikuandmete kasutamise ja kaitsega veebiteenuste pakkujate poolt, mis on ülioluline element tarbijate usalduse kasvatamiseks digitaalse majanduse vastu; rõhutab, kui olulist osa täidavad aktiivsed tarbijad konkurentsi toetamisel; rõhutab seetõttu, kui oluline on tarbijate parem teavitamine nende isikuandmete kasutamisest (eelkõige juhtudel, kus teenust osutatakse andmete eest) ning õigustest andmete ülekantavusele; nõuab tungivalt, et komisjon täpsustaks andmete kontrollimise ja ülekantavuse eeskirju, lähtudes põhimõttest, et kodanikud peaksid saama ise oma andmeid hallata; |
| --- | --- |

106.

võtab teadmiseks ELi tarbijate üha kasvava mure seoses isikuandmete kasutamise ja kaitsega veebiteenuste pakkujate poolt, mis on ülioluline element tarbijate usalduse kasvatamiseks digitaalse majanduse vastu; rõhutab, kui olulist osa täidavad aktiivsed tarbijad konkurentsi toetamisel; rõhutab seetõttu, kui oluline on tarbijate parem teavitamine nende isikuandmete kasutamisest (eelkõige juhtudel, kus teenust osutatakse andmete eest) ning õigustest andmete ülekantavusele; nõuab tungivalt, et komisjon täpsustaks andmete kontrollimise ja ülekantavuse eeskirju, lähtudes põhimõttest, et kodanikud peaksid saama ise oma andmeid hallata;

| 107. | on veendunud, et andmekaitsealaste õigusaktide järgimine ning tõhusad eraelu puutumatust ja turvalisust tagavad kaitsemeetmed (kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega), sealhulgas erisätted laste kui haavatavate tarbijate jaoks, on väga tähtsad selleks, et suurendada kodanike ja tarbijate usaldust andmepõhise majanduse vastu; rõhutab vajadust suurendada tarbijate teadlikkust andmete tähtsusest ja andmete jagamise tähendusest seoses nende põhiõigustega üldises majanduskontekstis, ning toonitab vajadust näha ette eeskirjad andmete omandiõiguse kohta ja kodanike kontrolli kohta oma isikuandmete üle; rõhutab, kui tähtis on individualiseerida teenuseid ja tooteid, mis töötatakse välja kooskõlas andmekaitsenõuetega; nõuab eraelu puutumatuse kaitse edendamist alati ja juba toote loomisetapist alates, kusjuures sellel võiks olla positiivne mõju ka innovatsioonile ja majanduskasvule; rõhutab, et igasuguse andmete töötlemise puhul peab olema tagatud mittediskrimineeriv käsitlusviis; rõhutab, kui tähtis on riskipõhine käsitus, mis aitab vältida tarbetut halduskoormust ja tagab õiguskindluse (eriti VKEde ja idufirmade jaoks), ning samuti demokraatlik järelevalve ja avaliku sektori asutuste teostatav pidev kontroll; rõhutab, et isikuandmed vajavad erilist kaitset, ning tunnistab, et täiendavate kaitsemeetmete võtmine, nagu pseudonüümide kasutamine või andmete anonüümseks muutmine, võib aidata tugevdada kaitset olukordades, kus isikuandmeid kasutatakse suurandmete rakendustes ja veebipõhiste teenuste osutajate poolt; |
| --- | --- |

107.

on veendunud, et andmekaitsealaste õigusaktide järgimine ning tõhusad eraelu puutumatust ja turvalisust tagavad kaitsemeetmed (kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega), sealhulgas erisätted laste kui haavatavate tarbijate jaoks, on väga tähtsad selleks, et suurendada kodanike ja tarbijate usaldust andmepõhise majanduse vastu; rõhutab vajadust suurendada tarbijate teadlikkust andmete tähtsusest ja andmete jagamise tähendusest seoses nende põhiõigustega üldises majanduskontekstis, ning toonitab vajadust näha ette eeskirjad andmete omandiõiguse kohta ja kodanike kontrolli kohta oma isikuandmete üle; rõhutab, kui tähtis on individualiseerida teenuseid ja tooteid, mis töötatakse välja kooskõlas andmekaitsenõuetega; nõuab eraelu puutumatuse kaitse edendamist alati ja juba toote loomisetapist alates, kusjuures sellel võiks olla positiivne mõju ka innovatsioonile ja majanduskasvule; rõhutab, et igasuguse andmete töötlemise puhul peab olema tagatud mittediskrimineeriv käsitlusviis; rõhutab, kui tähtis on riskipõhine käsitus, mis aitab vältida tarbetut halduskoormust ja tagab õiguskindluse (eriti VKEde ja idufirmade jaoks), ning samuti demokraatlik järelevalve ja avaliku sektori asutuste teostatav pidev kontroll; rõhutab, et isikuandmed vajavad erilist kaitset, ning tunnistab, et täiendavate kaitsemeetmete võtmine, nagu pseudonüümide kasutamine või andmete anonüümseks muutmine, võib aidata tugevdada kaitset olukordades, kus isikuandmeid kasutatakse suurandmete rakendustes ja veebipõhiste teenuste osutajate poolt;

| 108. | märgib, et komisjonis läbi viidud andmebaaside direktiivi hindamise kohaselt takistab nimetatud direktiiv Euroopa andmepõhise majanduse arengut; kutsub komisjoni üles uurima poliitilisi võimalusi direktiivi 96/9/EÜ kehtetuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

108.

märgib, et komisjonis läbi viidud andmebaaside direktiivi hindamise kohaselt takistab nimetatud direktiiv Euroopa andmepõhise majanduse arengut; kutsub komisjoni üles uurima poliitilisi võimalusi direktiivi 96/9/EÜ kehtetuks tunnistamiseks;

4.2.   
  Konkurentsivõime suurendamine koostalitlusvõime ja standardimise kaudu

| 109. | on seisukohal, et Euroopa digitaalne strateegia peaks hõlmama Euroopa IKT standardimise kava ja koostalitlusvõime raamistiku, sh komisjoni poolt Euroopa standardiorganisatsioonidele antud volituste läbivaatamist, et luua mastaabisäästu ja kokkuhoidu ning parandada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet, samuti suurendada vabatahtlike, turupõhiste, ülemaailmsete ja VKEdes lihtsasti rakendatavate standardite kiirema, avatud ja konkurentsivõimelise kehtestamise abil kaupade ja teenuste valdkondadevahelist ja piiriülest koostalitlusvõimet; ergutab komisjoni tagama, et standardimisse kaasatakse kõik asjakohased sidusrühmad ja et seejuures kasutatakse parimat võimalikku tehnoloogiat ning välditakse monopolide või suletud väärtusahelate teket, eriti VKEde ja idufirmade jaoks, ning palub komisjonil edendada Euroopa standardeid aktiivselt ka rahvusvahelisel tasandil, pidades silmas IKT standardimisalgatuste ülemaailmset iseloomu; |
| --- | --- |

109.

on seisukohal, et Euroopa digitaalne strateegia peaks hõlmama Euroopa IKT standardimise kava ja koostalitlusvõime raamistiku, sh komisjoni poolt Euroopa standardiorganisatsioonidele antud volituste läbivaatamist, et luua mastaabisäästu ja kokkuhoidu ning parandada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet, samuti suurendada vabatahtlike, turupõhiste, ülemaailmsete ja VKEdes lihtsasti rakendatavate standardite kiirema, avatud ja konkurentsivõimelise kehtestamise abil kaupade ja teenuste valdkondadevahelist ja piiriülest koostalitlusvõimet; ergutab komisjoni tagama, et standardimisse kaasatakse kõik asjakohased sidusrühmad ja et seejuures kasutatakse parimat võimalikku tehnoloogiat ning välditakse monopolide või suletud väärtusahelate teket, eriti VKEde ja idufirmade jaoks, ning palub komisjonil edendada Euroopa standardeid aktiivselt ka rahvusvahelisel tasandil, pidades silmas IKT standardimisalgatuste ülemaailmset iseloomu;

| 110. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu suurendaksid koostalitlusvõime tõstmise eesmärgil vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara osakaalu ning lahenduste taaskasutamist avaliku sektori haldusasutustes ja nende vahel; |
| --- | --- |

110.

nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu suurendaksid koostalitlusvõime tõstmise eesmärgil vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara osakaalu ning lahenduste taaskasutamist avaliku sektori haldusasutustes ja nende vahel;

| 111. | märgib, et komisjon konsulteerib praegu asjaomaste sidusrühmadega, et luua sõidukisisene koostalitlusvõimeline, standarditud, turvaline ja avatud juurdepääsuga platvorm võimalikele tulevastele rakendustele ja teenustele, nagu parlament sõidukisisese eCall-süsteemi määruses nõudis; kutsub komisjoni üles tagama, et see platvorm ei piiraks innovatsiooni, vaba konkurentsi ega tarbijate valikut; |
| --- | --- |

111.

märgib, et komisjon konsulteerib praegu asjaomaste sidusrühmadega, et luua sõidukisisene koostalitlusvõimeline, standarditud, turvaline ja avatud juurdepääsuga platvorm võimalikele tulevastele rakendustele ja teenustele, nagu parlament sõidukisisese eCall-süsteemi määruses nõudis; kutsub komisjoni üles tagama, et see platvorm ei piiraks innovatsiooni, vaba konkurentsi ega tarbijate valikut;

| 112. | palub transpordisektori kiiret innovatsiooni arvesse võttes, et komisjon töötaks välja transpordisektori kooskõlastatud ühenduvusstrateegia ning looks eelkõige ühendatud sõidukite jaoks õigusraamistiku, et tagada koostalitlusvõime eri teenuste (sh kaugdiagnostika- ja kaughooldusteenustega) ja rakendustega, et kindlustada õiglane konkurents ning pakkuda nõudlusele vastates küberjulgeoleku- ja andmekaitsenõuetele vastavaid tooteid ja tagada samal ajal ka reisijate füüsiline ohutus; on veendunud, et ühendatud sõidukite ja ühendatud sõidukite taristu arendamine kogu Euroopas ühtsete standardite alusel eeldab partnerlust telekommunikatsiooni- ja autotööstuse vahel; |
| --- | --- |

112.

palub transpordisektori kiiret innovatsiooni arvesse võttes, et komisjon töötaks välja transpordisektori kooskõlastatud ühenduvusstrateegia ning looks eelkõige ühendatud sõidukite jaoks õigusraamistiku, et tagada koostalitlusvõime eri teenuste (sh kaugdiagnostika- ja kaughooldusteenustega) ja rakendustega, et kindlustada õiglane konkurents ning pakkuda nõudlusele vastates küberjulgeoleku- ja andmekaitsenõuetele vastavaid tooteid ja tagada samal ajal ka reisijate füüsiline ohutus; on veendunud, et ühendatud sõidukite ja ühendatud sõidukite taristu arendamine kogu Euroopas ühtsete standardite alusel eeldab partnerlust telekommunikatsiooni- ja autotööstuse vahel;

4.3.   
  Kaasav e-ühiskond

| 113. | märgib, et internet ja IKT on naiste ja tütarlaste emantsipatsiooni seisukohast äärmiselt tähtsad; võtab teadmiseks, et naiste osalemine ELi digisektoris suurendab Euroopa SKPd; tunnistab naissoost innovaatorite ja ettevõtjate arvestatavat potentsiaali ning nende potentsiaalselt tähtsat rolli digitehnoloogiale üleminekul; toonitab vajadust kaotada soolised stereotüübid ning pooldab ja toetab täielikult naiste digitaalettevõtluskultuuri, samuti nende lõimimist infoühiskonda ja nende osalemist selles; |
| --- | --- |

113.

märgib, et internet ja IKT on naiste ja tütarlaste emantsipatsiooni seisukohast äärmiselt tähtsad; võtab teadmiseks, et naiste osalemine ELi digisektoris suurendab Euroopa SKPd; tunnistab naissoost innovaatorite ja ettevõtjate arvestatavat potentsiaali ning nende potentsiaalselt tähtsat rolli digitehnoloogiale üleminekul; toonitab vajadust kaotada soolised stereotüübid ning pooldab ja toetab täielikult naiste digitaalettevõtluskultuuri, samuti nende lõimimist infoühiskonda ja nende osalemist selles;

| 114. | tunnistab, et digitaalsel ühtsel turul on võimalik tagada kõikide kodanike, sh erivajadustega isikute, eakate, vähemusrühmade esindajate ja muude haavatavatesse inimrühmadesse kuuluvate isikute juurdepääs digitaalmajanduse kõigile aspektidele, sh autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud toodetele ja teenustele, ja nende kaasamine, eelkõige kaasava e-ühiskonna väljatöötamise ning kõikide e-valitsuse ja e-halduse programmide täieliku juurdepääsetavuse tagamise kaudu; peab äärmiselt murettekitavaks, et Marrakechi lepingu ratifitseerimise osas ei ole tehtud mingeid edusamme, ning nõuab tungivalt selle võimalikult kiiret ratifitseerimist; toonitab sellega seoses, et äärmiselt oluline on võtta kiiresti vastu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide juurdepääsetavuse kohta; |
| --- | --- |

114.

tunnistab, et digitaalsel ühtsel turul on võimalik tagada kõikide kodanike, sh erivajadustega isikute, eakate, vähemusrühmade esindajate ja muude haavatavatesse inimrühmadesse kuuluvate isikute juurdepääs digitaalmajanduse kõigile aspektidele, sh autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud toodetele ja teenustele, ja nende kaasamine, eelkõige kaasava e-ühiskonna väljatöötamise ning kõikide e-valitsuse ja e-halduse programmide täieliku juurdepääsetavuse tagamise kaudu; peab äärmiselt murettekitavaks, et Marrakechi lepingu ratifitseerimise osas ei ole tehtud mingeid edusamme, ning nõuab tungivalt selle võimalikult kiiret ratifitseerimist; toonitab sellega seoses, et äärmiselt oluline on võtta kiiresti vastu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide juurdepääsetavuse kohta;

4.3.1.   Digitaaloskused ja -teadmised

| 115. | juhib tähelepanu asjaolule, et oskuste pakkumise ja nõudluse vaheline ebakõla tekitab digitaalmajanduse arendamise, töökohtade loomise ja liidu konkurentsivõime jaoks probleeme, ning kutsub komisjoni üles töötama selle probleemiga tegelemiseks kiiresti välja oskuste strateegia; kutsub komisjoni üles kasutama noorte tööhõive algatuse vahendeid nende rohujuure tasandi ühenduste (grassroots movements) toetamiseks, kes vahendavad digitaaloskusi väheste võimalustega noortele; kutsub liikmesriike üles pakkuma toetust ruumide kasutusloa andmisega; |
| --- | --- |

115.

juhib tähelepanu asjaolule, et oskuste pakkumise ja nõudluse vaheline ebakõla tekitab digitaalmajanduse arendamise, töökohtade loomise ja liidu konkurentsivõime jaoks probleeme, ning kutsub komisjoni üles töötama selle probleemiga tegelemiseks kiiresti välja oskuste strateegia; kutsub komisjoni üles kasutama noorte tööhõive algatuse vahendeid nende rohujuure tasandi ühenduste (grassroots movements) toetamiseks, kes vahendavad digitaaloskusi väheste võimalustega noortele; kutsub liikmesriike üles pakkuma toetust ruumide kasutusloa andmisega;

| 116. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kõigi ELi kodanike ja eriti haavatavas olukorras inimrühmade seas meediapädevust ja internetioskust, korraldades selleks algatusi ja koordineerides tegevust ja investeeringuid ning luues meediapädevuse õpetamise Euroopa võrgud; rõhutab, et meedia iseseisva ja kriitilise kasutamise võime ning info üleküllusega toimetulemise oskus on pidevalt muutuvad ja kõigilt põlvkondadelt elukestvat õpet eeldavad elemendid, mille eesmärk on võimaldada kõikidel põlvkondadel info üleküllusega asjakohasel ja iseseisval viisil toime tulla; juhib tähelepanu asjaolule, et kuna töökohtade ja oskuste profiilid muutuvad järjest keerulisemaks, tähendab see eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaste oskustega seotud uute nõudmiste esitamist koolitusele, samuti täiendusharidusele ja elukestvale õppele; |
| --- | --- |

116.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kõigi ELi kodanike ja eriti haavatavas olukorras inimrühmade seas meediapädevust ja internetioskust, korraldades selleks algatusi ja koordineerides tegevust ja investeeringuid ning luues meediapädevuse õpetamise Euroopa võrgud; rõhutab, et meedia iseseisva ja kriitilise kasutamise võime ning info üleküllusega toimetulemise oskus on pidevalt muutuvad ja kõigilt põlvkondadelt elukestvat õpet eeldavad elemendid, mille eesmärk on võimaldada kõikidel põlvkondadel info üleküllusega asjakohasel ja iseseisval viisil toime tulla; juhib tähelepanu asjaolule, et kuna töökohtade ja oskuste profiilid muutuvad järjest keerulisemaks, tähendab see eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaste oskustega seotud uute nõudmiste esitamist koolitusele, samuti täiendusharidusele ja elukestvale õppele;

| 117. | ergutab liikmesriike lisama koolide õppekavadesse digioskuste omandamise ja parandama vajalikku tehnilist varustust, samuti edendama ülikoolide ja tehnikakõrgkoolide vahelist koostööd ühiste, ECTS-süsteemis tunnustatud e-õppe õppekavade väljatöötamiseks; rõhutab, et haridus- ja koolitusprogrammid peavad arendama kriitilisel mõtlemisel põhinevat lähenemist uue meedia, digi- ja infoseadmete ning -liideste kasutamisele ning nende põhjalikule mõistmisele, et inimesed oleksid nende uute tehnoloogiate aktiivsed, mitte lihtsalt lõppkasutajad; toonitab, kui oluline on õpetada õpetajatele nõuetekohaselt digitaalseid oskusi ja seda, kuidas neid oskusi tõhusalt õpilastele edasi anda, samuti digitaalsetel mängudel põhineva õppimise kasulikkust ning kõnealuste oskuste kasutamist üldise õppeprotsessi toetamiseks (matemaatika, IT, loodusteaduste ja tehnoloogia huvitavamaks muutmise kaudu); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles laiendama uuringuid, mis käsitlevad digitaalmeedia mõju kognitiivsetele võimetele; |
| --- | --- |

117.

ergutab liikmesriike lisama koolide õppekavadesse digioskuste omandamise ja parandama vajalikku tehnilist varustust, samuti edendama ülikoolide ja tehnikakõrgkoolide vahelist koostööd ühiste, ECTS-süsteemis tunnustatud e-õppe õppekavade väljatöötamiseks; rõhutab, et haridus- ja koolitusprogrammid peavad arendama kriitilisel mõtlemisel põhinevat lähenemist uue meedia, digi- ja infoseadmete ning -liideste kasutamisele ning nende põhjalikule mõistmisele, et inimesed oleksid nende uute tehnoloogiate aktiivsed, mitte lihtsalt lõppkasutajad; toonitab, kui oluline on õpetada õpetajatele nõuetekohaselt digitaalseid oskusi ja seda, kuidas neid oskusi tõhusalt õpilastele edasi anda, samuti digitaalsetel mängudel põhineva õppimise kasulikkust ning kõnealuste oskuste kasutamist üldise õppeprotsessi toetamiseks (matemaatika, IT, loodusteaduste ja tehnoloogia huvitavamaks muutmise kaudu); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles laiendama uuringuid, mis käsitlevad digitaalmeedia mõju kognitiivsetele võimetele;

| 118. | märgib, et selleks, et töötajate ja eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajate oskused vastaksid digitaalmajanduse nõudmistele, tuleb kutseõppesse ja elukestvasse õppesse teha avaliku ja erasektori investeeringuid ning leida ka uusi rahastamisvõimalusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama koos erasektoriga ühiselt välja lihtsalt juurdepääsetavad, standardsed ja sertifitseeritud veebikoolitused ning innovaatilised ja kättesaadavad digitaaloskuste alased koolitusprogrammid, milles osalejad omandaksid elementaarsed digitaaloskused; ärgitab liikmesriike muutma need veebikursused noortegarantii lahutamatuks osaks; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel luua digitaalsete oskuste ja kvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise alusena Euroopa sertifitseerimis- või hindamissüsteem, võttes eeskujuks Euroopa keeleõppe ja -õpetamise raamdokumendi; rõhutab, et sisu piiriülene kättesaadavus on Euroopa kultuurilisele mitmekesisusele ja mitmekeelsusele kasulik; |
| --- | --- |

118.

märgib, et selleks, et töötajate ja eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajate oskused vastaksid digitaalmajanduse nõudmistele, tuleb kutseõppesse ja elukestvasse õppesse teha avaliku ja erasektori investeeringuid ning leida ka uusi rahastamisvõimalusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama koos erasektoriga ühiselt välja lihtsalt juurdepääsetavad, standardsed ja sertifitseeritud veebikoolitused ning innovaatilised ja kättesaadavad digitaaloskuste alased koolitusprogrammid, milles osalejad omandaksid elementaarsed digitaaloskused; ärgitab liikmesriike muutma need veebikursused noortegarantii lahutamatuks osaks; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel luua digitaalsete oskuste ja kvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise alusena Euroopa sertifitseerimis- või hindamissüsteem, võttes eeskujuks Euroopa keeleõppe ja -õpetamise raamdokumendi; rõhutab, et sisu piiriülene kättesaadavus on Euroopa kultuurilisele mitmekesisusele ja mitmekeelsusele kasulik;

| 119. | tunneb heameelt digitaalvaldkonna töökohtade edendamise suure üleeuroopalise koalitsiooni loomise üle, ergutab ettevõtjaid sellega ühinema ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid soodustaksid VKEde aktiivset osalemist; peab kiiduväärseks, et komisjon kaalub võimalust luua sertifitseeritud ja andmekaitsealaste õigusaktidega kooskõlastatud pilvtehnoloogia ning teksti- ja andmehankimise kaudu avaliku sektori jaoks uued teabesalvestussüsteemid; on seisukohal, et sellise tehnoloogia kasutamine eeldab raamatukogunduse, arhiivinduse ja dokumentide käsitlemise kutsealadel eriväljaõpet; teeb ettepaneku, et hariduses ja koolituses ning avaliku sektori uurimisasutustes õpetataks ja kohaldataks ning riigihankemenetlustes edendataks riigi- ja keelepiire ületavaid digitaalseid koostöö- ja teabevahetusvorme, kasutades ja arendades sellel eesmärgil Creative Commonsi litsentse; märgib duaalse hariduse olulist osatähtsust; |
| --- | --- |

119.

tunneb heameelt digitaalvaldkonna töökohtade edendamise suure üleeuroopalise koalitsiooni loomise üle, ergutab ettevõtjaid sellega ühinema ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid soodustaksid VKEde aktiivset osalemist; peab kiiduväärseks, et komisjon kaalub võimalust luua sertifitseeritud ja andmekaitsealaste õigusaktidega kooskõlastatud pilvtehnoloogia ning teksti- ja andmehankimise kaudu avaliku sektori jaoks uued teabesalvestussüsteemid; on seisukohal, et sellise tehnoloogia kasutamine eeldab raamatukogunduse, arhiivinduse ja dokumentide käsitlemise kutsealadel eriväljaõpet; teeb ettepaneku, et hariduses ja koolituses ning avaliku sektori uurimisasutustes õpetataks ja kohaldataks ning riigihankemenetlustes edendataks riigi- ja keelepiire ületavaid digitaalseid koostöö- ja teabevahetusvorme, kasutades ja arendades sellel eesmärgil Creative Commonsi litsentse; märgib duaalse hariduse olulist osatähtsust;

| 120. | märgib, et kutseharidusse ja elukestvasse õppesse on vaja teha avaliku ja erasektori investeeringuid, et tagada, et ELi tööjõud, sealhulgas mittestandardsetes töösuhetes töötav digivaldkonna tööjõud omandab digitaalmajanduse jaoks õiged oskused; märgib, et mõni liikmesriik on kehtestanud õigused, millega nähakse töötajatele ette minimaalne tasustatud õppepuhkus, et parandada töötajate juurdepääsu haridusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

120.

märgib, et kutseharidusse ja elukestvasse õppesse on vaja teha avaliku ja erasektori investeeringuid, et tagada, et ELi tööjõud, sealhulgas mittestandardsetes töösuhetes töötav digivaldkonna tööjõud omandab digitaalmajanduse jaoks õiged oskused; märgib, et mõni liikmesriik on kehtestanud õigused, millega nähakse töötajatele ette minimaalne tasustatud õppepuhkus, et parandada töötajate juurdepääsu haridusele ja koolitusele;

4.3.2.   E-valitsus

| 121. | on veendunud, et e-halduse arendamine on innovatsiooni prioriteet, sest see edendab kõiki majandussektoreid, suurendab tõhusust, koostalitlusvõimet ja läbipaistvust, vähendab kulusid ja halduskoormust, võimaldab parandada avaliku sektori haldusasutuste koostööd ning tagab kõikidele kodanikele ja ettevõtetele digitaalsete sotsiaalsete uuendustega kaasnevate võimaluste tõttu paremad, kasutajasõbralikumad ja individualiseeritud teenused; nõuab tungivalt, et komisjon näitaks e-valitsuse küsimuses eeskuju ning töötaks koos liikmesriikidega välja ulatusliku ja tervikliku e-valitsuse tegevuskava; on veendunud, et see tegevuskava peaks tuginema kasutajate vajadustele ja parimatel tavadele ja hõlmama edusammude mõõtmise kriteeriume – tegemist peaks olema etapiviisilise sektoripõhise käsitusega, milles avaliku sektori haldusasutused järgivad põhimõtet „ainult üks kord“ (mille kohaselt ei tohiks kodanikelt ja ettevõtjatelt küsida teavet, mis nad on avaliku sektori asutusele juba esitanud), kuid tagavad samal ajal kodanike eraelu puutumatuse ja kõrgetasemelise andmekaitse vastavalt ELi andmekaitse reformipaketi nõuetele ja põhimõtetele ning täielikus kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, kusjuures tagada tuleb ka nende algatuste kõrgetasemeline turvalisus; on seisukohal, et see peaks samuti tagama põhjalikult krüpteeritud e-ID ja e-allkirja täieliku piiriülese kasutuselevõtu, eelkõige e-identimist ja e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid siseturul käsitleva määruse kiire rakendamise ning avalike teenuste suurema veebipõhise kättesaadavuse kaudu; rõhutab, kui oluline on kodanike ja ettevõtjate jaoks juurdepääs omavahel ühendatud äriregistritele; |
| --- | --- |

121.

on veendunud, et e-halduse arendamine on innovatsiooni prioriteet, sest see edendab kõiki majandussektoreid, suurendab tõhusust, koostalitlusvõimet ja läbipaistvust, vähendab kulusid ja halduskoormust, võimaldab parandada avaliku sektori haldusasutuste koostööd ning tagab kõikidele kodanikele ja ettevõtetele digitaalsete sotsiaalsete uuendustega kaasnevate võimaluste tõttu paremad, kasutajasõbralikumad ja individualiseeritud teenused; nõuab tungivalt, et komisjon näitaks e-valitsuse küsimuses eeskuju ning töötaks koos liikmesriikidega välja ulatusliku ja tervikliku e-valitsuse tegevuskava; on veendunud, et see tegevuskava peaks tuginema kasutajate vajadustele ja parimatel tavadele ja hõlmama edusammude mõõtmise kriteeriume – tegemist peaks olema etapiviisilise sektoripõhise käsitusega, milles avaliku sektori haldusasutused järgivad põhimõtet „ainult üks kord“ (mille kohaselt ei tohiks kodanikelt ja ettevõtjatelt küsida teavet, mis nad on avaliku sektori asutusele juba esitanud), kuid tagavad samal ajal kodanike eraelu puutumatuse ja kõrgetasemelise andmekaitse vastavalt ELi andmekaitse reformipaketi nõuetele ja põhimõtetele ning täielikus kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, kusjuures tagada tuleb ka nende algatuste kõrgetasemeline turvalisus; on seisukohal, et see peaks samuti tagama põhjalikult krüpteeritud e-ID ja e-allkirja täieliku piiriülese kasutuselevõtu, eelkõige e-identimist ja e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid siseturul käsitleva määruse kiire rakendamise ning avalike teenuste suurema veebipõhise kättesaadavuse kaudu; rõhutab, kui oluline on kodanike ja ettevõtjate jaoks juurdepääs omavahel ühendatud äriregistritele;

| 122. | nõuab laiaulatusliku, ühtse ja täielikult juurdepääsetava digivärava väljatöötamist, võttes eeskujuks olemasolevad algatused ja võrgustikud, et luua kogu ELi ettevõtjatele ühtne ja täielik digitaalne keskkond, mis toimiks terves ELis ja hõlmaks kõike alates äriühingu asutamisest veebis kuni domeeninimede, vastavusteabe vahetamise, e-arvete tunnustamise, maksudeklaratsioonide esitamise, lihtsustatud veebipõhise käibemaksuskeemi, toote vastavuse veebipõhise teabe, töötajate töölevõtmise ja lähetamise, tarbijaõiguste, tarbijate ja ettevõtjate võrgustikele juurdepääsu, teavitamismenetluste ning vaidluste lahendamise mehhanismideni; |
| --- | --- |

122.

nõuab laiaulatusliku, ühtse ja täielikult juurdepääsetava digivärava väljatöötamist, võttes eeskujuks olemasolevad algatused ja võrgustikud, et luua kogu ELi ettevõtjatele ühtne ja täielik digitaalne keskkond, mis toimiks terves ELis ja hõlmaks kõike alates äriühingu asutamisest veebis kuni domeeninimede, vastavusteabe vahetamise, e-arvete tunnustamise, maksudeklaratsioonide esitamise, lihtsustatud veebipõhise käibemaksuskeemi, toote vastavuse veebipõhise teabe, töötajate töölevõtmise ja lähetamise, tarbijaõiguste, tarbijate ja ettevõtjate võrgustikele juurdepääsu, teavitamismenetluste ning vaidluste lahendamise mehhanismideni;

| 123. | kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles tagama teenuste direktiivis ette nähtud ühtse kontaktpunkti süsteemi täieliku rakendamise ning võtma kõik vajalikud meetmed ühtsete kontaktpunktide tõhusa toimimise tagamiseks ning nende potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks; |
| --- | --- |

123.

kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles tagama teenuste direktiivis ette nähtud ühtse kontaktpunkti süsteemi täieliku rakendamise ning võtma kõik vajalikud meetmed ühtsete kontaktpunktide tõhusa toimimise tagamiseks ning nende potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks;

| 124. | peab murettekitavaks, et teadlaste ja ülikoolide pilvandmetöötlustaristu on killustatud; palub komisjonil luua koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega tegevuskava Euroopa avatud teaduspilve loomiseks enne 2016. aasta lõppu, et lõimida sujuvalt kõikide teadusvaldkondade kõik olemasolevad võrgustikud, andmehaldussüsteemid, kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteemid ja e-taristu teenused ning seda ühise poliitika, ühiste standardite ja ühiste investeeringute raamistikus; on veendunud, et see peaks soodustama sellise pilvandmetöötluse arendamist, mis ei piirdu teadusotstarbega, samuti innovatsioonikeskuste paremat ühendamist, idufirmade ökosüsteeme ning ülikoolide ja tööstusettevõtjate vahelise koostöö parandamist tehnoloogia kommertskasutuse valdkonnas (kooskõlas asjaomaste konfidentsiaalsuseeskirjadega), samuti rahvusvahelise koordineerimise ja koostöö hõlbustamist kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

124.

peab murettekitavaks, et teadlaste ja ülikoolide pilvandmetöötlustaristu on killustatud; palub komisjonil luua koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega tegevuskava Euroopa avatud teaduspilve loomiseks enne 2016. aasta lõppu, et lõimida sujuvalt kõikide teadusvaldkondade kõik olemasolevad võrgustikud, andmehaldussüsteemid, kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteemid ja e-taristu teenused ning seda ühise poliitika, ühiste standardite ja ühiste investeeringute raamistikus; on veendunud, et see peaks soodustama sellise pilvandmetöötluse arendamist, mis ei piirdu teadusotstarbega, samuti innovatsioonikeskuste paremat ühendamist, idufirmade ökosüsteeme ning ülikoolide ja tööstusettevõtjate vahelise koostöö parandamist tehnoloogia kommertskasutuse valdkonnas (kooskõlas asjaomaste konfidentsiaalsuseeskirjadega), samuti rahvusvahelise koordineerimise ja koostöö hõlbustamist kõnealuses valdkonnas;

| 125. | palub, et komisjon ja liikmesriigid pühenduksid avatud teaduse, avatud innovatsiooni, avatud andmete ja teadmussiirde terviklikku käsitust järgides taas rohkem strateegia „Euroopa 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud eesmärkidele, mis on konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu, majanduskasvu ja töökohtade loomise olulised komponendid; on seisukohal, et see peaks hõlmama teadusuuringute eesmärgil toimuva teksti ja andmete hankimise õigusraamistiku läbivaatamist, vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara suuremat kasutamist, eelkõige haridusasutustes ja avaliku sektori haldusasutustes, ning VKEde ja idufirmade juurdepääsu lihtsustamist programmi „Horisont 2020“ rahastamisele, mis on kohandatud IKT-sektori lühikestele innovatsioonitsüklitele; rõhutab sellega seoses kõikide asjaomaste algatuste tähtsust alates avaliku ja erasektori partnerlustest ja innovatsiooniklastritest ning lõpetades Euroopa tehnoloogia- ja teadusparkidega, eelkõige tööstuslikult vähem arenenud Euroopa piirkondades, ning peab oluliseks idufirmadele mõeldud katalüsaatorprogramme ja ühiseid tehnoloogiaplatvorme, samuti võimalust FRANDis sätestatud litsentsitingimustega kooskõlas litsentseerida standardi jaoks olulisi patente (ELi konkurentsiõiguse piiravas raamistikus), et säilitada teadus- ja arendustegevusele ja standardimiseks mõeldud stiimulid ning toetada innovatsiooni; |
| --- | --- |

125.

palub, et komisjon ja liikmesriigid pühenduksid avatud teaduse, avatud innovatsiooni, avatud andmete ja teadmussiirde terviklikku käsitust järgides taas rohkem strateegia „Euroopa 2020“ teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud eesmärkidele, mis on konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu, majanduskasvu ja töökohtade loomise olulised komponendid; on seisukohal, et see peaks hõlmama teadusuuringute eesmärgil toimuva teksti ja andmete hankimise õigusraamistiku läbivaatamist, vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara suuremat kasutamist, eelkõige haridusasutustes ja avaliku sektori haldusasutustes, ning VKEde ja idufirmade juurdepääsu lihtsustamist programmi „Horisont 2020“ rahastamisele, mis on kohandatud IKT-sektori lühikestele innovatsioonitsüklitele; rõhutab sellega seoses kõikide asjaomaste algatuste tähtsust alates avaliku ja erasektori partnerlustest ja innovatsiooniklastritest ning lõpetades Euroopa tehnoloogia- ja teadusparkidega, eelkõige tööstuslikult vähem arenenud Euroopa piirkondades, ning peab oluliseks idufirmadele mõeldud katalüsaatorprogramme ja ühiseid tehnoloogiaplatvorme, samuti võimalust FRANDis sätestatud litsentsitingimustega kooskõlas litsentseerida standardi jaoks olulisi patente (ELi konkurentsiõiguse piiravas raamistikus), et säilitada teadus- ja arendustegevusele ja standardimiseks mõeldud stiimulid ning toetada innovatsiooni;

| 126. | nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks e-hanke sätete ja Euroopa ühtse hankedokumendi rakendamisele, et suurendada üleüldist majanduslikku kasu ja lihtsustada ELi turule pääsemist ettevõtjate jaoks, kes täidavad kõiki valiku-, menetlusest kõrvalejätmise ja pakkumuste hindamise kriteeriume; toonitab, et hankeasutusel on kooskõlas kehtiva õigusega kohustus avaldada selleks, et parandada innovaatiliste ettevõtete ja VKEde pääsu hanketurule, peamised põhjused, miks ta otsustas lepingut osadeks mitte jagada; |
| --- | --- |

126.

nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks e-hanke sätete ja Euroopa ühtse hankedokumendi rakendamisele, et suurendada üleüldist majanduslikku kasu ja lihtsustada ELi turule pääsemist ettevõtjate jaoks, kes täidavad kõiki valiku-, menetlusest kõrvalejätmise ja pakkumuste hindamise kriteeriume; toonitab, et hankeasutusel on kooskõlas kehtiva õigusega kohustus avaldada selleks, et parandada innovaatiliste ettevõtete ja VKEde pääsu hanketurule, peamised põhjused, miks ta otsustas lepingut osadeks mitte jagada;

4.4.   
  Rahvusvaheline mõõde

| 127. | rõhutab, kui oluline on täielikult sõltumatu internetihaldusstruktuur, et internet toimiks ka edaspidi läbipaistva ja kaasava mitut sidusrühma hõlmava haldusmudelina, mille aluseks on põhimõte, et internet on ainulaadne, avatud, vaba ja stabiilne platvorm; peab hädavajalikuks ICANNi (interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon) juhtimises tehtavate muudatuste viibimise ärakasutamist nimetatud otstarbel; on kindlalt veendunud, et kõigis asjaomastes ELi poliitikavaldkondades tuleb arvestada interneti ülemaailmset mõõdet, ning palub Euroopa välisteenistusel kasutada digiteerimise pakutavad võimalused sidusa välispoliitika väljakujundamiseks täielikult ära, et tagada ELi esindatus interneti haldamise platvormides ning suurem aktiivsus ülemaailmsetel foorumitel, eelkõige seoses standardite kehtestamise, 5G kasutuselevõtu ettevalmistamise ja küberjulgeolekuga; |
| --- | --- |

127.

rõhutab, kui oluline on täielikult sõltumatu internetihaldusstruktuur, et internet toimiks ka edaspidi läbipaistva ja kaasava mitut sidusrühma hõlmava haldusmudelina, mille aluseks on põhimõte, et internet on ainulaadne, avatud, vaba ja stabiilne platvorm; peab hädavajalikuks ICANNi (interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon) juhtimises tehtavate muudatuste viibimise ärakasutamist nimetatud otstarbel; on kindlalt veendunud, et kõigis asjaomastes ELi poliitikavaldkondades tuleb arvestada interneti ülemaailmset mõõdet, ning palub Euroopa välisteenistusel kasutada digiteerimise pakutavad võimalused sidusa välispoliitika väljakujundamiseks täielikult ära, et tagada ELi esindatus interneti haldamise platvormides ning suurem aktiivsus ülemaailmsetel foorumitel, eelkõige seoses standardite kehtestamise, 5G kasutuselevõtu ettevalmistamise ja küberjulgeolekuga;

| 128. | tunnistab andmemajanduse ülemaailmset mõõdet; tuletab meelde, et digitaalse ühtse turu loomine sõltub andmete vabast liikumisest Euroopa Liidus ja väljaspool seda; nõuab seetõttu, et EL ja liikmesriigid võtaksid digitaalse ühtse turu strateegia raames kolmandate riikidega koostööd tehes koos kolmandate riikidega meetmeid selleks, et tagada andmekaitse kõrged standardid ja andmete turvaline rahvusvaheline edastamine kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse ja ELi väljakujunenud kohtupraktikaga; |
| --- | --- |

128.

tunnistab andmemajanduse ülemaailmset mõõdet; tuletab meelde, et digitaalse ühtse turu loomine sõltub andmete vabast liikumisest Euroopa Liidus ja väljaspool seda; nõuab seetõttu, et EL ja liikmesriigid võtaksid digitaalse ühtse turu strateegia raames kolmandate riikidega koostööd tehes koos kolmandate riikidega meetmeid selleks, et tagada andmekaitse kõrged standardid ja andmete turvaline rahvusvaheline edastamine kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse ja ELi väljakujunenud kohtupraktikaga;

o

o o

| 129. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

129.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 318, 4.12.2015, lk 1.

(2)  ELT L 123, 19.5.2015, lk 77.

(3)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 73.

(4)  ELT L 86, 21.3.2014, lk 14.

(5)  ELT L 84, 20.3.2014, lk 72.

(6)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

(7)  ELT L 175, 27.6.2013, lk 1.

(8)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 1.

(9)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(10)  ELT L 81, 21.3.2012, lk 7.

(11)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 64.

(12)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 1.

(13)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(14)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(15)  EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20.

(16)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0273.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0220.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0051.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0071.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0179.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0067.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0032.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0535.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0536.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0454.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0436.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0377.

(29)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0327.

(30)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0239.

(31)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0215.

(32)  ELT C 434, 23.12.2015, lk 2.

(33)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 64.

(34)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 22.

(35)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 64.

(36)  ELT C 50 E, 21.2.2012, lk 1.

(37)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 33.

(38)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 45.

(39)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 24.

(40)  Eurostat 2014: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Information_society_statistics_at_regional_level#People_who_never_used_the_internet

(41)  Raport kõrgetasemelise töörühma töötulemuste kohta UHF sagedusala tulevase kasutamise küsimuses.

---

Kolmapäev, 20. jaanuar 2016

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/79

---

P8_TA(2016)0016

Colombia rahuprotsess

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Colombia rahuprotsessi toetamise kohta (2015/3033(RSP))

(2018/C 011/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone toetuse kohta rahule ja inimõigustele Colombias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone toetuse kohta rahule ja inimõigustele Colombias,

| — | võttes arvesse erilisi sidemeid ELi ja Colombia vahel, eelkõige 26. juulil 2012 Brüsselis allkirjastatud mitmepoolset kaubanduslepingut ühelt poolt Colombia ja Peruu ning teiselt poolt ELi ja selle liikmesriikide vahel ning 2. detsembril 2015 allkirjastatud viisanõudest loobumise lepingut Euroopa Liidu ja Colombia vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse erilisi sidemeid ELi ja Colombia vahel, eelkõige 26. juulil 2012 Brüsselis allkirjastatud mitmepoolset kaubanduslepingut ühelt poolt Colombia ja Peruu ning teiselt poolt ELi ja selle liikmesriikide vahel ning 2. detsembril 2015 allkirjastatud viisanõudest loobumise lepingut Euroopa Liidu ja Colombia vahel,

| — | võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse ning ELi Brüsseli II tippkohtumisele adresseeritud sõnumi punkti 44, mis käsitleb Colombia valitsuse ja Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude (FARC) vahelise sisekonflikti lõpetamist, ning II tippkohtumise lõpus 11. juunil 2015 vastu võetud Brüsseli deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse ning ELi Brüsseli II tippkohtumisele adresseeritud sõnumi punkti 44, mis käsitleb Colombia valitsuse ja Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude (FARC) vahelise sisekonflikti lõpetamist, ning II tippkohtumise lõpus 11. juunil 2015 vastu võetud Brüsseli deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 24. septembri 2015. aasta avaldust Colombia üleminekuperioodi õigusemõistmist käsitleva kokkuleppe kohta ning tema 1. oktoobri 2015. aasta avaldust Eamon Gilmore'i nimetamise kohta Euroopa Liidu eriesindajaks Colombia rahuprotsessis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 24. septembri 2015. aasta avaldust Colombia üleminekuperioodi õigusemõistmist käsitleva kokkuleppe kohta ning tema 1. oktoobri 2015. aasta avaldust Eamon Gilmore'i nimetamise kohta Euroopa Liidu eriesindajaks Colombia rahuprotsessis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi ja Colombia vahel kehtib tiheda poliitilise, majandus- ja kaubanduskoostöö raamistik, mis seati sisse 2009. aasta novembri vastastikuse mõistmise memorandumi ning ühelt poolt Colombia ja Peruu ning teiselt poolt ELi ja selle liikmesriikide vahelise kaubanduslepinguga, mille lõppeesmärgid ei ole mitte ainult tugevdada poolte vahelisi majandus- ja kaubandussuhteid, vaid ka edendada rahu, demokraatiat, inimõiguste austamist, säästvat arengut ja kodanike heaolu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Colombia vahel kehtib tiheda poliitilise, majandus- ja kaubanduskoostöö raamistik, mis seati sisse 2009. aasta novembri vastastikuse mõistmise memorandumi ning ühelt poolt Colombia ja Peruu ning teiselt poolt ELi ja selle liikmesriikide vahelise kaubanduslepinguga, mille lõppeesmärgid ei ole mitte ainult tugevdada poolte vahelisi majandus- ja kaubandussuhteid, vaid ka edendada rahu, demokraatiat, inimõiguste austamist, säästvat arengut ja kodanike heaolu;

| B. | arvestades, et need tihedad suhted laienevad ka rahvusvahelise koostöö valdkondadele ühist huvi pakkuvates mitmepoolsetes küsimustes, nagu võitlus rahu eest ning terrorismi ja uimastikaubanduse vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et need tihedad suhted laienevad ka rahvusvahelise koostöö valdkondadele ühist huvi pakkuvates mitmepoolsetes küsimustes, nagu võitlus rahu eest ning terrorismi ja uimastikaubanduse vastu;

| C. | arvestades, et riigisisene relvakonflikt Colombias on kestnud üle viiekümne aasta ning on tekitanud rahvale suuri kannatusi nii terrorismi kui ka poolsõjaväeliste rühmituste tegevuse tõttu ja on muu hulgas põhjustanud mõrvasid, sundkadumisi, inimrööve, seksuaalvägivalda, alaealiste kuritarvitamist, elanikkonna ümberasumist nii riigisiseselt kui ka väljapoole riiki ja jalaväemiinide plahvatusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et riigisisene relvakonflikt Colombias on kestnud üle viiekümne aasta ning on tekitanud rahvale suuri kannatusi nii terrorismi kui ka poolsõjaväeliste rühmituste tegevuse tõttu ja on muu hulgas põhjustanud mõrvasid, sundkadumisi, inimrööve, seksuaalvägivalda, alaealiste kuritarvitamist, elanikkonna ümberasumist nii riigisiseselt kui ka väljapoole riiki ja jalaväemiinide plahvatusi;

| D. | arvestades, et Colombia valitsuse ja FARCi läbirääkimistele pandi alus 19. novembril 2012. aastal Havannas (Kuuba) pärast seda, kui 26. augustil 2012. aastal allkirjastati konflikti lõpetamist ning stabiilse ja püsiva rahu ülesehitamist käsitlev üldkokkulepe, millega täideti kogu Colombia rahva soov elada rahus ning tunnistati, et riigil on kohustus edendada inimõigusi kogu oma territooriumil ning et õiglane majandus- ja sotsiaalne areng tagab rahu ning on samas riigi kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Colombia valitsuse ja FARCi läbirääkimistele pandi alus 19. novembril 2012. aastal Havannas (Kuuba) pärast seda, kui 26. augustil 2012. aastal allkirjastati konflikti lõpetamist ning stabiilse ja püsiva rahu ülesehitamist käsitlev üldkokkulepe, millega täideti kogu Colombia rahva soov elada rahus ning tunnistati, et riigil on kohustus edendada inimõigusi kogu oma territooriumil ning et õiglane majandus- ja sotsiaalne areng tagab rahu ning on samas riigi kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu vajalik eeltingimus;

| E. | arvestades, et läbirääkijad saavutasid Havannas eri etappidel kokkulepped, mis käsitlevad Colombia maaelu kaasajastamist ja terviklikku maareformi, poliitilist osalust ja demokraatlikku avanemist rahu loomiseks ning lahendust ebaseaduslike uimastite probleemile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et läbirääkijad saavutasid Havannas eri etappidel kokkulepped, mis käsitlevad Colombia maaelu kaasajastamist ja terviklikku maareformi, poliitilist osalust ja demokraatlikku avanemist rahu loomiseks ning lahendust ebaseaduslike uimastite probleemile;

| F. | arvestades, et Colombia valitsus ja FARC teatasid 23. septembril 2015 kokkuleppe sõlmimisest, mille alusel luuakse rahvusvahelise õiguse kohane rahu erijurisdiktsioon, et võtta arvesse ohvrite õigusi ning aidata kaasa stabiilse ja püsiva rahu loomisele, ning sel eesmärgil nõustusid osalised rakendama terviklikku süsteemi tõe väljaselgitamiseks, õigluse jaluleseadmiseks, hüvitiste maksmiseks ja konflikti kordumise ärahoidmiseks (Sistema Integral de Verdad, Justicia, Reparación y No Repetición), mis näeb muu hulgas ette tõe väljaselgitamist, kooseksisteerimist ja mittekordumist käsitleva komisjoni loomist (Comisión para el Esclarecimiento de la Verdad, la Convivencia y la No Repetición) ning kokkulepete sõlmimist ohvritele tekitatud kahju hüvitamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Colombia valitsus ja FARC teatasid 23. septembril 2015 kokkuleppe sõlmimisest, mille alusel luuakse rahvusvahelise õiguse kohane rahu erijurisdiktsioon, et võtta arvesse ohvrite õigusi ning aidata kaasa stabiilse ja püsiva rahu loomisele, ning sel eesmärgil nõustusid osalised rakendama terviklikku süsteemi tõe väljaselgitamiseks, õigluse jaluleseadmiseks, hüvitiste maksmiseks ja konflikti kordumise ärahoidmiseks (Sistema Integral de Verdad, Justicia, Reparación y No Repetición), mis näeb muu hulgas ette tõe väljaselgitamist, kooseksisteerimist ja mittekordumist käsitleva komisjoni loomist (Comisión para el Esclarecimiento de la Verdad, la Convivencia y la No Repetición) ning kokkulepete sõlmimist ohvritele tekitatud kahju hüvitamiseks;

| G. | arvestades, et 15. detsembril 2015 teatasid Colombia valitsus ja FARC konfliktiohvreid käsitleva kokkuleppe sõlmimisest ning 23. septembri 2015. aasta kokkuleppes ette nähtud institutsioonide loomisest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 15. detsembril 2015 teatasid Colombia valitsus ja FARC konfliktiohvreid käsitleva kokkuleppe sõlmimisest ning 23. septembri 2015. aasta kokkuleppes ette nähtud institutsioonide loomisest;

| H. | arvestades, et Colombia valitsusel, seadusandlikul kojal ja rahval on suveräänne õigus määrata kindlaks rahu erijurisdiktsiooni toimimispõhimõtted, mille peamine eesmärk on lõpetada karistamatus, selgitada välja tõde ning mõista kohut konflikti ajal kuritegusid ning eeskätt kõige tõsisemaid ja märgilisemaid kuritegusid sooritanud isikute üle ja neid karistada, et vältida kuritegude kordumist ja aidata kaasa ohvrite kahju hüvitamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Colombia valitsusel, seadusandlikul kojal ja rahval on suveräänne õigus määrata kindlaks rahu erijurisdiktsiooni toimimispõhimõtted, mille peamine eesmärk on lõpetada karistamatus, selgitada välja tõde ning mõista kohut konflikti ajal kuritegusid ning eeskätt kõige tõsisemaid ja märgilisemaid kuritegusid sooritanud isikute üle ja neid karistada, et vältida kuritegude kordumist ja aidata kaasa ohvrite kahju hüvitamisele;

| I. | arvestades, et üle 50 aasta kestnud ja miljoneid ohvreid nõudnud sisekonflikti lõpetamine ning stabiilse ja püsiva rahu saavutamine Colombias on oluline eelkõige riigi enda, aga ka Euroopa Liidu ja rahvusvahelise üldsuse jaoks, mida kinnitavad ka paljud eri riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organite, sh Euroopa Liidu avaldused rahuprotsessi toetuseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üle 50 aasta kestnud ja miljoneid ohvreid nõudnud sisekonflikti lõpetamine ning stabiilse ja püsiva rahu saavutamine Colombias on oluline eelkõige riigi enda, aga ka Euroopa Liidu ja rahvusvahelise üldsuse jaoks, mida kinnitavad ka paljud eri riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organite, sh Euroopa Liidu avaldused rahuprotsessi toetuseks;

| 1. | väljendab heameelt ja toetust seni Colombia valitsuse ja FARCi vahel sõlmitud kokkulepete üle rahu saavutamiseks Colombias ning rõhutab kokkuleppeid, mis käsitlevad terviklikku maareformi, poliitilist osalust ja demokraatlikku avanemist rahu loomiseks, ebaseaduslike uimastite probleemi lahendamist ning rahu erijurisdiktsiooni loomist, mis hõlmab tõe väljaselgitamist, kooseksisteerimist ja mittekordumist käsitlevat komisjoni, samuti konflikti käigus ja selle tõttu kadunuks kuulutatud isikute otsimise eriüksust ning kuritegelike organisatsioonide uurimise ja likvideerimise üksust; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt ja toetust seni Colombia valitsuse ja FARCi vahel sõlmitud kokkulepete üle rahu saavutamiseks Colombias ning rõhutab kokkuleppeid, mis käsitlevad terviklikku maareformi, poliitilist osalust ja demokraatlikku avanemist rahu loomiseks, ebaseaduslike uimastite probleemi lahendamist ning rahu erijurisdiktsiooni loomist, mis hõlmab tõe väljaselgitamist, kooseksisteerimist ja mittekordumist käsitlevat komisjoni, samuti konflikti käigus ja selle tõttu kadunuks kuulutatud isikute otsimise eriüksust ning kuritegelike organisatsioonide uurimise ja likvideerimise üksust;

| 2. | tunnustab nii Colombia valitsuse kui ka FARCi poliitilisi jõupingutusi, realistlikku suhtumist ja püsivust, et lähendada oma vastandlikke seisukohti ja luua järk-järgult kompromissiruum, mis on võimaldanud teha edusamme püüdlustes saavutada stabiilne ja püsiv rahu ning edendada seega ajaloos ainulaadset kokkulepet, mille keskmesse on asetatud ohvrid ja mille prioriteedid on tõde, karistamatust välistav õiglus, kahju tõeline heastamine ja konflikti kordumise ärahoidmine; tunnustab ka ohvrite ühenduste, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna olulist rolli nende kokkulepete saavutamises; |
| --- | --- |

2.

tunnustab nii Colombia valitsuse kui ka FARCi poliitilisi jõupingutusi, realistlikku suhtumist ja püsivust, et lähendada oma vastandlikke seisukohti ja luua järk-järgult kompromissiruum, mis on võimaldanud teha edusamme püüdlustes saavutada stabiilne ja püsiv rahu ning edendada seega ajaloos ainulaadset kokkulepet, mille keskmesse on asetatud ohvrid ja mille prioriteedid on tõde, karistamatust välistav õiglus, kahju tõeline heastamine ja konflikti kordumise ärahoidmine; tunnustab ka ohvrite ühenduste, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna olulist rolli nende kokkulepete saavutamises;

| 3. | kutsub Rahvuslikku Vabastusarmeed ilma täiendavate viivitusteta kindlalt ja otsustavalt ühinema Colombia rahuprotsessiga ning palub alustada Colombia valitsusega paralleelset läbirääkimisprotsessi, mis toimuks sarnastel tingimustel; |
| --- | --- |

3.

kutsub Rahvuslikku Vabastusarmeed ilma täiendavate viivitusteta kindlalt ja otsustavalt ühinema Colombia rahuprotsessiga ning palub alustada Colombia valitsusega paralleelset läbirääkimisprotsessi, mis toimuks sarnastel tingimustel;

| 4. | avaldab soovi, et läbirääkimised viidaks lõpule nii kiiresti kui võimalik, et see tähistaks konflikti täielikku lõppu ja tõelist teetähist Colombia kaasaegses ajaloos, ning seetõttu kutsub osapooli, kõiki Colombia poliitilisi jõude ja kogu Colombia ühiskonda üles aitama kaasa vägivalla lõpetamisele; |
| --- | --- |

4.

avaldab soovi, et läbirääkimised viidaks lõpule nii kiiresti kui võimalik, et see tähistaks konflikti täielikku lõppu ja tõelist teetähist Colombia kaasaegses ajaloos, ning seetõttu kutsub osapooli, kõiki Colombia poliitilisi jõude ja kogu Colombia ühiskonda üles aitama kaasa vägivalla lõpetamisele;

| 5. | rõhutab veel kord, et vägivald ei ole legitiimne poliitilise võitluse vahend, ja palub nendel, kes on pidanud vägivalda õigustatuks, võtta omaks demokraatia koos kõigi selle järelmite ja nõudmistega ning eeskätt loobuda lõplikult relvadest ning kaitsta oma ideid ja püüdlusi vastavalt demokraatia reeglitele ja õigusriigi põhimõtetele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab veel kord, et vägivald ei ole legitiimne poliitilise võitluse vahend, ja palub nendel, kes on pidanud vägivalda õigustatuks, võtta omaks demokraatia koos kõigi selle järelmite ja nõudmistega ning eeskätt loobuda lõplikult relvadest ning kaitsta oma ideid ja püüdlusi vastavalt demokraatia reeglitele ja õigusriigi põhimõtetele;

| 6. | tunnustab olulist rolli, mida on siiani etendanud rahuprotsessi suunajad Kuuba ja Norra ning abistavad riigid Tšiili ja Venezuela, ning väljendab koostöö eest tänu ka paavst Franciscusele; |
| --- | --- |

6.

tunnustab olulist rolli, mida on siiani etendanud rahuprotsessi suunajad Kuuba ja Norra ning abistavad riigid Tšiili ja Venezuela, ning väljendab koostöö eest tänu ka paavst Franciscusele;

| 7. | väljendab heameelt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini 1. oktoobri 2015. aasta otsuse üle nimetada Iirimaa endine asepeaminister ja endine välis- ja kaubandusminister Eamon Gilmore Euroopa Liidu eriesindajaks Colombia rahuprotsessis ning tervitab ka ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo rolli inimõiguste olukorra jälgimisel Colombias pärast rahukokkulepete sõlmimist; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini 1. oktoobri 2015. aasta otsuse üle nimetada Iirimaa endine asepeaminister ja endine välis- ja kaubandusminister Eamon Gilmore Euroopa Liidu eriesindajaks Colombia rahuprotsessis ning tervitab ka ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo rolli inimõiguste olukorra jälgimisel Colombias pärast rahukokkulepete sõlmimist;

| 8. | kinnitab veel kord valmisolekut osutada lõpliku rahukokkuleppe rakendamisel igakülgset abi ja kordab seetõttu oma üleskutset Euroopa Liidu liikmesriikidele luua konfliktijärgse etapi jaoks usaldusfond, milles saavad osaleda kogukonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning milles võetakse arvesse ohvrite väljendatud prioriteete tõe, õigluse, heastamise ja mittekordumise tagatiste vallas; |
| --- | --- |

8.

kinnitab veel kord valmisolekut osutada lõpliku rahukokkuleppe rakendamisel igakülgset abi ja kordab seetõttu oma üleskutset Euroopa Liidu liikmesriikidele luua konfliktijärgse etapi jaoks usaldusfond, milles saavad osaleda kogukonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning milles võetakse arvesse ohvrite väljendatud prioriteete tõe, õigluse, heastamise ja mittekordumise tagatiste vallas;

| 9. | rõhutab, et rahu loomisega peavad kaasnema otsustavad jõupingutused ebavõrdsuse ja vaesuse vastu võitlemiseks ning see peab hõlmama õiglaseid lahendusi oma maadelt lahkuma sunnitud isikute ja kogukondade jaoks, juurdepääsu inimväärsele tööle ning töö- ja sotsiaalsete õiguste tunnustamist kogu Colombias, ning on seisukohal, et erilist toetust tuleb anda teatavatele inimrühmadele, kellele konflikt on põhjustanud ebaproportsionaalseid kannatusi, nagu afrokolumbia ja põlisrahvaste kogukond; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et rahu loomisega peavad kaasnema otsustavad jõupingutused ebavõrdsuse ja vaesuse vastu võitlemiseks ning see peab hõlmama õiglaseid lahendusi oma maadelt lahkuma sunnitud isikute ja kogukondade jaoks, juurdepääsu inimväärsele tööle ning töö- ja sotsiaalsete õiguste tunnustamist kogu Colombias, ning on seisukohal, et erilist toetust tuleb anda teatavatele inimrühmadele, kellele konflikt on põhjustanud ebaproportsionaalseid kannatusi, nagu afrokolumbia ja põlisrahvaste kogukond;

| 10. | on seisukohal, et sooküsimustega tegeleva allkomisjoni loomine, mille eesmärk on tagada läbirääkimistel soolise aspekti arvessevõtmine ning seksuaalvägivalla ohvrite ja naiste õiguste kaitsmisega tegelevate organisatsioonide osalemine rahuläbirääkimistel, on pretsedenditu ning peaks olema maailmas teiste rahuprotsesside eeskujuks; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et sooküsimustega tegeleva allkomisjoni loomine, mille eesmärk on tagada läbirääkimistel soolise aspekti arvessevõtmine ning seksuaalvägivalla ohvrite ja naiste õiguste kaitsmisega tegelevate organisatsioonide osalemine rahuläbirääkimistel, on pretsedenditu ning peaks olema maailmas teiste rahuprotsesside eeskujuks;

| 11. | märgib rahuloluga, et kooskõlas rahvusvahelise kriminaal- ja humanitaarõigusega ning inimõiguste valdkonnas kohaldatavate õigusaktide ja rahvusvaheliste standarditega ei kohaldata amnestiat ega armuandmist inimsusevastaste kuritegude, genotsiidi ega raskete sõjakuritegude toimepanijate suhtes; |
| --- | --- |

11.

märgib rahuloluga, et kooskõlas rahvusvahelise kriminaal- ja humanitaarõigusega ning inimõiguste valdkonnas kohaldatavate õigusaktide ja rahvusvaheliste standarditega ei kohaldata amnestiat ega armuandmist inimsusevastaste kuritegude, genotsiidi ega raskete sõjakuritegude toimepanijate suhtes;

| 12. | peab möödapääsmatuks, et kuritegude sooritajatele määratud karistused aitaksid kaasa ohvrite kahju hüvitamise ning sotsiaalse ja poliitilise leppimise eesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

12.

peab möödapääsmatuks, et kuritegude sooritajatele määratud karistused aitaksid kaasa ohvrite kahju hüvitamise ning sotsiaalse ja poliitilise leppimise eesmärgi saavutamisele;

| 13. | tunnustab Colombia riigiasutuste jõupingutusi edendada inimõiguste täielikku ja pidevat tagamist ning palub neil jõupingutusi suurendada, et vägivalla subkultuur täielikult välja juurida riigist, kus 50 aastat väldanud konflikt on toonud mõne riigiasutuse puhul kohati kaasa õigussüsteemi eiravaid reaktsioone ning käitumist, mis ei ole kooskõlas ei õigusriigi põhimõtete ega inimõigustega; tuletab sellega seoses Colombiale meelde kohustust tagada inimõiguste kaitsjate ja ametiühingutegelaste kaitse ning kutsub kodanikuühiskonna organisatsioone üles tegema koostööd leppimisel rajaneva kooseksisteerimise taastamiseks Colombias; |
| --- | --- |

13.

tunnustab Colombia riigiasutuste jõupingutusi edendada inimõiguste täielikku ja pidevat tagamist ning palub neil jõupingutusi suurendada, et vägivalla subkultuur täielikult välja juurida riigist, kus 50 aastat väldanud konflikt on toonud mõne riigiasutuse puhul kohati kaasa õigussüsteemi eiravaid reaktsioone ning käitumist, mis ei ole kooskõlas ei õigusriigi põhimõtete ega inimõigustega; tuletab sellega seoses Colombiale meelde kohustust tagada inimõiguste kaitsjate ja ametiühingutegelaste kaitse ning kutsub kodanikuühiskonna organisatsioone üles tegema koostööd leppimisel rajaneva kooseksisteerimise taastamiseks Colombias;

| 14. | peab kiiduväärseks Colombia relvajõudude teadet Colombia sõjalise doktriini läbivaatamise kohta eesmärgiga valmistada relvajõud ette mõjusaks ja kiireks reageerimiseks uutele väljakutsetele konfliktijärgses etapis, täites rahukokkulepete tagaja rolli; on samas seisukohal, et ka FARCi hiljutine teade otsusest lõpetada sõjaline väljaõpe ja keskenduda edaspidi sõjalise konflikti lõpetamisele suunatud protsessi raames poliitilisele ja kultuurilisele haridusele kujutab endast samuti lootustandvat edusammu õiges suunas; |
| --- | --- |

14.

peab kiiduväärseks Colombia relvajõudude teadet Colombia sõjalise doktriini läbivaatamise kohta eesmärgiga valmistada relvajõud ette mõjusaks ja kiireks reageerimiseks uutele väljakutsetele konfliktijärgses etapis, täites rahukokkulepete tagaja rolli; on samas seisukohal, et ka FARCi hiljutine teade otsusest lõpetada sõjaline väljaõpe ja keskenduda edaspidi sõjalise konflikti lõpetamisele suunatud protsessi raames poliitilisele ja kultuurilisele haridusele kujutab endast samuti lootustandvat edusammu õiges suunas;

| 15. | soovitab oma Andide Ühenduse riikidega suhtlemiseks loodud delegatsioonil ja Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees osaleval delegatsioonil jälgida rahukokkuleppeid ja aidata neile võimaluse korral kaasa; |
| --- | --- |

15.

soovitab oma Andide Ühenduse riikidega suhtlemiseks loodud delegatsioonil ja Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees osaleval delegatsioonil jälgida rahukokkuleppeid ja aidata neile võimaluse korral kaasa;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi eesistujariigile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajale, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Colombia Vabariigi valitsusele ja Kongressile. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi eesistujariigile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajale, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Colombia Vabariigi valitsusele ja Kongressile.

---

Neljapäev, 21. jaanuar 2016

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/82 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/82

---

P8_TA(2016)0018

Gruusia, Moldova ja Ukrainaga sõlmitud assotsieerimislepingud ning põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduspiirkonnad

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (2015/3032(RSP))

(2018/C 011/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahelisi assotsieerimislepinguid / põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahelisi assotsieerimislepinguid / põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia, Moldova ja Ukraina kohta ning oma hiljutist, 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia, Moldova ja Ukraina kohta ning oma hiljutist, 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (1),

| — | võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 2015. aasta eduaruandeid viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias ja Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 2015. aasta eduaruandeid viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamise kohta Gruusias ja Ukrainas,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitusi kodanikuühiskonna integreerimise kohta poliitikakujundamisse ja reformiprotsessidesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitusi kodanikuühiskonna integreerimise kohta poliitikakujundamisse ja reformiprotsessidesse,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et nii Gruusia, Moldova kui ka Ukraina on ratifitseerinud assotsieerimislepingud (AAd), mis hõlmavad põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi (DCFTAd), valides nii tugevama poliitilise ja majandusliku Euroopa Liiduga integreerumise tee ning ambitsioonikate reformide läbiviimise mitmes valdkonnas, sh demokraatia, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste alal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nii Gruusia, Moldova kui ka Ukraina on ratifitseerinud assotsieerimislepingud (AAd), mis hõlmavad põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi (DCFTAd), valides nii tugevama poliitilise ja majandusliku Euroopa Liiduga integreerumise tee ning ambitsioonikate reformide läbiviimise mitmes valdkonnas, sh demokraatia, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste alal;

| B. | arvestades, et EL tunnustab nende kolme riigi Euroopa-suunalisi püüdlusi ja rõhutab assotsieerimislepingute lisaväärtust reformide läbiviimisel nendes riikides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL tunnustab nende kolme riigi Euroopa-suunalisi püüdlusi ja rõhutab assotsieerimislepingute lisaväärtust reformide läbiviimisel nendes riikides;

| C. | arvestades, et hea valitsemistava, demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste järgimine on endiselt Euroopa naabruspoliitika (ENP) keskmes ja kujutab endast põhimõttelist kohustust, eelkõige ELiga assotsieerimislepingud alla kirjutanud kolme riigi jaoks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hea valitsemistava, demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste järgimine on endiselt Euroopa naabruspoliitika (ENP) keskmes ja kujutab endast põhimõttelist kohustust, eelkõige ELiga assotsieerimislepingud alla kirjutanud kolme riigi jaoks;

| D. | arvestades, et Venemaa osaleb endiselt kas otseselt või kaudselt kõiki kolme assotsieerunud riiki puudutavates konfliktides ja sisemistes vastuoludes, mille näiteks on Abhaasia ja Lõuna-Osseetia / Tshinvali piirkonna okupeeritud alad Gruusias, Transnistria küsimus Moldovas ning Krimmi annekteerimine Venemaa poolt ja sekkumine Ukraina idaosa konflikti; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa osaleb endiselt kas otseselt või kaudselt kõiki kolme assotsieerunud riiki puudutavates konfliktides ja sisemistes vastuoludes, mille näiteks on Abhaasia ja Lõuna-Osseetia / Tshinvali piirkonna okupeeritud alad Gruusias, Transnistria küsimus Moldovas ning Krimmi annekteerimine Venemaa poolt ja sekkumine Ukraina idaosa konflikti;

| E. | arvestades, et viisanõue ELi ja Moldova vahel kaotati 2014. aasta aprillis ning arvestades, et komisjoni viimastest aruannetest 2015. aasta detsembris selgub, et Gruusia ja Ukraina vastavad nüüdseks viisanõude kaotamise tegevuskavades sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viisanõue ELi ja Moldova vahel kaotati 2014. aasta aprillis ning arvestades, et komisjoni viimastest aruannetest 2015. aasta detsembris selgub, et Gruusia ja Ukraina vastavad nüüdseks viisanõude kaotamise tegevuskavades sätestatud tingimustele;

| F. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on avaldanud ELi koostööle idapartnerluse riikidega tugevat vastuseisu ja reageerinud agressiivselt, näiteks rakendades assotsieerunud riikide suhtes vastumeetmeid; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kehtestanud Venemaa Föderatsiooni ja Vene riigiametnike suhtes terve rea sanktsioone ja piiravaid meetmeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on avaldanud ELi koostööle idapartnerluse riikidega tugevat vastuseisu ja reageerinud agressiivselt, näiteks rakendades assotsieerunud riikide suhtes vastumeetmeid; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kehtestanud Venemaa Föderatsiooni ja Vene riigiametnike suhtes terve rea sanktsioone ja piiravaid meetmeid;

| 1. | rõhutab põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna komponente hõlmavate assotsieerimislepingute tähtsust; väljendab heameelt praeguseks tehtud edusammude üle ja toonitab, et AAde/DCFTAde ning nendega seotud assotsieerimiskavade rakendamine peab olema ELi ja tema kolme partneri jaoks peamine prioriteet; rõhutab, et Euroopa Liidu Nõukogu allkirjastas assotsieerimislepingud ühehäälselt; |
| --- | --- |

1.

rõhutab põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna komponente hõlmavate assotsieerimislepingute tähtsust; väljendab heameelt praeguseks tehtud edusammude üle ja toonitab, et AAde/DCFTAde ning nendega seotud assotsieerimiskavade rakendamine peab olema ELi ja tema kolme partneri jaoks peamine prioriteet; rõhutab, et Euroopa Liidu Nõukogu allkirjastas assotsieerimislepingud ühehäälselt;

| 2. | peab tervitatavaks Gruusia, Moldova ja Ukraina jõupingutusi, et lähendada siseriiklikke õigusakte ELi normidele vastavalt AA/DCFTA kohustustele; juhib tähelepanu asjaolule, et selle tegevuse edukus sõltub paljudest teguritest, nagu stabiilne poliitiline keskkond, strateegiline mõtlemine, konkreetsed reformikavad ning rahvusvahelise finants- ja tehnilise toetuse mõistlik kasutamine; |
| --- | --- |

2.

peab tervitatavaks Gruusia, Moldova ja Ukraina jõupingutusi, et lähendada siseriiklikke õigusakte ELi normidele vastavalt AA/DCFTA kohustustele; juhib tähelepanu asjaolule, et selle tegevuse edukus sõltub paljudest teguritest, nagu stabiilne poliitiline keskkond, strateegiline mõtlemine, konkreetsed reformikavad ning rahvusvahelise finants- ja tehnilise toetuse mõistlik kasutamine;

| 3. | toetab seda silmas pidades ELi ja muude finantseerimisasutuste poolt Ukrainale ja Gruusiale antavat kindlat ja mitmetahulist finants- ja tehnilist abi, kuid rõhutab, et ELi finantstoetuse andmine kõikidele tema partneritele sõltub konkreetsetest reformidest; rõhutab, et komisjonil peaks olema keskne roll AAde/DCFTAde rakendamise hõlbustamisel ning asjaomaste ametiasutuste nii tehnilises kui ka finantsalases järelevalves ja abistamises; |
| --- | --- |

3.

toetab seda silmas pidades ELi ja muude finantseerimisasutuste poolt Ukrainale ja Gruusiale antavat kindlat ja mitmetahulist finants- ja tehnilist abi, kuid rõhutab, et ELi finantstoetuse andmine kõikidele tema partneritele sõltub konkreetsetest reformidest; rõhutab, et komisjonil peaks olema keskne roll AAde/DCFTAde rakendamise hõlbustamisel ning asjaomaste ametiasutuste nii tehnilises kui ka finantsalases järelevalves ja abistamises;

| 4. | tuletab meelde, et kättesaadavaks tehtud vahendeid tuleb kulutada mõistlikult ning et neist üksi ei piisa majanduse stabiliseerimiseks ja samuti ei ole püsivat edu võimalik saavutada partnerite jätkuva pühendumuseta struktuurireformide edendamisele ja rakendamisele, sisenõudluse kasvu tagamisele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et kättesaadavaks tehtud vahendeid tuleb kulutada mõistlikult ning et neist üksi ei piisa majanduse stabiliseerimiseks ja samuti ei ole püsivat edu võimalik saavutada partnerite jätkuva pühendumuseta struktuurireformide edendamisele ja rakendamisele, sisenõudluse kasvu tagamisele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele;

| 5. | on veendunud, et parlamentaarne kontroll on üks põhitingimusi, et ELi poliitika saaks demokraatliku toetuse osaliseks; kutsub komisjoni seetõttu üles looma aegsasti võimalusi selleks, et Euroopa Parlament saaks AAde/DCFTAde rakendamist korrapäraselt ja põhjalikult jälgida; nõuab uue hoo andmist Euronesti parlamentaarsele assambleele ja selle tegevuse edendamist, et ta suudaks uutele väljakutsetele tulemuslikult reageerida; nõuab parimate tavade vahetamist ja vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimist Ülemraadaga allkirjastatud memorandumi näite põhjal, mis võiks olla parlamentaarse koostöö eeskujuks; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et parlamentaarne kontroll on üks põhitingimusi, et ELi poliitika saaks demokraatliku toetuse osaliseks; kutsub komisjoni seetõttu üles looma aegsasti võimalusi selleks, et Euroopa Parlament saaks AAde/DCFTAde rakendamist korrapäraselt ja põhjalikult jälgida; nõuab uue hoo andmist Euronesti parlamentaarsele assambleele ja selle tegevuse edendamist, et ta suudaks uutele väljakutsetele tulemuslikult reageerida; nõuab parimate tavade vahetamist ja vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimist Ülemraadaga allkirjastatud memorandumi näite põhjal, mis võiks olla parlamentaarse koostöö eeskujuks;

| 6. | rõhutab, kui tähtis on partnerluse sotsiaalse mõõtme arendamine kooskõlas assotsieerimiskavade ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjakohaste konventsioonide sätetega; nõuab tungivalt, et kõik osalised peaksid kinni kohustustest, mille nad on võtnud peamiste tööõiguse standardite ja keskkonnanormide osas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui tähtis on partnerluse sotsiaalse mõõtme arendamine kooskõlas assotsieerimiskavade ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjakohaste konventsioonide sätetega; nõuab tungivalt, et kõik osalised peaksid kinni kohustustest, mille nad on võtnud peamiste tööõiguse standardite ja keskkonnanormide osas;

| 7. | rõhutab oma kindlat toetust kõigi kolme riigi territoriaalsele terviklikkusele; palub Venemaa Föderatsioonil lõpetada Krimmi okupeerimine ja lõpetada viivitamatult igasugune otsene ja kaudne osalemine Ukrainas käimasolevas konfliktis ning Gruusia ja Moldova külmutatud konfliktides; väljendab heameelt nõukogu 21. detsembri 2015. aasta otsuse üle pikendada Minski kokkulepete mittetäitmisest tulenevalt Venemaa Föderatsiooni vastaseid majandussanktsioone; |
| --- | --- |

7.

rõhutab oma kindlat toetust kõigi kolme riigi territoriaalsele terviklikkusele; palub Venemaa Föderatsioonil lõpetada Krimmi okupeerimine ja lõpetada viivitamatult igasugune otsene ja kaudne osalemine Ukrainas käimasolevas konfliktis ning Gruusia ja Moldova külmutatud konfliktides; väljendab heameelt nõukogu 21. detsembri 2015. aasta otsuse üle pikendada Minski kokkulepete mittetäitmisest tulenevalt Venemaa Föderatsiooni vastaseid majandussanktsioone;

| 8. | rõhutab tõsiasja, et assotsieerunud riigid on teinud vabatahtliku otsuse luua ELiga tihedamad suhted ning et nende otsust tuleb täielikult austada ja ükski kolmas osapool ei tohi seda survestada; mõistab seda silmas pidades hukka Venemaa tegevuse nende kolme assotsieerunud riigi võetud Euroopa-suunalise kursi kahjustamiseks või nende sealt kõrvalekallutamiseks ning nõuab, et tõhustataks püüdlusi väärinfo tõrjumiseks ning ELi poliitika ja tegevuse strateegilise tutvustamise parandamiseks idanaabruse riikides, tehes seda koos ELi East StratComi rakkerühmaga; |
| --- | --- |

8.

rõhutab tõsiasja, et assotsieerunud riigid on teinud vabatahtliku otsuse luua ELiga tihedamad suhted ning et nende otsust tuleb täielikult austada ja ükski kolmas osapool ei tohi seda survestada; mõistab seda silmas pidades hukka Venemaa tegevuse nende kolme assotsieerunud riigi võetud Euroopa-suunalise kursi kahjustamiseks või nende sealt kõrvalekallutamiseks ning nõuab, et tõhustataks püüdlusi väärinfo tõrjumiseks ning ELi poliitika ja tegevuse strateegilise tutvustamise parandamiseks idanaabruse riikides, tehes seda koos ELi East StratComi rakkerühmaga;

| 9. | väljendab suurt heameelt värskete ja hiljutiste eduaruannete üle, mille komisjon avaldas 18. detsembril 2015. aastal viisanõude kaotamise tegevuskavade rakendamise kohta vastavalt Gruusias ja Ukrainas; ootab, et nõukogu ja liikmesriigid võtaksid meetmeid, et tagada nimetatud kahele riigile ilma viivituseta viisavabadus; avaldab Moldovale kiitust selle eest, et ta on alates 2014. aasta aprillist kehtivat viisavaba reisimise korda hästi rakendanud, olles seega kogu piirkonnale heaks eeskujuks; |
| --- | --- |

9.

väljendab suurt heameelt värskete ja hiljutiste eduaruannete üle, mille komisjon avaldas 18. detsembril 2015. aastal viisanõude kaotamise tegevuskavade rakendamise kohta vastavalt Gruusias ja Ukrainas; ootab, et nõukogu ja liikmesriigid võtaksid meetmeid, et tagada nimetatud kahele riigile ilma viivituseta viisavabadus; avaldab Moldovale kiitust selle eest, et ta on alates 2014. aasta aprillist kehtivat viisavaba reisimise korda hästi rakendanud, olles seega kogu piirkonnale heaks eeskujuks;

| 10. | toonitab, et DCFTAde peamine eesmärk mikrotasandil on tavakodanike elamistingimuste tuntav ja püsiv parandamine stabiilsuse kindlustamise, VKEdele võimaluste loomise ja töökohtade loomise abil; rõhutab tõsiasja, et DCFTA rakendamine raskes majanduslikus olukorras võib mõjutada Ukraina majandust ja tööturgu ning tuua kaasa sotsiaalseid tagajärgi, mida ei tohi tähelepanuta jätta; rõhutab, et kahepoolsete DCFTAde loomine Ukraina, Gruusia ja Moldovaga kujutab endast otsustava tähtsusega vahendit nüüdisaegse, läbipaistva ja prognoositava kaubanduse, regulatiivse lähenemise ja partnerite ELi siseturuga järkjärgulise majandusliku integreerumise saavutamiseks, samuti välismaiste otseinvesteeringute jaoks, millega kaasneb töökohtade loomine ja pikaajaline kasv ning mille lõppeesmärk on luua laiem majanduspiirkond, mis tugineb Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele ja suveräänsete valikute austamisele; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et DCFTAde peamine eesmärk mikrotasandil on tavakodanike elamistingimuste tuntav ja püsiv parandamine stabiilsuse kindlustamise, VKEdele võimaluste loomise ja töökohtade loomise abil; rõhutab tõsiasja, et DCFTA rakendamine raskes majanduslikus olukorras võib mõjutada Ukraina majandust ja tööturgu ning tuua kaasa sotsiaalseid tagajärgi, mida ei tohi tähelepanuta jätta; rõhutab, et kahepoolsete DCFTAde loomine Ukraina, Gruusia ja Moldovaga kujutab endast otsustava tähtsusega vahendit nüüdisaegse, läbipaistva ja prognoositava kaubanduse, regulatiivse lähenemise ja partnerite ELi siseturuga järkjärgulise majandusliku integreerumise saavutamiseks, samuti välismaiste otseinvesteeringute jaoks, millega kaasneb töökohtade loomine ja pikaajaline kasv ning mille lõppeesmärk on luua laiem majanduspiirkond, mis tugineb Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele ja suveräänsete valikute austamisele;

| 11. | rõhutab vajadust viia reformikava jõuliselt ellu, eelkõige kohtusüsteemi, õigusriigi põhimõtte ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas, sest see on nimetatud kolme assotsieerunud riigi sotsiaal-majandusliku arengu oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust viia reformikava jõuliselt ellu, eelkõige kohtusüsteemi, õigusriigi põhimõtte ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas, sest see on nimetatud kolme assotsieerunud riigi sotsiaal-majandusliku arengu oluline eeltingimus;

| 12. | kordab, kui oluline on integreerida kodanikuühiskond poliitikakujundamisse ja reformiprotsessidesse; rõhutab, et assotsieerimislepingutega ette nähtud asjaomastel kodanikuühiskonna platvormidel võib selles protsessis olla oma osa, eeskätt üldsuse teadlikkuse tõstmisel ja lepingute rakendamise järelevalves; märgib, kui oluline on selgitada assotsieerunud riikide elanikele AAde/DCFTAde rakendamise kasulikkust ja kummutada kõik müüdid; |
| --- | --- |

12.

kordab, kui oluline on integreerida kodanikuühiskond poliitikakujundamisse ja reformiprotsessidesse; rõhutab, et assotsieerimislepingutega ette nähtud asjaomastel kodanikuühiskonna platvormidel võib selles protsessis olla oma osa, eeskätt üldsuse teadlikkuse tõstmisel ja lepingute rakendamise järelevalves; märgib, kui oluline on selgitada assotsieerunud riikide elanikele AAde/DCFTAde rakendamise kasulikkust ja kummutada kõik müüdid;

| 13. | rõhutab, kui tähtsad on AA/DCFTA energiakoostööd käsitlevad sätted varustuskindluse ning konkurentsipõhiste, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate energiaturgude arendamise jaoks kooskõlas ELi eeskirjade ja standarditega ning taastuvenergia ja energiatõhususe jaoks; toetab ELi kavatsust tõhustada täielikku energiaturu integreerimist Moldova, Ukraina ja Gruusiaga energiaühenduse kaudu; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtsad on AA/DCFTA energiakoostööd käsitlevad sätted varustuskindluse ning konkurentsipõhiste, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate energiaturgude arendamise jaoks kooskõlas ELi eeskirjade ja standarditega ning taastuvenergia ja energiatõhususe jaoks; toetab ELi kavatsust tõhustada täielikku energiaturu integreerimist Moldova, Ukraina ja Gruusiaga energiaühenduse kaudu;

| 14. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kõnealuses piirkonnas esinevatest negatiivsetest majandussuundumustest hoolimata kasvas DCFTA rakendamise esimesel 12 kuul Gruusia ja Moldova eksport ELi, kusjuures ELi import Gruusiast suurenes 15 % ja selle üldine osakaal Moldova ekspordis kasvas 62 %, ning loodab Ukrainas näha samasuguseid positiivseid suundumusi; kutsub komisjoni üles esitama igal aastal detailset aruannet Gruusia, Moldova ja Ukrainaga loodud DCFTAde rakendamise kohta, eelkõige seoses dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismiga Gruusia puhul ning dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi ja kaitseklausliga Moldova puhul; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kõnealuses piirkonnas esinevatest negatiivsetest majandussuundumustest hoolimata kasvas DCFTA rakendamise esimesel 12 kuul Gruusia ja Moldova eksport ELi, kusjuures ELi import Gruusiast suurenes 15 % ja selle üldine osakaal Moldova ekspordis kasvas 62 %, ning loodab Ukrainas näha samasuguseid positiivseid suundumusi; kutsub komisjoni üles esitama igal aastal detailset aruannet Gruusia, Moldova ja Ukrainaga loodud DCFTAde rakendamise kohta, eelkõige seoses dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismiga Gruusia puhul ning dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi ja kaitseklausliga Moldova puhul;

| 15. | rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artikli 49 kohaselt võib iga Euroopa riik esitada ELi liikmeks astumise avalduse, tingimusel et ta peab kinni demokraatia põhimõtetest, austab põhivabadusi, inimõigusi ja vähemuste õigusi ning tagab õigusriigi põhimõtte järgimise; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artikli 49 kohaselt võib iga Euroopa riik esitada ELi liikmeks astumise avalduse, tingimusel et ta peab kinni demokraatia põhimõtetest, austab põhivabadusi, inimõigusi ja vähemuste õigusi ning tagab õigusriigi põhimõtte järgimise;

| 16. | on rahul kõnealuse kolme riigi osalemisega sellistes ELi programmides nagu ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), „Horisont 2020“, „Erasmus+“, Marie Skłodowska-Curie meede ja „Loov Euroopa“ või nende programmidega assotsieerumisega; märgib, et kõnealune koostöö on vastastikku kasulik ja annab partnerriikidele võimaluse tutvuda ELi töömeetodite ja poliitikaga; |
| --- | --- |

16.

on rahul kõnealuse kolme riigi osalemisega sellistes ELi programmides nagu ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), „Horisont 2020“, „Erasmus+“, Marie Skłodowska-Curie meede ja „Loov Euroopa“ või nende programmidega assotsieerumisega; märgib, et kõnealune koostöö on vastastikku kasulik ja annab partnerriikidele võimaluse tutvuda ELi töömeetodite ja poliitikaga;

| 17. | tunneb heameelt läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika uue fookuse ja ELi kavatsuse üle edendada meie partneritega tehtavat koostööd konfliktide ennetamise, terrorismi ja radikaliseerumise vastu võitlemise ning julgeolekusektori reformi valdkonnas; on seisukohal, et see koostöö peab olema sisuline ja selle eesmärk peab olema tegeleda ühiste julgeolekuohtudega ja teha ühiseid jõupingutusi konfliktidele kestva lahenduse leidmiseks, muu hulgas ulatuslikuma osalemise kaudu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonides ja koolitustegevuses ning meetmetes, mille eesmärk on tagada massihävitusrelvade leviku tõkestamine ning väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastane võitlus; kordab oma toetust ELi piirihaldamise abimissioonile Moldovas ja Ukrainas (EU BAM Moldova/Ukraine), ELi nõuandemissioonile Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) ja ELi vaatlusmissioonile Gruusias (EUMM Georgia), samuti jõupingutustele, mida tehakse kõnealust kolme riiki mõjutavate konfliktide rahumeelseks lahendamiseks; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika uue fookuse ja ELi kavatsuse üle edendada meie partneritega tehtavat koostööd konfliktide ennetamise, terrorismi ja radikaliseerumise vastu võitlemise ning julgeolekusektori reformi valdkonnas; on seisukohal, et see koostöö peab olema sisuline ja selle eesmärk peab olema tegeleda ühiste julgeolekuohtudega ja teha ühiseid jõupingutusi konfliktidele kestva lahenduse leidmiseks, muu hulgas ulatuslikuma osalemise kaudu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonides ja koolitustegevuses ning meetmetes, mille eesmärk on tagada massihävitusrelvade leviku tõkestamine ning väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastane võitlus; kordab oma toetust ELi piirihaldamise abimissioonile Moldovas ja Ukrainas (EU BAM Moldova/Ukraine), ELi nõuandemissioonile Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) ja ELi vaatlusmissioonile Gruusias (EUMM Georgia), samuti jõupingutustele, mida tehakse kõnealust kolme riiki mõjutavate konfliktide rahumeelseks lahendamiseks;

Gruusia

| 18. | tunneb heameelt Gruusia poolt viimasel kolmel aastal viisanõude kaotamise tegevuskava nelja osa kõigis valdkondades saavutatud edu üle ning kiidab Gruusia ametivõime selles küsimuses üles näidatud pühendumuse eest; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt Gruusia poolt viimasel kolmel aastal viisanõude kaotamise tegevuskava nelja osa kõigis valdkondades saavutatud edu üle ning kiidab Gruusia ametivõime selles küsimuses üles näidatud pühendumuse eest;

| 19. | rõhutab, et meedia- ja sõnavabadus ning teabe mitmekesisus on demokraatliku ühiskonna alusväärtused; tunneb muret selliste juhtumite, nagu ringhäälinguettevõtte Rustavi 2 oma, kahjuliku mõju pärast meedia pluralismile; palub Gruusia ametivõimudel sellega seoses tagada meedia pluralism, toimetuste sõltumatus ja läbipaistev meediaomand, eelkõige 2016. aasta parlamendivalimiste eelõhtul; toetab Gruusia ametivõimude esitatud mõtet saata Rustavi 2 juhtumit vaatlema kõrgetasemeline nõuandjate rühm, kuhu kuuluksid Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pensionil olevad kohtunikud; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et meedia- ja sõnavabadus ning teabe mitmekesisus on demokraatliku ühiskonna alusväärtused; tunneb muret selliste juhtumite, nagu ringhäälinguettevõtte Rustavi 2 oma, kahjuliku mõju pärast meedia pluralismile; palub Gruusia ametivõimudel sellega seoses tagada meedia pluralism, toimetuste sõltumatus ja läbipaistev meediaomand, eelkõige 2016. aasta parlamendivalimiste eelõhtul; toetab Gruusia ametivõimude esitatud mõtet saata Rustavi 2 juhtumit vaatlema kõrgetasemeline nõuandjate rühm, kuhu kuuluksid Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pensionil olevad kohtunikud;

| 20. | rõhutab sellega seoses, et kohtumenetlused peaksid olema läbipaistvad, erapooletud ja poliitiliselt mõjutamata; palub Gruusial jätkata kohtureformi ja see täielikult ellu viia, tugevdades seejuures kohtu sõltumatust ja depolitiseerides prokuratuur; peab endiselt murettekitavaks prokuratuuri vähest vastutust ja ebamääraseid kriteeriume, mille alusel prokuröre ja uurijaid ametisse nimetatakse; nõuab jätkuvaid pingutusi, et tagada kohtute, prokuratuuri, siseministeeriumi ja vastselt asutatud julgeolekuteenistuse sõltumatus, tõhusus, erapooletus ja professionaalsus ning siseministeeriumi ja julgeolekuteenistuse puhul ka nende tegevuse parlamentaarne kontroll; on mures eelvangistuse laialdase kasutamise pärast, eriti poliitikategelaste ja aktivistide puhul, kuna see peaks olema erandlik meede, mida kohaldatakse vaid erakorraliste ja selgete asjaolude korral; |
| --- | --- |

20.

rõhutab sellega seoses, et kohtumenetlused peaksid olema läbipaistvad, erapooletud ja poliitiliselt mõjutamata; palub Gruusial jätkata kohtureformi ja see täielikult ellu viia, tugevdades seejuures kohtu sõltumatust ja depolitiseerides prokuratuur; peab endiselt murettekitavaks prokuratuuri vähest vastutust ja ebamääraseid kriteeriume, mille alusel prokuröre ja uurijaid ametisse nimetatakse; nõuab jätkuvaid pingutusi, et tagada kohtute, prokuratuuri, siseministeeriumi ja vastselt asutatud julgeolekuteenistuse sõltumatus, tõhusus, erapooletus ja professionaalsus ning siseministeeriumi ja julgeolekuteenistuse puhul ka nende tegevuse parlamentaarne kontroll; on mures eelvangistuse laialdase kasutamise pärast, eriti poliitikategelaste ja aktivistide puhul, kuna see peaks olema erandlik meede, mida kohaldatakse vaid erakorraliste ja selgete asjaolude korral;

| 21. | tuletab meelde Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 22. septembri 2015. aasta avaldust Gruusia põhiseaduskohtu kohtunikele avaldatud lubamatu surve kohta ning palub Gruusia valitsusel võtta asjakohased meetmed, muu hulgas piisavad meetmed kohtu liikmete ja nende perekondade kaitseks, uurida põhjalikult kõiki ähvardamise juhtumeid ning tuua süüdlased kohtu ette; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 22. septembri 2015. aasta avaldust Gruusia põhiseaduskohtu kohtunikele avaldatud lubamatu surve kohta ning palub Gruusia valitsusel võtta asjakohased meetmed, muu hulgas piisavad meetmed kohtu liikmete ja nende perekondade kaitseks, uurida põhjalikult kõiki ähvardamise juhtumeid ning tuua süüdlased kohtu ette;

| 22. | rõhutab asjaolu, et poliitilise opositsiooni olemasolu on tasakaalustatud ja küpse poliitilise süsteemi jaoks äärmiselt tähtis, ning rõhutab, et ükskõik millise erakonna vastu kasutatud mis tahes vägivallaakte tuleks viivitamata ja põhjalikult uurida; kutsub kõiki Gruusia poliitilisi jõude üles parandama poliitilist õhkkonda, vältides vastandumist ja polariseerumist ning tagades erakondadevahelise dialoogi pidamise demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamise huvides; |
| --- | --- |

22.

rõhutab asjaolu, et poliitilise opositsiooni olemasolu on tasakaalustatud ja küpse poliitilise süsteemi jaoks äärmiselt tähtis, ning rõhutab, et ükskõik millise erakonna vastu kasutatud mis tahes vägivallaakte tuleks viivitamata ja põhjalikult uurida; kutsub kõiki Gruusia poliitilisi jõude üles parandama poliitilist õhkkonda, vältides vastandumist ja polariseerumist ning tagades erakondadevahelise dialoogi pidamise demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamise huvides;

| 23. | nõuab ELi erinõuniku Thomas Hammarbergi esitatud märgilise tähtsusega aruandes „Üleminekuprotsess Gruusias“ sisalduvate põhiseaduslikku ja õigusreformi ning inimõigusi käsitlevate soovituste täielikku elluviimist; |
| --- | --- |

23.

nõuab ELi erinõuniku Thomas Hammarbergi esitatud märgilise tähtsusega aruandes „Üleminekuprotsess Gruusias“ sisalduvate põhiseaduslikku ja õigusreformi ning inimõigusi käsitlevate soovituste täielikku elluviimist;

| 24. | avaldab Gruusiale tunnustust tema innovatiivse e-hanke süsteemi eest, sest see on oluliselt suurendanud läbipaistvust, tõhusust ja vastutust, mis on korruptsioonivastase võitluse kesksed tegurid; |
| --- | --- |

24.

avaldab Gruusiale tunnustust tema innovatiivse e-hanke süsteemi eest, sest see on oluliselt suurendanud läbipaistvust, tõhusust ja vastutust, mis on korruptsioonivastase võitluse kesksed tegurid;

Moldova

| 25. | väljendab sügavat muret tegeliku süsteemse poliitilise ebastabiilsuse pärast, mis on jätkunud alates viimastest parlamendivalimistest 30. novembril 2014, ning on seisukohal, et praegune poliitiline ummikseis Moldovas on jõudnud kriitilise piirini ning võib destabiliseerida riigi institutsioone ja ohustada majandust, mis avaldab tugevat mõju välismaiste otseinvesteeringute sissevoolule; |
| --- | --- |

25.

väljendab sügavat muret tegeliku süsteemse poliitilise ebastabiilsuse pärast, mis on jätkunud alates viimastest parlamendivalimistest 30. novembril 2014, ning on seisukohal, et praegune poliitiline ummikseis Moldovas on jõudnud kriitilise piirini ning võib destabiliseerida riigi institutsioone ja ohustada majandust, mis avaldab tugevat mõju välismaiste otseinvesteeringute sissevoolule;

| 26. | tervitab uue valitsuse moodustamist pärast pikaajalist ummikseisu ja ebaõnnestunud katseid moodustada valitsus 4. ja 13. jaanuaril 2016, nõuab, et Moldova poliitilised jõud kiirendaksid lisaviivitusteta reformiprotsessi kõikide Moldova elanike hüvanguks, muu hulgas ka selleks, et täita Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) nõudmised; ärgitab vältima poliitilise kriisi jätkumise raskeid geopoliitilisi tagajärgi ja tuletab Moldova poliitilistele erakondadele meelde vajadust suurendada poliitilist stabiilsust, et tagada reformide jätkusuutlik õnnestumine, ning avaldab lootust, et uus valitsus suudab saavutada märkimisväärseid tulemusi; |
| --- | --- |

26.

tervitab uue valitsuse moodustamist pärast pikaajalist ummikseisu ja ebaõnnestunud katseid moodustada valitsus 4. ja 13. jaanuaril 2016, nõuab, et Moldova poliitilised jõud kiirendaksid lisaviivitusteta reformiprotsessi kõikide Moldova elanike hüvanguks, muu hulgas ka selleks, et täita Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) nõudmised; ärgitab vältima poliitilise kriisi jätkumise raskeid geopoliitilisi tagajärgi ja tuletab Moldova poliitilistele erakondadele meelde vajadust suurendada poliitilist stabiilsust, et tagada reformide jätkusuutlik õnnestumine, ning avaldab lootust, et uus valitsus suudab saavutada märkimisväärseid tulemusi;

| 27. | rõhutab, et korruptsiooniga võitlemiseks, sõltumatu ja depolitiseeritud kohtusüsteemi loomiseks, nn riigi kaaperdamise kaotamiseks ning Moldova majanduse stabiliseerimiseks on vaja teha edasisi pingutusi; väljendab kahetsust asjaolu üle, et Moldova institutsioonide poliitilise ebastabiilsuse ja nende suutmatuse tõttu tulemusi saavutada peatati 2015. aastal ELi eelarvetoetuse maksed; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et korruptsiooniga võitlemiseks, sõltumatu ja depolitiseeritud kohtusüsteemi loomiseks, nn riigi kaaperdamise kaotamiseks ning Moldova majanduse stabiliseerimiseks on vaja teha edasisi pingutusi; väljendab kahetsust asjaolu üle, et Moldova institutsioonide poliitilise ebastabiilsuse ja nende suutmatuse tõttu tulemusi saavutada peatati 2015. aastal ELi eelarvetoetuse maksed;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pikendama kogu vajalikku tehnilist ja finantstoetust Moldova tulevasele valitsusele, järgides ELi Ukraina toetusrühma eeskuju, sealhulgas lähetades Brüsselist ja liikmesriikide pealinnadest eksperte ja ametnikke tegutsema Moldova juhtkonnas, kus nad saaksid reformide elluviimist kohapeal iga päev jälgida ning abiks olla; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pikendama kogu vajalikku tehnilist ja finantstoetust Moldova tulevasele valitsusele, järgides ELi Ukraina toetusrühma eeskuju, sealhulgas lähetades Brüsselist ja liikmesriikide pealinnadest eksperte ja ametnikke tegutsema Moldova juhtkonnas, kus nad saaksid reformide elluviimist kohapeal iga päev jälgida ning abiks olla;

| 29. | nõuab, et ametivõimud uuriksid täielikult ja põhjalikult korruptsiooniskandaali ja 1 miljardi euro vargust pangandussüsteemist, et tuua süüdlased kohtu ette ning tagada varastatud raha tagastamine; on seisukohal, et kestev panganduskriis näitab tõsist vajadust süsteemsete paranduste tegemise järele õigusraamistikus, et suurendada pangandussektori tegevuse kontrolli ja läbipaistvust; palub komisjonil sellega seoses jälgida teraselt jätkuvaid kohtulikke uurimisi ning pakkuda Moldova ametiasutustele vajaduse korral uurimiste teostamiseks ja lõpuleviimiseks oskusteadmisi ja abi; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et ametivõimud uuriksid täielikult ja põhjalikult korruptsiooniskandaali ja 1 miljardi euro vargust pangandussüsteemist, et tuua süüdlased kohtu ette ning tagada varastatud raha tagastamine; on seisukohal, et kestev panganduskriis näitab tõsist vajadust süsteemsete paranduste tegemise järele õigusraamistikus, et suurendada pangandussektori tegevuse kontrolli ja läbipaistvust; palub komisjonil sellega seoses jälgida teraselt jätkuvaid kohtulikke uurimisi ning pakkuda Moldova ametiasutustele vajaduse korral uurimiste teostamiseks ja lõpuleviimiseks oskusteadmisi ja abi;

| 30. | nõuab meediasektori terviklikku reformi ning meediaomandi täielikku läbipaistvust; väljendab sellega seoses muret tegeliku konkurentsi puudumise pärast ning nõuab range seaduse vastuvõtmist huvide konflikti kohta; |
| --- | --- |

30.

nõuab meediasektori terviklikku reformi ning meediaomandi täielikku läbipaistvust; väljendab sellega seoses muret tegeliku konkurentsi puudumise pärast ning nõuab range seaduse vastuvõtmist huvide konflikti kohta;

Ukraina

| 31. | tunneb heameelt ELi ja Ukraina vahelise DCFTA jõustumise üle 1. jaanuaril 2016; mõistab siiski hukka asjaolu, et Venemaa Föderatsioon peatas ühepoolselt vabakaubanduslepingu Ukrainaga, kehtestas karmid kaubandustõkked Ukraina ekspordile Venemaale ning takistab kaupade transiiti kolmandatesse riikidesse, rikkudes WTO ja muid kahepoolseid kaubanduslepinguid; nõuab, et EL toetaks Ukrainat WTOs käivitatud praeguses ja tulevastes vaidlustes Venemaaga; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt ELi ja Ukraina vahelise DCFTA jõustumise üle 1. jaanuaril 2016; mõistab siiski hukka asjaolu, et Venemaa Föderatsioon peatas ühepoolselt vabakaubanduslepingu Ukrainaga, kehtestas karmid kaubandustõkked Ukraina ekspordile Venemaale ning takistab kaupade transiiti kolmandatesse riikidesse, rikkudes WTO ja muid kahepoolseid kaubanduslepinguid; nõuab, et EL toetaks Ukrainat WTOs käivitatud praeguses ja tulevastes vaidlustes Venemaaga;

| 32. | rõhutab, et komisjon on olnud pooleteise aasta jooksul enneolematult avatud ja teinud suuri pingutusi selleks, et käsitleda kõiki Venemaa kahtlusi seoses DCFTA rakendamise tagajärgedega ning leida praktilisi lahendusi; peab kahetsusväärseks, et Venemaa pole suutnud esitada konkreetseid näiteid selle kohta, kuidas DCFTA jõustumine mõjutaks tema turgu ja kaubandust; kinnitab taas, et AA/DCFTA rakendamine on potentsiaalselt kasulik ka Venemaale, kuna see aitab kaubandus- ja majandustegevust elavdada ning naabruskonda stabiliseerida; palub sellega seoses uurida edasisi võimalusi kõrgetasemeliseks dialoogiks; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et komisjon on olnud pooleteise aasta jooksul enneolematult avatud ja teinud suuri pingutusi selleks, et käsitleda kõiki Venemaa kahtlusi seoses DCFTA rakendamise tagajärgedega ning leida praktilisi lahendusi; peab kahetsusväärseks, et Venemaa pole suutnud esitada konkreetseid näiteid selle kohta, kuidas DCFTA jõustumine mõjutaks tema turgu ja kaubandust; kinnitab taas, et AA/DCFTA rakendamine on potentsiaalselt kasulik ka Venemaale, kuna see aitab kaubandus- ja majandustegevust elavdada ning naabruskonda stabiliseerida; palub sellega seoses uurida edasisi võimalusi kõrgetasemeliseks dialoogiks;

| 33. | kutsub liikmesriike üles hoidma Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) missiooni täielikult mehitatuna ja toimivana; võtab teadmiseks Ukraina valitsuse üleskutsed suurendada rahvusvahelisi rahuvalvejõude Ukraina ja Venemaa piiril ning Luganski ja Donetski piirkondades; on nõus, et kui olukord seda võimaldab, tuleks Minski kokkuleppe täieliku elluviimise raames pakkuda konflikti osapooltele ELi juhitavat ÜJKP missiooni, mis abistaks selliste ülesannete täitmisel nagu demineerimine, ettevalmistused kohalikeks valimisteks ja humanitaarabiorganisatsioonidele vaba juurdepääsu tagamine; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles hoidma Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) missiooni täielikult mehitatuna ja toimivana; võtab teadmiseks Ukraina valitsuse üleskutsed suurendada rahvusvahelisi rahuvalvejõude Ukraina ja Venemaa piiril ning Luganski ja Donetski piirkondades; on nõus, et kui olukord seda võimaldab, tuleks Minski kokkuleppe täieliku elluviimise raames pakkuda konflikti osapooltele ELi juhitavat ÜJKP missiooni, mis abistaks selliste ülesannete täitmisel nagu demineerimine, ettevalmistused kohalikeks valimisteks ja humanitaarabiorganisatsioonidele vaba juurdepääsu tagamine;

| 34. | väljendab tõsist muret Minski kokkuleppe algselt kokkulepitud tähtajaks (31. detsember 2015) rakendamise pärast; tuletab meelde, et eelkõige lasub sellega seoses vastutus Venemaa ametivõimudel; kordab, et relvarahu rikkumised on 2015. aasta oktoobri keskpaigast alates sagenenud, et OSCE erakorralise vaatlusmissiooni vaatlejate vabale liikumisele seatakse jätkuvalt piiranguid, et Ukraina ei ole saanud tagasi kontrolli kogu oma piiri üle Venemaaga, et ajutiselt okupeeritud Luganski ja Donetski oblastite alade kohalike valimiste korraldamise viisi suhtes ei saavutatud kokkulepet ning et kõiki vange ja ebaseaduslikult kinnipeetavaid isikuid, näiteks Nadija Savtšenkot või Oleg Sentsovi ei ole vabastatud; |
| --- | --- |

34.

väljendab tõsist muret Minski kokkuleppe algselt kokkulepitud tähtajaks (31. detsember 2015) rakendamise pärast; tuletab meelde, et eelkõige lasub sellega seoses vastutus Venemaa ametivõimudel; kordab, et relvarahu rikkumised on 2015. aasta oktoobri keskpaigast alates sagenenud, et OSCE erakorralise vaatlusmissiooni vaatlejate vabale liikumisele seatakse jätkuvalt piiranguid, et Ukraina ei ole saanud tagasi kontrolli kogu oma piiri üle Venemaaga, et ajutiselt okupeeritud Luganski ja Donetski oblastite alade kohalike valimiste korraldamise viisi suhtes ei saavutatud kokkulepet ning et kõiki vange ja ebaseaduslikult kinnipeetavaid isikuid, näiteks Nadija Savtšenkot või Oleg Sentsovi ei ole vabastatud;

| 35. | väljendab heameelt Hollandi ohutusnõukogu aruande avaldamise üle Malaysia Airlinesi lennu 17 (MH17) lennuki allatulistamise kohta, mille tõttu hukkus 298 süütut tsiviilisikut; toetab rahvusvahelise kriminaalkohtu loomist ning palub Venemaa Föderatsioonil teha rahvusvahelise kogukonnaga täielikult koostööd, et viia läbi kõikehõlmav ja erapooletu kriminaaluurimine ja tuua vastutavad isikud kohtu ette; taunib Venemaa Föderatsiooni otsust blokeerida ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon rahvusvahelise kohtu loomise kohta kõnealuse kuriteo uurimiseks; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt Hollandi ohutusnõukogu aruande avaldamise üle Malaysia Airlinesi lennu 17 (MH17) lennuki allatulistamise kohta, mille tõttu hukkus 298 süütut tsiviilisikut; toetab rahvusvahelise kriminaalkohtu loomist ning palub Venemaa Föderatsioonil teha rahvusvahelise kogukonnaga täielikult koostööd, et viia läbi kõikehõlmav ja erapooletu kriminaaluurimine ja tuua vastutavad isikud kohtu ette; taunib Venemaa Föderatsiooni otsust blokeerida ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon rahvusvahelise kohtu loomise kohta kõnealuse kuriteo uurimiseks;

| 36. | taunib asjaolu, et Venemaa jätkuv agressioon on tekitanud Donbassi piirkonnas raske humanitaarolukorra ning et Ukraina ja rahvusvahelisi humanitaarorganisatsioone ei lasta okupeeritud piirkondadesse; väljendab sügavat muret enam kui 1,5 miljoni riigisisese põgeniku raske humanitaarolukorra pärast; tunneb sügavat muret inimõiguste rikkumiste pärast Venemaa poolt okupeeritud Krimmis, eelkõige krimmitatarlaste kohutava olukorra pärast, ning rõhutab vajadust suurendada ELi finantsabi Ukrainale; |
| --- | --- |

36.

taunib asjaolu, et Venemaa jätkuv agressioon on tekitanud Donbassi piirkonnas raske humanitaarolukorra ning et Ukraina ja rahvusvahelisi humanitaarorganisatsioone ei lasta okupeeritud piirkondadesse; väljendab sügavat muret enam kui 1,5 miljoni riigisisese põgeniku raske humanitaarolukorra pärast; tunneb sügavat muret inimõiguste rikkumiste pärast Venemaa poolt okupeeritud Krimmis, eelkõige krimmitatarlaste kohutava olukorra pärast, ning rõhutab vajadust suurendada ELi finantsabi Ukrainale;

| 37. | väljendab heameelt Ukraina ametivõimude jätkuvate jõupingutuste üle viisanõude kaotamise tegevuskava täitmiseks ning õnnitleb neid positiivse viimase eduaruande puhul selle kava rakendamise kohta; väljendab rahulolu sellega, et vastu on võetud uusi õigusakte ja poliitikameetmeid, millega on tugevdatud kaitset diskrimineerimise eest; ootab, et Ukraina juhtkond täidaks 2016. aasta esimeses kvartalis oma kohustused korruptsiooni vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt Ukraina ametivõimude jätkuvate jõupingutuste üle viisanõude kaotamise tegevuskava täitmiseks ning õnnitleb neid positiivse viimase eduaruande puhul selle kava rakendamise kohta; väljendab rahulolu sellega, et vastu on võetud uusi õigusakte ja poliitikameetmeid, millega on tugevdatud kaitset diskrimineerimise eest; ootab, et Ukraina juhtkond täidaks 2016. aasta esimeses kvartalis oma kohustused korruptsiooni vastu võitlemisel;

| 38. | rõhutab, et suurim reforme takistav probleem on sügavalt juurdunud korruptsioon; tunneb heameelt seni tehtud otsuste üle, näiteks korruptsioonivastaste õigusaktide vastuvõtmise ja korruptsioonivastase võitlusega tegelevate institutsioonide (riiklik korruptsioonivastane büroo, korruptsiooni ennetamise riiklik agentuur ja spetsiaalne korruptsioonivastane prokuratuur) ja mehhanismide ning korruptiivsel teel saadud tulu tagasinõudmise riikliku ameti loomise üle; väljendab lisaks heameelt hiljuti vastu võetud seaduse üle, mis käsitleb poliitiliste erakondade riiklikku rahastamist ja jõustub 1. juulil 2016, samuti avalike hangete seaduse üle; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et suurim reforme takistav probleem on sügavalt juurdunud korruptsioon; tunneb heameelt seni tehtud otsuste üle, näiteks korruptsioonivastaste õigusaktide vastuvõtmise ja korruptsioonivastase võitlusega tegelevate institutsioonide (riiklik korruptsioonivastane büroo, korruptsiooni ennetamise riiklik agentuur ja spetsiaalne korruptsioonivastane prokuratuur) ja mehhanismide ning korruptiivsel teel saadud tulu tagasinõudmise riikliku ameti loomise üle; väljendab lisaks heameelt hiljuti vastu võetud seaduse üle, mis käsitleb poliitiliste erakondade riiklikku rahastamist ja jõustub 1. juulil 2016, samuti avalike hangete seaduse üle;

| 39. | mõistab, et sõjaolukord Ida-Ukrainas on reformide elluviimisel tõsine takistus; rõhutab siiski, et Ukraina edu ja vastupidavus mis tahes välise vaenlase vastu sõltub ainult tema majanduse ja õigusraamistiku seisukorrast, edukast demokraatiast ja jõukuse kasvust; |
| --- | --- |

39.

mõistab, et sõjaolukord Ida-Ukrainas on reformide elluviimisel tõsine takistus; rõhutab siiski, et Ukraina edu ja vastupidavus mis tahes välise vaenlase vastu sõltub ainult tema majanduse ja õigusraamistiku seisukorrast, edukast demokraatiast ja jõukuse kasvust;

| 40. | tunneb heameelt detsentraliseerimise ja kohtusüsteemi valdkonnas käimasoleva põhiseadusliku reformi üle; tuletab meelde, et Veneetsia komisjon avaldas põhiseaduse muudatusettepanekute mõlema paketi kohta positiivsed soovitused; rõhutab vajadust teha jätkuvaid edusamme nendes ja teistes valdkondades, eriti majanduses, kus jätkuvalt tuleb prioriteediks pidada paremat reguleerimist ja monopolide kaotamist, samuti fiskaalreforme, läbipaistvuse suurendamist ja soodsa investeerimiskliima loomist; väljendab muret Ukraina majanduse olukorra ja riigi üldise finantsolukorra pärast; võtab teadmiseks selle, et majanduslike näitajate stabiliseerimises on saavutatud mõningaid edusamme; tunneb heameelt Ukraina ja tema võlausaldajate vahel 2015. aasta septembris võla vähendamise osas saavutatud otsustava tähtsusega kokkuleppe üle; tuletab meelde, et rahvusvaheline kogukond, eelkõige EL ja Euroopas asuvad rahvusvahelised finantsasutused, IMF ja abi andvad riigid on lubanud anda enneolematu, ligi 20 miljardi euro suuruse summa; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt detsentraliseerimise ja kohtusüsteemi valdkonnas käimasoleva põhiseadusliku reformi üle; tuletab meelde, et Veneetsia komisjon avaldas põhiseaduse muudatusettepanekute mõlema paketi kohta positiivsed soovitused; rõhutab vajadust teha jätkuvaid edusamme nendes ja teistes valdkondades, eriti majanduses, kus jätkuvalt tuleb prioriteediks pidada paremat reguleerimist ja monopolide kaotamist, samuti fiskaalreforme, läbipaistvuse suurendamist ja soodsa investeerimiskliima loomist; väljendab muret Ukraina majanduse olukorra ja riigi üldise finantsolukorra pärast; võtab teadmiseks selle, et majanduslike näitajate stabiliseerimises on saavutatud mõningaid edusamme; tunneb heameelt Ukraina ja tema võlausaldajate vahel 2015. aasta septembris võla vähendamise osas saavutatud otsustava tähtsusega kokkuleppe üle; tuletab meelde, et rahvusvaheline kogukond, eelkõige EL ja Euroopas asuvad rahvusvahelised finantsasutused, IMF ja abi andvad riigid on lubanud anda enneolematu, ligi 20 miljardi euro suuruse summa;

| 41. | peab tervitatavaks ELi aktiivset toetust ja solidaarsust energeetika valdkonnas, mis võimaldas uuesti alustada Venemaa gaasitarneid Ukrainale 2015.–2016. aasta talveks; kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ära Ukraina transiidipotentsiaali ja tihendama koostööd, et tagada energiatarned nii ELile kui ka Ukrainale, ja hoiduma Ukrainast mööduvate uute torujuhtmete rajamisest, eriti Nord Stream II projekti arendamisest Venemaa gaasitarneteks Euroopasse, mis võivad osutuda kahjulikuks ELi energiaallikate mitmekesistamise strateegia ja ELi õiguse seisukohast; toetab ELi kavatsust edendada energiaturu täielikku integreerimist Ukrainaga energiaühenduse kaudu ning vähendada energiasõltuvust kodumajapidamisi liigselt koormamata; palub ELil ja Ukraina valitsusel töötada välja meetmed, et leevendada sotsiaalseid raskusi; |
| --- | --- |

41.

peab tervitatavaks ELi aktiivset toetust ja solidaarsust energeetika valdkonnas, mis võimaldas uuesti alustada Venemaa gaasitarneid Ukrainale 2015.–2016. aasta talveks; kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ära Ukraina transiidipotentsiaali ja tihendama koostööd, et tagada energiatarned nii ELile kui ka Ukrainale, ja hoiduma Ukrainast mööduvate uute torujuhtmete rajamisest, eriti Nord Stream II projekti arendamisest Venemaa gaasitarneteks Euroopasse, mis võivad osutuda kahjulikuks ELi energiaallikate mitmekesistamise strateegia ja ELi õiguse seisukohast; toetab ELi kavatsust edendada energiaturu täielikku integreerimist Ukrainaga energiaühenduse kaudu ning vähendada energiasõltuvust kodumajapidamisi liigselt koormamata; palub ELil ja Ukraina valitsusel töötada välja meetmed, et leevendada sotsiaalseid raskusi;

| 42. | tunnustab ELi-Ukraina parlamentaarse assotsieerimiskomitee tulemuslikku ja aktiivset tööd Ukraina poliitilise, julgeoleku- ja majandusolukorra jälgimisel, samuti komitee pühendumist ja toetust Ukraina ametivõimude algatatud ELi-suunalise üldise reformiprotsessi parandamisele; tuletab meelde Ukraina Ülemraada ja Euroopa Parlamendi vahel 2015. aastal allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit, millega luuakse kahe parlamendi vahel ühine raamistik parlamentaarse toetuse ja suutlikkuse suurendamise jaoks; |
| --- | --- |

42.

tunnustab ELi-Ukraina parlamentaarse assotsieerimiskomitee tulemuslikku ja aktiivset tööd Ukraina poliitilise, julgeoleku- ja majandusolukorra jälgimisel, samuti komitee pühendumist ja toetust Ukraina ametivõimude algatatud ELi-suunalise üldise reformiprotsessi parandamisele; tuletab meelde Ukraina Ülemraada ja Euroopa Parlamendi vahel 2015. aastal allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit, millega luuakse kahe parlamendi vahel ühine raamistik parlamentaarse toetuse ja suutlikkuse suurendamise jaoks;

| 43. | rõhutab vajadust tugevdada Ukraina kodanikuühiskonda, et see saaks ametivõime nõustada ja neid toetada lubatud reformide elluviimisel ning tõhusalt tegutseda järelevalvaja ja rikkumistest teatajana; tunneb heameelt ekspertide ringi ja Ülemraada vahelise tõhusa koostöö üle reformiprotsessis ning AA/DCFTA rakendamisel; kiidab asjaolu, et Ülemraada prioriteedid kujundatakse kodanikuühiskonnaga peetava ulatusliku dialoogi tulemusena; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust tugevdada Ukraina kodanikuühiskonda, et see saaks ametivõime nõustada ja neid toetada lubatud reformide elluviimisel ning tõhusalt tegutseda järelevalvaja ja rikkumistest teatajana; tunneb heameelt ekspertide ringi ja Ülemraada vahelise tõhusa koostöö üle reformiprotsessis ning AA/DCFTA rakendamisel; kiidab asjaolu, et Ülemraada prioriteedid kujundatakse kodanikuühiskonnaga peetava ulatusliku dialoogi tulemusena;

| 44. | võtab teadmiseks ELi-Ukraina AA/DCFTA teemalise konsultatiivse rahvahääletuse peatse toimumise Madalmaades; loodab, et Madalmaade elanikud langetavad otsuse lepingu antava kasu alusel ja mõistavad, millist konkreetset mõju see avaldab ELile ja eelkõige Madalmaadele; |
| --- | --- |

44.

võtab teadmiseks ELi-Ukraina AA/DCFTA teemalise konsultatiivse rahvahääletuse peatse toimumise Madalmaades; loodab, et Madalmaade elanikud langetavad otsuse lepingu antava kasu alusel ja mõistavad, millist konkreetset mõju see avaldab ELile ja eelkõige Madalmaadele;

o

o o

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikidele, idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euronesti parlamentaarsele assambleele, Euroopa Nõukogu parlamentaarsele assambleele ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni parlamentaarsele assambleele. |
| --- | --- |

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikidele, idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euronesti parlamentaarsele assambleele, Euroopa Nõukogu parlamentaarsele assambleele ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni parlamentaarsele assambleele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0272.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/89 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/89

---

P8_TA(2016)0019

Vastastikuse kaitse klausel (Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 7)

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon vastastikuse kaitse klausli (ELi lepingu artikli 42 lõige 7) kohta (2015/3034(RSP))

(2018/C 011/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ning eriti selle artikli 42 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ning eriti selle artikli 42 lõiget 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõiget 4 ja artiklit 222, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõiget 4 ja artiklit 222,

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitilise ja operatiivse mõõtme kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitilise ja operatiivse mõõtme kohta (1),

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja ja eelkõige selle VII peatüki ja artikli 51 sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja ja eelkõige selle VII peatüki ja artikli 51 sätteid,

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi presidendi poolt 16. novembril 2015. aastal Prantsuse parlamendi mõlema koja liikmetest koosneva kongressi ees tehtud avaldust, milles ta teatas, et Prantsusmaa on sõjas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi presidendi poolt 16. novembril 2015. aastal Prantsuse parlamendi mõlema koja liikmetest koosneva kongressi ees tehtud avaldust, milles ta teatas, et Prantsusmaa on sõjas,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 19.–20. detsembril 2013. aastal ja 25.–26. juunil 2015. aastal vastu võetud julgeoleku ja kaitse teemalisi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 19.–20. detsembril 2013. aastal ja 25.–26. juunil 2015. aastal vastu võetud julgeoleku ja kaitse teemalisi järeldusi,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu (kaitseministrite) 17. novembri 2015. aasta kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu (kaitseministrite) 17. novembri 2015. aasta kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 13. novembril 2015. aastal pandi Pariisis toime mitu terrorirünnakut, milles kaotas elu vähemalt 130 inimest enam kui 26 riigist, ja arvestades, et alates 2004. aastast on ELi liikmesriike tabanud mitmed terrorirünnakud, mille tagajärjel on hukkunud sadu ja saanud vigastada tuhandeid inimesi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 13. novembril 2015. aastal pandi Pariisis toime mitu terrorirünnakut, milles kaotas elu vähemalt 130 inimest enam kui 26 riigist, ja arvestades, et alates 2004. aastast on ELi liikmesriike tabanud mitmed terrorirünnakud, mille tagajärjel on hukkunud sadu ja saanud vigastada tuhandeid inimesi;

| B. | arvestades, et pärast 13. novembril 2015. aastal Pariisis toimunud terrorirünnakuid taotles Prantsusmaa valitsus ametlikult ELi lepingu artikli 42 lõike 7 kohase vastastikuse kaitse klausli kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast 13. novembril 2015. aastal Pariisis toimunud terrorirünnakuid taotles Prantsusmaa valitsus ametlikult ELi lepingu artikli 42 lõike 7 kohase vastastikuse kaitse klausli kasutuselevõtmist;

| C. | arvestades, et liikmesriikide vaheline solidaarsus, toetus ja vastastikune abistamine, sh liidu vahendeid kasutades, on osa ELi alusväärtustest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liikmesriikide vaheline solidaarsus, toetus ja vastastikune abistamine, sh liidu vahendeid kasutades, on osa ELi alusväärtustest;

| D. | arvestades, et tulenevalt vastastikuse kaitse klausli rakendamisest Prantsusmaa poolt on ELi liikmesriigid kohustatud andma Prantsusmaale abi kõigi nende käsutuses olevate vahenditega kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 51; rõhutades, et konfliktide ja rünnakute ennetamist tuleb eelistada nende tagajärgedega tegelemisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tulenevalt vastastikuse kaitse klausli rakendamisest Prantsusmaa poolt on ELi liikmesriigid kohustatud andma Prantsusmaale abi kõigi nende käsutuses olevate vahenditega kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 51; rõhutades, et konfliktide ja rünnakute ennetamist tuleb eelistada nende tagajärgedega tegelemisele;

| E. | arvestades, et rahvusvahelise terrorismi vastast võitlust käsitletakse ELi prioriteedina, ning arvestades, et solidaarsusprintsiibi järgimine eeldab tegutsemist nii oma riigis kui ka väljaspool; arvestades, et ELi julgeoleku sise- ja välismõõde on vältimatult ja tihedalt seotud; arvestades, et vaja on ELi ühisstrateegiat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvahelise terrorismi vastast võitlust käsitletakse ELi prioriteedina, ning arvestades, et solidaarsusprintsiibi järgimine eeldab tegutsemist nii oma riigis kui ka väljaspool; arvestades, et ELi julgeoleku sise- ja välismõõde on vältimatult ja tihedalt seotud; arvestades, et vaja on ELi ühisstrateegiat;

| F. | arvestades, et aluslepingutes ette nähtud julgeoleku- ja kaitsestruktuuri ei ole veel täielikult rakendatud; arvestades, et liikmesriigid vastutavad liidu julgeoleku ja kaitse edendamise eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aluslepingutes ette nähtud julgeoleku- ja kaitsestruktuuri ei ole veel täielikult rakendatud; arvestades, et liikmesriigid vastutavad liidu julgeoleku ja kaitse edendamise eest;

| G. | arvestades, et EL peab tugevdama koostööd Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga (NATO), et mõlemas raamistikus kujundatav julgeoleku- ja kaitsepoliitika omavahel paremini kokku sobitada, eelkõige juhul, kui mõni liikmesriik satub oma territooriumil relvastatud agressiooni, sealhulgas terrorirünnaku ohvriks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL peab tugevdama koostööd Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga (NATO), et mõlemas raamistikus kujundatav julgeoleku- ja kaitsepoliitika omavahel paremini kokku sobitada, eelkõige juhul, kui mõni liikmesriik satub oma territooriumil relvastatud agressiooni, sealhulgas terrorirünnaku ohvriks;

| H. | arvestades, et ELi institutsioonid peavad olema julgeoleku- ja kaitsepoliitikas aktiivsemad ning edendama kõigi aluslepingutes kehtestatud julgeoleku- ja kaitsepoliitika alaste sätete rakendamist, sh sätteid, mis käsitlevad NATO konkreetset rolli Euroopa ja Atlandi-üleses julgeolekus ja kaitses; arvestades, et ELi institutsioonid peavad toetama kõiki liikmesriike nende püüdlustes kõnealuseid sätteid täielikult rakendada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi institutsioonid peavad olema julgeoleku- ja kaitsepoliitikas aktiivsemad ning edendama kõigi aluslepingutes kehtestatud julgeoleku- ja kaitsepoliitika alaste sätete rakendamist, sh sätteid, mis käsitlevad NATO konkreetset rolli Euroopa ja Atlandi-üleses julgeolekus ja kaitses; arvestades, et ELi institutsioonid peavad toetama kõiki liikmesriike nende püüdlustes kõnealuseid sätteid täielikult rakendada;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 6, mis käsitleb alalist struktureeritud koostööd, tuleks kasutusele võtta nendes liikmesriikides, kes soovivad omavahel tihedamat koostööd teha; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 6, mis käsitleb alalist struktureeritud koostööd, tuleks kasutusele võtta nendes liikmesriikides, kes soovivad omavahel tihedamat koostööd teha;

| J. | arvestades, et EL on võtnud vastu terrorismivastase võitluse strateegia, mis tugineb nii ühenduse enda kui ka valitsustevahelistele vahenditele ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas; arvestades, et selles strateegias on soovitatud jagada ELi meetmed nelja eesmärgi alla, nimelt ennetamine, kaitse, jälitamine ja reageerimine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on võtnud vastu terrorismivastase võitluse strateegia, mis tugineb nii ühenduse enda kui ka valitsustevahelistele vahenditele ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas; arvestades, et selles strateegias on soovitatud jagada ELi meetmed nelja eesmärgi alla, nimelt ennetamine, kaitse, jälitamine ja reageerimine;

| K. | arvestades, et ELi reageering terrorismile hõlmab demokraatia, dialoogi ja hea valitsemistava edendamist, et tegeleda vägivaldse äärmusluse algpõhjustega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi reageering terrorismile hõlmab demokraatia, dialoogi ja hea valitsemistava edendamist, et tegeleda vägivaldse äärmusluse algpõhjustega;

| 1. | mõistab Daeshi jälestusväärsed terrorirünnakud kõige karmimalt hukka; väljendab kõigile terrorirünnakute ohvritele ja nende perekondadele sügavaimat poolehoidu, solidaarsust ja kaastunnet; |
| --- | --- |

1.

mõistab Daeshi jälestusväärsed terrorirünnakud kõige karmimalt hukka; väljendab kõigile terrorirünnakute ohvritele ja nende perekondadele sügavaimat poolehoidu, solidaarsust ja kaastunnet;

| 2. | võtab teadmiseks ja kiidab heaks kõigi ELi liikmesriikide üksmeelse toetuse Prantsusmaale; väljendab heameelt seoses asjaoluga, et kõik liikmesriigid olid valmis täies ulatuses pakkuma vajalikku abi ja toetust; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks ja kiidab heaks kõigi ELi liikmesriikide üksmeelse toetuse Prantsusmaale; väljendab heameelt seoses asjaoluga, et kõik liikmesriigid olid valmis täies ulatuses pakkuma vajalikku abi ja toetust;

| 3. | tuletab meelde, et vastastikuse kaitse klausli poole pöörduti esimest korda; on seisukohal, et praegune juhtum peab käivitama Euroopa julgeoleku ja kaitse mitmemõõtmelist iseloomu käsitlevad põhjalikud poliitilised arutelud; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et vastastikuse kaitse klausli poole pöörduti esimest korda; on seisukohal, et praegune juhtum peab käivitama Euroopa julgeoleku ja kaitse mitmemõõtmelist iseloomu käsitlevad põhjalikud poliitilised arutelud;

| 4. | märgib rahuloluga, et terrorismivastasesse võitlusesse on suunatud täiendavaid vahendeid; kutsub liikmesriike üles säilitama oma tingimusteta ja püsiva toetuse ka edaspidi ning jätkama oma panuse andmist niikaua kui vaja; märgib Prantsusmaa käivitavat rolli sellest ühises ettevõtmises ja ergutab pädevaid ELi institutsioone pakkuma vajaduse korral omapoolset püsivat toetust; |
| --- | --- |

4.

märgib rahuloluga, et terrorismivastasesse võitlusesse on suunatud täiendavaid vahendeid; kutsub liikmesriike üles säilitama oma tingimusteta ja püsiva toetuse ka edaspidi ning jätkama oma panuse andmist niikaua kui vaja; märgib Prantsusmaa käivitavat rolli sellest ühises ettevõtmises ja ergutab pädevaid ELi institutsioone pakkuma vajaduse korral omapoolset püsivat toetust;

| 5. | on seisukohal, et aluslepingutest tulenevate vastastikuse kaitse ja solidaarsuse klauslite rakendamine on esmajoones poliitiline küsimus; rõhutab asjaolu, et nende klauslite kasutuselevõtmisel peab toimuma poliitiline arutelu nii Euroopa Ülemkogus kui ka Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et aluslepingutest tulenevate vastastikuse kaitse ja solidaarsuse klauslite rakendamine on esmajoones poliitiline küsimus; rõhutab asjaolu, et nende klauslite kasutuselevõtmisel peab toimuma poliitiline arutelu nii Euroopa Ülemkogus kui ka Euroopa Parlamendis;

| 6. | väljendab muret selle pärast, et vastastikuse kaitse klausli kohase abi ja toetuse kahepoolne haldamine, nagu antud juhul, ei ole kõigi liikmesriikide puhul võimalik; palub seetõttu Euroopa Ülemkogul hoogustada vastastikuse kaitse klausli edasiarendamist ja tugevdada asjaomaste ELi institutsioonide rolli selle korraldamisel; |
| --- | --- |

6.

väljendab muret selle pärast, et vastastikuse kaitse klausli kohase abi ja toetuse kahepoolne haldamine, nagu antud juhul, ei ole kõigi liikmesriikide puhul võimalik; palub seetõttu Euroopa Ülemkogul hoogustada vastastikuse kaitse klausli edasiarendamist ja tugevdada asjaomaste ELi institutsioonide rolli selle korraldamisel;

| 7. | kordab oma varasemates resolutsioonides liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile esitatud üleskutset teha ettepanek praktilise korra ja suuniste kohta, mis aitaksid tagada tõhusa tegutsemise juhul, kui mõni liikmesriik soovib vastastikuse kaitse klausli rakendamist, ning analüüsida ELi institutsioonide rolli selle klausli rakendamise korral; peab siiski kahetsusväärseks, et sellist analüüsi ega suuniseid ei olnud olemas ajal, mil vastastikuse kaitse klauslit esimest korda kasutati, mistõttu on tekkinud olukord, kus on vaja ajutisi meetmeid ning ajutist laadi juhtimist ja koostööd; |
| --- | --- |

7.

kordab oma varasemates resolutsioonides liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile esitatud üleskutset teha ettepanek praktilise korra ja suuniste kohta, mis aitaksid tagada tõhusa tegutsemise juhul, kui mõni liikmesriik soovib vastastikuse kaitse klausli rakendamist, ning analüüsida ELi institutsioonide rolli selle klausli rakendamise korral; peab siiski kahetsusväärseks, et sellist analüüsi ega suuniseid ei olnud olemas ajal, mil vastastikuse kaitse klauslit esimest korda kasutati, mistõttu on tekkinud olukord, kus on vaja ajutisi meetmeid ning ajutist laadi juhtimist ja koostööd;

| 8. | on seisukohal, et praktilise korra ja suuniste väljatöötamine vastastikuse kaitse klausli edaspidise rakendamise puhuks kujutab endiselt kiireloomulist prioriteeti; rõhutab, et suuniste koostamisel tuleks võtta arvesse artikli 42 lõike 7 esmakordsest rakendamisest saadud õppetunde; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et praktilise korra ja suuniste väljatöötamine vastastikuse kaitse klausli edaspidise rakendamise puhuks kujutab endiselt kiireloomulist prioriteeti; rõhutab, et suuniste koostamisel tuleks võtta arvesse artikli 42 lõike 7 esmakordsest rakendamisest saadud õppetunde;

| 9. | palub nõukogul ja liikmesriikidel töötada kiiresti välja ja võtta vastu poliitikaraamistik, mis aitaks suunata ELi lepingu artikli 42 lõike 7 rakendamist ning sisaldaks ajakava, läbivaatamisklauslit ja järelevalvemehhanisme; on sügavalt veendunud, et kõikidest artikli 42 lõike 7 kasutuselevõtmisele järgnevatest riiklikest, kahepoolsetest või mitmepoolsetest meetmetest tuleb nõukogule teada anda ja need samal ajal avalikustada; |
| --- | --- |

9.

palub nõukogul ja liikmesriikidel töötada kiiresti välja ja võtta vastu poliitikaraamistik, mis aitaks suunata ELi lepingu artikli 42 lõike 7 rakendamist ning sisaldaks ajakava, läbivaatamisklauslit ja järelevalvemehhanisme; on sügavalt veendunud, et kõikidest artikli 42 lõike 7 kasutuselevõtmisele järgnevatest riiklikest, kahepoolsetest või mitmepoolsetest meetmetest tuleb nõukogule teada anda ja need samal ajal avalikustada;

| 10. | märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 222 tulenev solidaarsusklausel võimaldaks anda Prantsusmaa ja teiste otseselt terrorismivastase võitlusega tegelevate liikmesriikide käsutusse kõik asjaomased ELi vahendid; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikkel 222 on koostatud spetsiaalselt terrorirünnakute tagajärgedega tegelemiseks Euroopas ning on mõeldud riiklike õiguskaitseorganite ebapiisava koostöö ja koordineerimise parandamiseks Euroopas; |
| --- | --- |

10.

märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 222 tulenev solidaarsusklausel võimaldaks anda Prantsusmaa ja teiste otseselt terrorismivastase võitlusega tegelevate liikmesriikide käsutusse kõik asjaomased ELi vahendid; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikkel 222 on koostatud spetsiaalselt terrorirünnakute tagajärgedega tegelemiseks Euroopas ning on mõeldud riiklike õiguskaitseorganite ebapiisava koostöö ja koordineerimise parandamiseks Euroopas;

| 11. | on veendunud, et EL vajab alalist tsiviil- ja sõjalise valdkonna peakorterit strateegilisel ja operatiivtasandil, lähtuvalt liikmesriikide ja liidu tasandi olemasolevatest võimalustest, ning et sellele struktuurile tuleks teha ülesandeks strateegiline ja operatiivne erandolukorra planeerimine, kaasa arvatud kollektiivkaitseks, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 42 lõigetes 7 ja 2, ning selle edasine kohaldamine tihedas koostöös vastavate NATO struktuuridega; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et EL vajab alalist tsiviil- ja sõjalise valdkonna peakorterit strateegilisel ja operatiivtasandil, lähtuvalt liikmesriikide ja liidu tasandi olemasolevatest võimalustest, ning et sellele struktuurile tuleks teha ülesandeks strateegiline ja operatiivne erandolukorra planeerimine, kaasa arvatud kollektiivkaitseks, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 42 lõigetes 7 ja 2, ning selle edasine kohaldamine tihedas koostöös vastavate NATO struktuuridega;

| 12. | on seisukohal, et ELi lepingu artikli 42 lõike 7 praegust rakendamist tuleks kasutada kõigi julgeoleku ja kaitse alaste aluslepingu sätete edasise rakendamise kogu potentsiaali ärakasutamiseks; tuletab sellega seoses meelde, et on oluline kohaldada täiel määral ja nõuetekohaselt kaitsepaketti, mis hõlmab kaitsealaseid riigihankeid käsitlevat direktiivi 2009/81/EÜ ja kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisest vedu käsitlevat direktiivi 2009/43/EÜ; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et ELi lepingu artikli 42 lõike 7 praegust rakendamist tuleks kasutada kõigi julgeoleku ja kaitse alaste aluslepingu sätete edasise rakendamise kogu potentsiaali ärakasutamiseks; tuletab sellega seoses meelde, et on oluline kohaldada täiel määral ja nõuetekohaselt kaitsepaketti, mis hõlmab kaitsealaseid riigihankeid käsitlevat direktiivi 2009/81/EÜ ja kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisest vedu käsitlevat direktiivi 2009/43/EÜ;

| 13. | kutsub Euroopa riike üles jätkama terrorismivastase võitluse igakülgset toetamist ja kasutama ranget lähenemisviisi oma riigis ja välismaal; |
| --- | --- |

13.

kutsub Euroopa riike üles jätkama terrorismivastase võitluse igakülgset toetamist ja kasutama ranget lähenemisviisi oma riigis ja välismaal;

| 14. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et Pariisi rünnakute korraldajad on ilmselt ELi liikmesriikide kodanikud, kes sündisid ja elasid ELis, ning nõuab seetõttu täiendavaid meetmeid relvade, lõhkeainete ja terrorismis kahtlustatavate isikute liikumise kontrollimiseks; |
| --- | --- |

14.

väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et Pariisi rünnakute korraldajad on ilmselt ELi liikmesriikide kodanikud, kes sündisid ja elasid ELis, ning nõuab seetõttu täiendavaid meetmeid relvade, lõhkeainete ja terrorismis kahtlustatavate isikute liikumise kontrollimiseks;

| 15. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid seaksid sisse struktureeritud teabejagamise ja operatiivkoostöö piirivalve, politsei ja muude õiguskaitseasutuste vahel ning luureandmete vahetamise, ühendades selleks riikide andmebaasid ja täielikult rakendades olemasolevaid raamistikke, nagu Europoli turvaline teabevahetusvõrk (SIENA) ning teised Europoli platvormid ja teenused; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid seaksid sisse struktureeritud teabejagamise ja operatiivkoostöö piirivalve, politsei ja muude õiguskaitseasutuste vahel ning luureandmete vahetamise, ühendades selleks riikide andmebaasid ja täielikult rakendades olemasolevaid raamistikke, nagu Europoli turvaline teabevahetusvõrk (SIENA) ning teised Europoli platvormid ja teenused;

| 16. | rõhutab, kui oluline on töötada välja deradikaliseerimise, sh noortele suunatud riiklike jõupingutuste, vägivaldse äärmusluse ennetamise ja terrorismivastase võitluse terviklik lähenemisviis, keskendudes sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele, kuritegevuse ennetamisele, sihtotstarbelistele poliitika- ja julgeolekumeetmetele, mis põhinevad konkreetsel kahtlusel või ohul, mille teevad kindlaks inimesed ja mitte masinad; rõhutab lisaks sellele vajadust muuta rangemaks relvade omandamise ja omamise ning relvaekspordi eeskirju ning tõhustada võitlust ebaseadusliku relvakaubanduse vastu; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on töötada välja deradikaliseerimise, sh noortele suunatud riiklike jõupingutuste, vägivaldse äärmusluse ennetamise ja terrorismivastase võitluse terviklik lähenemisviis, keskendudes sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele, kuritegevuse ennetamisele, sihtotstarbelistele poliitika- ja julgeolekumeetmetele, mis põhinevad konkreetsel kahtlusel või ohul, mille teevad kindlaks inimesed ja mitte masinad; rõhutab lisaks sellele vajadust muuta rangemaks relvade omandamise ja omamise ning relvaekspordi eeskirju ning tõhustada võitlust ebaseadusliku relvakaubanduse vastu;

| 17. | nõuab, et EL töötaks koostöös kõigi asjassepuutuvate osapooltega välja ühise välispoliitika Süüria ja laiemalt Lähis-Ida tuleviku teemal; on seisukohal, et see poliitika peaks olema oluline osa tulevasest ELi üldisest strateegiast; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et EL töötaks koostöös kõigi asjassepuutuvate osapooltega välja ühise välispoliitika Süüria ja laiemalt Lähis-Ida tuleviku teemal; on seisukohal, et see poliitika peaks olema oluline osa tulevasest ELi üldisest strateegiast;

| 18. | leiab, et vastastikuse abistamise klausli kasutuselevõtmine kujutab endast erakordset võimalust panna alus tugevale ja kestvale Euroopa kaitseliidule; on arvamusel, et üksnes sõltumatu julgeoleku- ja kaitsevõime olemasolu annab ELile vahendid ja valmisoleku tulla toime laiaulatuslike sise- ja välisjulgeoleku ohtude ja probleemidega; |
| --- | --- |

18.

leiab, et vastastikuse abistamise klausli kasutuselevõtmine kujutab endast erakordset võimalust panna alus tugevale ja kestvale Euroopa kaitseliidule; on arvamusel, et üksnes sõltumatu julgeoleku- ja kaitsevõime olemasolu annab ELile vahendid ja valmisoleku tulla toime laiaulatuslike sise- ja välisjulgeoleku ohtude ja probleemidega;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, Euroopa Komisjoni presidendile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, NATO peasekretärile, ÜRO peasekretärile, USA presidendile ja USA kaitseministrile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, Euroopa Komisjoni presidendile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, NATO peasekretärile, ÜRO peasekretärile, USA presidendile ja USA kaitseministrile.

---

(1)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 138.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/92 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/92

---

P8_TA(2016)0020

ELi prioriteedid ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudel

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudeks (2015/3035(RSP))

(2018/C 011/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO inimõiguste konventsioone ning nende fakultatiivprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO inimõiguste konventsioone ning nende fakultatiivprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 60/251, millega asutati ÜRO Inimõiguste Nõukogu (UNHRC), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 60/251, millega asutati ÜRO Inimõiguste Nõukogu (UNHRC),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa sotsiaalhartat ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa sotsiaalhartat ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO Inimõiguste Nõukogu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO Inimõiguste Nõukogu kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta, sealhulgas resolutsioone arutelude kohta, mis käsitlevad inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta, sealhulgas resolutsioone arutelude kohta, mis käsitlevad inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumeid,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21, 27 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21, 27 ja 47,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta aruannet ÜRO Peaassambleele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta aruannet ÜRO Peaassambleele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 2015 ja 2016 on aastad, mil tähistatakse olulisi inimõiguste, rahu ja julgeolekuga seotud aastapäevi: Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni loomise 70. aastapäeva, ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti 50. aastapäeva, ÜRO arenguõiguse deklaratsiooni (1986) 30. aastapäeva ja Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi (1995) 20. aastapäeva ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni naiste, rahu ja julgeoleku kohta (2000) ja aastatuhande arengueesmärkide (2000) 15. aastapäeva; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2015 ja 2016 on aastad, mil tähistatakse olulisi inimõiguste, rahu ja julgeolekuga seotud aastapäevi: Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni loomise 70. aastapäeva, ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti 50. aastapäeva, ÜRO arenguõiguse deklaratsiooni (1986) 30. aastapäeva ja Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi (1995) 20. aastapäeva ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni naiste, rahu ja julgeoleku kohta (2000) ja aastatuhande arengueesmärkide (2000) 15. aastapäeva;

| B. | arvestades, et inimõiguste järgimine, sõltumata rassist, päritolust, usutunnistustest, klassist, kastist, soost, seksuaalsest sättumusest või nahavärvist, on iga riigi kohustus, kinnitades oma austust inimõiguste (nii kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete kui ka kultuuriliste õiguste) jagamatuse suhtes, sest need on omavahel seotud ja üksteisest sõltuvad, ning arvestades, et ükskõik millisest õigusest ilmajäämisel on otsene kahjulik mõju teistele õigustele; arvestades, et kõikidel riikidel on kohustus austada oma elanike põhiõigusi ja võtta konkreetseid meetmeid nende õiguste tagamisele kaasaaitamiseks riiklikul tasandil ning teha rahvusvahelisel tasandil koostööd inimõiguste kasutamise takistuste kaotamiseks kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõiguste järgimine, sõltumata rassist, päritolust, usutunnistustest, klassist, kastist, soost, seksuaalsest sättumusest või nahavärvist, on iga riigi kohustus, kinnitades oma austust inimõiguste (nii kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete kui ka kultuuriliste õiguste) jagamatuse suhtes, sest need on omavahel seotud ja üksteisest sõltuvad, ning arvestades, et ükskõik millisest õigusest ilmajäämisel on otsene kahjulik mõju teistele õigustele; arvestades, et kõikidel riikidel on kohustus austada oma elanike põhiõigusi ja võtta konkreetseid meetmeid nende õiguste tagamisele kaasaaitamiseks riiklikul tasandil ning teha rahvusvahelisel tasandil koostööd inimõiguste kasutamise takistuste kaotamiseks kõigis valdkondades;

| C. | arvestades, et inimõiguste üldkehtivuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetikanormidest ja õigustikust ning Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakivi; arvestades, et inimõiguste olukord liikmesriikides mõjutab otseselt ELi inimõiguste alase poliitika usaldusväärsust välismaal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste üldkehtivuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetikanormidest ja õigustikust ning Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakivi; arvestades, et inimõiguste olukord liikmesriikides mõjutab otseselt ELi inimõiguste alase poliitika usaldusväärsust välismaal;

| D. | arvestades, et liidu tegevus suhetes kolmandate riikidega põhineb Euroopa Liidu lepingu artiklil 21, milles kinnitatakse inimõiguste ja põhivabaduste universaalsust ja jagamatust ning sätestatakse kohustus austada rahvusvahelisel areenil toimuvas tegevuses inimväärikust, võrdsuse ja solidaarsuse ning ÜRO põhikirja põhimõtteid ja rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liidu tegevus suhetes kolmandate riikidega põhineb Euroopa Liidu lepingu artiklil 21, milles kinnitatakse inimõiguste ja põhivabaduste universaalsust ja jagamatust ning sätestatakse kohustus austada rahvusvahelisel areenil toimuvas tegevuses inimväärikust, võrdsuse ja solidaarsuse ning ÜRO põhikirja põhimõtteid ja rahvusvahelist õigust;

| E. | arvestades, et inimõiguste austamist tuleks arvestada kõigis poliitikavaldkondades, mis hõlmavad rahu ja julgeolekut, arengukoostööd, kaubandust ja investeeringuid, humanitaarabi, kliimamuutusi, rännet ja võitlust terrorismi vastu, sest meetmeid nendes valdkondades ei saa võtta inimõigusi austamata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste austamist tuleks arvestada kõigis poliitikavaldkondades, mis hõlmavad rahu ja julgeolekut, arengukoostööd, kaubandust ja investeeringuid, humanitaarabi, kliimamuutusi, rännet ja võitlust terrorismi vastu, sest meetmeid nendes valdkondades ei saa võtta inimõigusi austamata;

| F. | arvestades, et ÜRO liikmesriigid on võtnud vastu ja kohustunud täitma 2030. aasta tegevuskava, milles kavandatakse maailma, kus kõikjal austatakse inimõigusi ja inimväärikust, õigusriigi põhimõtet, õiglust, võrdsust ja mittediskrimineerimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO liikmesriigid on võtnud vastu ja kohustunud täitma 2030. aasta tegevuskava, milles kavandatakse maailma, kus kõikjal austatakse inimõigusi ja inimväärikust, õigusriigi põhimõtet, õiglust, võrdsust ja mittediskrimineerimist;

| G. | arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu korrapärased istungjärgud, eriraportööride nimetamine, inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise mehhanism ja erimenetlus konkreetsete riikide olukorra või valdkondlike küsimustega tegelemiseks aitavad kaasa rahvusvahelistele jõupingutustele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamiseks ja järgimiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu korrapärased istungjärgud, eriraportööride nimetamine, inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise mehhanism ja erimenetlus konkreetsete riikide olukorra või valdkondlike küsimustega tegelemiseks aitavad kaasa rahvusvahelistele jõupingutustele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamiseks ja järgimiseks;

| H. | arvestades, et mõned ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmetest kuuluvad kõige tõsisemate inimõiguste rikkujate hulka, nende koostöö ÜRO erimenetluste raames on nõrk ja nad ole täitnud oma aruandluskohustust ÜRO inimõiguste lepingu alusel loodud organite ees; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõned ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmetest kuuluvad kõige tõsisemate inimõiguste rikkujate hulka, nende koostöö ÜRO erimenetluste raames on nõrk ja nad ole täitnud oma aruandluskohustust ÜRO inimõiguste lepingu alusel loodud organite ees;

ÜRO Inimõiguste Nõukogu

| 1. | peab tervitatavaks suursaadik Choi Kyong-limi nimetamist ÜRO Inimõiguste Nõukogu esimeheks 2016. aastaks; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks suursaadik Choi Kyong-limi nimetamist ÜRO Inimõiguste Nõukogu esimeheks 2016. aastaks;

| 2. | peab tervitatavaks ÜRO Peaassambleele esitatavat ÜRO Inimõiguste Nõukogu aastaaruannet 28., 29. ja 30. istungjärgu kohta; |
| --- | --- |

2.

peab tervitatavaks ÜRO Peaassambleele esitatavat ÜRO Inimõiguste Nõukogu aastaaruannet 28., 29. ja 30. istungjärgu kohta;

| 3. | kordab seisukohta, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmed tuleks valida riikide hulgast, kus austatakse inimõigusi, õigusriigi põhimõtet ja demokraatiat, ning nõuab tungivalt, et ÜRO liikmesriigid edendaksid muu hulgas inimõiguste austamisel põhinevate kriteeriumite kasutamist riikide ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks valimisel; väljendab muret inimõiguste rikkumiste pärast mõnes hiljuti UNHRC liikmeks valitud riigis; leiab, et liikmesriigid ei peaks toetama selliste riikide valimist UNHRC liikmeks, kes ei austa inimõigusi; |
| --- | --- |

3.

kordab seisukohta, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmed tuleks valida riikide hulgast, kus austatakse inimõigusi, õigusriigi põhimõtet ja demokraatiat, ning nõuab tungivalt, et ÜRO liikmesriigid edendaksid muu hulgas inimõiguste austamisel põhinevate kriteeriumite kasutamist riikide ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks valimisel; väljendab muret inimõiguste rikkumiste pärast mõnes hiljuti UNHRC liikmeks valitud riigis; leiab, et liikmesriigid ei peaks toetama selliste riikide valimist UNHRC liikmeks, kes ei austa inimõigusi;

| 4. | rõhutab, et on oluline toetada ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (edaspidi „büroo“) sõltumatust ja puutumatust tagamaks, et büroo saaks oma volitusi tulemuslikult ja erapooletult täita ka edaspidi; nõuab sellega seoses büroo piisavat toetamist ja rahastamist; kinnitab taas oma toetust erimenetlustele ja volitatud esindajate, nagu eriraportööride sõltumatusele, mis võimaldab neil täita oma ülesandeid täieliku erapooletusega, ning kutsub kõiki riike nende menetlustega koostööd tegema; peab kahetsusväärseks, et mõni liikmesriik ei tee koostööd; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et on oluline toetada ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (edaspidi „büroo“) sõltumatust ja puutumatust tagamaks, et büroo saaks oma volitusi tulemuslikult ja erapooletult täita ka edaspidi; nõuab sellega seoses büroo piisavat toetamist ja rahastamist; kinnitab taas oma toetust erimenetlustele ja volitatud esindajate, nagu eriraportööride sõltumatusele, mis võimaldab neil täita oma ülesandeid täieliku erapooletusega, ning kutsub kõiki riike nende menetlustega koostööd tegema; peab kahetsusväärseks, et mõni liikmesriik ei tee koostööd;

| 5. | kinnitab taas, kui oluline on inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise universaalsus, et saada täielik ülevaade inimõiguste olukorrast kõigis ÜRO liikmesriikides, ja avaldab veel kord toetust läbivaatamise teisele tsüklile, milles keskendutakse esimese tsükli jooksul vastu võetud soovituste rakendamisele; kordab siiski oma nõudmist, et soovitused, mida riigid esimeses tsüklis heaks ei kiitnud, võetaks inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise jätkuvas protsessis uuesti kaalumisele; |
| --- | --- |

5.

kinnitab taas, kui oluline on inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise universaalsus, et saada täielik ülevaade inimõiguste olukorrast kõigis ÜRO liikmesriikides, ja avaldab veel kord toetust läbivaatamise teisele tsüklile, milles keskendutakse esimese tsükli jooksul vastu võetud soovituste rakendamisele; kordab siiski oma nõudmist, et soovitused, mida riigid esimeses tsüklis heaks ei kiitnud, võetaks inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise jätkuvas protsessis uuesti kaalumisele;

| 6. | rõhutab vajadust tagada, et erinevad sidusrühmad, eelkõige kodanikuühiskond, osaleksid täielikult UNHRC töö kõikides aspektides ja väljendab muret, et ranged piirangud ja kitsendused takistavad kodanikuühiskonna osalemist üldise korrapärase läbivaatamise protsessis; kutsub ÜRO liikmesriike, sealhulgas ELi liikmesriike üles kasutama üldist korrapärast läbivaatamist inimõiguste olukorra hindamiseks oma riigis ning esitama sellega seoses soovitusi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust tagada, et erinevad sidusrühmad, eelkõige kodanikuühiskond, osaleksid täielikult UNHRC töö kõikides aspektides ja väljendab muret, et ranged piirangud ja kitsendused takistavad kodanikuühiskonna osalemist üldise korrapärase läbivaatamise protsessis; kutsub ÜRO liikmesriike, sealhulgas ELi liikmesriike üles kasutama üldist korrapärast läbivaatamist inimõiguste olukorra hindamiseks oma riigis ning esitama sellega seoses soovitusi;

| 7. | nõuab, et EL võtaks poliitilises dialoogis asjaomaste riikidega üldise korrapärase läbivaatamise soovituste järelmeetmeid, et uurida, mil viisil ja milliste vahenditega neid soovitusi riikide ja piirkondlike strateegiate kaudu rakendada; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et EL võtaks poliitilises dialoogis asjaomaste riikidega üldise korrapärase läbivaatamise soovituste järelmeetmeid, et uurida, mil viisil ja milliste vahenditega neid soovitusi riikide ja piirkondlike strateegiate kaudu rakendada;

| 8. | väljendab heameelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku muutuste algatuse üle, mille eesmärk on parandada ja tugevdada ÜRO inimõiguste büroode ülemaailmset kohalolekut sellega, et luuakse kaheksa piirkondlikku keskust, kes partneritega otsest koostööd tehes kaitsevad ja edendavad inimõigusi, et viia inimõiguste mehhanismide soovitused kohapeal ellu; nõuab, et seoses UNHRC 10. aastapäevaga hinnataks nõukogu mõju, sealhulgas tema mandaadi osas ning tema resolutsioonide ja muude otsuste rakendamise osas; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku muutuste algatuse üle, mille eesmärk on parandada ja tugevdada ÜRO inimõiguste büroode ülemaailmset kohalolekut sellega, et luuakse kaheksa piirkondlikku keskust, kes partneritega otsest koostööd tehes kaitsevad ja edendavad inimõigusi, et viia inimõiguste mehhanismide soovitused kohapeal ellu; nõuab, et seoses UNHRC 10. aastapäevaga hinnataks nõukogu mõju, sealhulgas tema mandaadi osas ning tema resolutsioonide ja muude otsuste rakendamise osas;

Kodaniku- ja poliitilised õigused

| 9. | väljendab muret mõnes riigis läbiviidava põhiseaduse läbivaatamise pärast, mille eesmärk on muuta presidendi ametiaegade arvule kehtestatud piirangut – see küsimus on tekitanud mõnel puhul valimistega seotud vägivalda; kinnitab, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste, sh individuaalse ja kollektiivse sõnavabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabaduse austamine on demokraatliku, salliva ja pluralistliku ühiskonna tunnused; |
| --- | --- |

9.

väljendab muret mõnes riigis läbiviidava põhiseaduse läbivaatamise pärast, mille eesmärk on muuta presidendi ametiaegade arvule kehtestatud piirangut – see küsimus on tekitanud mõnel puhul valimistega seotud vägivalda; kinnitab, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste, sh individuaalse ja kollektiivse sõnavabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabaduse austamine on demokraatliku, salliva ja pluralistliku ühiskonna tunnused;

| 10. | kordab taas, et korrapäraselt toimuvad vabad ja tõelised valimised üldise ja võrdse valimisõiguse alusel on vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile (artikli 21 lõige 3) ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile (artikkel 25) kõigi kodanike põhiõigus; kinnitab, et sõnavabaduse olemasolu ning elujõuline ja soodne keskkond sõltumatu ja pluralistliku kodanikuühiskonna jaoks on eeltingimused inimõiguste austamise edendamiseks; |
| --- | --- |

10.

kordab taas, et korrapäraselt toimuvad vabad ja tõelised valimised üldise ja võrdse valimisõiguse alusel on vastavalt inimõiguste ülddeklaratsioonile (artikli 21 lõige 3) ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile (artikkel 25) kõigi kodanike põhiõigus; kinnitab, et sõnavabaduse olemasolu ning elujõuline ja soodne keskkond sõltumatu ja pluralistliku kodanikuühiskonna jaoks on eeltingimused inimõiguste austamise edendamiseks;

| 11. | on seisukohal, et tänapäeva digitehnoloogia pakub nii võimalusi kui ka tekitab probleeme seoses eraelu puutumatuse kaitsega, sõnavabaduse kasutamisega internetis kõikjal maailmas ning julgeolekuga, sest kaasaegset digitehnoloogiat võidakse kasutada äärmuslaste ja terroristide propagandavahendi ja värbamiskanalina; väljendab sellega seoses heameelt, et on määratud ametisse ÜRO eriraportöör eraelu puutumatuse õiguse küsimustes digitaalajastul, kelle volitused hõlmavad puutumatuse ja järelevalve probleeme, mis mõjutavad inimesi internetis ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et tänapäeva digitehnoloogia pakub nii võimalusi kui ka tekitab probleeme seoses eraelu puutumatuse kaitsega, sõnavabaduse kasutamisega internetis kõikjal maailmas ning julgeolekuga, sest kaasaegset digitehnoloogiat võidakse kasutada äärmuslaste ja terroristide propagandavahendi ja värbamiskanalina; väljendab sellega seoses heameelt, et on määratud ametisse ÜRO eriraportöör eraelu puutumatuse õiguse küsimustes digitaalajastul, kelle volitused hõlmavad puutumatuse ja järelevalve probleeme, mis mõjutavad inimesi internetis ja väljaspool seda;

| 12. | nõuab, et ÜRO liikmesriigid, sealhulgas ELi liikmesriigid rakendaksid eriraportööri soovitusi rassismi, rassilise diskrimineerimise, võõraviha ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormide kohta, et võidelda rassi- ja võõraviha ning etnilise vaenu ja nende õhutamise leviku vastu internetis ja sotsiaalmeediavõrgustikes, võttes asjakohaseid seadusandlikke meetmeid ning järgides igati sõna- ja arvamusvabadust; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et ÜRO liikmesriigid, sealhulgas ELi liikmesriigid rakendaksid eriraportööri soovitusi rassismi, rassilise diskrimineerimise, võõraviha ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormide kohta, et võidelda rassi- ja võõraviha ning etnilise vaenu ja nende õhutamise leviku vastu internetis ja sotsiaalmeediavõrgustikes, võttes asjakohaseid seadusandlikke meetmeid ning järgides igati sõna- ja arvamusvabadust;

Inimõiguste kaitsjad

| 13. | mõistab hukka inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniliikmete jätkuva ahistamise ja kinnipidamise valitsusjõudude poolt mitmetes kolmandates riikides; väljendab muret seoses ebaõiglaste ja piiravate õigusaktidega, sh piirangutega välisrahastamisele, mis põhjustavad kodanikuühiskonna tegevusruumi ahenemist; kutsub kõiki valitsusi üles edendama ja toetama ajakirjandusvabadust, kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjate tegevust ning võimaldama neil tegutseda ilma neid hirmutamata, represseerimata või ähvardamata; |
| --- | --- |

13.

mõistab hukka inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniliikmete jätkuva ahistamise ja kinnipidamise valitsusjõudude poolt mitmetes kolmandates riikides; väljendab muret seoses ebaõiglaste ja piiravate õigusaktidega, sh piirangutega välisrahastamisele, mis põhjustavad kodanikuühiskonna tegevusruumi ahenemist; kutsub kõiki valitsusi üles edendama ja toetama ajakirjandusvabadust, kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjate tegevust ning võimaldama neil tegutseda ilma neid hirmutamata, represseerimata või ähvardamata;

| 14. | on seisukohal, et inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniliikmete jätkuv ahistamine ja kinnipidamine mitmes ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesriigis õõnestab ÜRO Inimõiguste Nõukogu usaldusväärsust; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid edendaksid ÜRO tasandil algatust, mille eesmärk on töötada välja sidus ja terviklik reageerimisviis peamistele probleemidele, millega puutuvad kogu maailmas kokku inimõiguste kaitsjad, kes tegelevad naiste õiguste, keskkonna, maa ja põlisrahvaste õiguste kaitse, korruptsiooni ja karistamatuse küsimustega ning religiooniga, aga ka ajakirjanikud ja muud inimõiguste kaitsjad, kes kasutavad meediavahendeid, sh veebi ja sotsiaalmeediat, ning nõuab tungivalt nende tapmisjuhtude süstemaatilist hukkamõistmist; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniliikmete jätkuv ahistamine ja kinnipidamine mitmes ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesriigis õõnestab ÜRO Inimõiguste Nõukogu usaldusväärsust; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid edendaksid ÜRO tasandil algatust, mille eesmärk on töötada välja sidus ja terviklik reageerimisviis peamistele probleemidele, millega puutuvad kogu maailmas kokku inimõiguste kaitsjad, kes tegelevad naiste õiguste, keskkonna, maa ja põlisrahvaste õiguste kaitse, korruptsiooni ja karistamatuse küsimustega ning religiooniga, aga ka ajakirjanikud ja muud inimõiguste kaitsjad, kes kasutavad meediavahendeid, sh veebi ja sotsiaalmeediat, ning nõuab tungivalt nende tapmisjuhtude süstemaatilist hukkamõistmist;

| 15. | väljendab tõsist muret humanitaarabitöötajate ja meditsiiniasutuste suhtes toime pandud rünnakute sagenemise pärast; tuletab meelde, et sellised rünnakud on rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt keelatud ja kutsub konflikti osalisi üles järgima rahvusvahelise humanitaarõiguse sätteid; rõhutab, kui oluline on parandada abitöötajate turvalisust, et rünnakutele tulemuslikumalt reageerida; |
| --- | --- |

15.

väljendab tõsist muret humanitaarabitöötajate ja meditsiiniasutuste suhtes toime pandud rünnakute sagenemise pärast; tuletab meelde, et sellised rünnakud on rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt keelatud ja kutsub konflikti osalisi üles järgima rahvusvahelise humanitaarõiguse sätteid; rõhutab, kui oluline on parandada abitöötajate turvalisust, et rünnakutele tulemuslikumalt reageerida;

Surmanuhtlus

| 16. | tuletab meelde ELi täisleppimatust surmanuhtluse suhtes ning kordab oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtluse, piinamise, julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise kasutamisele karistuse eesmärgil mis tahes juhtudel ja mis tahes asjaoludel; toonitab, kui oluline on ELi jaoks edendada jätkuvalt moratooriumi surmanuhtluse suhtes ning rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab suurendada inimväärikuse austamist; kordab oma seisukohta, et kolmandate riikide uimastipoliitika toetamine, näiteks rahaline abi, tehniline abi ja suutlikkuse suurendamine peaks seadma eeltingimuseks, et uimastikuritegude eest ei rakendata surmanuhtlust; toetab inimõiguste ja uimastipoliitika küsimustega tegeleva eriraportööri nimetamist; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde ELi täisleppimatust surmanuhtluse suhtes ning kordab oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtluse, piinamise, julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise kasutamisele karistuse eesmärgil mis tahes juhtudel ja mis tahes asjaoludel; toonitab, kui oluline on ELi jaoks edendada jätkuvalt moratooriumi surmanuhtluse suhtes ning rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab suurendada inimväärikuse austamist; kordab oma seisukohta, et kolmandate riikide uimastipoliitika toetamine, näiteks rahaline abi, tehniline abi ja suutlikkuse suurendamine peaks seadma eeltingimuseks, et uimastikuritegude eest ei rakendata surmanuhtlust; toetab inimõiguste ja uimastipoliitika küsimustega tegeleva eriraportööri nimetamist;

| 17. | kiidab heaks olulised edusammud: paljud riigid on surmanuhtluse täideviimise peatanud, teised aga võtnud vastu õigusakte surmanuhtluse kaotamiseks; peab siiski kahetsusväärseks, et mõnes riigis on surmanuhtlus viimastel aastatel uuesti kehtestatud; palub nendel riikidel, kes on surmanuhtluse kaotanud või selle täideviimisele pikaajalise moratooriumi kehtestanud, oma lubadusi pidada ja mitte kehtestada seda uuesti; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks olulised edusammud: paljud riigid on surmanuhtluse täideviimise peatanud, teised aga võtnud vastu õigusakte surmanuhtluse kaotamiseks; peab siiski kahetsusväärseks, et mõnes riigis on surmanuhtlus viimastel aastatel uuesti kehtestatud; palub nendel riikidel, kes on surmanuhtluse kaotanud või selle täideviimisele pikaajalise moratooriumi kehtestanud, oma lubadusi pidada ja mitte kehtestada seda uuesti;

Usuvabadus

| 18. | tuletab meelde, et mõtte-, südametunnistuse, usu- ja veendumusvabadus on inimõiguste ülddeklaratsioonis tunnustatud põhiline inimõigus, mis on tagatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 18; tuletab samuti meelde, et see on seotud muude inimõiguste ja põhivabadustega, hõlmates õigust uskuda või mitte uskuda, võrdset vabadust järgida teistlikke, mitteteistlikke või ateistlikke kombetavasid, õigust valitud veendumust omandada, muuta ja sellest loobuda või selle juurde naasta; väljendab muret seoses asjaoluga, et mõnes riigis ei järgita ikka veel ÜRO standardeid ja kasutatakse riiklikku represseerimist, mis võib hõlmata füüsilist karistamist, vangistust, ülemäära kõrgeid trahve ja isegi surmanuhtlust ning kujutab endast usu- ja veendumusvabaduse õiguse rikkumist; tunneb muret selle pärast, et sageneb vähemuste tagakiusamine nende usu ja veendumuste alusel, samuti nende kogunemiskohtade seadusevastane kahjustamine; toetab ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruannet usu nimel toime pandud vägivallaaktide kohta; nõuab, et EL rakendaks oma soovitusi uskudevahelise dialoogi algatuste kohta; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et mõtte-, südametunnistuse, usu- ja veendumusvabadus on inimõiguste ülddeklaratsioonis tunnustatud põhiline inimõigus, mis on tagatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 18; tuletab samuti meelde, et see on seotud muude inimõiguste ja põhivabadustega, hõlmates õigust uskuda või mitte uskuda, võrdset vabadust järgida teistlikke, mitteteistlikke või ateistlikke kombetavasid, õigust valitud veendumust omandada, muuta ja sellest loobuda või selle juurde naasta; väljendab muret seoses asjaoluga, et mõnes riigis ei järgita ikka veel ÜRO standardeid ja kasutatakse riiklikku represseerimist, mis võib hõlmata füüsilist karistamist, vangistust, ülemäära kõrgeid trahve ja isegi surmanuhtlust ning kujutab endast usu- ja veendumusvabaduse õiguse rikkumist; tunneb muret selle pärast, et sageneb vähemuste tagakiusamine nende usu ja veendumuste alusel, samuti nende kogunemiskohtade seadusevastane kahjustamine; toetab ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruannet usu nimel toime pandud vägivallaaktide kohta; nõuab, et EL rakendaks oma soovitusi uskudevahelise dialoogi algatuste kohta;

| 19. | väljendab heameelt ELi pühendumuse üle usu- ja veendumusvabaduse edendamisele rahvusvahelistel foorumitel, sh ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri mandaadi toetamise kaudu; toetab täiel määral ELi tava võtta seoses selleteemaliste resolutsioonidega ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja ÜRO Peaassambleel endale juhtroll; nõuab konkreetseid meetmeid, et kaitsta usuvähemusi, mitteusklikke, usust taganejaid ja ateiste, kes on langenud pühaduseteotust käsitlevate seaduste ohvriks; on arvamusel, et meetmeid tuleb võtta nii rahvusvahelistel kui ka piirkondlikel foorumitel, pidades avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi usuühenduste ja -kogukondadega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 17; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt ELi pühendumuse üle usu- ja veendumusvabaduse edendamisele rahvusvahelistel foorumitel, sh ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri mandaadi toetamise kaudu; toetab täiel määral ELi tava võtta seoses selleteemaliste resolutsioonidega ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja ÜRO Peaassambleel endale juhtroll; nõuab konkreetseid meetmeid, et kaitsta usuvähemusi, mitteusklikke, usust taganejaid ja ateiste, kes on langenud pühaduseteotust käsitlevate seaduste ohvriks; on arvamusel, et meetmeid tuleb võtta nii rahvusvahelistel kui ka piirkondlikel foorumitel, pidades avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi usuühenduste ja -kogukondadega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 17;

Sotsiaalsed ja majanduslikud õigused

| 20. | tunnustab ÜRO Inimõiguste Nõukogu pingutusi, et käsitleda kõiki inimõigusi ühtemoodi ja pidada neid kõiki võrdselt tähtsaks ning nimetada selleks majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õigustega seotud erimenetluste volitatud esindajad; märgib sellega seoses, et on oluline ratifitseerida majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivne protokoll, millega luuakse kaebuste esitamise ja uurimise mehhanismid; |
| --- | --- |

20.

tunnustab ÜRO Inimõiguste Nõukogu pingutusi, et käsitleda kõiki inimõigusi ühtemoodi ja pidada neid kõiki võrdselt tähtsaks ning nimetada selleks majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õigustega seotud erimenetluste volitatud esindajad; märgib sellega seoses, et on oluline ratifitseerida majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivne protokoll, millega luuakse kaebuste esitamise ja uurimise mehhanismid;

| 21. | väljendab sügavat muret äärmise vaesuse suurenemise pärast, mis ohustab kõigi inimõiguste täielikku kasutamist; peab seepärast tervitatavaks ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriraportööri aruannet äärmise vaesuse ja inimõiguste kohta (A/HRC/29/31) ning toetab tema ettepanekuid äärmise vaesuse kaotamise kohta; on seisukohal, et üldiseks vaesuse vastu võitlemiseks ning sotsiaalsete ja majanduslike õiguste edendamiseks tuleb leida lahendus suurenevale ebavõrdsusele, eelkõige parandades toidu, vee, hariduse, tervishoiuteenuste ja eluaseme kättesaadavust; |
| --- | --- |

21.

väljendab sügavat muret äärmise vaesuse suurenemise pärast, mis ohustab kõigi inimõiguste täielikku kasutamist; peab seepärast tervitatavaks ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriraportööri aruannet äärmise vaesuse ja inimõiguste kohta (A/HRC/29/31) ning toetab tema ettepanekuid äärmise vaesuse kaotamise kohta; on seisukohal, et üldiseks vaesuse vastu võitlemiseks ning sotsiaalsete ja majanduslike õiguste edendamiseks tuleb leida lahendus suurenevale ebavõrdsusele, eelkõige parandades toidu, vee, hariduse, tervishoiuteenuste ja eluaseme kättesaadavust;

| 22. | on seisukohal, et korruptsioon, maksudest kõrvalehoidumine, avalike hüvede halb majandamine ja aruandekohustuse puudumine ohustavad inimõiguste võrdset kasutamist ja õõnestavad demokraatlikke protsesse, õigusriigi põhimõtteid, õiglast kohtumõistmist ja avalikke teenuseid, nt haridust ja põhilisi tervishoiuteenuseid; on seisukohal, et meetmed, millega tagatakse inimõigused, eelkõige õigus teabele, sõna- ja kogunemisvabadus, õigus sõltumatule kohtusüsteemile ja demokraatlikule osalemisele ühiskonna asjades, on võitluses korruptsiooni vastu keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et korruptsioon, maksudest kõrvalehoidumine, avalike hüvede halb majandamine ja aruandekohustuse puudumine ohustavad inimõiguste võrdset kasutamist ja õõnestavad demokraatlikke protsesse, õigusriigi põhimõtteid, õiglast kohtumõistmist ja avalikke teenuseid, nt haridust ja põhilisi tervishoiuteenuseid; on seisukohal, et meetmed, millega tagatakse inimõigused, eelkõige õigus teabele, sõna- ja kogunemisvabadus, õigus sõltumatule kohtusüsteemile ja demokraatlikule osalemisele ühiskonna asjades, on võitluses korruptsiooni vastu keskse tähtsusega;

| 23. | rõhutab, et kolmandate riikide vähemuskogukondadel on konkreetsed vajadused ning et tuleb edendada nende kogukondade võrdsust kõigis majandus-, sotsiaalse, poliitilise ja kultuurielu valdkondades; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kolmandate riikide vähemuskogukondadel on konkreetsed vajadused ning et tuleb edendada nende kogukondade võrdsust kõigis majandus-, sotsiaalse, poliitilise ja kultuurielu valdkondades;

| 24. | nõuab, et ÜRO liikmesriigid, sealhulgas ELi liikmesriigid taotleksid, et kõik erimenetluste volitatud esindajad pööraksid erilist tähelepanu põlisrahvaste hulka kuuluvate naiste, noorte ja puuetega inimeste probleemidele ning annaksid sellistest probleemidest aru ÜRO Inimõiguste Nõukogule; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles toetama põlisrahvaste osalemist UNHRC istungjärkudel; palub, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid toetaksid aktiivselt kogu süsteemi hõlmava põlisrahvaste tegevuskava väljatöötamist, eelkõige mis puudutab korrapärast konsulteerimist põlisrahvastega; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et ÜRO liikmesriigid, sealhulgas ELi liikmesriigid taotleksid, et kõik erimenetluste volitatud esindajad pööraksid erilist tähelepanu põlisrahvaste hulka kuuluvate naiste, noorte ja puuetega inimeste probleemidele ning annaksid sellistest probleemidest aru ÜRO Inimõiguste Nõukogule; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles toetama põlisrahvaste osalemist UNHRC istungjärkudel; palub, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid toetaksid aktiivselt kogu süsteemi hõlmava põlisrahvaste tegevuskava väljatöötamist, eelkõige mis puudutab korrapärast konsulteerimist põlisrahvastega;

Äritegevus ja inimõigused

| 25. | toetab ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tulemuslikku ja terviklikku rakendamist; nõuab tungivalt, et kõik ÜRO liikmesriigid, sealhulgas ELi liikmesriigid töötaksid välja riiklikud tegevuskavad ja rakendaksid neid; on seisukohal, et kaubandus ja inimõigused võivad käia käsikäes ning äriringkondadel on inimõiguste ja demokraatia edendamisel täita oluline roll; peab väga tähtsaks ELi ja rahvusvaheliste ettevõtete juhtivat rolli ettevõtluse ja inimõiguste rahvusvaheliste standardite edendamisel; |
| --- | --- |

25.

toetab ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tulemuslikku ja terviklikku rakendamist; nõuab tungivalt, et kõik ÜRO liikmesriigid, sealhulgas ELi liikmesriigid töötaksid välja riiklikud tegevuskavad ja rakendaksid neid; on seisukohal, et kaubandus ja inimõigused võivad käia käsikäes ning äriringkondadel on inimõiguste ja demokraatia edendamisel täita oluline roll; peab väga tähtsaks ELi ja rahvusvaheliste ettevõtete juhtivat rolli ettevõtluse ja inimõiguste rahvusvaheliste standardite edendamisel;

| 26. | palub, et ÜRO ja EL tõstataksid rahvusvaheliste ja Euroopa ettevõtetega ka maa hõivamise ja nende maaõiguste eest võitlejate küsimuse, kes on tagakiusamise, sealhulgas ähvarduste, ahistamise, meelevaldse vahistamise, kallaletungide ja mõrvade ohvrid; |
| --- | --- |

26.

palub, et ÜRO ja EL tõstataksid rahvusvaheliste ja Euroopa ettevõtetega ka maa hõivamise ja nende maaõiguste eest võitlejate küsimuse, kes on tagakiusamise, sealhulgas ähvarduste, ahistamise, meelevaldse vahistamise, kallaletungide ja mõrvade ohvrid;

| 27. | väljendab heameelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku algatuse üle edendada aruandekohustuse ja õiguskaitsevahendite projekti, et aidata kaasa siseriiklikus õiguses ette nähtud õiguskaitsevahendite õiglasema ja mõjusama süsteemi kehtestamisele, eelkõige raskete inimõiguste rikkumise juhtumite jaoks ärisektoris; palub kõigil valitsustel täita oma kohustusi inimõiguste järgimise tagamisel, samuti õigussüsteemile juurdepääsu tagamisel äritegevusega seotud inimõiguste rikkumise ohvritele, kes nii oma riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil kogevad õiguskaitsevahenditele juurdepääsul praktilisi ja õiguslikke raskusi; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku algatuse üle edendada aruandekohustuse ja õiguskaitsevahendite projekti, et aidata kaasa siseriiklikus õiguses ette nähtud õiguskaitsevahendite õiglasema ja mõjusama süsteemi kehtestamisele, eelkõige raskete inimõiguste rikkumise juhtumite jaoks ärisektoris; palub kõigil valitsustel täita oma kohustusi inimõiguste järgimise tagamisel, samuti õigussüsteemile juurdepääsu tagamisel äritegevusega seotud inimõiguste rikkumise ohvritele, kes nii oma riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil kogevad õiguskaitsevahenditele juurdepääsul praktilisi ja õiguslikke raskusi;

| 28. | märgib, et valitsustevaheline avatud töörühm, kes töötab välja rahvusvahelise õiguslikult siduva vahendi riikidevaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas, mis moodustati ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooniga, pidas oma esimese istungi 2015. aasta juulis; nõuab, et EL toetaks pingutusi viia poliitikapõhimõtted kooskõlla rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suunistega, ning soovitab ELil ja liikmesriikidel osaleda konstruktiivselt arutelus, mis puudutab äritegevust ja inimõigusi käsitlevat õiguslikult siduvat rahvusvahelist õigusakti ÜRO süsteemi raames; |
| --- | --- |

28.

märgib, et valitsustevaheline avatud töörühm, kes töötab välja rahvusvahelise õiguslikult siduva vahendi riikidevaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas, mis moodustati ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooniga, pidas oma esimese istungi 2015. aasta juulis; nõuab, et EL toetaks pingutusi viia poliitikapõhimõtted kooskõlla rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suunistega, ning soovitab ELil ja liikmesriikidel osaleda konstruktiivselt arutelus, mis puudutab äritegevust ja inimõigusi käsitlevat õiguslikult siduvat rahvusvahelist õigusakti ÜRO süsteemi raames;

Ränne ja pagulased

| 29. | tunneb suurt muret rändekriisi pärast, mis on alates Teisest maailmasõjast suurim ja mille on põhjustanud asjaolu, et järjest rohkem inimesi on sunnitud lahkuma oma kodudest tagakiusamise, relvastatud konfliktide, üldise vägivalla ja kliimamuutuste tõttu, otsides kaitset ja paremat elu, ning riskivad ohtliku teekonna ettevõtmisel oma eluga; nõuab tõhusaid ja kooskõlastatud rahvusvahelisi meetmeid rände algpõhjustega tegelemiseks; nõuab ka rohkem jõupingutusi ÜRO tasandil, et tegeleda praeguste ja tulevaste rändeprobleemidega, tagades piisava rahastuse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile, Maailma Toiduprogrammile ja teistele ÜRO organitele, kes on seotud põhiteenuste osutamisega konfliktitsoonides ja väljaspool neid viibivatele põgenikele; rõhutab, kui oluline on rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri töö, kaasa arvatud tema soovitused; |
| --- | --- |

29.

tunneb suurt muret rändekriisi pärast, mis on alates Teisest maailmasõjast suurim ja mille on põhjustanud asjaolu, et järjest rohkem inimesi on sunnitud lahkuma oma kodudest tagakiusamise, relvastatud konfliktide, üldise vägivalla ja kliimamuutuste tõttu, otsides kaitset ja paremat elu, ning riskivad ohtliku teekonna ettevõtmisel oma eluga; nõuab tõhusaid ja kooskõlastatud rahvusvahelisi meetmeid rände algpõhjustega tegelemiseks; nõuab ka rohkem jõupingutusi ÜRO tasandil, et tegeleda praeguste ja tulevaste rändeprobleemidega, tagades piisava rahastuse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile, Maailma Toiduprogrammile ja teistele ÜRO organitele, kes on seotud põhiteenuste osutamisega konfliktitsoonides ja väljaspool neid viibivatele põgenikele; rõhutab, kui oluline on rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri töö, kaasa arvatud tema soovitused;

| 30. | palub kõigil riikidel suhtuda rändesse inimõigustest lähtuvalt, nii et rändepoliitika ja juhtimisega kaitstaks rändajate ja pagulaste õigusi, pöörates eritähelepanu tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevatele rändajate ja pagulaste rühmadele, nagu naised ja lapsed; palub kõikidel riikidel tegeleda naiste ja tütarlaste vastase soopõhise vägivalla probleemiga ning rõhutab, kui tähtis on sooliste aspektide arvestamine rändepoliitika kujundamises, et naiste ja tütarlaste erivajadusi arvesse võtta; |
| --- | --- |

30.

palub kõigil riikidel suhtuda rändesse inimõigustest lähtuvalt, nii et rändepoliitika ja juhtimisega kaitstaks rändajate ja pagulaste õigusi, pöörates eritähelepanu tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevatele rändajate ja pagulaste rühmadele, nagu naised ja lapsed; palub kõikidel riikidel tegeleda naiste ja tütarlaste vastase soopõhise vägivalla probleemiga ning rõhutab, kui tähtis on sooliste aspektide arvestamine rändepoliitika kujundamises, et naiste ja tütarlaste erivajadusi arvesse võtta;

| 31. | tuletab meelde, et kõikidel riikidel on kohustus austada ja kaitsta kõigi oma jurisdiktsioonis olevate isikute inimõigusi, olenemata nende kodakondsusest või päritolust ja sisserändestaatusest; tuletab meelde, et terviklik rändestrateegia – kaasa arvatud humanitaarkoridoride loomine ja humanitaarviisade andmine – on tihedalt seotud arengu- ja humanitaarpoliitikaga; kordab oma nõudmist, et kõigi rände küsimustes tehtavat koostööd ja tagasivõttu käsitlevate lepingute puhul ELi-väliste riikidega järgitaks rahvusvahelist õigust; tuletab meelde, et rändajate tagasisaatmist tuleks ellu viia ainult nii, et rändaja õigusi võetakse täielikult arvesse, teabepõhiste otsuste alusel ning üksnes juhul, kui nende õiguste kaitse on koduriigis tagatud; palub valitsustel lõpetada rändajate meelevaldne vahistamine ja meelevaldne kinnipidamine; väljendab muret rändajate ja pagulaste diskrimineerimise ning nende õiguste rikkumist pärast; kutsub sellega seoses ÜRO liikmesriike, sealhulgas ELi liikmesriike üles austama õigust paluda ja saada varjupaika; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et kõikidel riikidel on kohustus austada ja kaitsta kõigi oma jurisdiktsioonis olevate isikute inimõigusi, olenemata nende kodakondsusest või päritolust ja sisserändestaatusest; tuletab meelde, et terviklik rändestrateegia – kaasa arvatud humanitaarkoridoride loomine ja humanitaarviisade andmine – on tihedalt seotud arengu- ja humanitaarpoliitikaga; kordab oma nõudmist, et kõigi rände küsimustes tehtavat koostööd ja tagasivõttu käsitlevate lepingute puhul ELi-väliste riikidega järgitaks rahvusvahelist õigust; tuletab meelde, et rändajate tagasisaatmist tuleks ellu viia ainult nii, et rändaja õigusi võetakse täielikult arvesse, teabepõhiste otsuste alusel ning üksnes juhul, kui nende õiguste kaitse on koduriigis tagatud; palub valitsustel lõpetada rändajate meelevaldne vahistamine ja meelevaldne kinnipidamine; väljendab muret rändajate ja pagulaste diskrimineerimise ning nende õiguste rikkumist pärast; kutsub sellega seoses ÜRO liikmesriike, sealhulgas ELi liikmesriike üles austama õigust paluda ja saada varjupaika;

Kliimamuutused ja inimõigused

| 32. | väljendab heameelt seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonil põhineva Pariisi kokkuleppega, mis hõlmab kohanemist, leevendamist, tehnoloogia arendamist ja tehnosiiret ning suutlikkuse suurendamist; palub kõikidel sellele alla kirjutanud riikidel oma kohustusi täita; peab kahetsusväärseks, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ei ole viidatud inimõiguste ülddeklaratsioonile ning nõuab, et raamkonventsiooni poliitika ja meetmed põhineksid alati inimõigustel; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonil põhineva Pariisi kokkuleppega, mis hõlmab kohanemist, leevendamist, tehnoloogia arendamist ja tehnosiiret ning suutlikkuse suurendamist; palub kõikidel sellele alla kirjutanud riikidel oma kohustusi täita; peab kahetsusväärseks, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ei ole viidatud inimõiguste ülddeklaratsioonile ning nõuab, et raamkonventsiooni poliitika ja meetmed põhineksid alati inimõigustel;

| 33. | tuletab meelde, et kliimamuutuste kahjulik mõju kujutab endast vahetut ja potentsiaalselt pöördumatut ülemaailmset ohtu inimõiguste täielikule kasutamisele ning et sellel on märkimisväärne mõju ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, kelle õiguste olukord on niigi juba ebakindel; märgib murelikult, et kliimaga seotud nähtused, nagu meretaseme tõus ja äärmuslikud ilmamuutused, mille tagajärjel tekivad põuad ja üleujutused, toovad tõenäoliselt kaasa veelgi suurema hulga inimeste hukkumise, elanikkonna ümberasumise ning toidu ja vee puuduse; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et kliimamuutuste kahjulik mõju kujutab endast vahetut ja potentsiaalselt pöördumatut ülemaailmset ohtu inimõiguste täielikule kasutamisele ning et sellel on märkimisväärne mõju ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, kelle õiguste olukord on niigi juba ebakindel; märgib murelikult, et kliimaga seotud nähtused, nagu meretaseme tõus ja äärmuslikud ilmamuutused, mille tagajärjel tekivad põuad ja üleujutused, toovad tõenäoliselt kaasa veelgi suurema hulga inimeste hukkumise, elanikkonna ümberasumise ning toidu ja vee puuduse;

| 34. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles käsitlema õigusalaseid lünki kliimapagulase terminis, sealhulgas selle võimalikku rahvusvahelist määratlemist; |
| --- | --- |

34.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles käsitlema õigusalaseid lünki kliimapagulase terminis, sealhulgas selle võimalikku rahvusvahelist määratlemist;

Naiste õigused

| 35. | väljendab heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutise naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva resolutsiooni 2242 üle, milles seatakse naised kesksele kohale kõigis jõupingutustes tegelemisel ülemaailmsete küsimustega, nagu kasvav vägivaldne äärmuslus, kliimamuutused, ränne, säästev areng, rahu ja julgeolek; tunnustab ÜRO ülemaailmse uuringu järeldusi naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 rakendamise kohta, milles rõhutati naiste juhtimise ja osaluse olulisust konfliktide lahendamisel ja rahu kindlustamisel ning asjaolu, et naiste osalemine on parandanud humanitaarabi, tõhustanud rahutagajate jõupingutusi, kindlustanud rahuläbirääkimiste õnnestumist ja aidanud võidelda vägivaldse äärmuslusega; kutsub ÜROd ja kõiki selle liikmesriike üles astuma konkreetseid samme naiste sõltumatuse tagamiseks, nende sisukaks kaasamiseks konfliktide ennetamisse ja lahendamisse ning rahuläbirääkimiste ja rahu ülesehitamise protsessi, suurendades nende esindatust kõigil otsuste tegemise tasanditel, sh riiklikes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes institutsioonides ja mehhanismides; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutise naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva resolutsiooni 2242 üle, milles seatakse naised kesksele kohale kõigis jõupingutustes tegelemisel ülemaailmsete küsimustega, nagu kasvav vägivaldne äärmuslus, kliimamuutused, ränne, säästev areng, rahu ja julgeolek; tunnustab ÜRO ülemaailmse uuringu järeldusi naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 rakendamise kohta, milles rõhutati naiste juhtimise ja osaluse olulisust konfliktide lahendamisel ja rahu kindlustamisel ning asjaolu, et naiste osalemine on parandanud humanitaarabi, tõhustanud rahutagajate jõupingutusi, kindlustanud rahuläbirääkimiste õnnestumist ja aidanud võidelda vägivaldse äärmuslusega; kutsub ÜROd ja kõiki selle liikmesriike üles astuma konkreetseid samme naiste sõltumatuse tagamiseks, nende sisukaks kaasamiseks konfliktide ennetamisse ja lahendamisse ning rahuläbirääkimiste ja rahu ülesehitamise protsessi, suurendades nende esindatust kõigil otsuste tegemise tasanditel, sh riiklikes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes institutsioonides ja mehhanismides;

| 36. | väljendab nördimust asjaolu üle, et alates selliste vägivaldsete äärmusrühmituste esilekerkimisest, nagu Da’esh Süürias ja Iraagis või Boko Haram Lääne-Aafrikas, on naistevastane vägivald ja uue mõõtmena seksuaalvägivald muutunud nende äärmusrühmituste eesmärkide, ideoloogia ja tuluallikate lahutamatuks osaks ning esitab rahvusvahelisele üldsusele uue, kriitilise tähtsusega väljakutse; kutsub kõiki valitsusi ja ÜRO institutsioone võtma endale suuremaid kohustusi nende ebainimlike kuritegudega võitlemisel ning naiste väärikuse taastamisel, tagades neile õigusemõistmise, hüvituse ja asjakohased toetusmeetmed; |
| --- | --- |

36.

väljendab nördimust asjaolu üle, et alates selliste vägivaldsete äärmusrühmituste esilekerkimisest, nagu Da’esh Süürias ja Iraagis või Boko Haram Lääne-Aafrikas, on naistevastane vägivald ja uue mõõtmena seksuaalvägivald muutunud nende äärmusrühmituste eesmärkide, ideoloogia ja tuluallikate lahutamatuks osaks ning esitab rahvusvahelisele üldsusele uue, kriitilise tähtsusega väljakutse; kutsub kõiki valitsusi ja ÜRO institutsioone võtma endale suuremaid kohustusi nende ebainimlike kuritegudega võitlemisel ning naiste väärikuse taastamisel, tagades neile õigusemõistmise, hüvituse ja asjakohased toetusmeetmed;

| 37. | on seisukohal, et naiste sõltumatuse tagamine selle kaudu, et tegeletakse naiste ja meeste vahelise ebavõrdsuse probleemiga, mis muudab naised ja tüdrukud konflikti tingimustes kaitsetuks, on üks äärmusluse vastu võitlemise võimalusi; rõhutab vajadust tagada pagulaslaagrites ning äärmisest vaesusest ja sellistest äärmuslikest keskkonnatingimustest nagu põud ja üleujutused mõjutatud konfliktipiirkondades tütarlastele haridustee jätkamise võimalus; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et naiste sõltumatuse tagamine selle kaudu, et tegeletakse naiste ja meeste vahelise ebavõrdsuse probleemiga, mis muudab naised ja tüdrukud konflikti tingimustes kaitsetuks, on üks äärmusluse vastu võitlemise võimalusi; rõhutab vajadust tagada pagulaslaagrites ning äärmisest vaesusest ja sellistest äärmuslikest keskkonnatingimustest nagu põud ja üleujutused mõjutatud konfliktipiirkondades tütarlastele haridustee jätkamise võimalus;

| 38. | rõhutab, et oluline on hoiduda õõnestamast Pekingi tegevusprogrammi eesmärke, mis puudutavad juurdepääsu haridusele ja tervishoiule kui põhilisele inimõigusele; rõhutab tõsiasja, et üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele aitab vähendada väikelaste ja emade suremust; juhib tähelepanu sellele, et pereplaneerimine, emade tervis, rasestumisvastaste vahendite lihtne kättesaadavus ning kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste kättesaadavus on olulised tegurid, mis võimaldavad säästa naiste elusid ning aitavad neil oma elu vägistamise ohvriks sattumise järel uuesti üles ehitada; rõhutab, et need poliitikavaldkonnad tuleb seada kolmandate riikidega tehtava arengukoostöö keskmesse; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et oluline on hoiduda õõnestamast Pekingi tegevusprogrammi eesmärke, mis puudutavad juurdepääsu haridusele ja tervishoiule kui põhilisele inimõigusele; rõhutab tõsiasja, et üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele aitab vähendada väikelaste ja emade suremust; juhib tähelepanu sellele, et pereplaneerimine, emade tervis, rasestumisvastaste vahendite lihtne kättesaadavus ning kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste kättesaadavus on olulised tegurid, mis võimaldavad säästa naiste elusid ning aitavad neil oma elu vägistamise ohvriks sattumise järel uuesti üles ehitada; rõhutab, et need poliitikavaldkonnad tuleb seada kolmandate riikidega tehtava arengukoostöö keskmesse;

| 39. | rõhutab, kui olulised on meetmed, millega suurendatakse naiste juhtimist ja osalust kõigil otsuste tegemise tasanditel; kutsub riike üles tagama naiste võrdse esindatuse avaliku sektori institutsioonides ja avalikus elus, pöörates seejuures erilist tähelepanu vähemusse kuuluvate naiste kaasamisele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, kui olulised on meetmed, millega suurendatakse naiste juhtimist ja osalust kõigil otsuste tegemise tasanditel; kutsub riike üles tagama naiste võrdse esindatuse avaliku sektori institutsioonides ja avalikus elus, pöörates seejuures erilist tähelepanu vähemusse kuuluvate naiste kaasamisele;

| 40. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles edendama jätkuvalt naiste ja tütarlaste poliitilist ja majanduslikku võimestamist, arvestades soolist võrdõiguslikkust oma kõikides välispoliitika valdkondades ja programmides, k.a arvatud struktureeritud dialoogid kolmandate riikidega, tõstatades avalikult sooga seotud küsimusi ning tagades selleks piisavate vahendite olemasolu; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles edendama jätkuvalt naiste ja tütarlaste poliitilist ja majanduslikku võimestamist, arvestades soolist võrdõiguslikkust oma kõikides välispoliitika valdkondades ja programmides, k.a arvatud struktureeritud dialoogid kolmandate riikidega, tõstatades avalikult sooga seotud küsimusi ning tagades selleks piisavate vahendite olemasolu;

Laste õigused

| 41. | toetab ELi jõupingutusi laste õiguste edendamisel, eelkõige aidates tagada laste juurdepääsu veele, sanitaartingimustele, tervishoiuteenustele ja haridusele, tagades relvarühmitustesse värvatud laste rehabiliteerimise ja taasintegreerimise, kaotades laste tööjõu kasutamise, piinamise, laste nõidumises süüdistamise, inimkaubanduse, laste abielud ja seksuaalse ärakasutamise ning aidates lapsi relvakonfliktides ja tagades nende juurdepääsu haridusele nii konfliktipiirkondades kui ka pagulaslaagrites; |
| --- | --- |

41.

toetab ELi jõupingutusi laste õiguste edendamisel, eelkõige aidates tagada laste juurdepääsu veele, sanitaartingimustele, tervishoiuteenustele ja haridusele, tagades relvarühmitustesse värvatud laste rehabiliteerimise ja taasintegreerimise, kaotades laste tööjõu kasutamise, piinamise, laste nõidumises süüdistamise, inimkaubanduse, laste abielud ja seksuaalse ärakasutamise ning aidates lapsi relvakonfliktides ja tagades nende juurdepääsu haridusele nii konfliktipiirkondades kui ka pagulaslaagrites;

| 42. | tuletab meelde, et 1989. aastal vastu võetud lapse õiguste konventsioonis, mis on kõige laiemalt ratifitseeritud rahvusvaheline inimõigustealane leping, on sätestatud paljud laste õigused, sh õigus elule, tervisele ja haridusele, õigus mängida, õigus pereelule, õigus kaitsele vägivalla ja diskrimineerimise eest ning õigus tema arvamuse ärakuulamisele; palub, et kõik konventsiooniosalised täidaksid oma kohustusi; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et 1989. aastal vastu võetud lapse õiguste konventsioonis, mis on kõige laiemalt ratifitseeritud rahvusvaheline inimõigustealane leping, on sätestatud paljud laste õigused, sh õigus elule, tervisele ja haridusele, õigus mängida, õigus pereelule, õigus kaitsele vägivalla ja diskrimineerimise eest ning õigus tema arvamuse ärakuulamisele; palub, et kõik konventsiooniosalised täidaksid oma kohustusi;

| 43. | peab õigeks ÜRO kavandatavat ülemaailmset uuringut, mille eesmärk on jälgimise ja hindava analüüsi abil kaardistada, kuidas kehtivaid rahvusvahelisi õigusakte ja norme kohapeal rakendatakse, ning hinnata riikide konkreetseid võimalusi poliitika ja reageerimise täiustamiseks; nõuab, et kõik riigid aitaksid uuringule kaasa ja osaleksid selles aktiivselt; |
| --- | --- |

43.

peab õigeks ÜRO kavandatavat ülemaailmset uuringut, mille eesmärk on jälgimise ja hindava analüüsi abil kaardistada, kuidas kehtivaid rahvusvahelisi õigusakte ja norme kohapeal rakendatakse, ning hinnata riikide konkreetseid võimalusi poliitika ja reageerimise täiustamiseks; nõuab, et kõik riigid aitaksid uuringule kaasa ja osaleksid selles aktiivselt;

| 44. | peab muret tekitavaks, et 2015. aastal mõisteti maailma riikides palju inimesi surma ja hukati kuritegude eest, mille nad olid toime pannud enne 18-aastaseks saamist, kuigi surmanuhtluse kohaldamine alaealistele on ÜRO lapse õiguste konventsiooniga keelatud; |
| --- | --- |

44.

peab muret tekitavaks, et 2015. aastal mõisteti maailma riikides palju inimesi surma ja hukati kuritegude eest, mille nad olid toime pannud enne 18-aastaseks saamist, kuigi surmanuhtluse kohaldamine alaealistele on ÜRO lapse õiguste konventsiooniga keelatud;

Lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimeste) õigused

| 45. | väljendab muret seoses asjaoluga, et endiselt on olemas diskrimineerivaid seadusi ja tavasid ning paljudes riikides pannakse inimeste vastu nende seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi tõttu toime vägivallategusid; soovitab tähelepanelikult jälgida LGBTI-inimeste olukorda riikides, kus on hiljuti vastu võetud nende vastu suunatud seadusi; tunneb suurt muret sõna- ja kogunemisvabadust piiravate nn propagandavastaste seaduste pärast, seda ka Euroopas asuvates riikides; |
| --- | --- |

45.

väljendab muret seoses asjaoluga, et endiselt on olemas diskrimineerivaid seadusi ja tavasid ning paljudes riikides pannakse inimeste vastu nende seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi tõttu toime vägivallategusid; soovitab tähelepanelikult jälgida LGBTI-inimeste olukorda riikides, kus on hiljuti vastu võetud nende vastu suunatud seadusi; tunneb suurt muret sõna- ja kogunemisvabadust piiravate nn propagandavastaste seaduste pärast, seda ka Euroopas asuvates riikides;

| 46. | kinnitab veel kord oma toetust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku jätkuvale tööle LGBTI-inimeste kõikide inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel, eelkõige avalduste, aruannete ning kampaania „Vaba ja võrdne“ kaudu; ergutab ülemvolinikku jätkama võitlust diskrimineerivate seaduste ja tavade vastu; peab muret tekitavaks LGBTI-inimeste õiguste kaitsjate põhivabaduste piiramist ja nõuab, et EL neid rohkem toetaks; märgib, et LGBTI-inimeste põhiõigusi austatakse suurema tõenäosusega, kui neil on juurdepääs kõigile õiguslikele institutsioonidele; |
| --- | --- |

46.

kinnitab veel kord oma toetust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku jätkuvale tööle LGBTI-inimeste kõikide inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel, eelkõige avalduste, aruannete ning kampaania „Vaba ja võrdne“ kaudu; ergutab ülemvolinikku jätkama võitlust diskrimineerivate seaduste ja tavade vastu; peab muret tekitavaks LGBTI-inimeste õiguste kaitsjate põhivabaduste piiramist ja nõuab, et EL neid rohkem toetaks; märgib, et LGBTI-inimeste põhiõigusi austatakse suurema tõenäosusega, kui neil on juurdepääs kõigile õiguslikele institutsioonidele;

Inimõiguste süvalaiendamine ja sidusus ELis

| 47. | kutsub ELi üles edendama inimõiguste, sealhulgas kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste universaalsust ja jagamatust kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21 ja liidu välistegevust käsitlevate üldsätetega; |
| --- | --- |

47.

kutsub ELi üles edendama inimõiguste, sealhulgas kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste universaalsust ja jagamatust kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21 ja liidu välistegevust käsitlevate üldsätetega;

| 48. | kordab oma nõudmist, et EL võtaks vastu õigustel põhineva lähenemisviisi ja integreeriks inimõiguste austamise kaubandusse, investeerimispoliitikasse, avalikesse teenustesse ja arengukoostöösse ning oma ühisesse julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse; rõhutab ühtlasi, et ELi inimõiguste poliitikaga tuleks tagada sise- ja välispoliitika sidusus vastavalt ELi aluslepingus sätestatud kohustusele; |
| --- | --- |

48.

kordab oma nõudmist, et EL võtaks vastu õigustel põhineva lähenemisviisi ja integreeriks inimõiguste austamise kaubandusse, investeerimispoliitikasse, avalikesse teenustesse ja arengukoostöösse ning oma ühisesse julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse; rõhutab ühtlasi, et ELi inimõiguste poliitikaga tuleks tagada sise- ja välispoliitika sidusus vastavalt ELi aluslepingus sätestatud kohustusele;

| 49. | kordab lisaks, kui oluline on, et EL osaleks aktiivselt ja järjepidevalt ÜRO inimõigustealastes mehhanismides ja teeks koostööd eriti kolmanda komitee, ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Inimõiguste Nõukoguga; tunnustab jõupingutusi, mida on teinud Euroopa välisteenistus, ELi delegatsioonid New Yorgis ja Genfis ning ELi liikmesriigid selleks, et suurendada õigeaegsete ja sisuliste konsultatsioonide abil inimõiguste küsimustes ELi ühtsust ÜROs ja edastada üksmeelset sõnumit; ergutab ELi suurendama jõupingutusi, et muuta oma hääl kuuldavaks, sealhulgas laiendades piirkondadevaheliste algatuste kasvavat tava ning olles resolutsioonide kaastoetaja ja eestvedaja; kordab oma nõudmist suurendada ELi meetmete nähtavust kõigil mitmepoolsetel foorumitel; |
| --- | --- |

49.

kordab lisaks, kui oluline on, et EL osaleks aktiivselt ja järjepidevalt ÜRO inimõigustealastes mehhanismides ja teeks koostööd eriti kolmanda komitee, ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Inimõiguste Nõukoguga; tunnustab jõupingutusi, mida on teinud Euroopa välisteenistus, ELi delegatsioonid New Yorgis ja Genfis ning ELi liikmesriigid selleks, et suurendada õigeaegsete ja sisuliste konsultatsioonide abil inimõiguste küsimustes ELi ühtsust ÜROs ja edastada üksmeelset sõnumit; ergutab ELi suurendama jõupingutusi, et muuta oma hääl kuuldavaks, sealhulgas laiendades piirkondadevaheliste algatuste kasvavat tava ning olles resolutsioonide kaastoetaja ja eestvedaja; kordab oma nõudmist suurendada ELi meetmete nähtavust kõigil mitmepoolsetel foorumitel;

| 50. | nõuab, et Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja edendaks ÜRO Inimõiguste Nõukogu raames jätkuvalt ELi inimõiguste poliitika tulemuslikkust, sidusust ja nähtavust ning arendaks tihedat koostööd ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja osalust erimenetlustes; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja edendaks ÜRO Inimõiguste Nõukogu raames jätkuvalt ELi inimõiguste poliitika tulemuslikkust, sidusust ja nähtavust ning arendaks tihedat koostööd ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja osalust erimenetlustes;

| 51. | tõstab esile vajaduse parandada ELi seisukohtade ettevalmistamist ja koordineerimist ÜRO Inimõiguste Nõukogu istungjärkude eel ning tegelda ELi inimõigustealase välis- ja sisepoliitika sidususe küsimusega; |
| --- | --- |

51.

tõstab esile vajaduse parandada ELi seisukohtade ettevalmistamist ja koordineerimist ÜRO Inimõiguste Nõukogu istungjärkude eel ning tegelda ELi inimõigustealase välis- ja sisepoliitika sidususe küsimusega;

| 52. | tuletab meelde, et oluline on jätkata nüüdseks institutsionaliseeritud tava saata ÜRO Inimõiguste Nõukogusse ja ÜRO Peaassambleele parlamentide delegatsioonid; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et oluline on jätkata nüüdseks institutsionaliseeritud tava saata ÜRO Inimõiguste Nõukogusse ja ÜRO Peaassambleele parlamentide delegatsioonid;

| 53. | nõuab ELi liikmesriikide põhimõttelisemat ja mittevalikulist tegutsemist ÜRO Inimõiguste Nõukogus; |
| --- | --- |

53.

nõuab ELi liikmesriikide põhimõttelisemat ja mittevalikulist tegutsemist ÜRO Inimõiguste Nõukogus;

Droonid ja autonoomsed relvad

| 54. | kordab ELi nõukogule esitatud üleskutset töötada välja ELi ühine seisukoht relvastatud droonide kasutamise kohta, kusjuures tuleks eriti rõhutada inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist ning käsitleda selliseid küsimusi nagu õigusraamistik, proportsionaalsus, aruandekohustus, tsiviilisikute kaitse ja läbipaistvus; nõuab veel kord, et EL keelustaks täisautonoomsete, st inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade tootmise, väljatöötamise ja kasutamise; nõuab, et kõigis kolmandate riikidega terrorismivastaste meetmete üle peetavates dialoogides käsitletaks ka inimõigusi; |
| --- | --- |

54.

kordab ELi nõukogule esitatud üleskutset töötada välja ELi ühine seisukoht relvastatud droonide kasutamise kohta, kusjuures tuleks eriti rõhutada inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist ning käsitleda selliseid küsimusi nagu õigusraamistik, proportsionaalsus, aruandekohustus, tsiviilisikute kaitse ja läbipaistvus; nõuab veel kord, et EL keelustaks täisautonoomsete, st inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade tootmise, väljatöötamise ja kasutamise; nõuab, et kõigis kolmandate riikidega terrorismivastaste meetmete üle peetavates dialoogides käsitletaks ka inimõigusi;

Terrorismivastane võitlus

| 55. | märgib positiivsena ära Euroopa välisteenistuse ja komisjoni koostatud terrorismivastase juhenddokumendi, mille eesmärk on tagada inimõiguste austamine terrorismivastaste toetusprojektide kavandamisel ja rakendamisel koos kolmandate riikidega; tuletab sellega seoses meelde, et põhiõiguste ja -vabaduste austamine on eduka terrorismivastase poliitika, sh digitaalsete jälgimistehnoloogiate kasutamise alus; rõhutab vajadust arendada välja tõhusad kommunikatsioonistrateegiad, et võidelda terroristide ja äärmuslaste propaganda ning värbamismeetodite vastu eeskätt internetis; |
| --- | --- |

55.

märgib positiivsena ära Euroopa välisteenistuse ja komisjoni koostatud terrorismivastase juhenddokumendi, mille eesmärk on tagada inimõiguste austamine terrorismivastaste toetusprojektide kavandamisel ja rakendamisel koos kolmandate riikidega; tuletab sellega seoses meelde, et põhiõiguste ja -vabaduste austamine on eduka terrorismivastase poliitika, sh digitaalsete jälgimistehnoloogiate kasutamise alus; rõhutab vajadust arendada välja tõhusad kommunikatsioonistrateegiad, et võidelda terroristide ja äärmuslaste propaganda ning värbamismeetodite vastu eeskätt internetis;

Demokratiseerimine

| 56. | soovitab ELil suurendada jõupingutusi, et töötada välja terviklikum demokratiseerimisprotsesside käsitlusviis, mille puhul on vabad ja õiglased valimised vaid üks mõõde, et aidata tõeliselt kaasa demokraatlike institutsioonide tugevdamisele; on seisukohal, et laienemis- ja naabruspoliitika raamistikus tuleks kasutada ülemineku parimate tavade jagamist muude demokratiseerimisprotsesside toetamiseks ja tugevdamiseks kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

56.

soovitab ELil suurendada jõupingutusi, et töötada välja terviklikum demokratiseerimisprotsesside käsitlusviis, mille puhul on vabad ja õiglased valimised vaid üks mõõde, et aidata tõeliselt kaasa demokraatlike institutsioonide tugevdamisele; on seisukohal, et laienemis- ja naabruspoliitika raamistikus tuleks kasutada ülemineku parimate tavade jagamist muude demokratiseerimisprotsesside toetamiseks ja tugevdamiseks kõikjal maailmas;

Areng ja inimõigused

| 57. | rõhutab, et tähtis on 2030. aasta tegevuskava säästva arengu 16. eesmärk rahu ja õigluse kohta, mis peaks olema prioriteet kõikide sise- ja välismeetmete puhul, eriti seoses arengukoostöö rahastamisega; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et tähtis on 2030. aasta tegevuskava säästva arengu 16. eesmärk rahu ja õigluse kohta, mis peaks olema prioriteet kõikide sise- ja välismeetmete puhul, eriti seoses arengukoostöö rahastamisega;

Sport ja inimõigused

| 58. | on tõsiselt mures selle pärast, et mõningaid suuri spordiüritusi korraldatakse autoritaarsetes riikides, kus rikutakse inimõigusi; kutsub ÜROd ja ELi liikmesriike üles seda küsimust tõstatama ja tegema koostööd riikide spordialaliitude, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega seoses nende osalemise praktiliste küsimustega sellistel üritustel nagu jalgpalli maailmameistrivõistlused Venemaal 2018. aastal ja Kataris 2022. aastal ning Pekingi olümpiamängud 2022. aastal; |
| --- | --- |

58.

on tõsiselt mures selle pärast, et mõningaid suuri spordiüritusi korraldatakse autoritaarsetes riikides, kus rikutakse inimõigusi; kutsub ÜROd ja ELi liikmesriike üles seda küsimust tõstatama ja tegema koostööd riikide spordialaliitude, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega seoses nende osalemise praktiliste küsimustega sellistel üritustel nagu jalgpalli maailmameistrivõistlused Venemaal 2018. aastal ja Kataris 2022. aastal ning Pekingi olümpiamängud 2022. aastal;

Rahvusvaheline Kriminaalkohus

| 59. | kordab, et toetab täielikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate kõige raskemate kuritegude toimepanijate karistamatuse lõpetamisel ning sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi ohvritele õigluse tagamisel; jääb valvsaks mis tahes katsete suhtes selle legitiimsust või sõltumatust kahjustada; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd ja tagaksid sellele tugeva diplomaatilise, poliitilise ja rahalise toetuse, sealhulgas ÜROs; nõuab, et EL, selle liikmesriigid ja eriesindajad toetaksid aktiivselt Rahvusvahelist Kriminaalkohut, selle otsuste täitmist ja Rooma statuudi kohaste kuritegude toimepanijate karistamatuse vastast võitlust, tugevdades ja laiendades muu hulgas oma suhteid ÜRO Julgeolekunõukoguga ning edendades Rooma statuudi ja Kampala muudatuste üldist ratifitseerimist; |
| --- | --- |

59.

kordab, et toetab täielikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate kõige raskemate kuritegude toimepanijate karistamatuse lõpetamisel ning sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi ohvritele õigluse tagamisel; jääb valvsaks mis tahes katsete suhtes selle legitiimsust või sõltumatust kahjustada; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd ja tagaksid sellele tugeva diplomaatilise, poliitilise ja rahalise toetuse, sealhulgas ÜROs; nõuab, et EL, selle liikmesriigid ja eriesindajad toetaksid aktiivselt Rahvusvahelist Kriminaalkohut, selle otsuste täitmist ja Rooma statuudi kohaste kuritegude toimepanijate karistamatuse vastast võitlust, tugevdades ja laiendades muu hulgas oma suhteid ÜRO Julgeolekunõukoguga ning edendades Rooma statuudi ja Kampala muudatuste üldist ratifitseerimist;

Riigid, kus toimub inimõiguste olukorra üldine korrapärane läbivaatamine

Gruusia

| 60. | väljendab heameelt Gruusia ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesuse üle ja hiljuti toimunud Gruusia inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise üle; märgib, et läbi on viidud õigusreforme, millega on saavutatud teatavat edu ja edasiminekut õigus- ja õiguskaitse, prokuratuuri, väärkohtlemise vastase võitluse, lapse õiguste, eraelu puutumatuse, isikuandmete ja riigisiseste põgenike kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

60.

väljendab heameelt Gruusia ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesuse üle ja hiljuti toimunud Gruusia inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise üle; märgib, et läbi on viidud õigusreforme, millega on saavutatud teatavat edu ja edasiminekut õigus- ja õiguskaitse, prokuratuuri, väärkohtlemise vastase võitluse, lapse õiguste, eraelu puutumatuse, isikuandmete ja riigisiseste põgenike kaitse valdkonnas;

| 61. | märgib siiski, et tuleks teha suuremaid pingutusi kohtute täieliku sõltumatuse saavutamiseks ja väärkohtlemise vastu võitlemiseks, eelkõige mis puudutab eelvangistust ja kannatanute rehabiliteerimist, õiguskaitseasutuste vastutust oma kuritarvituste eest, valitsusametnike varasemate kuritarvituste uurimist ning vähemuste ja naiste õiguste kaitset; rõhutab, et valitsusel lasub rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest tulenev vastutus kaitsta kõiki lapsi vägivalla eest, ning nõuab, et kontrollitaks kõiki lastega seotud heategevusorganisatsioone; nõuab ohvrite rehabiliteerimise tagamist; on endiselt mures sõna- ja meediavabaduse pärast ning tõsiasja pärast, et vaatlejad ei pääse Abhaasia ja Tshinvali / Lõuna-Osseetia okupeeritud piirkondadesse, kus toimuvad endiselt laialdased inimõiguste rikkumised; palub Gruusia valitsusel võtta asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse üldise korrapärase läbivaatamise käigus tehtud soovituste suhtes järelmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

61.

märgib siiski, et tuleks teha suuremaid pingutusi kohtute täieliku sõltumatuse saavutamiseks ja väärkohtlemise vastu võitlemiseks, eelkõige mis puudutab eelvangistust ja kannatanute rehabiliteerimist, õiguskaitseasutuste vastutust oma kuritarvituste eest, valitsusametnike varasemate kuritarvituste uurimist ning vähemuste ja naiste õiguste kaitset; rõhutab, et valitsusel lasub rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest tulenev vastutus kaitsta kõiki lapsi vägivalla eest, ning nõuab, et kontrollitaks kõiki lastega seotud heategevusorganisatsioone; nõuab ohvrite rehabiliteerimise tagamist; on endiselt mures sõna- ja meediavabaduse pärast ning tõsiasja pärast, et vaatlejad ei pääse Abhaasia ja Tshinvali / Lõuna-Osseetia okupeeritud piirkondadesse, kus toimuvad endiselt laialdased inimõiguste rikkumised; palub Gruusia valitsusel võtta asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse üldise korrapärase läbivaatamise käigus tehtud soovituste suhtes järelmeetmete võtmine;

Liibanon

| 62. | kiidab Liibanoni avatud piiride ja vastuvõtupoliitika eest, mida Liibanon on juba aastaid Palestiina, Iraagi ja Süüria põgenike suhtes kasutanud, rõhutab, et selles riigis on maailma suurim pagulaste osakaal (üks inimene neljast on pagulane), ning palub ELil eraldada rohkem vahendeid ja teha tihedat koostööd Liibanoni ametivõimudega, et aidata riigil jätkata pagulaste ja varjupaigataotlejate õiguste kaitsmist; peab sellega seoses muret tekitavaks asjaolu, et Süüria pagulaste seas esineb märkimisväärselt palju sund- ja/või laste abielusid; julgustab Liibanoni valitsust kaaluma muudatuste tegemist seadusesse, millega reguleeritakse Liibanoni sisenemist, seal elamist ja riigist lahkumist; |
| --- | --- |

62.

kiidab Liibanoni avatud piiride ja vastuvõtupoliitika eest, mida Liibanon on juba aastaid Palestiina, Iraagi ja Süüria põgenike suhtes kasutanud, rõhutab, et selles riigis on maailma suurim pagulaste osakaal (üks inimene neljast on pagulane), ning palub ELil eraldada rohkem vahendeid ja teha tihedat koostööd Liibanoni ametivõimudega, et aidata riigil jätkata pagulaste ja varjupaigataotlejate õiguste kaitsmist; peab sellega seoses muret tekitavaks asjaolu, et Süüria pagulaste seas esineb märkimisväärselt palju sund- ja/või laste abielusid; julgustab Liibanoni valitsust kaaluma muudatuste tegemist seadusesse, millega reguleeritakse Liibanoni sisenemist, seal elamist ja riigist lahkumist;

| 63. | toetab ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee soovitusi, milles nõutakse meetmeid migrantidest naiskoduabiliste teadlikkuse tõstmiseks õigustest, mis on neile tagatud diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooniga, millega Liibanon on ühinenud; rõhutab eelkõige vajadust kaotada nn kafala süsteem ja tagada migrantidest naiskoduabilistele tõhus juurdepääs õiguskaitsevahenditele, tagades neile muu hulgas ohutuse ja residentsuse nende staatusega seotud õigus- ja haldusmenetluste ajal; |
| --- | --- |

63.

toetab ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee soovitusi, milles nõutakse meetmeid migrantidest naiskoduabiliste teadlikkuse tõstmiseks õigustest, mis on neile tagatud diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooniga, millega Liibanon on ühinenud; rõhutab eelkõige vajadust kaotada nn kafala süsteem ja tagada migrantidest naiskoduabilistele tõhus juurdepääs õiguskaitsevahenditele, tagades neile muu hulgas ohutuse ja residentsuse nende staatusega seotud õigus- ja haldusmenetluste ajal;

Mauritaania

| 64. | rõhutab, et kuigi Mauritaania valitsus on teinud edusamme, võttes seadusandlikke meetmeid, mille eesmärk on võidelda kõigi orjapidamise ja orjusega samalaadsete tavade vastu, soodustavad puudused nende tulemuslikus rakendamises selliste tavade jätkamist; kutsub riigi ametivõime üles jõustama orjusevastase seaduse, alustama üleriigilist süstemaatilist ja korrapärast koondandmete kogumist orjuse kõigi vormide kohta ning korraldama põhjaliku tõenduspõhise uuringu orjuse ajaloo ja olemuse kohta, et see tava kaotada; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et kuigi Mauritaania valitsus on teinud edusamme, võttes seadusandlikke meetmeid, mille eesmärk on võidelda kõigi orjapidamise ja orjusega samalaadsete tavade vastu, soodustavad puudused nende tulemuslikus rakendamises selliste tavade jätkamist; kutsub riigi ametivõime üles jõustama orjusevastase seaduse, alustama üleriigilist süstemaatilist ja korrapärast koondandmete kogumist orjuse kõigi vormide kohta ning korraldama põhjaliku tõenduspõhise uuringu orjuse ajaloo ja olemuse kohta, et see tava kaotada;

| 65. | nõuab, et Mauritaania ametivõimud tagaksid sõna- ja kogunemisvabaduse kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide ja Mauritaania enda seadustega; nõuab ühtlasi Biram Dah Abeidi, Bilal Ramdane ja Djiby Sow vabastamist, et nad saaksid jätkata oma rahumeelset orjuse jätkumise vastast kampaaniat, tundmata hirmu ahistamise või ähvarduste pärast; |
| --- | --- |

65.

nõuab, et Mauritaania ametivõimud tagaksid sõna- ja kogunemisvabaduse kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide ja Mauritaania enda seadustega; nõuab ühtlasi Biram Dah Abeidi, Bilal Ramdane ja Djiby Sow vabastamist, et nad saaksid jätkata oma rahumeelset orjuse jätkumise vastast kampaaniat, tundmata hirmu ahistamise või ähvarduste pärast;

Myanmar/Birma

| 66. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 8. novembril 2015 toimusid konkureerivate jõududega valimised, mis on oluline tähis riigi üleminekul demokraatiale; väljendab heameelt, et Myanmari valijad on avaldanud toetust riigi edasisele demokratiseerimisele; peab siiski muret tekitavaks nende valimiste põhiseaduslikku raamistikku, mille kohaselt 25 % parlamendi kohtadest on reserveeritud sõjaväelastele; tunnustab inimõiguste valdkonnas seni saavutatud edu, kuid märgib, et endiselt on lahendamata mitu murettekitavat küsimust, sh vähemuste õigused ning sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadus; |
| --- | --- |

66.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 8. novembril 2015 toimusid konkureerivate jõududega valimised, mis on oluline tähis riigi üleminekul demokraatiale; väljendab heameelt, et Myanmari valijad on avaldanud toetust riigi edasisele demokratiseerimisele; peab siiski muret tekitavaks nende valimiste põhiseaduslikku raamistikku, mille kohaselt 25 % parlamendi kohtadest on reserveeritud sõjaväelastele; tunnustab inimõiguste valdkonnas seni saavutatud edu, kuid märgib, et endiselt on lahendamata mitu murettekitavat küsimust, sh vähemuste õigused ning sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadus;

| 67. | mõistab hukka rohingjade tõsise ja laialdase diskrimineerimise, mida süvendab asjaolu, et sellel kogukonnal puudub õiguslik staatus ja vihkamist õhutavad avaldused mittebudistide vastu on sagenemas; nõuab kõikide rohingja islamivähemuse vastaste inimõiguste rikkumistest teatamiste läbipaistvat ja sõltumatut uurimist ning on seisukohal, et parlamendi poolt 2015. aastal vastu võetud neli seadust, mille eesmärk on kaitsta rassi ja religiooni, sisaldavad soolise diskrimineerimise aspekte; kordab oma nõudmist ja peab muret tekitavaks, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürool ei ole lubatud riiki oma esindust luua; rõhutab, et enne ELi ja Myanmari/Birma investeerimislepingut käsitlevate läbirääkimiste lõpetamist on vaja läbi viia täielik jätkusuutlikkuse mõjuhinnang; |
| --- | --- |

67.

mõistab hukka rohingjade tõsise ja laialdase diskrimineerimise, mida süvendab asjaolu, et sellel kogukonnal puudub õiguslik staatus ja vihkamist õhutavad avaldused mittebudistide vastu on sagenemas; nõuab kõikide rohingja islamivähemuse vastaste inimõiguste rikkumistest teatamiste läbipaistvat ja sõltumatut uurimist ning on seisukohal, et parlamendi poolt 2015. aastal vastu võetud neli seadust, mille eesmärk on kaitsta rassi ja religiooni, sisaldavad soolise diskrimineerimise aspekte; kordab oma nõudmist ja peab muret tekitavaks, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürool ei ole lubatud riiki oma esindust luua; rõhutab, et enne ELi ja Myanmari/Birma investeerimislepingut käsitlevate läbirääkimiste lõpetamist on vaja läbi viia täielik jätkusuutlikkuse mõjuhinnang;

Nepal

| 68. | väljendab heameelt selle üle, et 20. septembril 2015 jõustus Nepali uus põhiseadus, mis peaks panema aluse riigi edasisele poliitilisele stabiilsusele ja majanduslikule arengule; loodab, et veel lahendamata probleemidega, mis on seotud vähemuste, sh dalitite (nn puutumatud) poliitilise esindatusega ning kodakondsusseadustega, tegeletakse lähitulevikus; |
| --- | --- |

68.

väljendab heameelt selle üle, et 20. septembril 2015 jõustus Nepali uus põhiseadus, mis peaks panema aluse riigi edasisele poliitilisele stabiilsusele ja majanduslikule arengule; loodab, et veel lahendamata probleemidega, mis on seotud vähemuste, sh dalitite (nn puutumatud) poliitilise esindatusega ning kodakondsusseadustega, tegeletakse lähitulevikus;

| 69. | peab kahetsusväärseks laialdast vastutuse puudumist kodusõja ajal kummaltki poolt toime pandud inimõiguste rikkumise eest, olgugi et 2014. aasta mais võeti vastu nn tõe, leppimise ja kadunud isikute seadus; nõuab, et Nepali valitsus ühineks rahvusvahelise konventsiooniga, millega kaitstakse kõiki isikuid kadunuks jääma sundimise eest; taunib Tiibeti pagulaste põhivabadustele seatud piiranguid; nõuab tungivalt, et India lõpetaks mitteametliku majandusblokaadi Nepali vastu, mis koos 2015. aasta aprillis toimunud hävitava maavärinaga on põhjustanud humanitaarkriisi ja viinud peaaegu miljoni Nepali elaniku väljapääsmatusse vaesusse; |
| --- | --- |

69.

peab kahetsusväärseks laialdast vastutuse puudumist kodusõja ajal kummaltki poolt toime pandud inimõiguste rikkumise eest, olgugi et 2014. aasta mais võeti vastu nn tõe, leppimise ja kadunud isikute seadus; nõuab, et Nepali valitsus ühineks rahvusvahelise konventsiooniga, millega kaitstakse kõiki isikuid kadunuks jääma sundimise eest; taunib Tiibeti pagulaste põhivabadustele seatud piiranguid; nõuab tungivalt, et India lõpetaks mitteametliku majandusblokaadi Nepali vastu, mis koos 2015. aasta aprillis toimunud hävitava maavärinaga on põhjustanud humanitaarkriisi ja viinud peaaegu miljoni Nepali elaniku väljapääsmatusse vaesusse;

Omaan

| 70. | kiidab Omaani riikliku inimõiguste komisjoni moodustamise eest valitsuse juures ja kutse eest, mis tegi võimalikuks rahumeelse kogunemise õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri pöördelise visiidi 2014. aasta septembris; avaldab lootust, et need konstruktiivsed sammud aitavad kaasa sellele, et Omaan hakkab ÜRO inimõiguste esindajate ja sõltumatute inimõigusorganisatsioonidega tihedamat koostööd tegema; |
| --- | --- |

70.

kiidab Omaani riikliku inimõiguste komisjoni moodustamise eest valitsuse juures ja kutse eest, mis tegi võimalikuks rahumeelse kogunemise õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri pöördelise visiidi 2014. aasta septembris; avaldab lootust, et need konstruktiivsed sammud aitavad kaasa sellele, et Omaan hakkab ÜRO inimõiguste esindajate ja sõltumatute inimõigusorganisatsioonidega tihedamat koostööd tegema;

| 71. | ergutab Omaani astuma vajalikke samme, et leevendada nähtust, mida ÜRO eriraportöör kirjeldab kui riigis levinud hirmu- ja hirmutamisõhkkonda; on jätkuvalt mures kõigile erakondadele kehtestatud keelu pärast ja kutsub valitsust seda läbi vaatama; palub ELi institutsioonidel ja ELi liikmesriikidel pakkuda tehnilist ja õigusabi, et Omaan saaks luua kodanikuühiskonna organisatsioonidele ohutu ja soodsa keskkonna; |
| --- | --- |

71.

ergutab Omaani astuma vajalikke samme, et leevendada nähtust, mida ÜRO eriraportöör kirjeldab kui riigis levinud hirmu- ja hirmutamisõhkkonda; on jätkuvalt mures kõigile erakondadele kehtestatud keelu pärast ja kutsub valitsust seda läbi vaatama; palub ELi institutsioonidel ja ELi liikmesriikidel pakkuda tehnilist ja õigusabi, et Omaan saaks luua kodanikuühiskonna organisatsioonidele ohutu ja soodsa keskkonna;

Rwanda

| 72. | väljendab muret inimõiguste olukorra pärast Rwandas, sh sõna- ja ühinemisvabaduse piirangute, opositsioonierakondadele ja sõltumatule kodanikuühiskonnale jäetud demokraatliku tegutsemisruumi vähenemise ning kohtusüsteemi sõltumatust toetava keskkonna puudumise pärast; palub Rwanda valitsusel luua demokraatliku ruumi, milles kõik ühiskonnaliikmed saaksid vabalt tegutseda; |
| --- | --- |

72.

väljendab muret inimõiguste olukorra pärast Rwandas, sh sõna- ja ühinemisvabaduse piirangute, opositsioonierakondadele ja sõltumatule kodanikuühiskonnale jäetud demokraatliku tegutsemisruumi vähenemise ning kohtusüsteemi sõltumatust toetava keskkonna puudumise pärast; palub Rwanda valitsusel luua demokraatliku ruumi, milles kõik ühiskonnaliikmed saaksid vabalt tegutseda;

| 73. | tunneb muret hiljutiste põhiseaduse muudatuste pärast, mille eesmärk on võimaldada praegusel presidendil kandideerida kolmandaks ametiajaks; kutsub Rwanda valitsust järgima Aafrika demokraatia, valimiste ja valitsemise hartat; |
| --- | --- |

73.

tunneb muret hiljutiste põhiseaduse muudatuste pärast, mille eesmärk on võimaldada praegusel presidendil kandideerida kolmandaks ametiajaks; kutsub Rwanda valitsust järgima Aafrika demokraatia, valimiste ja valitsemise hartat;

Lõuna-Sudaan

| 74. | väljendab heameelt 28. augustil 2015 sõdivate osapoolte vahel kodusõja lõpetamiseks sõlmitud rahulepingu üle, milles sätestatakse muu hulgas võimu jagamine üleminekuajal, julgeolekumeetmed ja hübriidkohtu loomine kõigi konflikti algusest saadik toime pandud kuritegude menetlemiseks; tuletab meelde, et see konflikt on nõudnud tuhandeid inimelusid ning sundinud sadu tuhandeid ümber asuma ja põgenema; |
| --- | --- |

74.

väljendab heameelt 28. augustil 2015 sõdivate osapoolte vahel kodusõja lõpetamiseks sõlmitud rahulepingu üle, milles sätestatakse muu hulgas võimu jagamine üleminekuajal, julgeolekumeetmed ja hübriidkohtu loomine kõigi konflikti algusest saadik toime pandud kuritegude menetlemiseks; tuletab meelde, et see konflikt on nõudnud tuhandeid inimelusid ning sundinud sadu tuhandeid ümber asuma ja põgenema;

| 75. | kutsub kõiki osapooli hoiduma inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistest, sealhulgas rikkumistest, mis kujutavad endast rahvusvahelisi kuritegusid, nagu kohtuvälised tapmised, etniline vägivald, konfliktiga seotud seksuaalne vägivald, sh vägistamine, soopõhine vägivald, laste värbamine ja ärakasutamine, sunniviisilised kadumised, meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised; |
| --- | --- |

75.

kutsub kõiki osapooli hoiduma inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistest, sealhulgas rikkumistest, mis kujutavad endast rahvusvahelisi kuritegusid, nagu kohtuvälised tapmised, etniline vägivald, konfliktiga seotud seksuaalne vägivald, sh vägistamine, soopõhine vägivald, laste värbamine ja ärakasutamine, sunniviisilised kadumised, meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised;

| 76. | pooldab ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta juuni resolutsiooni ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo missiooni lähetamist selleks, et jälgida inimõiguste olukorda Lõuna-Sudaanis ja selle kohta aru anda; palub ÜRO Inimõiguste Nõukogul toetada seda, et Lõuna-Sudaani nimetatakse eriraportöör, kellel on volitused jälgida rikkumisi ja esitada nende kohta avalikke aruandeid, abistada valitsust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo missiooni soovituste elluviimisel ja anda soovitusi, mis aitaksid süüdlasi tegelikult vastutusele võtta; |
| --- | --- |

76.

pooldab ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta juuni resolutsiooni ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo missiooni lähetamist selleks, et jälgida inimõiguste olukorda Lõuna-Sudaanis ja selle kohta aru anda; palub ÜRO Inimõiguste Nõukogul toetada seda, et Lõuna-Sudaani nimetatakse eriraportöör, kellel on volitused jälgida rikkumisi ja esitada nende kohta avalikke aruandeid, abistada valitsust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo missiooni soovituste elluviimisel ja anda soovitusi, mis aitaksid süüdlasi tegelikult vastutusele võtta;

Venezuela

| 77. | väljendab muret riigis valitseva äärmusliku inimõiguste olukorra pärast, mis on viimastel aastatel halvenenud majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse kliima tagajärg; kordab, et sõnavabadus, sõltumatud kohtud ja õigusriigi põhimõte on igas demokraatlikus riigis hädavajalikud; kutsub Venezuela ametivõime viivitamata vabastama opositsioonijuhid ja kõik rahumeelsed meeleavaldajad, keda hoitakse meelevaldselt kinni sõnavabaduse ja põhiõiguste kasutamise eest; |
| --- | --- |

77.

väljendab muret riigis valitseva äärmusliku inimõiguste olukorra pärast, mis on viimastel aastatel halvenenud majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse kliima tagajärg; kordab, et sõnavabadus, sõltumatud kohtud ja õigusriigi põhimõte on igas demokraatlikus riigis hädavajalikud; kutsub Venezuela ametivõime viivitamata vabastama opositsioonijuhid ja kõik rahumeelsed meeleavaldajad, keda hoitakse meelevaldselt kinni sõnavabaduse ja põhiõiguste kasutamise eest;

| 78. | väljendab heameelt 6. detsembril 2015. aastal toimunud valimiste tulemuste ja uue Rahvuskogu moodustamise üle; mõistab hukka kõik katsed takistada Venezuela rahva tahet väljendavate valimistulemuste täielikku jõustamist, näiteks mõnede demokraatlikult valitud parlamendiliikmete ametist vabastamise; tuletab meelde, et uuel valitsusel tuleb tegelda väga erinevate inimõigustealaste küsimustega, näiteks karistamatus, vastutus kohtuväliste tapmiste eest, meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamine, õiglane kohtulik arutamine, kohtusüsteemi sõltumatus, kogunemis- ja ühinemisvabadus ning meediavabadus; rõhutab, et Venezuela liikmesus ÜRO Inimõiguste Nõukogus 1. jaanuaril 2016. aastal algaval kolmeaastasel ametiajal toob kaasa erilise kohustuse austada inimõigusi; |
| --- | --- |

78.

väljendab heameelt 6. detsembril 2015. aastal toimunud valimiste tulemuste ja uue Rahvuskogu moodustamise üle; mõistab hukka kõik katsed takistada Venezuela rahva tahet väljendavate valimistulemuste täielikku jõustamist, näiteks mõnede demokraatlikult valitud parlamendiliikmete ametist vabastamise; tuletab meelde, et uuel valitsusel tuleb tegelda väga erinevate inimõigustealaste küsimustega, näiteks karistamatus, vastutus kohtuväliste tapmiste eest, meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamine, õiglane kohtulik arutamine, kohtusüsteemi sõltumatus, kogunemis- ja ühinemisvabadus ning meediavabadus; rõhutab, et Venezuela liikmesus ÜRO Inimõiguste Nõukogus 1. jaanuaril 2016. aastal algaval kolmeaastasel ametiajal toob kaasa erilise kohustuse austada inimõigusi;

Süüria

| 79. | väljendab muret äärmiselt tõsise julgeoleku- ja humanitaarolukorra pärast Süürias; rõhutab Süüria küsimustega tegeleva ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni tehtava töö olulisust; mõistab hukka tsiviilelanike tahtliku sihtmärgiks võtmise, ebaproportsionaalsed ja valimatud rünnakud, rünnakud tsiviilobjektide ja kaitse all olevate mälestiste vastu ning piiramiste ja blokaadide kasutamise karistusvahendina; rõhutab, et vägivalla naissoost ohvritele, naisorganisatsioonidele ja nende humanitaarabis ja konfliktide lahendamises osalemisele tuleb pöörata erilist tähelepanu ja seda tuleb toetada; nõuab, et EL ja liikmesriigid aitaksid kindlustada uurimiskomisjoni piisava rahastamise, et komisjonil oleks võimalik täita täies ulatuses oma mandaati, mis hõlmab kõigi toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumiste faktide ja asjaolude tuvastamist ja võimaluse korral süüdlaste kindlakstegemist, tagamaks, et nende rikkumiste, sh võimalike inimsusvastaste kuritegude toimepanijad võetakse vastutusele, tuues nad ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette; |
| --- | --- |

79.

väljendab muret äärmiselt tõsise julgeoleku- ja humanitaarolukorra pärast Süürias; rõhutab Süüria küsimustega tegeleva ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni tehtava töö olulisust; mõistab hukka tsiviilelanike tahtliku sihtmärgiks võtmise, ebaproportsionaalsed ja valimatud rünnakud, rünnakud tsiviilobjektide ja kaitse all olevate mälestiste vastu ning piiramiste ja blokaadide kasutamise karistusvahendina; rõhutab, et vägivalla naissoost ohvritele, naisorganisatsioonidele ja nende humanitaarabis ja konfliktide lahendamises osalemisele tuleb pöörata erilist tähelepanu ja seda tuleb toetada; nõuab, et EL ja liikmesriigid aitaksid kindlustada uurimiskomisjoni piisava rahastamise, et komisjonil oleks võimalik täita täies ulatuses oma mandaati, mis hõlmab kõigi toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumiste faktide ja asjaolude tuvastamist ja võimaluse korral süüdlaste kindlakstegemist, tagamaks, et nende rikkumiste, sh võimalike inimsusvastaste kuritegude toimepanijad võetakse vastutusele, tuues nad ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette;

| 80. | kordab oma kindlat veendumust, et Süüria konfliktile on võimalik leida jätkusuutlik lahendus üksnes kaasava poliitilise kokkuleppe abil, mis toob kaasa tõelise poliitilise ülemineku ja vastab Süüria rahva õigustatud ootustele ning võimaldab neil sõltumatult ja demokraatlikult oma tuleviku üle otsustada; tunneb heameelt 30. oktoobri 2015. aasta lõppdeklaratsiooni üle, milles käsitletakse Viinis toimunud Süüria läbirääkimiste tulemusi; pooldab ÜRO Julgeolekunõukogu 18. detsembri 2015. aasta resolutsiooni 2254 (2015) vastuvõtmist; |
| --- | --- |

80.

kordab oma kindlat veendumust, et Süüria konfliktile on võimalik leida jätkusuutlik lahendus üksnes kaasava poliitilise kokkuleppe abil, mis toob kaasa tõelise poliitilise ülemineku ja vastab Süüria rahva õigustatud ootustele ning võimaldab neil sõltumatult ja demokraatlikult oma tuleviku üle otsustada; tunneb heameelt 30. oktoobri 2015. aasta lõppdeklaratsiooni üle, milles käsitletakse Viinis toimunud Süüria läbirääkimiste tulemusi; pooldab ÜRO Julgeolekunõukogu 18. detsembri 2015. aasta resolutsiooni 2254 (2015) vastuvõtmist;

| 81. | peab muret tekitavaks, et Süürias kiusatakse taga usu- ja rahvusvähemusi, kes on sunnitud usku vahetama ja maksu maksma, keda rünnatakse, solvatakse, müüakse orjusesse või kasutatakse elunditega kaubitsemise eesmärgil üksnes nende usu tõttu; |
| --- | --- |

81.

peab muret tekitavaks, et Süürias kiusatakse taga usu- ja rahvusvähemusi, kes on sunnitud usku vahetama ja maksu maksma, keda rünnatakse, solvatakse, müüakse orjusesse või kasutatakse elunditega kaubitsemise eesmärgil üksnes nende usu tõttu;

Burundi

| 82. | väljendab sügavat muret seoses sihipäraste rünnakutega inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja nende pereliikmete vastu; mõistab kindlalt hukka poliitilise vägivalla, kiirhukkamised ja muud inimõiguste rikkumised; nõuab tungivalt, et Burundi ametivõimud lõpetaksid äärmiselt tähtsa ja kiireloomulise prioriteedina nimetatud rikkumised ja kuritarvitused ning viiksid läbi erapooletu ja sõltumatu uurimise, et anda vastutavad isikud kohtu alla ja pakkuda ohvritele õiguskaitset; |
| --- | --- |

82.

väljendab sügavat muret seoses sihipäraste rünnakutega inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja nende pereliikmete vastu; mõistab kindlalt hukka poliitilise vägivalla, kiirhukkamised ja muud inimõiguste rikkumised; nõuab tungivalt, et Burundi ametivõimud lõpetaksid äärmiselt tähtsa ja kiireloomulise prioriteedina nimetatud rikkumised ja kuritarvitused ning viiksid läbi erapooletu ja sõltumatu uurimise, et anda vastutavad isikud kohtu alla ja pakkuda ohvritele õiguskaitset;

| 83. | peab jätkuvalt äärmiselt muret tekitavaks kriisi humanitaarmõju riigi tsiviilelanikkonnale ja kogu piirkonnale tervikuna; nõuab, et EL jätkaks tööd valitsuse ja opositsiooni konsensusel põhineva lahenduse leidmiseks, et taastada kaasav ja demokraatlik süsteem; |
| --- | --- |

83.

peab jätkuvalt äärmiselt muret tekitavaks kriisi humanitaarmõju riigi tsiviilelanikkonnale ja kogu piirkonnale tervikuna; nõuab, et EL jätkaks tööd valitsuse ja opositsiooni konsensusel põhineva lahenduse leidmiseks, et taastada kaasav ja demokraatlik süsteem;

| 84. | väljendab rahulolu seoses 17. detsembril 2015 toimunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu erakorralise istungjärguga, kus arutati inimõiguste olukorra edasise halvenemise ärahoidmist Burundis, kuid peab kahetsusväärseks selle läbiviimisega viivitamist; nõuab sõltumatute ekspertide missiooni kiiret Burundisse lähetamist ja nõuab, et Burundi ametiasutused teeksid selle missiooniga täielikku koostööd; |
| --- | --- |

84.

väljendab rahulolu seoses 17. detsembril 2015 toimunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu erakorralise istungjärguga, kus arutati inimõiguste olukorra edasise halvenemise ärahoidmist Burundis, kuid peab kahetsusväärseks selle läbiviimisega viivitamist; nõuab sõltumatute ekspertide missiooni kiiret Burundisse lähetamist ja nõuab, et Burundi ametiasutused teeksid selle missiooniga täielikku koostööd;

Saudi Araabia

| 85. | on sügavalt mures inimõiguste süstemaatilise ja ulatusliku rikkumise pärast riigis; peab äärmiselt muret tekitavaks seda, kui tihti Saudi Araabia kohtutes 2015. aastal surmanuhtlust määrati ja seda täide viidi; mõistab hukka viimastel nädalatel toime pandud massihukkamised; kutsub Saudi Araabiat üles kehtestama surmanuhtlusele moratooriumi; |
| --- | --- |

85.

on sügavalt mures inimõiguste süstemaatilise ja ulatusliku rikkumise pärast riigis; peab äärmiselt muret tekitavaks seda, kui tihti Saudi Araabia kohtutes 2015. aastal surmanuhtlust määrati ja seda täide viidi; mõistab hukka viimastel nädalatel toime pandud massihukkamised; kutsub Saudi Araabiat üles kehtestama surmanuhtlusele moratooriumi;

| 86. | kutsub Saudi Araabia ametivõime üles vabastama kõik meelsusvangid, sealhulgas 2015. aasta Sahharovi auhinna laureaadi Raif Badawi; nõuab, et EL jälgiks tähelepanelikult seda juhtumit; |
| --- | --- |

86.

kutsub Saudi Araabia ametivõime üles vabastama kõik meelsusvangid, sealhulgas 2015. aasta Sahharovi auhinna laureaadi Raif Badawi; nõuab, et EL jälgiks tähelepanelikult seda juhtumit;

| 87. | kordab, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmed tuleks valida selliste riikide hulgast, kus austatakse inimõigusi, õigusriigi põhimõtteid ja demokraatiat, mida Saudi Araabia praegu ei tee; kutsub Saudi Araabia ametivõime üles tegema täielikku koostööd ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetlustega ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga; |
| --- | --- |

87.

kordab, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmed tuleks valida selliste riikide hulgast, kus austatakse inimõigusi, õigusriigi põhimõtteid ja demokraatiat, mida Saudi Araabia praegu ei tee; kutsub Saudi Araabia ametivõime üles tegema täielikku koostööd ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetlustega ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga;

Valgevene

| 88. | väljendab heameelt allesjäänud poliitvangide vabastamise üle 2015. aasta augustis ja palub Valgevene valitsusel vabastatud poliitvangid rehabiliteerida ning täielikult taastada nende kodaniku- ja poliitilised õigused; on sügavalt mures sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse jätkuva piiramise pärast; mõistab hukka sõltumatute ja opositsiooniliste ajakirjanike ahistamise ning inimõiguslaste ahistamise ja kinnipidamise; nõuab tungivalt, et Valgevene teeks esimese sammu surmanuhtluse täieliku kaotamise teel ja ühineks surmanuhtlusele kuulutatud üldise moratooriumiga; kutsub valitsust tegema täielikku koostööd eriraportööriga ja võtma endale kohustuse viia ellu reformid inimõiguste kaitsmiseks, sh eriraportööri ja muude inimõiguste mehhanismide esitatud soovituste rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

88.

väljendab heameelt allesjäänud poliitvangide vabastamise üle 2015. aasta augustis ja palub Valgevene valitsusel vabastatud poliitvangid rehabiliteerida ning täielikult taastada nende kodaniku- ja poliitilised õigused; on sügavalt mures sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse jätkuva piiramise pärast; mõistab hukka sõltumatute ja opositsiooniliste ajakirjanike ahistamise ning inimõiguslaste ahistamise ja kinnipidamise; nõuab tungivalt, et Valgevene teeks esimese sammu surmanuhtluse täieliku kaotamise teel ja ühineks surmanuhtlusele kuulutatud üldise moratooriumiga; kutsub valitsust tegema täielikku koostööd eriraportööriga ja võtma endale kohustuse viia ellu reformid inimõiguste kaitsmiseks, sh eriraportööri ja muude inimõiguste mehhanismide esitatud soovituste rakendamise kaudu;

Lähis-Ida rahuprotsess

| 89. | võtab teadmiseks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning nõukogu 18. jaanuaril 2016 vastu võetud järeldused Lähis-Ida rahuprotsessi kohta; jagab täielikult nõukogu seisukohta, et rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse, sealhulgas vastutuskohustuse järgimine on rahu ja julgeoleku nurgakivi ning et Iisraeli asundused on rahvusvahelise õiguse kohaselt ebaseaduslikud ja kahjustavad kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elluviimist; peab äärmiselt kahetsusväärseks Palestiina territooriumide inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Makarim Wibisono ametist lahkumist; |
| --- | --- |

89.

võtab teadmiseks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning nõukogu 18. jaanuaril 2016 vastu võetud järeldused Lähis-Ida rahuprotsessi kohta; jagab täielikult nõukogu seisukohta, et rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse, sealhulgas vastutuskohustuse järgimine on rahu ja julgeoleku nurgakivi ning et Iisraeli asundused on rahvusvahelise õiguse kohaselt ebaseaduslikud ja kahjustavad kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elluviimist; peab äärmiselt kahetsusväärseks Palestiina territooriumide inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Makarim Wibisono ametist lahkumist;

o

o o

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu eesistujale, ÜRO Inimõiguste Nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee peasekretärile. |
| --- | --- |

90.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu eesistujale, ÜRO Inimõiguste Nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0470.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/105 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/105

---

P8_TA(2016)0021

Petitsioonikomisjoni tegevus 2014. aastal

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2014. aasta tegevuse kohta (2014/2218(INI))

(2018/C 011/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude tulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude tulemuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11,

| — | võttes arvesse petitsiooniõiguse tähtsust ning seda, kuivõrd oluline on, et Euroopa Parlament saaks Euroopa kodanike ja elanike konkreetsetest muredest viivitamata teada, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 24 ja 227, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsiooniõiguse tähtsust ning seda, kuivõrd oluline on, et Euroopa Parlament saaks Euroopa kodanike ja elanike konkreetsetest muredest viivitamata teada, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 24 ja 227,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 44, milles käsitletakse õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 44, milles käsitletakse õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu sätteid, mis käsitlevad rikkumismenetlust, eelkõige selle artikleid 258 ja 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu sätteid, mis käsitlevad rikkumismenetlust, eelkõige selle artikleid 258 ja 260,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 52, 215, artikli 216 lõiget 8, artikleid 217 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 52, 215, artikli 216 lõiget 8, artikleid 217 ja 218,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0361/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0361/2015),

| A. | arvestades, et 2014. aastal esitati 2 714 petitsiooni, mis on ligikaudu 6 % vähem kui 2013. aastal, mille jooksul saadeti Euroopa Parlamendile 2 885 petitsiooni; arvestades, et 790 petitsiooni tunnistati vastuvõetavaks ja läbisid järelmenetlemise; arvestades, et 1 070 petitsiooni tunnistati vastuvõetamatuks; arvestades, et 817 petitsiooni tunnistati vastuvõetavaks ja nende käsitlemine on lõpetatud; arvestades, et 37 petitsiooni soovitused vaidlustati; arvestades, et esitatud petitsioonide arv on 2009. aasta näitajast peaaegu kaks korda suurem; arvestades, et petitsioonide käsitlemisega tegelevate riigiteenistujate hulk ei ole proportsionaalselt suurenenud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2014. aastal esitati 2 714 petitsiooni, mis on ligikaudu 6 % vähem kui 2013. aastal, mille jooksul saadeti Euroopa Parlamendile 2 885 petitsiooni; arvestades, et 790 petitsiooni tunnistati vastuvõetavaks ja läbisid järelmenetlemise; arvestades, et 1 070 petitsiooni tunnistati vastuvõetamatuks; arvestades, et 817 petitsiooni tunnistati vastuvõetavaks ja nende käsitlemine on lõpetatud; arvestades, et 37 petitsiooni soovitused vaidlustati; arvestades, et esitatud petitsioonide arv on 2009. aasta näitajast peaaegu kaks korda suurem; arvestades, et petitsioonide käsitlemisega tegelevate riigiteenistujate hulk ei ole proportsionaalselt suurenenud;

| B. | arvestades, et petitsioonikomisjoni tegevusi käsitleva aastaaruande eesmärk on nii analüüsida 2014. aastal esitatud petitsioone kui ka käsitada võimalikke täiustusi menetluse ja teiste institutsioonidega suhete vallas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et petitsioonikomisjoni tegevusi käsitleva aastaaruande eesmärk on nii analüüsida 2014. aastal esitatud petitsioone kui ka käsitada võimalikke täiustusi menetluse ja teiste institutsioonidega suhete vallas;

| C. | arvestades, et esitatud petitsioonide arv on Euroopa Liidu elanikkonnaga võrreldes suhteliselt tagasihoidlik, mis näitab, et suur enamik kodanikest ei ole veel teadlik petitsiooniõiguse olemasolust ja selle võimalikust kasulikkusest vahendina, mis tagab ELi institutsioonide ja liikmesriikide tähelepanu kodanike probleemide suhtes; arvestades, et kuigi mõned kodanikud on petitsiooniprotsessist teadlikud, on ELi tegevusvaldkond siiski laiaulatuslikult ebaselge, millele osutab vastuvõetamatuteks tunnistatud esitatud petitsioonide suur osakaal (39,4 %); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et esitatud petitsioonide arv on Euroopa Liidu elanikkonnaga võrreldes suhteliselt tagasihoidlik, mis näitab, et suur enamik kodanikest ei ole veel teadlik petitsiooniõiguse olemasolust ja selle võimalikust kasulikkusest vahendina, mis tagab ELi institutsioonide ja liikmesriikide tähelepanu kodanike probleemide suhtes; arvestades, et kuigi mõned kodanikud on petitsiooniprotsessist teadlikud, on ELi tegevusvaldkond siiski laiaulatuslikult ebaselge, millele osutab vastuvõetamatuteks tunnistatud esitatud petitsioonide suur osakaal (39,4 %);

| D. | arvestades, et petitsioonide nõuetekohane käsitlemine kogu protsessi vältel on petitsiooniõiguse austamise tagamiseks väga oluline; arvestades, et petitsiooni esitajad on üldjuhul kodanikud, kes seovad end meie ühiskonna täiustamise ja edasise heaoluga; arvestades, et nende kodanike kogemus seoses sellega, kuidas nende petitsioone käsitletakse, võib määrata nende edaspidise suhtumise Euroopa projekti; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et petitsioonide nõuetekohane käsitlemine kogu protsessi vältel on petitsiooniõiguse austamise tagamiseks väga oluline; arvestades, et petitsiooni esitajad on üldjuhul kodanikud, kes seovad end meie ühiskonna täiustamise ja edasise heaoluga; arvestades, et nende kodanike kogemus seoses sellega, kuidas nende petitsioone käsitletakse, võib määrata nende edaspidise suhtumise Euroopa projekti;

| E. | arvestades, et 2014. aastal lõpetati 1 887 petitsiooni käsitlemine, millest 1 070 olid vastuvõetamatud; arvestades, et ainult 29,1 % petitsioonidest tunnistati vastuvõetavaks ja nende suhtes võeti järelmeetmeid, 39,4 % tunnistati vastuvõetamatuks ning 30,1 % tunnistati vastuvõetavaks ja nende käsitlemine lõpetati kohe; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2014. aastal lõpetati 1 887 petitsiooni käsitlemine, millest 1 070 olid vastuvõetamatud; arvestades, et ainult 29,1 % petitsioonidest tunnistati vastuvõetavaks ja nende suhtes võeti järelmeetmeid, 39,4 % tunnistati vastuvõetamatuks ning 30,1 % tunnistati vastuvõetavaks ja nende käsitlemine lõpetati kohe;

| F. | arvestades, et ELi kodanikke esindab otseselt ainus nende valitud ELi institutsioon – Euroopa Parlament; arvestades, et petitsiooniõigus annab kodanikele võimaluse nõuda rahva valitud esindajate tähelepanu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi kodanikke esindab otseselt ainus nende valitud ELi institutsioon – Euroopa Parlament; arvestades, et petitsiooniõigus annab kodanikele võimaluse nõuda rahva valitud esindajate tähelepanu;

| G. | arvestades, et ELi kodanikud ja nende teenuste kultuur peaks alati olema Euroopa Parlamendi ning eriti petitsioonikomisjoni töö keskmes ning olulisem kui muud kaalutlused või tõhususe kriteeriumid; arvestades, et petitsiooniüksustes kasutatav praegune inimressursside tase ohustab nende aluspõhimõtete järgimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi kodanikud ja nende teenuste kultuur peaks alati olema Euroopa Parlamendi ning eriti petitsioonikomisjoni töö keskmes ning olulisem kui muud kaalutlused või tõhususe kriteeriumid; arvestades, et petitsiooniüksustes kasutatav praegune inimressursside tase ohustab nende aluspõhimõtete järgimist;

| H. | arvestades, et petitsiooniõigus – kui seda täielikult järgitakse – võib tugevdada Euroopa Parlamendi ning Euroopa kodanike ja elanike vahelist teabevahetust, kui suudetakse tagada kõikides petitsioonimenetluse etappides avatud, demokraatlik, kaasav ja läbipaistev mehhanism, et lahendada peamiselt ELi õiguse kohaldamisega seotud probleeme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et petitsiooniõigus – kui seda täielikult järgitakse – võib tugevdada Euroopa Parlamendi ning Euroopa kodanike ja elanike vahelist teabevahetust, kui suudetakse tagada kõikides petitsioonimenetluse etappides avatud, demokraatlik, kaasav ja läbipaistev mehhanism, et lahendada peamiselt ELi õiguse kohaldamisega seotud probleeme;

| I. | arvestades, et petitsiooniõigus on osalusdemokraatia oluline osa; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et petitsiooniõigus on osalusdemokraatia oluline osa;

| J. | arvestades, et petitsiooniõiguse ja ka Euroopa Ombudsmani eesmärk on tegeleda ELi institutsioonide või riiklike institutsioonide haldusomavoliga ELi õigusaktide rakendamisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et petitsiooniõiguse ja ka Euroopa Ombudsmani eesmärk on tegeleda ELi institutsioonide või riiklike institutsioonide haldusomavoliga ELi õigusaktide rakendamisel;

| K. | arvestades, et petitsioonid annavad väärtuslikku tagasisidet seadusandjatele ja rakendusasutustele nii ELi kui ka liikmesriigi tasandil, eeskätt võimalike õiguslike lünkade kohta ELi õigusaktide rakendamisel; arvestades, et petitsioonid võivad anda varajase hoiatuse liikmesriigi mahajäämuse kohta ELi õigusaktide rakendamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et petitsioonid annavad väärtuslikku tagasisidet seadusandjatele ja rakendusasutustele nii ELi kui ka liikmesriigi tasandil, eeskätt võimalike õiguslike lünkade kohta ELi õigusaktide rakendamisel; arvestades, et petitsioonid võivad anda varajase hoiatuse liikmesriigi mahajäämuse kohta ELi õigusaktide rakendamisel;

| L. | arvestades, et petitsioonikomisjonile esitatud petitsioonid on sageli andnud olulise ja otsese panuse teistele pädevatele komisjonidele õigusloomeks nende vastavates valdkondades; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et petitsioonikomisjonile esitatud petitsioonid on sageli andnud olulise ja otsese panuse teistele pädevatele komisjonidele õigusloomeks nende vastavates valdkondades;

| M. | arvestades, et petitsiooniõiguse kui põhiõiguse tagamine ei ole ainult petitsioonikomisjoni kohustus, vaid peaks olema kõigi parlamendikomisjonide ja teiste ELi institutsioonide ühine püüdlus; arvestades, et ühegi petitsiooni käsitlemist ei tohi lõpetada enne, kui on laekunud tagasiside teistelt parlamendikomisjonidelt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et petitsiooniõiguse kui põhiõiguse tagamine ei ole ainult petitsioonikomisjoni kohustus, vaid peaks olema kõigi parlamendikomisjonide ja teiste ELi institutsioonide ühine püüdlus; arvestades, et ühegi petitsiooni käsitlemist ei tohi lõpetada enne, kui on laekunud tagasiside teistelt parlamendikomisjonidelt;

| N. | arvestades, et petitsioonikomisjon peab püüdma kasutada rohkem oma eelisõigusi ja üldisi ja spetsiifilisi komisjonivahendeid (näiteks suuliselt vastatavaid küsimusi või lühiresolutsioone), et teha esitatud petitsioonide alusel nähtavaks Euroopa kodanike ja elanike mitmesugused mureküsimused, esitades need Euroopa Parlamendi täiskogule; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et petitsioonikomisjon peab püüdma kasutada rohkem oma eelisõigusi ja üldisi ja spetsiifilisi komisjonivahendeid (näiteks suuliselt vastatavaid küsimusi või lühiresolutsioone), et teha esitatud petitsioonide alusel nähtavaks Euroopa kodanike ja elanike mitmesugused mureküsimused, esitades need Euroopa Parlamendi täiskogule;

| O. | arvestades, et iga petitsioon tuleb tähelepanelikult, tõhusalt, kiiresti, läbipaistvalt ja individuaalselt läbi vaadata, järgides petitsioonikomisjoni liikmete osalemisõigust; arvestades, et iga petitsiooni esitaja peab saama lühikese aja jooksul vastuse, milles on esitatud kas petitsiooni sulgemise põhjused või meetmed, mis on võetud selle uurimiseks, käsitlemiseks ja järelevalveks; arvestades, et petitsioonides tõstatatud probleemide kiireks käsitlemiseks on oluline parem institutsiooniline kooskõlastamine ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et iga petitsioon tuleb tähelepanelikult, tõhusalt, kiiresti, läbipaistvalt ja individuaalselt läbi vaadata, järgides petitsioonikomisjoni liikmete osalemisõigust; arvestades, et iga petitsiooni esitaja peab saama lühikese aja jooksul vastuse, milles on esitatud kas petitsiooni sulgemise põhjused või meetmed, mis on võetud selle uurimiseks, käsitlemiseks ja järelevalveks; arvestades, et petitsioonides tõstatatud probleemide kiireks käsitlemiseks on oluline parem institutsiooniline kooskõlastamine ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi institutsioonide vahel;

| P. | arvestades, et petitsioonide tõhus ja kiire menetlemine peab olema tagatud ka muutuvate ametiaegade vältel ja sellega seotud personali vahetumisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et petitsioonide tõhus ja kiire menetlemine peab olema tagatud ka muutuvate ametiaegade vältel ja sellega seotud personali vahetumisega;

| Q. | arvestades, et eelkõige on vastuvõetavate ja põhjendatud petitsioonide huvides, et petitsioonikomisjoni töökoormust ei suurendata vastuvõetamatute või põhjendamatute petitsioonide tarbetult pika käsitlemisega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eelkõige on vastuvõetavate ja põhjendatud petitsioonide huvides, et petitsioonikomisjoni töökoormust ei suurendata vastuvõetamatute või põhjendamatute petitsioonide tarbetult pika käsitlemisega;

| R. | arvestades, et petitsiooni esitaja peab saama piisavalt teavet petitsiooni tagasilükkamise põhjuste kohta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et petitsiooni esitaja peab saama piisavalt teavet petitsiooni tagasilükkamise põhjuste kohta;

| S. | arvestades, et petitsioone arutatakse petitsioonikomisjoni koosolekutel ning et petitsiooni esitajatel on võimalik neis aruteludes osaleda, samuti on neil õigus esitada oma petitsioonid koos üksikasjalikuma teabega ja aidata seega komisjoni tööle aktiivselt kaasa, andes petitsioonikomisjoni ja Euroopa Komisjoni liikmetele ning nendel koosolekutel osaleda võivatele liikmesriikide esindajatele lisateavet; arvestades, et 2014. aastal osales komisjoni aruteludes ja oli nendesse kaasatud 127 petitsiooni esitajat; arvestades, et otsese osalemise osakaal on endiselt suhteliselt väike ja seda tuleks suurendada, kaasa arvatud kaugsidevahendite kasutamisega ja planeerimisega, mis võimaldaks petitsiooni esitajatel osalemist komisjoni arutelus paremini korraldada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et petitsioone arutatakse petitsioonikomisjoni koosolekutel ning et petitsiooni esitajatel on võimalik neis aruteludes osaleda, samuti on neil õigus esitada oma petitsioonid koos üksikasjalikuma teabega ja aidata seega komisjoni tööle aktiivselt kaasa, andes petitsioonikomisjoni ja Euroopa Komisjoni liikmetele ning nendel koosolekutel osaleda võivatele liikmesriikide esindajatele lisateavet; arvestades, et 2014. aastal osales komisjoni aruteludes ja oli nendesse kaasatud 127 petitsiooni esitajat; arvestades, et otsese osalemise osakaal on endiselt suhteliselt väike ja seda tuleks suurendada, kaasa arvatud kaugsidevahendite kasutamisega ja planeerimisega, mis võimaldaks petitsiooni esitajatel osalemist komisjoni arutelus paremini korraldada;

| T. | arvestades, et paljudel juhtudel jäetakse petitsioonid pärast komisjoni koosolekutel toimunud avalikku arutelu avatuks ning nähakse ette täiendavaid järelmeetmeid ja oodatakse tagasisidet, eelkõige lisapäringuid Euroopa Komisjonilt või parlamendikomisjonidelt, või konkreetset teabevahetust asjaomaste riiklike või piirkondlike asutustega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et paljudel juhtudel jäetakse petitsioonid pärast komisjoni koosolekutel toimunud avalikku arutelu avatuks ning nähakse ette täiendavaid järelmeetmeid ja oodatakse tagasisidet, eelkõige lisapäringuid Euroopa Komisjonilt või parlamendikomisjonidelt, või konkreetset teabevahetust asjaomaste riiklike või piirkondlike asutustega;

| U. | arvestades, et laiema teemaderingi arutamise võimaldamiseks ja iga arutelu kvaliteedi tagamiseks on vaja rohkem aega koosolekuteks; arvestades, et fraktsioonide koordinaatorite koosolekud on ülimalt tähtsad, et tagada komisjoni tegevuse sujuv planeerimine ja töö, ning seetõttu tuleb demokraatlikuks otsuste langetamiseks anda piisavalt aega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et laiema teemaderingi arutamise võimaldamiseks ja iga arutelu kvaliteedi tagamiseks on vaja rohkem aega koosolekuteks; arvestades, et fraktsioonide koordinaatorite koosolekud on ülimalt tähtsad, et tagada komisjoni tegevuse sujuv planeerimine ja töö, ning seetõttu tuleb demokraatlikuks otsuste langetamiseks anda piisavalt aega;

| V. | arvestades, et petitsioonikomisjoni tegevus tugineb petitsiooni esitajatelt saadud kirjalikule teabele ning koosolekul esitatud suulistele ja audiovisuaalsetele andmetele, mida täiendatakse vajaduse korral Euroopa Komisjoni, liikmesriikide, ombudsmani ja muude poliitiliste esindusorganite pakutava täiendava teabega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et petitsioonikomisjoni tegevus tugineb petitsiooni esitajatelt saadud kirjalikule teabele ning koosolekul esitatud suulistele ja audiovisuaalsetele andmetele, mida täiendatakse vajaduse korral Euroopa Komisjoni, liikmesriikide, ombudsmani ja muude poliitiliste esindusorganite pakutava täiendava teabega;

| W. | arvestades, et petitsiooni esitajate tõstatatud küsimusi tuleb petitsioonimenetluse käigus käsitleda nõuetekohaselt ja põhjalikult; arvestades, et menetluses võib vaja minna mitmeid etappe, muu hulgas mitmekordset tagasisidet petitsiooni esitajalt ning asjaomastelt Euroopa institutsioonidelt ja riigi ametiasutustelt; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et petitsiooni esitajate tõstatatud küsimusi tuleb petitsioonimenetluse käigus käsitleda nõuetekohaselt ja põhjalikult; arvestades, et menetluses võib vaja minna mitmeid etappe, muu hulgas mitmekordset tagasisidet petitsiooni esitajalt ning asjaomastelt Euroopa institutsioonidelt ja riigi ametiasutustelt;

| X. | arvestades, et aluslepingu ja Euroopa Parlamendi kodukorra sätete alusel kehtestatud petitsioonide vastuvõetavuse kriteeriumide (kodukorra artikkel 215) kohaselt peab petitsioon puudutama Euroopa Liidu tegevusvaldkondadesse kuuluvat teemat, mis on otseselt seotud petitsiooni esitajaga, kes peab olema ELi kodanik või elama ELis; arvestades, et selle tulemusel tunnistatakse osa laekunud petitsioonidest vastuvõetamatuks, kuna need ei vasta nendele kriteeriumidele; arvestades, et otsus vastuvõetavuse kohta tuleb langetada pigem vastavate õiguslike ja tehniliste kriteeriumide alusel, mitte juhindudes poliitilistest otsustest; arvestades, et petitsioonide veebiportaal peaks olema tõhus vahend andmaks petitsiooni esitajatele vajalikku teavet ja suuniseid vastuvõetavuse kriteeriumide kohta; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et aluslepingu ja Euroopa Parlamendi kodukorra sätete alusel kehtestatud petitsioonide vastuvõetavuse kriteeriumide (kodukorra artikkel 215) kohaselt peab petitsioon puudutama Euroopa Liidu tegevusvaldkondadesse kuuluvat teemat, mis on otseselt seotud petitsiooni esitajaga, kes peab olema ELi kodanik või elama ELis; arvestades, et selle tulemusel tunnistatakse osa laekunud petitsioonidest vastuvõetamatuks, kuna need ei vasta nendele kriteeriumidele; arvestades, et otsus vastuvõetavuse kohta tuleb langetada pigem vastavate õiguslike ja tehniliste kriteeriumide alusel, mitte juhindudes poliitilistest otsustest; arvestades, et petitsioonide veebiportaal peaks olema tõhus vahend andmaks petitsiooni esitajatele vajalikku teavet ja suuniseid vastuvõetavuse kriteeriumide kohta;

| Y. | arvestades, et lapsi puudutavate petitsioonide käsitlemiseks on nüüd kehtestatud erikord, nii et nende toimikute puhul käsitletakse igasugust hilinemist eriti raske rikkumisena asjaomaste isikute suhtes; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et lapsi puudutavate petitsioonide käsitlemiseks on nüüd kehtestatud erikord, nii et nende toimikute puhul käsitletakse igasugust hilinemist eriti raske rikkumisena asjaomaste isikute suhtes;

| Z. | arvestades, et petitsioonide kaudu saavad ELi kodanikud jälgida ELi seaduste koostamist ja kohaldamist; arvestades, et nii saavad ELi kodanikud olla kasulikuks teabeallikaks seoses ELi õiguse ja selle puudujääkidega, eelkõige keskkonna, siseturu, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise, tarbijakaitse ning finantsteenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et petitsioonide kaudu saavad ELi kodanikud jälgida ELi seaduste koostamist ja kohaldamist; arvestades, et nii saavad ELi kodanikud olla kasulikuks teabeallikaks seoses ELi õiguse ja selle puudujääkidega, eelkõige keskkonna, siseturu, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise, tarbijakaitse ning finantsteenuste valdkonnas;

| AA. | arvestades, et petitsiooni esitamisega samaaegselt esitatakse sageli kaebus Euroopa Komisjonile, kes võib algatada rikkumismenetluse või esitada tegevusetushagi; ning arvestades, et statistika kohaselt (vt komisjoni ELi õiguse kohaldamist käsitleva aruande (COM(2006)0416) punkti 23) oli neljandik või isegi kolmandik 2014. aastal käsitletud petitsioonidest seotud rikkumismenetlusega või rikkumismenetluse algatamise aluseks; arvestades, et Euroopa Parlamendi kaasamine neisse petitsioonimenetlustesse võimaldab täiendavat kontrolli ELi pädevate institutsioonide uurimistegevuse üle; arvestades, et ühegi petitsiooni käsitlemist ei tohi lõpetada, kui see on Euroopa Komisjonis uurimisel; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et petitsiooni esitamisega samaaegselt esitatakse sageli kaebus Euroopa Komisjonile, kes võib algatada rikkumismenetluse või esitada tegevusetushagi; ning arvestades, et statistika kohaselt (vt komisjoni ELi õiguse kohaldamist käsitleva aruande (COM(2006)0416) punkti 23) oli neljandik või isegi kolmandik 2014. aastal käsitletud petitsioonidest seotud rikkumismenetlusega või rikkumismenetluse algatamise aluseks; arvestades, et Euroopa Parlamendi kaasamine neisse petitsioonimenetlustesse võimaldab täiendavat kontrolli ELi pädevate institutsioonide uurimistegevuse üle; arvestades, et ühegi petitsiooni käsitlemist ei tohi lõpetada, kui see on Euroopa Komisjonis uurimisel;

| AB. | arvestades, et peamised teemad, mis petitsioonide esitajatele muret valmistavad, on seotud laia teemaderingiga, nagu keskkonnaõigus (eelkõige veemajandus ja jäätmekäitlus, süsivesinike geoloogilise uurimise ja kaevandamisega seotud teemad, suured taristu- ja maaplaneerimisprojektid), põhiõigused (eelkõige lapse õigused ja puuetega inimeste õigused, eriti kuna neljandikul ELi valijaskonnast on väidetavalt mingis ulatuses vaegus või puue), isikute vaba liikumine, diskrimineerimine, tööhõive, Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimised, loomade heaolu, kohtumõistmine ning puuetega inimeste sotsiaalne kaasamine; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et peamised teemad, mis petitsioonide esitajatele muret valmistavad, on seotud laia teemaderingiga, nagu keskkonnaõigus (eelkõige veemajandus ja jäätmekäitlus, süsivesinike geoloogilise uurimise ja kaevandamisega seotud teemad, suured taristu- ja maaplaneerimisprojektid), põhiõigused (eelkõige lapse õigused ja puuetega inimeste õigused, eriti kuna neljandikul ELi valijaskonnast on väidetavalt mingis ulatuses vaegus või puue), isikute vaba liikumine, diskrimineerimine, tööhõive, Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimised, loomade heaolu, kohtumõistmine ning puuetega inimeste sotsiaalne kaasamine;

| AC. | arvestades, et 19. novembril 2014 avati aastase viivitusega petitsioonikomisjoni veebiportaal, mis vahetas välja eelmise petitsioonide esitamise elektroonilise platvormi Europarli veebisaidil, ning see loodi eesmärgiga edendada petitsiooniõigust ja suurendada kodanike aktiivset osalust ELi tegevuses; arvestades, et nimetatud portaal (mis ei tööta veel täies ulatuses) loodi selleks, et pakkuda petitsioonimenetluse kõigile vajadustele terviklikku lahendust ning tagada ELi kodanikele, kes soovivad petitsiooni esitada, asjakohasem internetipõhine töövahend, mis muu hulgas võimaldab jälgida petitsioonide staatust reaalajas; arvestades, et on tuvastatud mitmeid puudujääke, eriti otsingu funktsiooni osas, mis kahjustavad portaali kui petitsioonide avaliku registri rolli, ning arvestades, et teine etapp, mille käigus kõik leitud puudused kõrvaldatakse, peaks olema juba lõpule viidud; arvestades, et portaal aitab teenust ja selle nähtavust kodanike ja liikmete jaoks parandada ning toimib elektroonilise registrina (ette nähtud Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 216 lõikes 4), võimaldades kodanikel olemasolevatele petitsioonidele toetust paluda või sellest loobuda ning lisada oma petitsioonidele elektroonilise allkirja; arvestades, et uue portaali eesmärk on muuta petitsioonimenetlus läbipaistvamaks ja interaktiivsemaks ning halduslikult tõhusamaks, seda nii petitsiooni esitajate, parlamendiliikmete kui ka üldsuse huvides; arvestades, et veebiportaal peaks olema vahend, mis suurendab petitsioonimenetluse läbipaistvust, parandab petitsiooni esitajate juurdepääsu teabele ning suurendab kodanike teadlikkust petitsioonikomisjoni võimalustest ja suutlikkusest nende probleeme lahendada; rõhutab, et uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist tuleb suurendada ja stimuleerida, et tuua komisjoni töö kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 19. novembril 2014 avati aastase viivitusega petitsioonikomisjoni veebiportaal, mis vahetas välja eelmise petitsioonide esitamise elektroonilise platvormi Europarli veebisaidil, ning see loodi eesmärgiga edendada petitsiooniõigust ja suurendada kodanike aktiivset osalust ELi tegevuses; arvestades, et nimetatud portaal (mis ei tööta veel täies ulatuses) loodi selleks, et pakkuda petitsioonimenetluse kõigile vajadustele terviklikku lahendust ning tagada ELi kodanikele, kes soovivad petitsiooni esitada, asjakohasem internetipõhine töövahend, mis muu hulgas võimaldab jälgida petitsioonide staatust reaalajas; arvestades, et on tuvastatud mitmeid puudujääke, eriti otsingu funktsiooni osas, mis kahjustavad portaali kui petitsioonide avaliku registri rolli, ning arvestades, et teine etapp, mille käigus kõik leitud puudused kõrvaldatakse, peaks olema juba lõpule viidud; arvestades, et portaal aitab teenust ja selle nähtavust kodanike ja liikmete jaoks parandada ning toimib elektroonilise registrina (ette nähtud Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 216 lõikes 4), võimaldades kodanikel olemasolevatele petitsioonidele toetust paluda või sellest loobuda ning lisada oma petitsioonidele elektroonilise allkirja; arvestades, et uue portaali eesmärk on muuta petitsioonimenetlus läbipaistvamaks ja interaktiivsemaks ning halduslikult tõhusamaks, seda nii petitsiooni esitajate, parlamendiliikmete kui ka üldsuse huvides; arvestades, et veebiportaal peaks olema vahend, mis suurendab petitsioonimenetluse läbipaistvust, parandab petitsiooni esitajate juurdepääsu teabele ning suurendab kodanike teadlikkust petitsioonikomisjoni võimalustest ja suutlikkusest nende probleeme lahendada; rõhutab, et uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist tuleb suurendada ja stimuleerida, et tuua komisjoni töö kodanikele lähemale;

| AD. | arvestades, et Euroopa kodanikualgatus on kodanike jaoks oluline vahend, mis võimaldab neil osaleda ELi poliitiliste otsuste tegemises, ning selle potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada; arvestades, et saavutamaks kodanike osalemise osas parimaid tulemusi, tuleks seda vahendit edasi arendada, edendada selle esindustasandeid ja praktilisi aspekte ning Euroopa institutsioonid (eriti petitsioonikomisjon) peaksid seda täielikult järgima ja rakendama; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Euroopa kodanikualgatus on kodanike jaoks oluline vahend, mis võimaldab neil osaleda ELi poliitiliste otsuste tegemises, ning selle potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada; arvestades, et saavutamaks kodanike osalemise osas parimaid tulemusi, tuleks seda vahendit edasi arendada, edendada selle esindustasandeid ja praktilisi aspekte ning Euroopa institutsioonid (eriti petitsioonikomisjon) peaksid seda täielikult järgima ja rakendama;

| AE. | arvestades, et petitsioonikomisjon jälgib jätkuvalt tähelepanelikult Euroopa kodanikualgatust käsitleva määruse rakendamist ning teab, et on vaja uut määrust, et kõrvaldada selle arvukad puudused, takistused ja nõrgad kohad; samuti teab ta, kui kohmakas on praegune õigusraamistik ning Euroopa kodanikualgatuse käivitamise ja järelevalve mehhanism, eeskätt allkirjade tegeliku kogumise osas; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et petitsioonikomisjon jälgib jätkuvalt tähelepanelikult Euroopa kodanikualgatust käsitleva määruse rakendamist ning teab, et on vaja uut määrust, et kõrvaldada selle arvukad puudused, takistused ja nõrgad kohad; samuti teab ta, kui kohmakas on praegune õigusraamistik ning Euroopa kodanikualgatuse käivitamise ja järelevalve mehhanism, eeskätt allkirjade tegeliku kogumise osas;

| AF. | arvestades, et kolm aastat pärast 1. aprilli 2012. aasta määruse (EL) nr 211/2011 jõustumist peab petitsioonikomisjon vajalikuks selle rakendamist hinnata, et tuvastada võimalikud puudused ning pakkuda välja tõhusad lahendused selle kiireks läbivaatamiseks, et seda saaks paremini rakendada; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kolm aastat pärast 1. aprilli 2012. aasta määruse (EL) nr 211/2011 jõustumist peab petitsioonikomisjon vajalikuks selle rakendamist hinnata, et tuvastada võimalikud puudused ning pakkuda välja tõhusad lahendused selle kiireks läbivaatamiseks, et seda saaks paremini rakendada;

| AG. | arvestades, et avalikud arutelud edukate algatuste üle on olnud tulemuslikud, ning arvestades, et petitsioonikomisjoni osalemist kaasatud komisjonina Euroopa kodanikualgatuste aruteludes on kõrgelt hinnanud nii parlamendiliikmed kui ka kodanikuühiskond, arvestades, et petitsioonikomisjon toetab seda protsessi ja jagab oma laiaulatuslikku kogemust kodanikega selle eesmärgi nimel; arvestades, et Euroopa Komisjonilt oodatakse edukate Euroopa kodanikualgatuste puhul konkreetseid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et avalikud arutelud edukate algatuste üle on olnud tulemuslikud, ning arvestades, et petitsioonikomisjoni osalemist kaasatud komisjonina Euroopa kodanikualgatuste aruteludes on kõrgelt hinnanud nii parlamendiliikmed kui ka kodanikuühiskond, arvestades, et petitsioonikomisjon toetab seda protsessi ja jagab oma laiaulatuslikku kogemust kodanikega selle eesmärgi nimel; arvestades, et Euroopa Komisjonilt oodatakse edukate Euroopa kodanikualgatuste puhul konkreetseid järelmeetmeid;

| AH. | arvestades, et tuleb märkida, et petitsioonikomisjoni töökoormuse tõttu ja sekretariaadi personali vähesuse tõttu ei ole 2014. aastal käsitletud petitsioonide puhul läbi viidud ühtegi teabekogumiskülastust; arvestades, et asjakohaste petitsioonidega seotud teabekogumiskülastusi korraldatakse edaspidi; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et tuleb märkida, et petitsioonikomisjoni töökoormuse tõttu ja sekretariaadi personali vähesuse tõttu ei ole 2014. aastal käsitletud petitsioonide puhul läbi viidud ühtegi teabekogumiskülastust; arvestades, et asjakohaste petitsioonidega seotud teabekogumiskülastusi korraldatakse edaspidi;

| AI. | arvestades, et teabekogumiskülastuste tavapärane määr peaks 2016. aastal taastuma, sest teabekogumiskülastused on petitsioonikomisjoni spetsiifiline eelisõigus ning oluline osa selle tööst, mis hõlmab suhtlust kodanike ja ka asutustega asjaomastes liikmesriikides; arvestades, et selliste delegatsioonide liikmed osalevad võrdsetel alustel kõigis seotud tegevustes, muu hulgas aruandluses; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et teabekogumiskülastuste tavapärane määr peaks 2016. aastal taastuma, sest teabekogumiskülastused on petitsioonikomisjoni spetsiifiline eelisõigus ning oluline osa selle tööst, mis hõlmab suhtlust kodanike ja ka asutustega asjaomastes liikmesriikides; arvestades, et selliste delegatsioonide liikmed osalevad võrdsetel alustel kõigis seotud tegevustes, muu hulgas aruandluses;

| AJ. | arvestades, et petitsioonikomisjonil on kohustusi Euroopa Ombudsmani suhtes, kes vastutab ELi kodanikelt ELi institutsioonide ja organite võimaliku haldusomavoli kohta laekunud kaebuste uurimise eest, mille kohta petitsioonikomisjon koostab samuti iga-aastase raporti, mis tugineb Euroopa Ombudsmani enda aastaaruandele; arvestades, et 2014. aastal osales petitsioonikomisjon Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 204 alusel aktiivselt ja otseselt Euroopa Ombudsmani valimiste korraldamises; arvestades, et 2014. aasta detsembris valiti Emily O'Reilly uuesti viieks aastaks ombudsmaniks ning tagasivalimine toimus tõhusalt ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et petitsioonikomisjonil on kohustusi Euroopa Ombudsmani suhtes, kes vastutab ELi kodanikelt ELi institutsioonide ja organite võimaliku haldusomavoli kohta laekunud kaebuste uurimise eest, mille kohta petitsioonikomisjon koostab samuti iga-aastase raporti, mis tugineb Euroopa Ombudsmani enda aastaaruandele; arvestades, et 2014. aastal osales petitsioonikomisjon Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 204 alusel aktiivselt ja otseselt Euroopa Ombudsmani valimiste korraldamises; arvestades, et 2014. aasta detsembris valiti Emily O'Reilly uuesti viieks aastaks ombudsmaniks ning tagasivalimine toimus tõhusalt ja läbipaistvalt;

| AK. | arvestades, et petitsioonikomisjon on Euroopa Ombudsmani võrgustiku liige, kuhu kuuluvad ka mõnede liikmesriikide parlamentide petitsioonikomisjonid (kui need olemas on), ning arvestades, et on oluline, et liikmesriikide parlamendid asutaksid petitsioonikomisjonid ja – kui neil on need komisjonid juba olemas – siis parandaksid nende vahelist koostööd; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et petitsioonikomisjon on Euroopa Ombudsmani võrgustiku liige, kuhu kuuluvad ka mõnede liikmesriikide parlamentide petitsioonikomisjonid (kui need olemas on), ning arvestades, et on oluline, et liikmesriikide parlamendid asutaksid petitsioonikomisjonid ja – kui neil on need komisjonid juba olemas – siis parandaksid nende vahelist koostööd;

| 1. | toonitab petitsioonikomisjoni töö tähtsust, sest see võimaldab ELi kodanikel ja elanikel teatud määral osaleda oma õiguste kaitsmises ja edendamises ning liidu õigusnormide õigesti rakendamises, sest petitsioonid võimaldavad teada saada kodanike muresid, et nende põhjendatud kaebusi saaks mõistliku aja jooksul lahendada; rõhutab, et vastuvõetavaid petitsioone peaks petitsioonikomisjonis arutama üheksa kuud pärast petitsiooni saamist; kordab, et petitsioonides tõstatatud probleemide kiireks käsitlemiseks on hädavajalik parandada koordineerimist ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi institutsioonide vahel ning ka muude asutustega; |
| --- | --- |

1.

toonitab petitsioonikomisjoni töö tähtsust, sest see võimaldab ELi kodanikel ja elanikel teatud määral osaleda oma õiguste kaitsmises ja edendamises ning liidu õigusnormide õigesti rakendamises, sest petitsioonid võimaldavad teada saada kodanike muresid, et nende põhjendatud kaebusi saaks mõistliku aja jooksul lahendada; rõhutab, et vastuvõetavaid petitsioone peaks petitsioonikomisjonis arutama üheksa kuud pärast petitsiooni saamist; kordab, et petitsioonides tõstatatud probleemide kiireks käsitlemiseks on hädavajalik parandada koordineerimist ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi institutsioonide vahel ning ka muude asutustega;

| 2. | toonitab, et petitsioonikomisjon (kui kontaktpunkt kodanikele), Euroopa Ombudsman ning Euroopa kodanikualgatus on peamised vahendid kodanike poliitikas osalemise suurendamiseks ning et tuleb tagada piisav ja läbipaistev juurdepääs neile vahenditele ning nende sujuv toimimine; rõhutab nende vastutust Euroopa kodakondsuse edendamisel ning ELi institutsioonide nähtavuse ja usaldusväärsuse suurendamisel; nõuab, et ELi institutsioonid pööraksid suuremat tähelepanu Euroopa Ombudsmani tööle; nõuab täiendavaid mehhanisme, millega tagada kodanike otsene osalemine Euroopa institutsioonide otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et petitsioonikomisjon (kui kontaktpunkt kodanikele), Euroopa Ombudsman ning Euroopa kodanikualgatus on peamised vahendid kodanike poliitikas osalemise suurendamiseks ning et tuleb tagada piisav ja läbipaistev juurdepääs neile vahenditele ning nende sujuv toimimine; rõhutab nende vastutust Euroopa kodakondsuse edendamisel ning ELi institutsioonide nähtavuse ja usaldusväärsuse suurendamisel; nõuab, et ELi institutsioonid pööraksid suuremat tähelepanu Euroopa Ombudsmani tööle; nõuab täiendavaid mehhanisme, millega tagada kodanike otsene osalemine Euroopa institutsioonide otsustusprotsessis;

| 3. | rõhutab, et suurem koostöö riiklike, piirkondlike ja kohalike asutustega ELi õiguse kohaldamisel on tingimata vajalik selleks, et luua ELi kodanikega parem kontakt ning tugevdada Euroopa Parlamendi otsustusprotsessi demokraatlikku legitiimsust ja vastutust; täheldab, et koostööd edendab teabe ennetav vahetamine kõigil institutsioonilistel tasanditel ning see on petitsiooni esitajate tõstatatud küsimustega tegelemise seisukohast võtmetähtsusega; väljendab kahetsust, et teatud juhtudel ei reageeri riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused petitsioonikomisjoni taotlustele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et suurem koostöö riiklike, piirkondlike ja kohalike asutustega ELi õiguse kohaldamisel on tingimata vajalik selleks, et luua ELi kodanikega parem kontakt ning tugevdada Euroopa Parlamendi otsustusprotsessi demokraatlikku legitiimsust ja vastutust; täheldab, et koostööd edendab teabe ennetav vahetamine kõigil institutsioonilistel tasanditel ning see on petitsiooni esitajate tõstatatud küsimustega tegelemise seisukohast võtmetähtsusega; väljendab kahetsust, et teatud juhtudel ei reageeri riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused petitsioonikomisjoni taotlustele;

| 4. | hoiatab, et personali vähesus petitsioonikomisjoni sekretariaadis põhjustab petitsioonide käsitlemisel pideva mahajäämuse, mis omakorda mõjutab selgelt petitsioonide käsitlemiseks ning eriti nende vastuvõetavuse kindlaksmääramiseks kasutada olevat aega; leiab, et sellised viivitused ei ole aktsepteeritavad, kui soovitakse tagada teenistuse kõrgel tasemel töö, ning et viivitused mitte üksnes ei takista petitsiooniõiguse kasutamist, vaid õõnestavad ka Euroopa institutsioonide usaldusväärsust asjaomaste kodanike silmis; kutsub Euroopa Parlamendi vastutavaid poliitilisi ja haldusüksusi leidma koostöös eelarvekomisjoniga sobiva lahenduse, et tagada petitsioonikomisjoni töö vastavus aluslepingute vaimule; |
| --- | --- |

4.

hoiatab, et personali vähesus petitsioonikomisjoni sekretariaadis põhjustab petitsioonide käsitlemisel pideva mahajäämuse, mis omakorda mõjutab selgelt petitsioonide käsitlemiseks ning eriti nende vastuvõetavuse kindlaksmääramiseks kasutada olevat aega; leiab, et sellised viivitused ei ole aktsepteeritavad, kui soovitakse tagada teenistuse kõrgel tasemel töö, ning et viivitused mitte üksnes ei takista petitsiooniõiguse kasutamist, vaid õõnestavad ka Euroopa institutsioonide usaldusväärsust asjaomaste kodanike silmis; kutsub Euroopa Parlamendi vastutavaid poliitilisi ja haldusüksusi leidma koostöös eelarvekomisjoniga sobiva lahenduse, et tagada petitsioonikomisjoni töö vastavus aluslepingute vaimule;

| 5. | rõhutab, et petitsiooni esitajatele tuleb petitsiooni vastuvõetamatust või selle käsitlemise lõpetamist põhjendamatuse tõttu hoolikalt põhjendada; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et petitsiooni esitajatele tuleb petitsiooni vastuvõetamatust või selle käsitlemise lõpetamist põhjendamatuse tõttu hoolikalt põhjendada;

| 6. | palub, et petitsioonikomisjon ja vajaduse korral kodukorra muutmiseks pädevad parlamendikomisjonid struktureeriksid selgemalt erinevust kriteeriumide vahel, mille alusel otsustatakse, kas petitsioon on põhjendatud ja vastuvõetav, ning petitsiooni käsitlemise või sulgemise vahel, ning teeksid selle struktuuri arusaadavaks ka potentsiaalsetele petitsiooni esitajatele; |
| --- | --- |

6.

palub, et petitsioonikomisjon ja vajaduse korral kodukorra muutmiseks pädevad parlamendikomisjonid struktureeriksid selgemalt erinevust kriteeriumide vahel, mille alusel otsustatakse, kas petitsioon on põhjendatud ja vastuvõetav, ning petitsiooni käsitlemise või sulgemise vahel, ning teeksid selle struktuuri arusaadavaks ka potentsiaalsetele petitsiooni esitajatele;

| 7. | rõhutab, et Euroopa Komisjonil on petitsiooni esitajate tõstatatud küsimuste menetlemise abistamisel oluline roll ning palub, et komisjon jälgiks ennetavalt ja õigeaegselt petitsiooni esitajate poolt teatatud juhtumeid, kus ametliku planeeringu elluviimisega on rikutud või võidakse rikkuda ELi õigust; kutsub Euroopa Komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvajat üles lahendama ELi õiguse ebaõige või puuduliku ülevõtmise küsimused, mille üle on kaevatud arvukates Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonides; kutsub Euroopa Komisjoni üles kasutama seejuures julgemalt ka rikkumismenetluse algatamist; rõhutab, et rikkumismenetluste algatamisel tuleb lükata ümber arvamus, et suurematele liikmesriikidele pööratakse rohkem tähelepanu; palub, et Euroopa Komisjon teavitaks regulaarselt petitsioonikomisjoni petitsioonidega otseselt seotud rikkumismenetluste edenemisest ja konkreetsetest tulemustest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Euroopa Komisjonil on petitsiooni esitajate tõstatatud küsimuste menetlemise abistamisel oluline roll ning palub, et komisjon jälgiks ennetavalt ja õigeaegselt petitsiooni esitajate poolt teatatud juhtumeid, kus ametliku planeeringu elluviimisega on rikutud või võidakse rikkuda ELi õigust; kutsub Euroopa Komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvajat üles lahendama ELi õiguse ebaõige või puuduliku ülevõtmise küsimused, mille üle on kaevatud arvukates Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonides; kutsub Euroopa Komisjoni üles kasutama seejuures julgemalt ka rikkumismenetluse algatamist; rõhutab, et rikkumismenetluste algatamisel tuleb lükata ümber arvamus, et suurematele liikmesriikidele pööratakse rohkem tähelepanu; palub, et Euroopa Komisjon teavitaks regulaarselt petitsioonikomisjoni petitsioonidega otseselt seotud rikkumismenetluste edenemisest ja konkreetsetest tulemustest;

| 8. | kutsub Euroopa Komisjoni üles pühenduma täielikult petitsioonide menetlemisele, eeskätt tegema põhjalikke päringuid selle instantsidelt pärinevate vastuvõetavaks tunnistatud juhtumite puhul ning andma petitsiooni esitajatele kirjalikult täpseid ja ajakohastatud vastuseid õigeaegselt; ootab, et neid vastuseid arendataks edasi petitsioonikomisjoni avalikel koosolekutel toimuvatel temaatilistel suulistel aruteludel; leiab, et institutsioonilise usaldusväärsuse nimel peaks sellistel aruteludel Euroopa Komisjoni esindama sobiva teenistusastme ametnik; leiab, et aluslepingute täitmise järelevalvajana peaks Euroopa Komisjon rohkem arvestama juhtumite teemat, pidades silmas asjaomaste ELi õigusaktide peamist mõtet; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Komisjoni üles pühenduma täielikult petitsioonide menetlemisele, eeskätt tegema põhjalikke päringuid selle instantsidelt pärinevate vastuvõetavaks tunnistatud juhtumite puhul ning andma petitsiooni esitajatele kirjalikult täpseid ja ajakohastatud vastuseid õigeaegselt; ootab, et neid vastuseid arendataks edasi petitsioonikomisjoni avalikel koosolekutel toimuvatel temaatilistel suulistel aruteludel; leiab, et institutsioonilise usaldusväärsuse nimel peaks sellistel aruteludel Euroopa Komisjoni esindama sobiva teenistusastme ametnik; leiab, et aluslepingute täitmise järelevalvajana peaks Euroopa Komisjon rohkem arvestama juhtumite teemat, pidades silmas asjaomaste ELi õigusaktide peamist mõtet;

| 9. | nõuab, et läbipaistvuse ja ELi erinevate institutsioonide usaldusväärse koostöö nimel hõlbustaks Euroopa Komisjon juurdepääsu dokumentidele, mis sisaldavad projekti EU Pilot menetlustega seotud kogu asjakohast teavet, eeskätt laekunud petitsioonidega seonduvate juhtumite puhul, muu hulgas küsimuste ja vastuste vahetusi Euroopa Komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel, vähemalt menetlemise lõpetamisel; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et läbipaistvuse ja ELi erinevate institutsioonide usaldusväärse koostöö nimel hõlbustaks Euroopa Komisjon juurdepääsu dokumentidele, mis sisaldavad projekti EU Pilot menetlustega seotud kogu asjakohast teavet, eeskätt laekunud petitsioonidega seonduvate juhtumite puhul, muu hulgas küsimuste ja vastuste vahetusi Euroopa Komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel, vähemalt menetlemise lõpetamisel;

| 10. | rõhutab Euroopa Komisjoni poolse proaktiivse järelevalve ja õigeaegse ennetava tegevuse tähtsust, kui leidub hästi põhjendatud tõendeid selle kohta, et teatavad kavandatud ja avaldatud projektid võivad olla vastuolus ELi õigusaktidega; väljendab muret Euroopa Komisjoni praeguse suundumuse pärast takistada paljude petitsioonide teema uurimist puhtalt menetluslikul alusel; ei nõustu korduvate soovitustega lõpetada mitmete petitsioonide käsitlemine, ootamata ära tõstatatud probleemide uurimise tulemusi, ja on veendunud, et see ei ole kooskõlas Euroopa Komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja rolliga; nõuab põhjalikuma tähelepanu pööramist ja selle põhjal tegutsemist, eriti selliste petitsioonides käsitletud juhtumite puhul, mis hõlmavad ELi õigusaktide võimalikku rikkumist Euroopa Komisjoni enda poolt, näiteks niisuguses valdkonnas nagu Århusi konventsiooniga tagatud üldsuse juurdepääs dokumentidele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab Euroopa Komisjoni poolse proaktiivse järelevalve ja õigeaegse ennetava tegevuse tähtsust, kui leidub hästi põhjendatud tõendeid selle kohta, et teatavad kavandatud ja avaldatud projektid võivad olla vastuolus ELi õigusaktidega; väljendab muret Euroopa Komisjoni praeguse suundumuse pärast takistada paljude petitsioonide teema uurimist puhtalt menetluslikul alusel; ei nõustu korduvate soovitustega lõpetada mitmete petitsioonide käsitlemine, ootamata ära tõstatatud probleemide uurimise tulemusi, ja on veendunud, et see ei ole kooskõlas Euroopa Komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja rolliga; nõuab põhjalikuma tähelepanu pööramist ja selle põhjal tegutsemist, eriti selliste petitsioonides käsitletud juhtumite puhul, mis hõlmavad ELi õigusaktide võimalikku rikkumist Euroopa Komisjoni enda poolt, näiteks niisuguses valdkonnas nagu Århusi konventsiooniga tagatud üldsuse juurdepääs dokumentidele;

| 11. | märgib, kui oluline on tagada, et Euroopa Komisjon vastaks üksikasjalikult ja omaalgatuslikult ning võimalikult kiiresti kõikidele petitsioonidele; |
| --- | --- |

11.

märgib, kui oluline on tagada, et Euroopa Komisjon vastaks üksikasjalikult ja omaalgatuslikult ning võimalikult kiiresti kõikidele petitsioonidele;

| 12. | arvestades selle komisjoni erilist iseloomu ja suurt töökoormust seoses kontaktidega igal aastal petitsioone registreerivate tuhandete kodanike ja elanikega, nõuab, et suurendataks komisjoni sekretariaadi töötajate arvu; |
| --- | --- |

12.

arvestades selle komisjoni erilist iseloomu ja suurt töökoormust seoses kontaktidega igal aastal petitsioone registreerivate tuhandete kodanike ja elanikega, nõuab, et suurendataks komisjoni sekretariaadi töötajate arvu;

| 13. | rõhutab, et kodanike taotluste menetlemiseks on vaja parandada suhtlust kodanikega; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kodanike taotluste menetlemiseks on vaja parandada suhtlust kodanikega;

| 14. | on seisukohal, et oluline on parandada koostööd liikmesriikide parlamentide, nende asjaomaste komisjonide ja valitsustega ning ergutada liikmesriikide asutusi tegutsema ELi õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel täiesti läbipaistvalt; rõhutab, kui tähtis on Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vaheline koostöö, et kodanike huve tõhusamalt ja läbipaistvamalt kaitsta, ning julgustab liikmesriikide esindajaid koosolekutel osalema; rõhutab, et nõukogu ja Euroopa Komisjoni võimalikult kõrge tasandi esindajad peavad osalema petitsioonikomisjoni koosolekutel ja istungitel, kui arutlusel olevad küsimused eeldavad eespool nimetatud institutsioonide kaasamist; kordab oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni 2013. aasta tegevuse kohta (1) tehtud üleskutset alustada paremini struktureeritud dialoogi liikmesriikidega, pidades regulaarseid koosolekuid riikliku petitsioonikomisjoni liikmetega või muude pädevate asutuste esindajatega; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et oluline on parandada koostööd liikmesriikide parlamentide, nende asjaomaste komisjonide ja valitsustega ning ergutada liikmesriikide asutusi tegutsema ELi õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel täiesti läbipaistvalt; rõhutab, kui tähtis on Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vaheline koostöö, et kodanike huve tõhusamalt ja läbipaistvamalt kaitsta, ning julgustab liikmesriikide esindajaid koosolekutel osalema; rõhutab, et nõukogu ja Euroopa Komisjoni võimalikult kõrge tasandi esindajad peavad osalema petitsioonikomisjoni koosolekutel ja istungitel, kui arutlusel olevad küsimused eeldavad eespool nimetatud institutsioonide kaasamist; kordab oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni 2013. aasta tegevuse kohta (1) tehtud üleskutset alustada paremini struktureeritud dialoogi liikmesriikidega, pidades regulaarseid koosolekuid riikliku petitsioonikomisjoni liikmetega või muude pädevate asutuste esindajatega;

| 15. | kutsub liikmesriike üles reguleerima seadusega kohustust luua liikmesriikide parlamentides toimivad petitsioonikomisjonid, mis muudaks Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni koostöö liikmesriikide parlamentidega oluliselt tõhusamaks; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles reguleerima seadusega kohustust luua liikmesriikide parlamentides toimivad petitsioonikomisjonid, mis muudaks Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni koostöö liikmesriikide parlamentidega oluliselt tõhusamaks;

| 16. | peab väga vajalikuks tugevdada koostööd teiste parlamendikomisjonidega, paludes neilt petitsioonide kohta arvamusi, kutsudes nende liikmeid osalema nende pädevusvaldkondi puudutavates aruteludes ning tehes nendega arvamust avaldava komisjonina rohkem koostööd teatud raportite puhul, eriti liikmesriikides ELi õiguse nõuetekohast ülevõtmist ja kohaldamist käsitlevate aruannete puhul; nõuab, et pädevad komisjonid vaataksid neile edastatud petitsioonid nõuetekohaselt läbi ja annaksid petitsioonide käsitlemiseks vajalikku tagasisidet; |
| --- | --- |

16.

peab väga vajalikuks tugevdada koostööd teiste parlamendikomisjonidega, paludes neilt petitsioonide kohta arvamusi, kutsudes nende liikmeid osalema nende pädevusvaldkondi puudutavates aruteludes ning tehes nendega arvamust avaldava komisjonina rohkem koostööd teatud raportite puhul, eriti liikmesriikides ELi õiguse nõuetekohast ülevõtmist ja kohaldamist käsitlevate aruannete puhul; nõuab, et pädevad komisjonid vaataksid neile edastatud petitsioonid nõuetekohaselt läbi ja annaksid petitsioonide käsitlemiseks vajalikku tagasisidet;

| 17. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni kasvavale tähtsusele kontrollikomisjonina, mis peaks olema lähtepunkt Euroopa õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel liikmesriikide haldustasandil; kordab oma ülalnimetatud petitsioonikomisjoni 2013. aasta tegevuse aruandes tehtud üleskutset korraldada täiskogu istungitel rohkem poliitilisi debatte ning elavdada Euroopa kodanike petitsioone puudutavat teabevahetust; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni kasvavale tähtsusele kontrollikomisjonina, mis peaks olema lähtepunkt Euroopa õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel liikmesriikide haldustasandil; kordab oma ülalnimetatud petitsioonikomisjoni 2013. aasta tegevuse aruandes tehtud üleskutset korraldada täiskogu istungitel rohkem poliitilisi debatte ning elavdada Euroopa kodanike petitsioone puudutavat teabevahetust;

| 18. | avaldab kahetsust, et petitsiooni esitajad ei saa ka oma küsimust petitsioonikomisjonis otse esitada, osaliselt seetõttu, et napib koosolekuaegu ja töötajaid komisjoni sekretariaadis; nõuab, et pöörataks rohkem tähelepanu tähtaegadele, mille jooksul tuleb petitsiooni esitajaid teavitada nende petitsioonide käsitlemisest ja läbimisest komisjonis; leiab, et tuleks rohkem kasutada videokonverentse või muid vahendeid, mis võimaldaks petitsiooni esitajatel petitsioonikomisjoni töös aktiivselt osaleda, isegi kui nad ei saa füüsiliselt kohal viibida; |
| --- | --- |

18.

avaldab kahetsust, et petitsiooni esitajad ei saa ka oma küsimust petitsioonikomisjonis otse esitada, osaliselt seetõttu, et napib koosolekuaegu ja töötajaid komisjoni sekretariaadis; nõuab, et pöörataks rohkem tähelepanu tähtaegadele, mille jooksul tuleb petitsiooni esitajaid teavitada nende petitsioonide käsitlemisest ja läbimisest komisjonis; leiab, et tuleks rohkem kasutada videokonverentse või muid vahendeid, mis võimaldaks petitsiooni esitajatel petitsioonikomisjoni töös aktiivselt osaleda, isegi kui nad ei saa füüsiliselt kohal viibida;

| 19. | nõuab, et Euroopa Parlamendis loodaks kiiresti mitteametlik petitsioonide võrgustik, milles osaleks parlamendiliikmeid Euroopa Parlamendi kõikidest komisjonidest, et tagada petitsioonidega seotud töö sujuv ja tõhus koordineerimine, mis parandab petitsiooniõiguse kasutamist; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et Euroopa Parlamendis loodaks kiiresti mitteametlik petitsioonide võrgustik, milles osaleks parlamendiliikmeid Euroopa Parlamendi kõikidest komisjonidest, et tagada petitsioonidega seotud töö sujuv ja tõhus koordineerimine, mis parandab petitsiooniõiguse kasutamist;

| 20. | märgib, kui olulist rolli täidavad teised Euroopa Parlamendi komisjonid, sealhulgas käsitledes oma koosolekutel petitsioonides tõstatatud teemasid, mis kuuluvad nende vastutusvaldkonda, ning kasutades esitatud petitsioone seadusloomes teabeallikana, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

20.

märgib, kui olulist rolli täidavad teised Euroopa Parlamendi komisjonid, sealhulgas käsitledes oma koosolekutel petitsioonides tõstatatud teemasid, mis kuuluvad nende vastutusvaldkonda, ning kasutades esitatud petitsioone seadusloomes teabeallikana, kui see on asjakohane;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et kõik liikmesriigid ei ole põhiõiguste hartat vastu võtnud ning et selle rakendamine on osutunud paljude jaoks ebaselgeks ja teatud määral pettumust valmistavaks; mõistab hukka ka asjaolu, et EL ei ole veel vastu võtnud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, ning et Euroopa kodanikel ei ole piisavalt teavet sellega seotud menetluste kohta; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjon on tõlgendanud kitsalt põhiõiguste harta artiklit 51, milles on öeldud, et harta sätted on subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral; tuletab meelde, Euroopa Komisjon on harta artiklile 51 osutades sageli väitnud, et ei saa põhiõiguste valdkonnas tegutseda, kui petitsioonikomisjon on seda palunud; rõhutab tõsiasja, et kodanike ootused ei piirdu sageli sellega, mida harta rangelt õiguslikud sätted võimaldavad; palub, et Euroopa Komisjon vastaks kodanike ootustele paremini ning leiaks uue viisi artikli 51 tõlgendamiseks; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et kõik liikmesriigid ei ole põhiõiguste hartat vastu võtnud ning et selle rakendamine on osutunud paljude jaoks ebaselgeks ja teatud määral pettumust valmistavaks; mõistab hukka ka asjaolu, et EL ei ole veel vastu võtnud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, ning et Euroopa kodanikel ei ole piisavalt teavet sellega seotud menetluste kohta; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjon on tõlgendanud kitsalt põhiõiguste harta artiklit 51, milles on öeldud, et harta sätted on subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral; tuletab meelde, Euroopa Komisjon on harta artiklile 51 osutades sageli väitnud, et ei saa põhiõiguste valdkonnas tegutseda, kui petitsioonikomisjon on seda palunud; rõhutab tõsiasja, et kodanike ootused ei piirdu sageli sellega, mida harta rangelt õiguslikud sätted võimaldavad; palub, et Euroopa Komisjon vastaks kodanike ootustele paremini ning leiaks uue viisi artikli 51 tõlgendamiseks;

| 22. | rõhutab petitsioonikomisjoni tehtud olulist tööd ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kontekstis; võtab sellega seoses teadmiseks ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee lõppjäreldused Euroopa Liidu esialgse aruande kohta (2); juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu raamistiku käsutuses peaks olema piisavalt ressursse, vastavalt konventsiooni nõuetele; nõuab selles kontekstis petitsioonikomisjoni ja selle sekretariaadi suutlikkuse suurendamist, mis võimaldaks komisjonil täita nõuetekohaselt oma kaitsvat rolli; nõuab, et loodaks määratud ametniku ametikoht, kes vastutaks puuetega seotud küsimuste menetlemise eest; rõhutab, et petitsioonikomisjon on valmis tegema tihedat koostööd teiste seadusandlike parlamendikomisjonidega Euroopa Parlamendi puuetega inimeste võrgustikus; märgib, et petitsioonikomisjon peab rohkem pingutama ja võtma meetmeid puuetega inimeste kaitsmiseks, näiteks meetmeid, millega edendada Marrakechi lepingu kiiret ratifitseerimist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab petitsioonikomisjoni tehtud olulist tööd ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kontekstis; võtab sellega seoses teadmiseks ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee lõppjäreldused Euroopa Liidu esialgse aruande kohta (2); juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu raamistiku käsutuses peaks olema piisavalt ressursse, vastavalt konventsiooni nõuetele; nõuab selles kontekstis petitsioonikomisjoni ja selle sekretariaadi suutlikkuse suurendamist, mis võimaldaks komisjonil täita nõuetekohaselt oma kaitsvat rolli; nõuab, et loodaks määratud ametniku ametikoht, kes vastutaks puuetega seotud küsimuste menetlemise eest; rõhutab, et petitsioonikomisjon on valmis tegema tihedat koostööd teiste seadusandlike parlamendikomisjonidega Euroopa Parlamendi puuetega inimeste võrgustikus; märgib, et petitsioonikomisjon peab rohkem pingutama ja võtma meetmeid puuetega inimeste kaitsmiseks, näiteks meetmeid, millega edendada Marrakechi lepingu kiiret ratifitseerimist;

| 23. | rõhutab, et kodanikud on mures Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimistega, milles Euroopa Komisjon osaleb ja mis ei ole läbipaistvad, nagu on märgitud arvukates 2014. aastal laekunud petitsioonides; rõhutab, kui oluline on, et Euroopa Komisjon rakendaks kiiresti Euroopa Ombudsmani sellekohased soovitused; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kodanikud on mures Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimistega, milles Euroopa Komisjon osaleb ja mis ei ole läbipaistvad, nagu on märgitud arvukates 2014. aastal laekunud petitsioonides; rõhutab, kui oluline on, et Euroopa Komisjon rakendaks kiiresti Euroopa Ombudsmani sellekohased soovitused;

| 24. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni esitatud arvamusele seoses Euroopa Komisjon soovitustega Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) teemal, milles petitsioonikomisjon – nagu on arvukates petitsioonides märgitud – keeldub investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise (ISDS) nime all tuntud vahekohtuvahendist ja avaldab kahetsust, et Euroopa kodanikualgatus seoses vastuseisuga TTIP-le tagasi lükati; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni esitatud arvamusele seoses Euroopa Komisjon soovitustega Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) teemal, milles petitsioonikomisjon – nagu on arvukates petitsioonides märgitud – keeldub investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise (ISDS) nime all tuntud vahekohtuvahendist ja avaldab kahetsust, et Euroopa kodanikualgatus seoses vastuseisuga TTIP-le tagasi lükati;

| 25. | peab kahetsusäärseks, et mõned liikmesriigid ei ole veel ratifitseerinud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, ning kutsub neid üles seda võimalikult kiiresti allkirjastama ja ratifitseerima; |
| --- | --- |

25.

peab kahetsusäärseks, et mõned liikmesriigid ei ole veel ratifitseerinud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, ning kutsub neid üles seda võimalikult kiiresti allkirjastama ja ratifitseerima;

| 26. | nõuab, et EL ja liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et EL ja liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli;

| 27. | kutsub liikmesriike üles allkirjastama ja ratifitseerima viivitamata Marrakechi lepingu avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamiseks nägemispuudega või trükikirja lugemise puudega isikutele; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles allkirjastama ja ratifitseerima viivitamata Marrakechi lepingu avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamiseks nägemispuudega või trükikirja lugemise puudega isikutele;

| 28. | märgib, et erilist tähelepanu on pööratud teatud petitsioonidele, milles käsitletakse Kanaari saartel asuvate võimalike naftavarude uurimise ja kasutuselevõtu kava; tunnistab, et petitsiooni esitajad, kes on keskkonnakaalutluste tõttu selle kava vastu, on aidanud arutellu märkimisväärselt selgust tuua; märgib, et keskkonnaalased küsimused on petitsiooni esitajate jaoks jätkuvalt prioriteetsed ja petitsioonidega juhitakse tähelepanu liikmesriikide puudujääkidele selles valdkonnas; täheldab, et paljudes petitsioonides keskendutakse jäätmekäitlusele, joogivee ohutusele, tuumaenergiale, hüdrolõhkumisele ja kaitse all olevatele loomadele; |
| --- | --- |

28.

märgib, et erilist tähelepanu on pööratud teatud petitsioonidele, milles käsitletakse Kanaari saartel asuvate võimalike naftavarude uurimise ja kasutuselevõtu kava; tunnistab, et petitsiooni esitajad, kes on keskkonnakaalutluste tõttu selle kava vastu, on aidanud arutellu märkimisväärselt selgust tuua; märgib, et keskkonnaalased küsimused on petitsiooni esitajate jaoks jätkuvalt prioriteetsed ja petitsioonidega juhitakse tähelepanu liikmesriikide puudujääkidele selles valdkonnas; täheldab, et paljudes petitsioonides keskendutakse jäätmekäitlusele, joogivee ohutusele, tuumaenergiale, hüdrolõhkumisele ja kaitse all olevatele loomadele;

| 29. | juhib tähelepanu suurele hulgale saadud petitsioonidele, milles ei nõustuta maapõuest gaasi ja nafta kaevandamiseks hüdrolõhkumise tehnika kasutamisega ja tuuakse esile selle tehnika kasutamisega seonduvat keskkonna-, majanduslikku ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu suurele hulgale saadud petitsioonidele, milles ei nõustuta maapõuest gaasi ja nafta kaevandamiseks hüdrolõhkumise tehnika kasutamisega ja tuuakse esile selle tehnika kasutamisega seonduvat keskkonna-, majanduslikku ja sotsiaalset mõju;

| 30. | mõistab eriti hukka toimikute n-ö jupitamise, mida kasutatakse korduvalt suurte taristu- või puurauguprojektide puhul, mille kohta esitatakse arvukalt petitsioone seoses keskkonnaküsimustega; |
| --- | --- |

30.

mõistab eriti hukka toimikute n-ö jupitamise, mida kasutatakse korduvalt suurte taristu- või puurauguprojektide puhul, mille kohta esitatakse arvukalt petitsioone seoses keskkonnaküsimustega;

| 31. | märgib, et petitsioonide esitajatele teeb muret väidetav ebaõiglus vanemate lahkuminekut ja lahutust ning sellele järgnevat alaealiste laste hooldusõigust ja sundadopteerimist käsitlevates haldus- ja kohtumenetlustes; märgib sellega seoses, et mõnedes liikmesriikides võib kaherahvuseliste paaride puhul esineda rahvuse alusel diskrimineerimist, kus menetluses eelistatakse asjaomasest liikmesriigist pärit abikaasat ja ollakse selle abikaasa vastu, kes ei ole sellest liikmesriigist pärit, millel on karmid ja sageli väga dramaatilised tagajärjed lapse õigustele; rõhutab, et petitsioonikomisjoni on teavitatud juhtumitest, mis on seotud mitme liikmesriigiga (Saksamaa (eelkõige on viidatud laste- ja noorteameti tööle), Prantsusmaa, Madalmaad, Slovakkia ja Taani) ning Norraga, ja tunneb sellega seoses heameelt Brüsseli IIa määruse eelseisva läbivaatamise üle 2016. aastal; rõhutab, et 2015. aastal loodi petitsioonikomisjonis uus töörühm, mille ülesanne on neile muredele kiiresti ja asjakohaselt reageerida, ning see rühm on korraldanud teabekogumiskülastuse Ühendkuningriiki, et uurida kaebusi kohapeal; |
| --- | --- |

31.

märgib, et petitsioonide esitajatele teeb muret väidetav ebaõiglus vanemate lahkuminekut ja lahutust ning sellele järgnevat alaealiste laste hooldusõigust ja sundadopteerimist käsitlevates haldus- ja kohtumenetlustes; märgib sellega seoses, et mõnedes liikmesriikides võib kaherahvuseliste paaride puhul esineda rahvuse alusel diskrimineerimist, kus menetluses eelistatakse asjaomasest liikmesriigist pärit abikaasat ja ollakse selle abikaasa vastu, kes ei ole sellest liikmesriigist pärit, millel on karmid ja sageli väga dramaatilised tagajärjed lapse õigustele; rõhutab, et petitsioonikomisjoni on teavitatud juhtumitest, mis on seotud mitme liikmesriigiga (Saksamaa (eelkõige on viidatud laste- ja noorteameti tööle), Prantsusmaa, Madalmaad, Slovakkia ja Taani) ning Norraga, ja tunneb sellega seoses heameelt Brüsseli IIa määruse eelseisva läbivaatamise üle 2016. aastal; rõhutab, et 2015. aastal loodi petitsioonikomisjonis uus töörühm, mille ülesanne on neile muredele kiiresti ja asjakohaselt reageerida, ning see rühm on korraldanud teabekogumiskülastuse Ühendkuningriiki, et uurida kaebusi kohapeal;

| 32. | märgib, et on saadud suur hulk petitsioone, milles kritiseeritakse teravalt ELi rände-, kaubandus- ja välispoliitikat seoses rändajate inimõiguste tagamisega ja hoiatatakse niisuguse poliitika tagajärgede eest; märgib, et kõikidel ELi ametitel, asutustel ja institutsioonidel, sealhulgas Frontexil, on kohustus tagada oma tegevuses alati inimõiguste järgimine ja kooskõla põhiõiguste harta nõuetega; |
| --- | --- |

32.

märgib, et on saadud suur hulk petitsioone, milles kritiseeritakse teravalt ELi rände-, kaubandus- ja välispoliitikat seoses rändajate inimõiguste tagamisega ja hoiatatakse niisuguse poliitika tagajärgede eest; märgib, et kõikidel ELi ametitel, asutustel ja institutsioonidel, sealhulgas Frontexil, on kohustus tagada oma tegevuses alati inimõiguste järgimine ja kooskõla põhiõiguste harta nõuetega;

| 33. | tervitab Euroopa Komisjoni algatusel alates 2007. aastast igal aastal korraldatavat ühiskondlikku dialoogi „Lapse õiguste Euroopa foorum“, mille eesmärk on laste õiguste edendamine ELi sise- ja välispoliitikas; märgib, et dialoogi osalised on liikmesriikide esindajad, laste õiguste esindajad, Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Nõukogu, UNICEF ja mitmed valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

33.

tervitab Euroopa Komisjoni algatusel alates 2007. aastast igal aastal korraldatavat ühiskondlikku dialoogi „Lapse õiguste Euroopa foorum“, mille eesmärk on laste õiguste edendamine ELi sise- ja välispoliitikas; märgib, et dialoogi osalised on liikmesriikide esindajad, laste õiguste esindajad, Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Nõukogu, UNICEF ja mitmed valitsusvälised organisatsioonid;

| 34. | rõhutab kodanike esitatud petitsioonides käsitletavate teemavaldkondade mitmekesisust, nt põhiõigused, inimõigused, puuetega inimeste õigused, siseturg, keskkonnaõigus, töösuhted, rändepoliitika, kaubanduskokkulepped, rahvatervise ja laste heaolu küsimused, transport, loomade õigused ja diskrimineerimine; palub, et petitsioonikomisjon muudaks oma töö veelgi spetsialiseeritumaks peamistele poliitikavaldkondadele, millele petitsiooni esitajad viitavad; palub, et sekretariaadile eraldataks rohkem ressursse, võimaldamaks tegeleda petitsioonide intensiivse ja ulatusliku teemadeplokiga; |
| --- | --- |

34.

rõhutab kodanike esitatud petitsioonides käsitletavate teemavaldkondade mitmekesisust, nt põhiõigused, inimõigused, puuetega inimeste õigused, siseturg, keskkonnaõigus, töösuhted, rändepoliitika, kaubanduskokkulepped, rahvatervise ja laste heaolu küsimused, transport, loomade õigused ja diskrimineerimine; palub, et petitsioonikomisjon muudaks oma töö veelgi spetsialiseeritumaks peamistele poliitikavaldkondadele, millele petitsiooni esitajad viitavad; palub, et sekretariaadile eraldataks rohkem ressursse, võimaldamaks tegeleda petitsioonide intensiivse ja ulatusliku teemadeplokiga;

| 35. | usub, et avalike istungite korraldamine on oluline vahend kodanike tõstatatud probleemide uurimiseks; soovib juhtida tähelepanu avalikele istungitele, mis korraldati Euroopa kodanikualgatuse raames koos keskkonnakomisjoniga teemal „Vesi kui inimõigus“ ning koos õiguskomisjoniga Euroopa kodanikualgatuse teemal „Üks meie seast“; leiab, et Euroopa kodanikualgatus on rahvusvahelise osalus- ja esindusdemokraatia edendamise vahend, mis võib siis, kui uus määrus on vastu võetud, võimaldada kodanikel otsesemalt osaleda Euroopa poliitika ja õigusaktide väljatöötamises, käsitlemist vajavate teemade tõstatamises ja prioriteetide seadmises; kinnitab veel kord lubadust osaleda proaktiivselt edukaid Euroopa kodanikualgatusi käsitlevate avalike arutelude korraldamises; kohustub pidama selle kaasava protsessi tõhusust institutsioonide tasandil esmatähtsaks ning tagama vajadusel seadusandlikud järelmeetmed; kiidab heaks puuetega inimestele mõeldud abivahendite, näiteks kõnesünteesi ekraani kasutamise kuulamistel; |
| --- | --- |

35.

usub, et avalike istungite korraldamine on oluline vahend kodanike tõstatatud probleemide uurimiseks; soovib juhtida tähelepanu avalikele istungitele, mis korraldati Euroopa kodanikualgatuse raames koos keskkonnakomisjoniga teemal „Vesi kui inimõigus“ ning koos õiguskomisjoniga Euroopa kodanikualgatuse teemal „Üks meie seast“; leiab, et Euroopa kodanikualgatus on rahvusvahelise osalus- ja esindusdemokraatia edendamise vahend, mis võib siis, kui uus määrus on vastu võetud, võimaldada kodanikel otsesemalt osaleda Euroopa poliitika ja õigusaktide väljatöötamises, käsitlemist vajavate teemade tõstatamises ja prioriteetide seadmises; kinnitab veel kord lubadust osaleda proaktiivselt edukaid Euroopa kodanikualgatusi käsitlevate avalike arutelude korraldamises; kohustub pidama selle kaasava protsessi tõhusust institutsioonide tasandil esmatähtsaks ning tagama vajadusel seadusandlikud järelmeetmed; kiidab heaks puuetega inimestele mõeldud abivahendite, näiteks kõnesünteesi ekraani kasutamise kuulamistel;

| 36. | taunib Euroopa Komisjoni reaktsiooni vähestele edukatele Euroopa kodanikualgatustele ning peab kahetsusväärseks, et ainsal riikidevahelise demokraatia vahendil ELis on vähe järelmeetmeid; |
| --- | --- |

36.

taunib Euroopa Komisjoni reaktsiooni vähestele edukatele Euroopa kodanikualgatustele ning peab kahetsusväärseks, et ainsal riikidevahelise demokraatia vahendil ELis on vähe järelmeetmeid;

| 37. | juhib tähelepanu mitmetele 2014. aastal raporti kujul vastu võetud resolutsioonidele, nt 12. märtsi 2014. aasta resolutsioonile, milles käsitleti 2013. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta: ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik (3), mis on toonud kaasa arutelud pensioniõiguste ühtlustamise ja kodanike valimis- ja kandideerimisõiguse teemal; juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni 2013. aasta tegevuse aastaaruandele (A7-0131/2014) ning oma 15. jaanuari 2015. aasta resolutsioonile Euroopa Ombudsmani 2013. aasta tegevuse aruande kohta (4), eriti Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) osas; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu mitmetele 2014. aastal raporti kujul vastu võetud resolutsioonidele, nt 12. märtsi 2014. aasta resolutsioonile, milles käsitleti 2013. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta: ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik (3), mis on toonud kaasa arutelud pensioniõiguste ühtlustamise ja kodanike valimis- ja kandideerimisõiguse teemal; juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni 2013. aasta tegevuse aastaaruandele (A7-0131/2014) ning oma 15. jaanuari 2015. aasta resolutsioonile Euroopa Ombudsmani 2013. aasta tegevuse aruande kohta (4), eriti Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) osas;

| 38. | tervitab Euroopa Komisjoni otsust jätkata 2014. aastal Euroopa kodanike aasta tegevusi, mis algatati 2013. aastal, keskendudes rohkem Euroopa Parlamendi valimistele (mis toimusid 22.–25. mail 2014); kiidab heaks Euroopa Komisjoni valmisoleku teavitada ELi kodanikke neile kättesaadavatest vahenditest, mis võimaldavad neil Euroopa otsustusprotsessis osaleda, ning anda neile teavet ja nõu nende õiguste kohta ning õiguste kaitsmiseks kasutadaolevate demokraatlike vahendite kohta; rõhutab, et on vaja rohkem pingutada, tõstmaks teadlikkust Euroopa Parlamendi valimistest, arvestades, et 2014. aastal oli osalus paljudes liikmesriikides alla 50 %; |
| --- | --- |

38.

tervitab Euroopa Komisjoni otsust jätkata 2014. aastal Euroopa kodanike aasta tegevusi, mis algatati 2013. aastal, keskendudes rohkem Euroopa Parlamendi valimistele (mis toimusid 22.–25. mail 2014); kiidab heaks Euroopa Komisjoni valmisoleku teavitada ELi kodanikke neile kättesaadavatest vahenditest, mis võimaldavad neil Euroopa otsustusprotsessis osaleda, ning anda neile teavet ja nõu nende õiguste kohta ning õiguste kaitsmiseks kasutadaolevate demokraatlike vahendite kohta; rõhutab, et on vaja rohkem pingutada, tõstmaks teadlikkust Euroopa Parlamendi valimistest, arvestades, et 2014. aastal oli osalus paljudes liikmesriikides alla 50 %;

| 39. | rõhutab, kui tähtis on tagada petitsioonikomisjonile toimiv veebiportaal, mille kaudu petitsiooni esitajad saavad end registreerida, esitada petitsioone, laadida üles saatedokumente, toetada vastuvõetavaks tunnistatud petitsioone, saada teavet oma petitsiooni staatuse kohta ning olla automaatsete e-kirjade teel teavitatud petitsiooni staatuses toimunud muudatustest, samuti võtta otse ühendust ELi institutsioonide ametnikega, et saada selget ja otsest teavet edusammude kohta petitsioonis tõstatatud küsimuses; peab kahetsusväärseks, et rakendamise eeldatud ajaraamistikust ei ole kinni peetud ja paljud kavandatud funktsioonidest on jäänud puudulikeks; nõuab tungivalt, et vastutavad haldusorganid kiirendaksid vajalike meetmete võtmist, et lõpetada projekti viimased etapid ja kõrvaldada kõik olemasolevad puudused; rõhutab, et petitsioonimenetluse läbipaistvuse suurendamiseks tuleks võtta lisameetmeid; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, kui tähtis on tagada petitsioonikomisjonile toimiv veebiportaal, mille kaudu petitsiooni esitajad saavad end registreerida, esitada petitsioone, laadida üles saatedokumente, toetada vastuvõetavaks tunnistatud petitsioone, saada teavet oma petitsiooni staatuse kohta ning olla automaatsete e-kirjade teel teavitatud petitsiooni staatuses toimunud muudatustest, samuti võtta otse ühendust ELi institutsioonide ametnikega, et saada selget ja otsest teavet edusammude kohta petitsioonis tõstatatud küsimuses; peab kahetsusväärseks, et rakendamise eeldatud ajaraamistikust ei ole kinni peetud ja paljud kavandatud funktsioonidest on jäänud puudulikeks; nõuab tungivalt, et vastutavad haldusorganid kiirendaksid vajalike meetmete võtmist, et lõpetada projekti viimased etapid ja kõrvaldada kõik olemasolevad puudused; rõhutab, et petitsioonimenetluse läbipaistvuse suurendamiseks tuleks võtta lisameetmeid;

| 40. | nõuab, et Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja madalama tasandi ametiasutused võtaksid kasutusele ühtse lähenemisviisi koos asjakohaste apellatsiooniasutustega, et teha kodanikele läbipaistvalt selgeks, millise tasandi ja millisele instantsi poole saab petitsiooniga pöörduda; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja madalama tasandi ametiasutused võtaksid kasutusele ühtse lähenemisviisi koos asjakohaste apellatsiooniasutustega, et teha kodanikele läbipaistvalt selgeks, millise tasandi ja millisele instantsi poole saab petitsiooniga pöörduda;

| 41. | nõuab, et hinnataks põhjalikult petitsioonikomisjoni sekretariaadi personali, keskendudes nii kvalitatiivse kui ka kvantitatiivse pädevuse saavutamisele, kuna petitsioone on kuhjunud ja nende menetlemine venib; on seisukohal, et heakskiidetud petitsioonide asjakohane käsitlemine ja arvessevõtmine ning petitsiooni esitajatele õiglase tagasiside andmine on Euroopa kodanikuühiskonna ja Euroopa institutsioonide vaheliste sidemete tugevdamise seisukohast võtmetähtsusega; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et hinnataks põhjalikult petitsioonikomisjoni sekretariaadi personali, keskendudes nii kvalitatiivse kui ka kvantitatiivse pädevuse saavutamisele, kuna petitsioone on kuhjunud ja nende menetlemine venib; on seisukohal, et heakskiidetud petitsioonide asjakohane käsitlemine ja arvessevõtmine ning petitsiooni esitajatele õiglase tagasiside andmine on Euroopa kodanikuühiskonna ja Euroopa institutsioonide vaheliste sidemete tugevdamise seisukohast võtmetähtsusega;

| 42. | rõhutab, et kodanikke tuleb petitsioonikomisjoni veebiportaalist konstruktiivsemalt teavitada, korraldades liikmesriikides koolitusi; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et kodanikke tuleb petitsioonikomisjoni veebiportaalist konstruktiivsemalt teavitada, korraldades liikmesriikides koolitusi;

| 43. | rõhutab, kui oluline roll on SOLVITi võrgustikul, mille raames tuvastatakse ja lahendatakse regulaarselt probleeme seoses siseturu valdkonna õigusaktide rakendamisega; nõuab tungivalt, et komisjoni ajakohastaks seda vahendit, võimaldamaks petitsioonikomisjoni liikmetele juurdepääsu kogu teabele, mis on SOLVITi kaudu kättesaadav, ning hoidmaks neid registreeritud petitsioonidega seotud juhtumitega kursis; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, kui oluline roll on SOLVITi võrgustikul, mille raames tuvastatakse ja lahendatakse regulaarselt probleeme seoses siseturu valdkonna õigusaktide rakendamisega; nõuab tungivalt, et komisjoni ajakohastaks seda vahendit, võimaldamaks petitsioonikomisjoni liikmetele juurdepääsu kogu teabele, mis on SOLVITi kaudu kättesaadav, ning hoidmaks neid registreeritud petitsioonidega seotud juhtumitega kursis;

| 44. | rõhutab, et on vaja tugevdada petitsioonikomisjoni koostööd teiste ELi institutsioonide ja organitega ning liikmesriikide ametiasutustega; peab oluliseks parandada dialoogi ja süstemaatilist koostööd liikmesriikidega, eelkõige liikmesriikide parlamentide petitsioonikomisjonidega; soovitab luua petitsioonikomisjonid kõikidel liikmesriikide parlamentidel, kes ei ole seda juba teinud; leiab, et petitsioonikomisjoni delegatsiooni 2. detsembri 2014. aasta visiit Šoti parlamenti on näide sellisest koostööst ning et niisugused partnerlused võimaldavad vahetada parimaid tavasid, koondada omandatud kogemusi ning töötada välja süstemaatiline ja tõhus praktika petitsioonide edastamiseks pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et on vaja tugevdada petitsioonikomisjoni koostööd teiste ELi institutsioonide ja organitega ning liikmesriikide ametiasutustega; peab oluliseks parandada dialoogi ja süstemaatilist koostööd liikmesriikidega, eelkõige liikmesriikide parlamentide petitsioonikomisjonidega; soovitab luua petitsioonikomisjonid kõikidel liikmesriikide parlamentidel, kes ei ole seda juba teinud; leiab, et petitsioonikomisjoni delegatsiooni 2. detsembri 2014. aasta visiit Šoti parlamenti on näide sellisest koostööst ning et niisugused partnerlused võimaldavad vahetada parimaid tavasid, koondada omandatud kogemusi ning töötada välja süstemaatiline ja tõhus praktika petitsioonide edastamiseks pädevatele asutustele;

| 45. | rõhutab, et tihe koostöö liikmesriikidega on petitsioonikomisjoni töö jaoks möödapääsmatu; julgustab liikmesriike täitma ELi õigusaktide kohaldamise ja jõustamisega seotud petitsioonidele vastamisel ennetavat rolli ning on seisukohal, et liikmesriikide esindajate kohalolek ja aktiivne koostöö petitsioonikomisjoni koosolekutel on äärmiselt oluline; juhib tähelepanu Kreeka valitsuse esindajate osalemisele 10. veebruari 2014. aasta koosolekul, millel esitati aruanne Kreeka jäätmehaldust puudutava teabekogumiskülastuse (18.–20. september 2013) kohta; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et tihe koostöö liikmesriikidega on petitsioonikomisjoni töö jaoks möödapääsmatu; julgustab liikmesriike täitma ELi õigusaktide kohaldamise ja jõustamisega seotud petitsioonidele vastamisel ennetavat rolli ning on seisukohal, et liikmesriikide esindajate kohalolek ja aktiivne koostöö petitsioonikomisjoni koosolekutel on äärmiselt oluline; juhib tähelepanu Kreeka valitsuse esindajate osalemisele 10. veebruari 2014. aasta koosolekul, millel esitati aruanne Kreeka jäätmehaldust puudutava teabekogumiskülastuse (18.–20. september 2013) kohta;

| 46. | tuletab meelde, et kodukorras sätestatu kohaselt on teabekogumiskülastused üks petitsioonikomisjoni olulisemaid uurimisvahendeid, ehkki 2014. aastal ei toimunud neid ühtegi; peab vajalikuks, et petitsioonide edasine käsitlemine jätkuks ka teabekogumiskülastuste käigus, seda ka Euroopa Parlamendi valimiste ja ümberkorraldamise vahepeal, ning kutsub parlamendikomisjone üles võtma vastavaid meetmeid; rõhutab, et teabekogumiskülastuste tulemuseks peavad olema selged soovitused, mille keskmes on petitsiooni esitajate probleemide lahendamine; ootab teabekogumiskülastuste osas petitsioonikomisjoni korrapärase tegevuse taastumist 2016. aastast; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et kodukorras sätestatu kohaselt on teabekogumiskülastused üks petitsioonikomisjoni olulisemaid uurimisvahendeid, ehkki 2014. aastal ei toimunud neid ühtegi; peab vajalikuks, et petitsioonide edasine käsitlemine jätkuks ka teabekogumiskülastuste käigus, seda ka Euroopa Parlamendi valimiste ja ümberkorraldamise vahepeal, ning kutsub parlamendikomisjone üles võtma vastavaid meetmeid; rõhutab, et teabekogumiskülastuste tulemuseks peavad olema selged soovitused, mille keskmes on petitsiooni esitajate probleemide lahendamine; ootab teabekogumiskülastuste osas petitsioonikomisjoni korrapärase tegevuse taastumist 2016. aastast;

| 47. | palub, et Kreeka arvestaks soovitusi, mis esitati 2014. aasta veebruaris vastu võetud teabekogumiskülastuse aruandes jäätmete kogumise ja prügilate asukohtade kohta Kreekas; palub komisjonil tähelepanelikult kontrollida jäätmete kogumiseks eraldatud vahendite kasutamist; palub liikmesriikidel täita jäätmete ringlussevõttu käsitlevaid ELi direktiive; |
| --- | --- |

47.

palub, et Kreeka arvestaks soovitusi, mis esitati 2014. aasta veebruaris vastu võetud teabekogumiskülastuse aruandes jäätmete kogumise ja prügilate asukohtade kohta Kreekas; palub komisjonil tähelepanelikult kontrollida jäätmete kogumiseks eraldatud vahendite kasutamist; palub liikmesriikidel täita jäätmete ringlussevõttu käsitlevaid ELi direktiive;

| 48. | peab tähtsaks liikmesriikide esindajate osalemist ja aktiivset koostööd petitsioonikomisjoni koosolekutel; tervitab ja julgustab asjaomase liikmesriigi ametiasutuste esindajate osalemist, nende osalust ja aktiivset koostööd; innustab kõiki liikmesriike petitsioonimenetluses aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

48.

peab tähtsaks liikmesriikide esindajate osalemist ja aktiivset koostööd petitsioonikomisjoni koosolekutel; tervitab ja julgustab asjaomase liikmesriigi ametiasutuste esindajate osalemist, nende osalust ja aktiivset koostööd; innustab kõiki liikmesriike petitsioonimenetluses aktiivselt osalema;

| 49. | rõhutab Euroopa Ombudsmaniga tehtava koostöö ning Euroopa Parlamendi Euroopa Ombudsmani võrgustikus osalemise tähtsust; kiidab heaks ombudsmani ja petitsioonikomisjoni suurepärased suhted institutsioonilises raamistikus; tunneb erilist heameelt ombudsmani regulaarse panuse üle petitsioonikomisjoni töösse kogu aasta jooksul; |
| --- | --- |

49.

rõhutab Euroopa Ombudsmaniga tehtava koostöö ning Euroopa Parlamendi Euroopa Ombudsmani võrgustikus osalemise tähtsust; kiidab heaks ombudsmani ja petitsioonikomisjoni suurepärased suhted institutsioonilises raamistikus; tunneb erilist heameelt ombudsmani regulaarse panuse üle petitsioonikomisjoni töösse kogu aasta jooksul;

| 50. | soovib tugevdada koostööd riiklike ja piirkondlike parlamentide petitsioonikomisjonidega liikmesriikides, kus need on loodud; lubab anda suuniseid ülejäänud liikmesriikidele, kes soovivad sellised komisjonid luua; |
| --- | --- |

50.

soovib tugevdada koostööd riiklike ja piirkondlike parlamentide petitsioonikomisjonidega liikmesriikides, kus need on loodud; lubab anda suuniseid ülejäänud liikmesriikidele, kes soovivad sellised komisjonid luua;

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa ombudsmanile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa ombudsmanile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0204.

(2)  ÜRO komitee poolt vastu võetud 14. istungil (17. august – 4. september 2015); vt. http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CRPD%2fC%2fEU%2fCO%2f1&Lang=en

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0233.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0009.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/116 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/116

---

P8_TA(2016)0022

Indias vangistuses viibivad ELi, st Eesti ja Ühendkuningriigi meremehed

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Indias kinnipeetavate Itaalia, Eesti ja Ühendkuningriigi meremeeste kohta (2016/2522(RSP))

(2018/C 011/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artikleid 9, 10 ja 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artikleid 9, 10 ja 14,

| — | võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 12. oktoobril 2013. aastal vahistati Tamil Nādu osariigis (India) USAs registreeritud, Sierra Leone lipu all sõitva ja eraomanduses oleva mootorlaeva Seaman Guard Ohio 35-liikmeline meeskond (sh 14 eestlast ja 6 britti, lisaks indialased ja ukrainlased) ning esitati neile süüdistus relvade ebaseaduslikus omamises India vetes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 12. oktoobril 2013. aastal vahistati Tamil Nādu osariigis (India) USAs registreeritud, Sierra Leone lipu all sõitva ja eraomanduses oleva mootorlaeva Seaman Guard Ohio 35-liikmeline meeskond (sh 14 eestlast ja 6 britti, lisaks indialased ja ukrainlased) ning esitati neile süüdistus relvade ebaseaduslikus omamises India vetes;

| B. | arvestades, et meeskond viibis ilmselgelt piraatlusevastasel missioonil, ei sooritanud agressiivseid tegusid India kodanike vastu ning on järjekindlalt eitanud mis tahes väärtegusid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et meeskond viibis ilmselgelt piraatlusevastasel missioonil, ei sooritanud agressiivseid tegusid India kodanike vastu ning on järjekindlalt eitanud mis tahes väärtegusid;

| C. | arvestades, et mõne aja pärast süüdistused tühistati, kuid India ametivõimud kaebasid otsuse edasi ja ülemkohus andis korralduse kohtuprotsessi jätkata; arvestades, et meestel ei ole selle aja jooksul olnud võimalik Indiast lahkuda ega tööd teha; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõne aja pärast süüdistused tühistati, kuid India ametivõimud kaebasid otsuse edasi ja ülemkohus andis korralduse kohtuprotsessi jätkata; arvestades, et meestel ei ole selle aja jooksul olnud võimalik Indiast lahkuda ega tööd teha;

| D. | arvestades, et India ametivõimude ja nende Ühendkuningriigi ja Eesti ametivendade vahel on toimunud ulatuslikud ja korrapärased kontaktid kõige kõrgemal, sh ministrite ja peaministrite tasemel; arvestades, et see on hõlmanud taotlust võimaldada meeskonnaliikmete hulgas oleval 14 eestlasel ja 6 britil varem koju pöörduda, juhtides tähelepanu nende perekondade rahalistele raskustele ja psüühilistele kannatustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et India ametivõimude ja nende Ühendkuningriigi ja Eesti ametivendade vahel on toimunud ulatuslikud ja korrapärased kontaktid kõige kõrgemal, sh ministrite ja peaministrite tasemel; arvestades, et see on hõlmanud taotlust võimaldada meeskonnaliikmete hulgas oleval 14 eestlasel ja 6 britil varem koju pöörduda, juhtides tähelepanu nende perekondade rahalistele raskustele ja psüühilistele kannatustele;

| E. | arvestades, et 12. jaanuaril 2016. aastal mõisteti kõigile 35 meeskonnaliikmele ja turvatöötajale maksimaalne viieaastane „range vanglakaristus“ ning trahviti igaüht 3 000 India ruupiaga (40 eurot); arvestades, et mehed viibivad praegu Tamil Nādu osariigi Palayamkottai vanglas; arvestades, et nad kaaluvad kohtuotsuste edasikaebamist selleks ette nähtud 90 päeva jooksul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 12. jaanuaril 2016. aastal mõisteti kõigile 35 meeskonnaliikmele ja turvatöötajale maksimaalne viieaastane „range vanglakaristus“ ning trahviti igaüht 3 000 India ruupiaga (40 eurot); arvestades, et mehed viibivad praegu Tamil Nādu osariigi Palayamkottai vanglas; arvestades, et nad kaaluvad kohtuotsuste edasikaebamist selleks ette nähtud 90 päeva jooksul;

| F. | arvestades, et sündmuste selline pööre on põhjustanud mitmetes ringkondades üllatust ja jahmatust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sündmuste selline pööre on põhjustanud mitmetes ringkondades üllatust ja jahmatust;

| 1. | austab India suveräänsust ja jurisdiktsiooni oma territooriumi üle ning tunnustab India õigussüsteemi usaldusväärsust; |
| --- | --- |

1.

austab India suveräänsust ja jurisdiktsiooni oma territooriumi üle ning tunnustab India õigussüsteemi usaldusväärsust;

| 2. | jagab India põhjendatud muret ja tundlikkust terrorismi suhtes, mis põhineb hiljutistel kogemustel; |
| --- | --- |

2.

jagab India põhjendatud muret ja tundlikkust terrorismi suhtes, mis põhineb hiljutistel kogemustel;

| 3. | on teadlik asjaolust, et asjaomane meeskond täitis teadaolevalt piraatlusevastaseid ülesandeid ning et pardal viibiv kaitsemeeskond on osutunud kõige tõhusamaks piraatlusevastaseks üksikmeetmeks ning väärib sellisena kogu rahvusvahelise üldsuse, sh India toetust; |
| --- | --- |

3.

on teadlik asjaolust, et asjaomane meeskond täitis teadaolevalt piraatlusevastaseid ülesandeid ning et pardal viibiv kaitsemeeskond on osutunud kõige tõhusamaks piraatlusevastaseks üksikmeetmeks ning väärib sellisena kogu rahvusvahelise üldsuse, sh India toetust;

| 4. | palub India ametivõimudel tagada, et mootorlaeva Seaman Guard Ohio meeskonna juhtumi käsitlemisel järgitaks täielikult süüdistatavate juriidilisi ja inimõigusi kooskõlas erinevates inimõigustealastes hartades, lepingutes ja konventsioonides sätestatud kohustustega, millele India on alla kirjutanud; |
| --- | --- |

4.

palub India ametivõimudel tagada, et mootorlaeva Seaman Guard Ohio meeskonna juhtumi käsitlemisel järgitaks täielikult süüdistatavate juriidilisi ja inimõigusi kooskõlas erinevates inimõigustealastes hartades, lepingutes ja konventsioonides sätestatud kohustustega, millele India on alla kirjutanud;

| 5. | nõuab tungivalt, et India ametivõimud tegutseksid antud juhtumi puhul mõistvalt, viiksid kohtumenetluse lõpuni nii kiiresti kui võimalik ning vabastaksid kõik asjaomased meeskonnaliikmed kuni lõpliku kohtuotsuse selgumiseni, et minimeerida kahjulikke tagajärgi asjaosalistele ja nende perekondadele; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et India ametivõimud tegutseksid antud juhtumi puhul mõistvalt, viiksid kohtumenetluse lõpuni nii kiiresti kui võimalik ning vabastaksid kõik asjaomased meeskonnaliikmed kuni lõpliku kohtuotsuse selgumiseni, et minimeerida kahjulikke tagajärgi asjaosalistele ja nende perekondadele;

| 6. | soovitab Indial kaaluda 18. septembril 2008. aastal vastu võetud Montreux’ dokumendi allkirjastamist, milles on muu hulgas kindlaks määratud, kuidas kohaldada rahvusvahelist õigust sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevuse suhtes; |
| --- | --- |

6.

soovitab Indial kaaluda 18. septembril 2008. aastal vastu võetud Montreux’ dokumendi allkirjastamist, milles on muu hulgas kindlaks määratud, kuidas kohaldada rahvusvahelist õigust sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevuse suhtes;

| 7. | rõhutab kauaaegseid suurepäraseid suhteid ELi ja selle liikmesriikide ning India vahel; nõuab tungivalt, et India ja asjaomased Euroopa riigid tagaksid, et käesolev juhtum ei avaldaks kahjulikku mõju suhetele laiemalt; rõhutab tihedate majanduslike, poliitiliste ja strateegiliste suhete olulisust India ning ELi liikmesriikide ja ELi vahel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab kauaaegseid suurepäraseid suhteid ELi ja selle liikmesriikide ning India vahel; nõuab tungivalt, et India ja asjaomased Euroopa riigid tagaksid, et käesolev juhtum ei avaldaks kahjulikku mõju suhetele laiemalt; rõhutab tihedate majanduslike, poliitiliste ja strateegiliste suhete olulisust India ning ELi liikmesriikide ja ELi vahel;

| 8. | kutsub ELi ja Indiat üles suurendama koostööd mereturvalisuse ja piraatlusevastase võitluse valdkonnas, muu hulgas ka rahvusvahelise doktriini ja standardse tegevuskorra väljatöötamise kaudu, et kasutada täielikult ära potentsiaali, mida India roll selles piirkonnas pakub; on sellele lisaks kindlalt veendunud, et see aitaks ära hoida samasuguste tülitekitavate juhtumite kordumist edaspidi; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi ja Indiat üles suurendama koostööd mereturvalisuse ja piraatlusevastase võitluse valdkonnas, muu hulgas ka rahvusvahelise doktriini ja standardse tegevuskorra väljatöötamise kaudu, et kasutada täielikult ära potentsiaali, mida India roll selles piirkonnas pakub; on sellele lisaks kindlalt veendunud, et see aitaks ära hoida samasuguste tülitekitavate juhtumite kordumist edaspidi;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning India valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning India valitsusele ja parlamendile.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/118 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/118

---

P8_TA(2016)0023

Etioopia

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Etioopias (2016/2520(RSP))

(2018/C 011/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Etioopias ja 20. mail 2015 toimunud viimast selleteemalist täiskogu arutelu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Etioopias ja 20. mail 2015 toimunud viimast selleteemalist täiskogu arutelu,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 23. detsembri 2015. aasta avaldust Etioopias toimunud hiljutiste kokkupõrgete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 23. detsembri 2015. aasta avaldust Etioopias toimunud hiljutiste kokkupõrgete kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi välisministri Tedros Adhanomi 20. oktoobri 2015. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi välisministri Tedros Adhanomi 20. oktoobri 2015. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse pressiteadet liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi välisministri Tedros Adhanomi 13. jaanuari 2016. aasta kohtumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pressiteadet liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi välisministri Tedros Adhanomi 13. jaanuari 2016. aasta kohtumise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 27. mai 2015. aasta avaldust Etioopia valimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 27. mai 2015. aasta avaldust Etioopia valimiste kohta,

| — | võttes arvesse arvamus- ja sõnavabaduse kaitse ja edendamisega tegeleva ÜRO eriraportööri David Kaye 10. juuli 2015. aasta avaldust Etioopia ajakirjanike vabastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvamus- ja sõnavabaduse kaitse ja edendamisega tegeleva ÜRO eriraportööri David Kaye 10. juuli 2015. aasta avaldust Etioopia ajakirjanike vabastamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu viimast Etioopia inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu viimast Etioopia inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi 8. detsembril 1994. aastal vastu võetud põhiseadust ning eriti selle III peatüki sätteid põhiõiguste ja -vabaduste, inimõiguste ja demokraatlike õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Etioopia Demokraatliku Liitvabariigi 8. detsembril 1994. aastal vastu võetud põhiseadust ning eriti selle III peatüki sätteid põhiõiguste ja -vabaduste, inimõiguste ja demokraatlike õiguste kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, mille Etioopia ratifitseeris 1994. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, mille Etioopia ratifitseeris 1994. aastal,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Etioopia viimased üldvalimised toimusid 24. mail 2015 ning nende tulemusena jäi võimule Etioopia Rahva Revolutsiooniline Demokraatlik Rinne (Ethiopian People's Revolutionary Democratic Front, EPRDF), kes sai osaliselt seetõttu, et valimisprotsessis ei jäetud kriitilistele seisukohtadele ja teisitimõtlejatele ruumi, endale kõik parlamendikohad; arvestades, et mais toimunud föderaalvalimised toimusid üleüldises hirmu õhkkonnas ning muret tegi riikliku valimiskomisjoni iseseisvuse puudumine; arvestades, et EPRDF on püsinud võimul 24 aastat, alates sõjaväelise valitsuse kukutamisest 1991. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Etioopia viimased üldvalimised toimusid 24. mail 2015 ning nende tulemusena jäi võimule Etioopia Rahva Revolutsiooniline Demokraatlik Rinne (Ethiopian People's Revolutionary Democratic Front, EPRDF), kes sai osaliselt seetõttu, et valimisprotsessis ei jäetud kriitilistele seisukohtadele ja teisitimõtlejatele ruumi, endale kõik parlamendikohad; arvestades, et mais toimunud föderaalvalimised toimusid üleüldises hirmu õhkkonnas ning muret tegi riikliku valimiskomisjoni iseseisvuse puudumine; arvestades, et EPRDF on püsinud võimul 24 aastat, alates sõjaväelise valitsuse kukutamisest 1991. aastal;

| B. | arvestades, et viimase kahe kuu jooksul on Etioopia kõige suuremas piirkonnas Oromias, kus elavad peamiselt Etioopia kõige suurema etnilise rahvarühma esindajad oromod, toimunud mitu massimeeleavaldust pealinna Addis Abeba territooriumi suurendamise vastu, mis ähvardab talupidajad maast ilma jätta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimase kahe kuu jooksul on Etioopia kõige suuremas piirkonnas Oromias, kus elavad peamiselt Etioopia kõige suurema etnilise rahvarühma esindajad oromod, toimunud mitu massimeeleavaldust pealinna Addis Abeba territooriumi suurendamise vastu, mis ähvardab talupidajad maast ilma jätta;

| C. | arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide andmetel on julgeolekujõud reageerinud valdavalt rahumeelsetele meeleavaldustele vähemalt 140 meeleavaldaja tapmisega ning veel paljud on saanud vigastada, mistõttu võib tegemist olla Etioopia tõsiseima kriisiga pärast 2005. aasta valimistega kaasnenud vägivalda; arvestades et sellele vastukaaluks väidab valitsus, et hukkunute arv jääb kümnetesse ning lisaks on surma saanud 12 julgeolekujõudude liiget; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide andmetel on julgeolekujõud reageerinud valdavalt rahumeelsetele meeleavaldustele vähemalt 140 meeleavaldaja tapmisega ning veel paljud on saanud vigastada, mistõttu võib tegemist olla Etioopia tõsiseima kriisiga pärast 2005. aasta valimistega kaasnenud vägivalda; arvestades et sellele vastukaaluks väidab valitsus, et hukkunute arv jääb kümnetesse ning lisaks on surma saanud 12 julgeolekujõudude liiget;

| D. | arvestades, et 14. jaanuaril 2016 otsustas valitsus tühistada poleemikat tekitanud suure linnaarenduskava; arvestades, et kui see kava teoks tehtaks, kasvaks linna territoorium kahekümnekordseks; arvestades, et Addis Abeba laienemise tõttu on miljonid oromo rahvarühma kuuluvad põlluharijad juba maast ilma jäänud ja vaesunud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 14. jaanuaril 2016 otsustas valitsus tühistada poleemikat tekitanud suure linnaarenduskava; arvestades, et kui see kava teoks tehtaks, kasvaks linna territoorium kahekümnekordseks; arvestades, et Addis Abeba laienemise tõttu on miljonid oromo rahvarühma kuuluvad põlluharijad juba maast ilma jäänud ja vaesunud;

| E. | arvestades, et Etioopia on riigis esindatud usuliste vaadete ja kultuuride poolest äärmiselt mitmekesine; arvestades, et mõned suuremad etnilised kogukonnad (eriti oromod ja Ogadeni piirkonna somaalid) on amharade ja Tigray piirkonna tigrinjade kõrval tagaplaanile jäetud ning poliitikas vähe esindatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Etioopia on riigis esindatud usuliste vaadete ja kultuuride poolest äärmiselt mitmekesine; arvestades, et mõned suuremad etnilised kogukonnad (eriti oromod ja Ogadeni piirkonna somaalid) on amharade ja Tigray piirkonna tigrinjade kõrval tagaplaanile jäetud ning poliitikas vähe esindatud;

| F. | arvestades, et Etioopia ametivõimud vahistasid Oromia piirkonna meeleavaldusi jõhkralt maha surudes meelevaldselt arvukalt rahumeelseid meeleavaldajaid, ajakirjanikke ja opositsioonierakondade juhte; arvestades, et kinnipeetuid ähvardab piinamine ja muu väärkohtlemine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Etioopia ametivõimud vahistasid Oromia piirkonna meeleavaldusi jõhkralt maha surudes meelevaldselt arvukalt rahumeelseid meeleavaldajaid, ajakirjanikke ja opositsioonierakondade juhte; arvestades, et kinnipeetuid ähvardab piinamine ja muu väärkohtlemine;

| G. | arvestades, et valitsus kuulutas valdavalt rahumeelsed meeleavaldajad terroristideks ning kasutas ära terrorismivastase võitluse seadust (seadus nr 652/2009) ja saatis nende vastu sõjalised jõud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et valitsus kuulutas valdavalt rahumeelsed meeleavaldajad terroristideks ning kasutas ära terrorismivastase võitluse seadust (seadus nr 652/2009) ja saatis nende vastu sõjalised jõud;

| H. | arvestades, et 23. detsembril 2015 lasid ametivõimud vahistada Oromia suurima seaduslikult registreeritud erakonna Oromo Föderaalkongressi (Oromo Federalist Congress, OFC) aseesimehe Bekele Gerba; arvestades, et Gerba viidi vanglasse, kuid pisut hiljem väidetavalt juba haiglasse; arvestades, et tema praegune asukoht on teadmata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 23. detsembril 2015 lasid ametivõimud vahistada Oromia suurima seaduslikult registreeritud erakonna Oromo Föderaalkongressi (Oromo Federalist Congress, OFC) aseesimehe Bekele Gerba; arvestades, et Gerba viidi vanglasse, kuid pisut hiljem väidetavalt juba haiglasse; arvestades, et tema praegune asukoht on teadmata;

| I. | arvestades, et viimastel nädalatel on meelevaldselt vahistatud või sisuliselt koduaresti pandud teisigi OFC kõrgemaid juhte; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et viimastel nädalatel on meelevaldselt vahistatud või sisuliselt koduaresti pandud teisigi OFC kõrgemaid juhte;

| J. | arvestades, et tegemist ei ole esimese korraga, kus Etioopia julgeolekujõud on rahumeelsete meeleavaldajate vastu tõsiseid inimõiguste rikkumisi toime pannud, ning arvestades, et tegelikult on Etioopia valitsus tuntud selle poolest, et piirab süstemaatiliselt sõna- ja ühinemisvabadust, keelab üksikisikutel valitsuse poliitikast erinevaid või opositsioonilisi vaateid avaldada ja piirab seeläbi kodanike ja poliitikute tegevusruumi, kasutades muu hulgas üliranget terrorismivastase võitluse seadust vastaste poliitilistel motiividel kohtu alla andmiseks, samuti püüab ta välja juurida sõltumatut meediat, takistab kodanikuühiskonna aktivistide tegevust ning ründab opositsioonierakondi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tegemist ei ole esimese korraga, kus Etioopia julgeolekujõud on rahumeelsete meeleavaldajate vastu tõsiseid inimõiguste rikkumisi toime pannud, ning arvestades, et tegelikult on Etioopia valitsus tuntud selle poolest, et piirab süstemaatiliselt sõna- ja ühinemisvabadust, keelab üksikisikutel valitsuse poliitikast erinevaid või opositsioonilisi vaateid avaldada ja piirab seeläbi kodanike ja poliitikute tegevusruumi, kasutades muu hulgas üliranget terrorismivastase võitluse seadust vastaste poliitilistel motiividel kohtu alla andmiseks, samuti püüab ta välja juurida sõltumatut meediat, takistab kodanikuühiskonna aktivistide tegevust ning ründab opositsioonierakondi;

| K. | arvestades, et 2015. aasta detsembris vahistati meelevaldselt mitmeid silmapaistvaid aktiviste, nende seas Getachew Shiferaw (ajalehe Negere Ethiopia peatoimetaja), Yonathan Teressa (veebiaktivist) ja Fikadu Mirkana (Oromia raadio- ja telefiguur), kuid Etioopia võimud ei ole neile siiani ühtegi süüdistust esitanud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2015. aasta detsembris vahistati meelevaldselt mitmeid silmapaistvaid aktiviste, nende seas Getachew Shiferaw (ajalehe Negere Ethiopia peatoimetaja), Yonathan Teressa (veebiaktivist) ja Fikadu Mirkana (Oromia raadio- ja telefiguur), kuid Etioopia võimud ei ole neile siiani ühtegi süüdistust esitanud;

| L. | arvestades, et Etioopia valitsus surub sõltumatule kodanikuühiskonnale ja meediale peale karme piiranguid; arvestades, et ajakirjanike kaitse komitee andmetel oli Etioopia 2014. aasta vangide loenduse põhjal vangistatud ajakirjanike poolest maailmas neljandal kohal – seal oli trellide taha saadetud vähemalt 17 ajakirjanikku ning lisaks on viimase viie aasta jooksul Etioopiast põgenenud 57 kutselist meediatöötajat ja võimude surve tõttu on tegevuse lõpetanud mitu sõltumatut väljaannet; arvestades, et Etioopia oli 2015. aastal ajakirjanike kaitse komitee koostatud maailma kümne kõige enam tsensuuri kasutava riigi nimekirjas samuti neljandal kohal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Etioopia valitsus surub sõltumatule kodanikuühiskonnale ja meediale peale karme piiranguid; arvestades, et ajakirjanike kaitse komitee andmetel oli Etioopia 2014. aasta vangide loenduse põhjal vangistatud ajakirjanike poolest maailmas neljandal kohal – seal oli trellide taha saadetud vähemalt 17 ajakirjanikku ning lisaks on viimase viie aasta jooksul Etioopiast põgenenud 57 kutselist meediatöötajat ja võimude surve tõttu on tegevuse lõpetanud mitu sõltumatut väljaannet; arvestades, et Etioopia oli 2015. aastal ajakirjanike kaitse komitee koostatud maailma kümne kõige enam tsensuuri kasutava riigi nimekirjas samuti neljandal kohal;

| M. | arvestades, et arvukad meelsusvangid (sh ajakirjanikud ja opositsioonierakondade liikmed), kes on möödunud aastatel vangistatud üksnes seetõttu, et nad kasutasid oma õiguspärast sõna- ja arvamusvabadust, viibivad endiselt vangistuses; arvestades, et mõned neist mõisteti süüdi ebaõiglastel kohtuprotsessidel, teiste kohtumenetlus veel kestab ning kolmandatele ei ole siiani süüdistust esitatud (sh Eskinder Nega, Temesghen Desalegn, Solomon Kebede, Yesuf Getachew, Woubshet Taye, Saleh Edris ja Tesfalidet Kidane); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et arvukad meelsusvangid (sh ajakirjanikud ja opositsioonierakondade liikmed), kes on möödunud aastatel vangistatud üksnes seetõttu, et nad kasutasid oma õiguspärast sõna- ja arvamusvabadust, viibivad endiselt vangistuses; arvestades, et mõned neist mõisteti süüdi ebaõiglastel kohtuprotsessidel, teiste kohtumenetlus veel kestab ning kolmandatele ei ole siiani süüdistust esitatud (sh Eskinder Nega, Temesghen Desalegn, Solomon Kebede, Yesuf Getachew, Woubshet Taye, Saleh Edris ja Tesfalidet Kidane);

| N. | arvestades, et 2014. aasta juunis vahistati ka Ühendkuningriigi ja Etioopia kodanik, eksiilis elav opositsioonierakonna juht Andargachew Tsege; arvestades, et Tsege mõisteti juba mitu aastat varem tagaselja surma ning vahistamisest saadik ootab ta praktiliselt isolatsioonis surmanuhtluse täideviimist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2014. aasta juunis vahistati ka Ühendkuningriigi ja Etioopia kodanik, eksiilis elav opositsioonierakonna juht Andargachew Tsege; arvestades, et Tsege mõisteti juba mitu aastat varem tagaselja surma ning vahistamisest saadik ootab ta praktiliselt isolatsioonis surmanuhtluse täideviimist;

| O. | arvestades, et Etioopia heategevusorganisatsioone ja ühinguid käsitleva seaduse kohaselt peavad kõik toetustegevusega tegelevad organisatsioonid rahastama oma tegevust 90 % ulatuses kohalikest allikatest, mistõttu on kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevus takistatud ja paljud neist on tegevuse lõpetanud; arvestades, et Etioopia eiras Inimõiguste Nõukogus 2014. aasta mais toimunud inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus Etioopia inimõiguste olukorraga tutvunud mitme riigi soovitust muuta heategevusorganisatsioone ja ühinguid käsitlevat seadust ning terrorismivastase võitluse seadust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Etioopia heategevusorganisatsioone ja ühinguid käsitleva seaduse kohaselt peavad kõik toetustegevusega tegelevad organisatsioonid rahastama oma tegevust 90 % ulatuses kohalikest allikatest, mistõttu on kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevus takistatud ja paljud neist on tegevuse lõpetanud; arvestades, et Etioopia eiras Inimõiguste Nõukogus 2014. aasta mais toimunud inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus Etioopia inimõiguste olukorraga tutvunud mitme riigi soovitust muuta heategevusorganisatsioone ja ühinguid käsitlevat seadust ning terrorismivastase võitluse seadust;

| P. | arvestades, et Etioopia valitsus on kehtestanud ulatusliku de facto blokaadi Etioopia nafta- ja gaasivarude poolest rikka Ogadeni piirkonna vastu; arvestades, et rahvusvaheliste meediaväljaannete ja humanitaarabiorganisatsioonide püüet selles piirkonnas töötada ja selle kohta teateid edastada käsitatakse kriminaalkuriteona, mis on karistatav terrorismivastase võitluse seaduse alusel; arvestades, et on teateid relvajõudude ja valitsuse paramilitaarsete üksuste poolt Ogadeni piirkonna elanike vastu toime pandud sõjakuritegudest ja tõsistest inimõiguste rikkumistest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Etioopia valitsus on kehtestanud ulatusliku de facto blokaadi Etioopia nafta- ja gaasivarude poolest rikka Ogadeni piirkonna vastu; arvestades, et rahvusvaheliste meediaväljaannete ja humanitaarabiorganisatsioonide püüet selles piirkonnas töötada ja selle kohta teateid edastada käsitatakse kriminaalkuriteona, mis on karistatav terrorismivastase võitluse seaduse alusel; arvestades, et on teateid relvajõudude ja valitsuse paramilitaarsete üksuste poolt Ogadeni piirkonna elanike vastu toime pandud sõjakuritegudest ja tõsistest inimõiguste rikkumistest;

| Q. | arvestades, et Etioopia – rahvaarvult Aafrika suuruselt teine riik – on teadaolevalt üks kõige kiiremini areneva majandusega Aafrika riike, mille majandus on viimase kümne aasta jooksul kasvanud keskmiselt 10 % aastas; arvestades, et sellele vaatamata on see ka üks vaesemaid riike, mille kogurahvatulu ühe inimese kohta on 632 USA dollarit; arvestades, et 2014. aastal oli Etioopia inimarengu indeksi järjestuses 187 riigi seas 173. kohal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Etioopia – rahvaarvult Aafrika suuruselt teine riik – on teadaolevalt üks kõige kiiremini areneva majandusega Aafrika riike, mille majandus on viimase kümne aasta jooksul kasvanud keskmiselt 10 % aastas; arvestades, et sellele vaatamata on see ka üks vaesemaid riike, mille kogurahvatulu ühe inimese kohta on 632 USA dollarit; arvestades, et 2014. aastal oli Etioopia inimarengu indeksi järjestuses 187 riigi seas 173. kohal;

| R. | arvestades, et Etioopia on piirkonnas äärmiselt oluline jõud, keda lääneriikide rahastajad ja suurem osa piirkonnas asuvaid naaberriike poliitiliselt toetavad – peamiselt seetõttu, et Etioopias asub Aafrika Liidu peakorter ning riik osaleb ÜRO rahuvalvetöös ja koos lääneriikidega ka julgeoleku- ja humanitaarabipartnerlustes; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Etioopia on piirkonnas äärmiselt oluline jõud, keda lääneriikide rahastajad ja suurem osa piirkonnas asuvaid naaberriike poliitiliselt toetavad – peamiselt seetõttu, et Etioopias asub Aafrika Liidu peakorter ning riik osaleb ÜRO rahuvalvetöös ja koos lääneriikidega ka julgeoleku- ja humanitaarabipartnerlustes;

| S. | arvestades, et jätkuvalt kiire majanduskasvu, arvestatavate välisinvesteeringute (muu hulgas põllumajandusse, ehitus- ja tootmissektorisse, suuremahulistesse arendusprojektidesse, näiteks hüdroelektri tootmiseks mõeldud tammiprojekti ja istanduste rajamisse tehtavate investeeringute) ning maa suuremahulise väljarentimise tõttu (sageli välisettevõtetele) on paljud inimesed, sh põllupidajad ja karjakasvatajad, olnud sunnitud oma kodudest lahkuma; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et jätkuvalt kiire majanduskasvu, arvestatavate välisinvesteeringute (muu hulgas põllumajandusse, ehitus- ja tootmissektorisse, suuremahulistesse arendusprojektidesse, näiteks hüdroelektri tootmiseks mõeldud tammiprojekti ja istanduste rajamisse tehtavate investeeringute) ning maa suuremahulise väljarentimise tõttu (sageli välisettevõtetele) on paljud inimesed, sh põllupidajad ja karjakasvatajad, olnud sunnitud oma kodudest lahkuma;

| T. | arvestades, et Etioopia põhiseaduse artikli 40 lõikega 5 tagatakse Etioopia karjakasvatajatele õigus kasutada maad vabalt karjatamiseks või põlluharimiseks ning sama artikli kohaselt ei tohi neid oma maalt ära ajada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Etioopia põhiseaduse artikli 40 lõikega 5 tagatakse Etioopia karjakasvatajatele õigus kasutada maad vabalt karjatamiseks või põlluharimiseks ning sama artikli kohaselt ei tohi neid oma maalt ära ajada;

| U. | arvestades, et Etioopia on kirjutanud alla Cotonou lepingule, mille artiklis 96 on sätestatud, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on AKV riikide ja ELi koostöö oluline osa; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Etioopia on kirjutanud alla Cotonou lepingule, mille artiklis 96 on sätestatud, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on AKV riikide ja ELi koostöö oluline osa;

| V. | arvestades, et Etioopias valitseb mitme aastakümne kõige tõsisem põud, mis põhjustab üha suuremat toiduga kindlustamatust, tõsist alatoitumust ja kariloomade ebaharilikke surmajuhtumeid; arvestades, et üleujutuste, nappide ressursside pärast toimuvate vägivaldsete kokkupõrgete ja põua tõttu on riigisiseselt ümber asunud ligikaudu 560 000 inimest; arvestades, et Etioopia valitsuse hinnangul vajab põua tõttu erakorralist toiduabi 10,1 miljonit inimest, kellest pooled on lapsed; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Etioopias valitseb mitme aastakümne kõige tõsisem põud, mis põhjustab üha suuremat toiduga kindlustamatust, tõsist alatoitumust ja kariloomade ebaharilikke surmajuhtumeid; arvestades, et üleujutuste, nappide ressursside pärast toimuvate vägivaldsete kokkupõrgete ja põua tõttu on riigisiseselt ümber asunud ligikaudu 560 000 inimest; arvestades, et Etioopia valitsuse hinnangul vajab põua tõttu erakorralist toiduabi 10,1 miljonit inimest, kellest pooled on lapsed;

| W. | arvestades, et Etioopia peab toime tulema pideva sisserändajate vooluga ning riigis on ligikaudu 700 000 pagulast, kes on pärit peamiselt Lõuna-Sudaanist, Eritreast ja Somaaliast; arvestades, et 11. novembril 2015 allkirjastasid EL ja Etioopia rände ja liikuvuse ühise kava, et poolte koostööd ja dialoogi rände valdkonnas tõhustada; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Etioopia peab toime tulema pideva sisserändajate vooluga ning riigis on ligikaudu 700 000 pagulast, kes on pärit peamiselt Lõuna-Sudaanist, Eritreast ja Somaaliast; arvestades, et 11. novembril 2015 allkirjastasid EL ja Etioopia rände ja liikuvuse ühise kava, et poolte koostööd ja dialoogi rände valdkonnas tõhustada;

| 1. | mõistab karmilt hukka ülemäärase jõu kasutamise julgeolekujõudude poolt nii Oromia piirkonnas kui ka mujal Etioopias ning inimõiguste üha sagedasemad rikkumised; avaldab ohvrite perekondadele kaastunnet ning nõuab tungivalt kõigi rahumeelse kogunemise õiguse ja sõnavabaduse kasutamise eest vangistatud isikute viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka ülemäärase jõu kasutamise julgeolekujõudude poolt nii Oromia piirkonnas kui ka mujal Etioopias ning inimõiguste üha sagedasemad rikkumised; avaldab ohvrite perekondadele kaastunnet ning nõuab tungivalt kõigi rahumeelse kogunemise õiguse ja sõnavabaduse kasutamise eest vangistatud isikute viivitamatut vabastamist;

| 2. | tuletab Etioopia valitsusele meelde tema kohustust tagada riigis põhivabadused, sh juurdepääs õigusemõistmisele ja õigus õiglasele kohtupidamisele, nagu on sätestatud Aafrika hartas ning teistes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigustealastes õigusaktides, sh Cotonou lepingus ja täpsemalt selle artiklites 8 ja 96; |
| --- | --- |

2.

tuletab Etioopia valitsusele meelde tema kohustust tagada riigis põhivabadused, sh juurdepääs õigusemõistmisele ja õigus õiglasele kohtupidamisele, nagu on sätestatud Aafrika hartas ning teistes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigustealastes õigusaktides, sh Cotonou lepingus ja täpsemalt selle artiklites 8 ja 96;

| 3. | nõuab meeleavaldajate tapmise ja protestiliikumisega seotud muude inimõiguste väidetavate rikkumiste usaldusväärset, läbipaistvat ja sõltumatut uurimist ning palub, et valitsus viiks läbi süüdlaste õiglase kohtumenetluse pädevates kohtuasutustes; |
| --- | --- |

3.

nõuab meeleavaldajate tapmise ja protestiliikumisega seotud muude inimõiguste väidetavate rikkumiste usaldusväärset, läbipaistvat ja sõltumatut uurimist ning palub, et valitsus viiks läbi süüdlaste õiglase kohtumenetluse pädevates kohtuasutustes;

| 4. | palub Etioopia valitsusel järgida inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Aafrika hartat ning tagada riigis rahumeelse kogunemise õigus ning sõna- ja ühinemisvabadus; nõuab tungivalt, et valitsus kutsuks viivitamatult Etioopiasse visiidile rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri ja teised ÜRO inimõiguste eksperdid, et olukorra kohta aru anda; |
| --- | --- |

4.

palub Etioopia valitsusel järgida inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Aafrika hartat ning tagada riigis rahumeelse kogunemise õigus ning sõna- ja ühinemisvabadus; nõuab tungivalt, et valitsus kutsuks viivitamatult Etioopiasse visiidile rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri ja teised ÜRO inimõiguste eksperdid, et olukorra kohta aru anda;

| 5. | peab kiiduväärseks valitsuse otsust peatada täielikult Addis Abeba ja Oromia eripiirkonna üldplaneering; nõuab viivitamatult kaasava ja läbipaistva poliitilise dialoogi alustamist, milles osaleksid valitsus, opositsioonierakonnad, kodanikuühiskonna esindajad ja kohalikud elanikud, et vältida uut vägivalda ja elanikkonna radikaliseerumist; |
| --- | --- |

5.

peab kiiduväärseks valitsuse otsust peatada täielikult Addis Abeba ja Oromia eripiirkonna üldplaneering; nõuab viivitamatult kaasava ja läbipaistva poliitilise dialoogi alustamist, milles osaleksid valitsus, opositsioonierakonnad, kodanikuühiskonna esindajad ja kohalikud elanikud, et vältida uut vägivalda ja elanikkonna radikaliseerumist;

| 6. | rõhutab, et vaba ja sõltumatu meedia on äärmiselt tähtis, et tagada elanikkonna teadlikkus, aktiivsus ja kaasatus, ning kutsub Etioopia ametivõime üles lõpetama teabe vaba leviku tõkestamine ning muu hulgas meediaülekannete segamine ja meedia ahistamine, tagama kohaliku kodanikuühiskonna ja meedia õigused ning lihtsustama sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguste vaatlejate juurdepääsu kõigis Etioopia piirkondades; võtab teadmiseks blogijate võrgustikku Zone 9 kuuluvate blogijate ja kuue ajakirjaniku hiljutise vabastamise; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et vaba ja sõltumatu meedia on äärmiselt tähtis, et tagada elanikkonna teadlikkus, aktiivsus ja kaasatus, ning kutsub Etioopia ametivõime üles lõpetama teabe vaba leviku tõkestamine ning muu hulgas meediaülekannete segamine ja meedia ahistamine, tagama kohaliku kodanikuühiskonna ja meedia õigused ning lihtsustama sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguste vaatlejate juurdepääsu kõigis Etioopia piirkondades; võtab teadmiseks blogijate võrgustikku Zone 9 kuuluvate blogijate ja kuue ajakirjaniku hiljutise vabastamise;

| 7. | nõuab, et Etioopia ametivõimud lõpetaksid terrorismivastaste õigusaktide (terrorismivastase võitluse seadus nr 652/2009) kasutamise poliitiliste oponentide, teisitimõtlejate, inimõiguste kaitsjate, teiste kodanikuühiskonna osaliste ja sõltumatute ajakirjanike represseerimiseks; palub Etioopia valitsusel terrorismivastase võitluse seadus läbi vaadata ning kooskõlastada see rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et Etioopia ametivõimud lõpetaksid terrorismivastaste õigusaktide (terrorismivastase võitluse seadus nr 652/2009) kasutamise poliitiliste oponentide, teisitimõtlejate, inimõiguste kaitsjate, teiste kodanikuühiskonna osaliste ja sõltumatute ajakirjanike represseerimiseks; palub Etioopia valitsusel terrorismivastase võitluse seadus läbi vaadata ning kooskõlastada see rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja põhimõtetega;

| 8. | mõistab hukka heategevusorganisatsioone ja ühinguid käsitleva seadusega inimõigustealasele tegevusele kehtestatud liigsed piirangud, mis võtavad inimõigusorganisatsioonidelt juurdepääsu nende jaoks olulisele rahastamisele, annavad heategevusorganisatsioonide ja ühingute ametile liiga suure õiguse sekkuda inimõigusorganisatsioonide tegevusse ja kahjustavad konfidentsiaalsuspõhimõtete rikkumise tõttu veelgi inimõiguste rikkumiste ohvreid; |
| --- | --- |

8.

mõistab hukka heategevusorganisatsioone ja ühinguid käsitleva seadusega inimõigustealasele tegevusele kehtestatud liigsed piirangud, mis võtavad inimõigusorganisatsioonidelt juurdepääsu nende jaoks olulisele rahastamisele, annavad heategevusorganisatsioonide ja ühingute ametile liiga suure õiguse sekkuda inimõigusorganisatsioonide tegevusse ja kahjustavad konfidentsiaalsuspõhimõtete rikkumise tõttu veelgi inimõiguste rikkumiste ohvreid;

| 9. | kutsub Etioopia ametivõime üles vältima igasugust etnilist või usulist diskrimineerimist ning ergutama ja soodustama aktiivsete meetmete abil kõikide kogukondade vahelist rahumeelset ja konstruktiivset dialoogi; |
| --- | --- |

9.

kutsub Etioopia ametivõime üles vältima igasugust etnilist või usulist diskrimineerimist ning ergutama ja soodustama aktiivsete meetmete abil kõikide kogukondade vahelist rahumeelset ja konstruktiivset dialoogi;

| 10. | peab kiiduväärseks 2013. aastal vastu võetud Etioopia inimõiguste tegevuskava ning nõuab selle kiiret ja täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

10.

peab kiiduväärseks 2013. aastal vastu võetud Etioopia inimõiguste tegevuskava ning nõuab selle kiiret ja täielikku rakendamist;

| 11. | nõuab tungivalt, et ametivõimud rakendaksid eelkõige ÜRO Inimõiguste Nõukogu meelevaldsete kinnipidamiste töörühma soovitust vabastada viivitamatult Ühendkuningriigi kodanik ja poliitaktivist Andargachew Tsege; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et ametivõimud rakendaksid eelkõige ÜRO Inimõiguste Nõukogu meelevaldsete kinnipidamiste töörühma soovitust vabastada viivitamatult Ühendkuningriigi kodanik ja poliitaktivist Andargachew Tsege;

| 12. | on veendunud, et inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine on hädavajalik eeltingimus selleks, et EL aitaks oma poliitika abil Etioopia ja kogu Aafrika Sarve arengut edendada; juhib Aafrika Liidu tähelepanu selle peakorteri asukohariigi Etioopia poliitilisele, majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine on hädavajalik eeltingimus selleks, et EL aitaks oma poliitika abil Etioopia ja kogu Aafrika Sarve arengut edendada; juhib Aafrika Liidu tähelepanu selle peakorteri asukohariigi Etioopia poliitilisele, majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale;

| 13. | nõuab, et EL kui Etioopia kõige suurem abiandja jälgiks hoolikalt kõiki programme ja poliitikavaldkondi ning tagaks, et ELi arenguabi ei kasutata Etioopias inimõiguste rikkumiste toimepanekule kaasaaitamiseks, eelkõige põlluharijate ja karjakasvatajate sunniviisilise ümberasustamise programmide kaudu, ning nõuab, et ELi rahastatud arenguprojektides rakendataks strateegiaid, mille abil minimeerida ümberasustamise negatiivset mõju; rõhutab, et EL peaks eraldama rahalist abi vastavalt riigi inimõiguste olukorrale ja kooskõlas sellega, mil määral teeb Etioopia valitsus edusamme demokraatlike reformidega; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et EL kui Etioopia kõige suurem abiandja jälgiks hoolikalt kõiki programme ja poliitikavaldkondi ning tagaks, et ELi arenguabi ei kasutata Etioopias inimõiguste rikkumiste toimepanekule kaasaaitamiseks, eelkõige põlluharijate ja karjakasvatajate sunniviisilise ümberasustamise programmide kaudu, ning nõuab, et ELi rahastatud arenguprojektides rakendataks strateegiaid, mille abil minimeerida ümberasustamise negatiivset mõju; rõhutab, et EL peaks eraldama rahalist abi vastavalt riigi inimõiguste olukorrale ja kooskõlas sellega, mil määral teeb Etioopia valitsus edusamme demokraatlike reformidega;

| 14. | kutsub valitsust üles kaasama kohalikke kogukondi kõikide suuremahuliste arendusprojektide üle peetavatesse aruteludesse; peab valitsuse sunniviisilist ümberasustamiskava murettekitavaks; |
| --- | --- |

14.

kutsub valitsust üles kaasama kohalikke kogukondi kõikide suuremahuliste arendusprojektide üle peetavatesse aruteludesse; peab valitsuse sunniviisilist ümberasustamiskava murettekitavaks;

| 15. | peab äärmiselt murettekitavaks praegu Etioopias valitsevaid ränki ilmastikuolusid, mis on humanitaarolukorda riigis veelgi halvendanud; nõuab, et EL ja selle rahvusvahelised partnerid suurendaksid Etioopia valitsusele ja rahvale antavat toetust; peab kiiduväärseks ELi hiljuti lubatud abi ning palub komisjonil tagada, et see lisaraha eraldataks Etioopiale kiiremas korras; |
| --- | --- |

15.

peab äärmiselt murettekitavaks praegu Etioopias valitsevaid ränki ilmastikuolusid, mis on humanitaarolukorda riigis veelgi halvendanud; nõuab, et EL ja selle rahvusvahelised partnerid suurendaksid Etioopia valitsusele ja rahvale antavat toetust; peab kiiduväärseks ELi hiljuti lubatud abi ning palub komisjonil tagada, et see lisaraha eraldataks Etioopiale kiiremas korras;

| 16. | tuletab meelde, et Etioopia on migrantide ja varjupaigataotlejate oluline siht-, transiidi- ja päritoluriik ning Etioopias on Aafrika riikidest kõige rohkem pagulasi; tõstab seetõttu esile ELi ja Etioopia vahel sõlmitud rände ja liikuvuse ühise kava, milles käsitletakse pagulaste, piirikontrolli ja inimkaubanduse vastase võitluse küsimusi; palub komisjonil hoolikalt jälgida kõiki hiljuti ELi Aafrika usaldusfondi raames algatatud projekte; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et Etioopia on migrantide ja varjupaigataotlejate oluline siht-, transiidi- ja päritoluriik ning Etioopias on Aafrika riikidest kõige rohkem pagulasi; tõstab seetõttu esile ELi ja Etioopia vahel sõlmitud rände ja liikuvuse ühise kava, milles käsitletakse pagulaste, piirikontrolli ja inimkaubanduse vastase võitluse küsimusi; palub komisjonil hoolikalt jälgida kõiki hiljuti ELi Aafrika usaldusfondi raames algatatud projekte;

| 17. | on kriisi ja piirkonna ebastabiilsuse tõttu äärmiselt mures riigi elanikkonna ning eelkõige naiste, vähemuste, pagulaste ja üha arvukamate sisepõgenike majandusliku ja sotsiaalse olukorra pärast; kinnitab oma toetust kõikidele kohapeal ja pagulasi vastu võtvates naaberriikides tegutsevatele humanitaarabiorganisatsioonidele; toetab rahvusvahelise üldsuse ja humanitaarabiorganisatsioonide üleskutseid anda pagulastele ja sisepõgenikele rohkem abi; |
| --- | --- |

17.

on kriisi ja piirkonna ebastabiilsuse tõttu äärmiselt mures riigi elanikkonna ning eelkõige naiste, vähemuste, pagulaste ja üha arvukamate sisepõgenike majandusliku ja sotsiaalse olukorra pärast; kinnitab oma toetust kõikidele kohapeal ja pagulasi vastu võtvates naaberriikides tegutsevatele humanitaarabiorganisatsioonidele; toetab rahvusvahelise üldsuse ja humanitaarabiorganisatsioonide üleskutseid anda pagulastele ja sisepõgenikele rohkem abi;

| 18. | rõhutab, et säästva arengu eesmärkide saavutamiseks on vaja suuri avalikke investeerimiskavasid, eelkõige hariduse ja tervishoiu valdkonnas; kutsub Etioopia ametivõime üles tegema nende eesmärkide saavutamiseks tulemuslikke jõupingutusi; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et säästva arengu eesmärkide saavutamiseks on vaja suuri avalikke investeerimiskavasid, eelkõige hariduse ja tervishoiu valdkonnas; kutsub Etioopia ametivõime üles tegema nende eesmärkide saavutamiseks tulemuslikke jõupingutusi;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Etioopia valitsusele ja parlamendile, komisjonile, nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, AKV-ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu institutsioonidele, ÜRO peasekretärile ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Etioopia valitsusele ja parlamendile, komisjonile, nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, AKV-ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu institutsioonidele, ÜRO peasekretärile ja Üleaafrikalisele Parlamendile.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/123 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/123

---

P8_TA(2016)0024

Põhja-Korea

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta resolutsioon Põhja-Korea kohta (2016/2521(RSP))

(2018/C 011/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Põhja-Korea kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Põhja-Korea kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 6. jaanuari 2016. aasta avaldust Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) väidetava tuumakatsetuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 6. jaanuari 2016. aasta avaldust Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) väidetava tuumakatsetuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 6. jaanuari 2016. aasta avaldust Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt teatavaks tehtud tuumakatsetuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 6. jaanuari 2016. aasta avaldust Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt teatavaks tehtud tuumakatsetuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718(2006), 1874(2009), 2087(2013) ja 2094(2013), milles sõnaselgelt keelatakse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumakatsetused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718(2006), 1874(2009), 2087(2013) ja 2094(2013), milles sõnaselgelt keelatakse Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumakatsetused,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO 2015. aasta aprilli aruannet „Korea Rahvademokraatlik Vabariik 2015. Vajadused ja prioriteedid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2015. aasta aprilli aruannet „Korea Rahvademokraatlik Vabariik 2015. Vajadused ja prioriteedid“,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 27. märtsi 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 27. märtsi 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO uurimiskomisjoni 7. veebruari 2014. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO uurimiskomisjoni 7. veebruari 2014. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis;

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, lapse õiguste konventsiooni ja konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, milles kõigis Korea Rahvademokraatlik Vabariik on osaline, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, lapse õiguste konventsiooni ja konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, milles kõigis Korea Rahvademokraatlik Vabariik on osaline,

| — | võttes arvesse 1984. aastal vastu võetud piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aastal vastu võetud piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu mõistsid hukka KRDV poolt 6. jaanuaril 2016. aastal väidetavalt edukalt läbi viidud vesinikupommi katsetuse, millega KRDV rikub selgelt oma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu ja ÜRO Julgeolekunõukogu mõistsid hukka KRDV poolt 6. jaanuaril 2016. aastal väidetavalt edukalt läbi viidud vesinikupommi katsetuse, millega KRDV rikub selgelt oma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi;

| B. | arvestades, et tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite levik kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; arvestades, et KRDV taganes 2003. aastal tuumarelva leviku tõkestamise lepingust, on tuumakatsetusi sooritanud alates 2006. aastast ning teatas 2009. aastal ametlikult, et on töötanud välja tuumarelva, mis tähendab, et riigi tuumavõimekuse arenemisega kaasnev oht on selgelt kasvanud; arvestades, et KRDV püüe jätkata oma ebaseaduslikke tuuma- ja ballistiliste rakettide programme ohustab rahvusvahelist tuumarelvade leviku tõkestamise korda ning võib tuua kaasa piirkondlike pingete süvenemise ohu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite levik kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; arvestades, et KRDV taganes 2003. aastal tuumarelva leviku tõkestamise lepingust, on tuumakatsetusi sooritanud alates 2006. aastast ning teatas 2009. aastal ametlikult, et on töötanud välja tuumarelva, mis tähendab, et riigi tuumavõimekuse arenemisega kaasnev oht on selgelt kasvanud; arvestades, et KRDV püüe jätkata oma ebaseaduslikke tuuma- ja ballistiliste rakettide programme ohustab rahvusvahelist tuumarelvade leviku tõkestamise korda ning võib tuua kaasa piirkondlike pingete süvenemise ohu;

| C. | arvestades, et militaarvaldkonnale keskendunud majandusega KRDV ei ole kaugeltki saavutanud oma kavandatud eesmärki saada tugevaks ja jõukaks riigiks, ning on selle asemel massihävitusrelvade ja nende kandevahendite väljaarendamise nimel oma elanikke aina enam isoleerinud ja sundinud neid vaesuses elama; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et militaarvaldkonnale keskendunud majandusega KRDV ei ole kaugeltki saavutanud oma kavandatud eesmärki saada tugevaks ja jõukaks riigiks, ning on selle asemel massihävitusrelvade ja nende kandevahendite väljaarendamise nimel oma elanikke aina enam isoleerinud ja sundinud neid vaesuses elama;

| D. | arvestades, et EL toetab igati Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist ning on arvamusel, et kuuepoolsete kõneluste jätkamine on selle piirkonna rahu, julgeoleku ja stabiilsuse jaoks ülimalt oluline; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL toetab igati Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist ning on arvamusel, et kuuepoolsete kõneluste jätkamine on selle piirkonna rahu, julgeoleku ja stabiilsuse jaoks ülimalt oluline;

| E. | arvestades, et KRDV keskendumist sõjalistele investeeringutele võib käsitada oma kodanike põhivajaduste kuritegeliku eiramisena, arvestades asjaolu, et ligikaudu 70 % Põhja-Korea 24,6 miljonist elanikust on toiduga kindlustamata ja peaaegu 30 % alla viieaastastest lastest kannatab akuutse alatoitluse all; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et KRDV keskendumist sõjalistele investeeringutele võib käsitada oma kodanike põhivajaduste kuritegeliku eiramisena, arvestades asjaolu, et ligikaudu 70 % Põhja-Korea 24,6 miljonist elanikust on toiduga kindlustamata ja peaaegu 30 % alla viieaastastest lastest kannatab akuutse alatoitluse all;

| F. | arvestades, et inimõiguste olukord KRDVs on olnud äärmiselt problemaatiline juba aastaid; arvestades, et KRDV režiim ei tee peaaegu üldse mingit koostööd ÜROga ning on tagasi lükanud kõik ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Peaassamblee resolutsioonid inimõiguste olukorra kohta Põhja-Koreas; arvestades, et režiim ei ole teinud koostööd KRDV inimõiguste küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööriga ning on keeldunud igasugusest ÜRO inimõiguste ülemvoliniku abist erimenetluste raames; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõiguste olukord KRDVs on olnud äärmiselt problemaatiline juba aastaid; arvestades, et KRDV režiim ei tee peaaegu üldse mingit koostööd ÜROga ning on tagasi lükanud kõik ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO Peaassamblee resolutsioonid inimõiguste olukorra kohta Põhja-Koreas; arvestades, et režiim ei ole teinud koostööd KRDV inimõiguste küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööriga ning on keeldunud igasugusest ÜRO inimõiguste ülemvoliniku abist erimenetluste raames;

| G. | arvestades, et pärast ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni vastuvõtmist 27. märtsil 2015 toimus kohtumine Põhja-Korea diplomaatide ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu KRDV inimõiguste küsimustega tegeleva eriraportööri vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni vastuvõtmist 27. märtsil 2015 toimus kohtumine Põhja-Korea diplomaatide ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu KRDV inimõiguste küsimustega tegeleva eriraportööri vahel;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit kaitseb ja edendab inimõigusi ja demokraatiat terves maailmas; arvestades, et 2013. aastal peatas KRDV ELi–KRDV inimõigustealase dialoogi; arvestades, et EL ja KRDV pidasid 2015. aasta juunis ühe poliitilise dialoogi vooru; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit kaitseb ja edendab inimõigusi ja demokraatiat terves maailmas; arvestades, et 2013. aastal peatas KRDV ELi–KRDV inimõigustealase dialoogi; arvestades, et EL ja KRDV pidasid 2015. aasta juunis ühe poliitilise dialoogi vooru;

| I. | arvestades, et ÜRO uurimiskomisjon uuris „süstemaatilisi, ulatuslikke ja tõsiseid inimõiguste rikkumisi“ Põhja-Koreas ning esitas aruande 7. veebruaril 2014. aastal; arvestades, et ÜRO uurimiskomisjon järeldas oma aruandes, et P’yongyang rikub inimõigusi nagu ei keegi teine tänapäeva maailmas ja et õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele, samuti õigus arvamus-, sõna-, teabe- ja ühinemisvabadusele puudub seal peaaegu täielikult; arvestades, et ÜRO uurimiskomisjon leidis paljudel juhtudel, et inimõiguste rikkumisi võib käsitada inimsusvastaste kuritegudena; arvestades, et pärast 2014. aastat on inimõiguste olukord KRDVs veelgi halvenenud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO uurimiskomisjon uuris „süstemaatilisi, ulatuslikke ja tõsiseid inimõiguste rikkumisi“ Põhja-Koreas ning esitas aruande 7. veebruaril 2014. aastal; arvestades, et ÜRO uurimiskomisjon järeldas oma aruandes, et P’yongyang rikub inimõigusi nagu ei keegi teine tänapäeva maailmas ja et õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele, samuti õigus arvamus-, sõna-, teabe- ja ühinemisvabadusele puudub seal peaaegu täielikult; arvestades, et ÜRO uurimiskomisjon leidis paljudel juhtudel, et inimõiguste rikkumisi võib käsitada inimsusvastaste kuritegudena; arvestades, et pärast 2014. aastat on inimõiguste olukord KRDVs veelgi halvenenud;

| J. | arvestades, et KRDV valitsus ei võimalda mingit poliitilist opositsiooni, vabasid ja õiglasi valimisi, vaba meediat, usuvabadust, ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi ega liikumisvabadust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et KRDV valitsus ei võimalda mingit poliitilist opositsiooni, vabasid ja õiglasi valimisi, vaba meediat, usuvabadust, ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi ega liikumisvabadust;

| K. | arvestades, et KRDVs on ulatuslik ja hästi korraldatud julgeolekusüsteem, mille abil jälgitakse tähelepanelikult praktiliselt iga kodaniku elu ning mis ei võimalda riigis kasutada ühtegi põhivabadust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et KRDVs on ulatuslik ja hästi korraldatud julgeolekusüsteem, mille abil jälgitakse tähelepanelikult praktiliselt iga kodaniku elu ning mis ei võimalda riigis kasutada ühtegi põhivabadust;

| L. | arvestades, et KRDV ametivõimud korraldavad pidevalt inimeste kohtuväliseid hukkamisi, meelevaldseid vahistamisi ja kadumisi, sealhulgas välisriikide kodanike röövimisi, ning peavad enam kui 100 000 inimest kinni vanglates ja nn ümberkasvatuslaagrites; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et KRDV ametivõimud korraldavad pidevalt inimeste kohtuväliseid hukkamisi, meelevaldseid vahistamisi ja kadumisi, sealhulgas välisriikide kodanike röövimisi, ning peavad enam kui 100 000 inimest kinni vanglates ja nn ümberkasvatuslaagrites;

| M. | arvestades, et KRDV elanikkond on poliitilise ja majandusliku isolatsiooni, sagedaste looduskatastroofide ning toiduainete ja kütuse hinna ülemaailmse tõusu tõttu juba aastakümneid kannatanud mahajäämuse, kehvade tervishoiuteenuste ning emade ja laste ulatusliku alatoitluse all; arvestades, et KRDV rikub oma rahva õigust toidule; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et KRDV elanikkond on poliitilise ja majandusliku isolatsiooni, sagedaste looduskatastroofide ning toiduainete ja kütuse hinna ülemaailmse tõusu tõttu juba aastakümneid kannatanud mahajäämuse, kehvade tervishoiuteenuste ning emade ja laste ulatusliku alatoitluse all; arvestades, et KRDV rikub oma rahva õigust toidule;

| 1. | mõistab karmilt hukka 6. jaanuaril 2016. aastal toimunud neljanda tuumakatsetuse kui tarbetu ja ohtliku provokatsiooni, millega rikutakse asjaomaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ja ohustatakse tõsiselt rahu ja julgeolekut Korea poolsaarel ja Kirde-Aasias; toetab rahvusvahelise üldsuse poolt kehtestatavaid otstarbekaid ja tulemuslikke sanktsioone tulenevalt hiljutistest tuumakatsetustest; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka 6. jaanuaril 2016. aastal toimunud neljanda tuumakatsetuse kui tarbetu ja ohtliku provokatsiooni, millega rikutakse asjaomaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ja ohustatakse tõsiselt rahu ja julgeolekut Korea poolsaarel ja Kirde-Aasias; toetab rahvusvahelise üldsuse poolt kehtestatavaid otstarbekaid ja tulemuslikke sanktsioone tulenevalt hiljutistest tuumakatsetustest;

| 2. | nõuab tungivalt, et KRDV hoiduks edaspidi provokatiivsest tegevusest, lõpetades täielikult, kontrollitavalt ja tagasipöördumatult kõik oma käimasolevad tuuma- ja ballistiliste rakettide programmid, katkestaks kogu nendega seotud tegevuse ja hakkaks viivitamatult täitma kõiki oma rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu ja IAEA juhatajate nõukogu resolutsioone ning teisi rahvusvahelisi tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise norme; kutsub KRDVd üles viivitamatult allkirjastama ja ratifitseerima tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ning täitma kuuepoolsete kõneluste 19. septembri 2005. aasta ühisavaldusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et KRDV hoiduks edaspidi provokatiivsest tegevusest, lõpetades täielikult, kontrollitavalt ja tagasipöördumatult kõik oma käimasolevad tuuma- ja ballistiliste rakettide programmid, katkestaks kogu nendega seotud tegevuse ja hakkaks viivitamatult täitma kõiki oma rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu ja IAEA juhatajate nõukogu resolutsioone ning teisi rahvusvahelisi tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise norme; kutsub KRDVd üles viivitamatult allkirjastama ja ratifitseerima tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ning täitma kuuepoolsete kõneluste 19. septembri 2005. aasta ühisavaldusest tulenevaid kohustusi;

| 3. | kinnitab soovi leida KRDV tuumaprobleemile lahendus diplomaatiliste ja poliitiliste vahenditega; väljendab veel kord toetust kuuepoolsetele kõnelustele ja nõuab nende jätkamist; nõuab, et kõik kuuepoolsetel kõnelustel osalejad tõhustaksid oma pingutusi; kutsub KRDVd üles alustama uuesti konstruktiivset koostööd rahvusvahelise üldsuse ning eelkõige kuuepoolsete kõneluste osapooltega, et teha tööd kestva rahu ja julgeoleku saavutamiseks tuumavabal Korea poolsaarel, mis on parim viis KRDV parema ja stabiilsema tuleviku tagamiseks; |
| --- | --- |

3.

kinnitab soovi leida KRDV tuumaprobleemile lahendus diplomaatiliste ja poliitiliste vahenditega; väljendab veel kord toetust kuuepoolsetele kõnelustele ja nõuab nende jätkamist; nõuab, et kõik kuuepoolsetel kõnelustel osalejad tõhustaksid oma pingutusi; kutsub KRDVd üles alustama uuesti konstruktiivset koostööd rahvusvahelise üldsuse ning eelkõige kuuepoolsete kõneluste osapooltega, et teha tööd kestva rahu ja julgeoleku saavutamiseks tuumavabal Korea poolsaarel, mis on parim viis KRDV parema ja stabiilsema tuleviku tagamiseks;

| 4. | on veendunud, et on saabunud aeg, mil rahvusvaheline üldsus peab võtma konkreetseid meetmeid ja tegema lõpu süüdlaste karistamatusele; nõuab, et isikud, kes kõige rohkem vastutavad KRDVs toime pandud inimsusevastaste kuritegude eest, võetaks vastutusele, toodaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette ja et nende suhtes kehtestataks sihipärased sanktsioonid; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et on saabunud aeg, mil rahvusvaheline üldsus peab võtma konkreetseid meetmeid ja tegema lõpu süüdlaste karistamatusele; nõuab, et isikud, kes kõige rohkem vastutavad KRDVs toime pandud inimsusevastaste kuritegude eest, võetaks vastutusele, toodaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette ja et nende suhtes kehtestataks sihipärased sanktsioonid;

| 5. | rõhutab asjaolu, et ÜRO uurimiskomisjoni aruandes kirjeldatud rikkumised, millest paljud kujutavad endast inimsusvastaseid kuritegusid, on leidnud rahvusvahelise üldsuse silme all aset liiga pikka aega; |
| --- | --- |

5.

rõhutab asjaolu, et ÜRO uurimiskomisjoni aruandes kirjeldatud rikkumised, millest paljud kujutavad endast inimsusvastaseid kuritegusid, on leidnud rahvusvahelise üldsuse silme all aset liiga pikka aega;

| 6. | nõuab, et KRDV valitsus rakendaks viivitamatult ÜRO uurimiskomisjoni soovitused; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et KRDV valitsus rakendaks viivitamatult ÜRO uurimiskomisjoni soovitused;

| 7. | kutsub Hiina Rahvavabariigi valitsust üles kasutama oma kasvavat mõju ning poliitilist ja majanduslikku mõjuvõimu KRDV üle, et hoida ära olukorra edasine halvenemine; kutsub Hiina Rahvavabariiki üles võtma koostöös rahvusvahelise üldsusega kõik vajalikud meetmed, et taastada Korea poolsaarel rahu ja stabiilsus; märgib, et Hiina Rahvavabariik toetas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094(2013); märgib, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriigid reageerisid KRDV hiljutisele tuumakatsetusele üksmeelselt; |
| --- | --- |

7.

kutsub Hiina Rahvavabariigi valitsust üles kasutama oma kasvavat mõju ning poliitilist ja majanduslikku mõjuvõimu KRDV üle, et hoida ära olukorra edasine halvenemine; kutsub Hiina Rahvavabariiki üles võtma koostöös rahvusvahelise üldsusega kõik vajalikud meetmed, et taastada Korea poolsaarel rahu ja stabiilsus; märgib, et Hiina Rahvavabariik toetas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094(2013); märgib, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriigid reageerisid KRDV hiljutisele tuumakatsetusele üksmeelselt;

| 8. | nõuab, et Hiina Rahvavabariigi valitsus kooskõlas oma kohustustega ÜRO pagulasseisundi konventsiooni osalisriigina ei keelaks Hiina piiri ületavatele Põhja-Korea pagulastele varjupaigaõigust ega saadaks neid sunniviisiliselt tagasi Põhja-Koreasse, vaid kaitseks nende põhilisi inimõigusi; palub ELil avaldada selles valdkonnas diplomaatilist survet; kordab kõikidele KRDV pagulasi vastu võtvatele riikidele mõeldud üleskutset austada 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli ning mitte saata Põhja-Korea pagulasi tagasi KRDVsse; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et Hiina Rahvavabariigi valitsus kooskõlas oma kohustustega ÜRO pagulasseisundi konventsiooni osalisriigina ei keelaks Hiina piiri ületavatele Põhja-Korea pagulastele varjupaigaõigust ega saadaks neid sunniviisiliselt tagasi Põhja-Koreasse, vaid kaitseks nende põhilisi inimõigusi; palub ELil avaldada selles valdkonnas diplomaatilist survet; kordab kõikidele KRDV pagulasi vastu võtvatele riikidele mõeldud üleskutset austada 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli ning mitte saata Põhja-Korea pagulasi tagasi KRDVsse;

| 9. | väljendab heameelt inimõiguste olukorda Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis käsitleva ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni üle, mida toetasid kõik ELi liikmesriigid; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles jätkama KRDVs valitseva väga halva inimõiguste olukorra käsitlemist; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt inimõiguste olukorda Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis käsitleva ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni üle, mida toetasid kõik ELi liikmesriigid; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles jätkama KRDVs valitseva väga halva inimõiguste olukorra käsitlemist;

| 10. | palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil Federica Mogherinil kasutada Korea Vabariigi eksperditeadmisi, et kujundada välja ELi strateegia KRDV suhtes; palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil jälgida sündmusi KRDVs ja anda sellest aru Euroopa Parlamendile, et inimõiguste olukord KRDVs jääks ELi poliitilises tegevuskavas tähtsale kohale; on seisukohal, et EL saab täita konstruktiivset rolli, kasutades kaalutletud poliitikat KRDV valitsuse suhtes; |
| --- | --- |

10.

palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil Federica Mogherinil kasutada Korea Vabariigi eksperditeadmisi, et kujundada välja ELi strateegia KRDV suhtes; palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil jälgida sündmusi KRDVs ja anda sellest aru Euroopa Parlamendile, et inimõiguste olukord KRDVs jääks ELi poliitilises tegevuskavas tähtsale kohale; on seisukohal, et EL saab täita konstruktiivset rolli, kasutades kaalutletud poliitikat KRDV valitsuse suhtes;

| 11. | väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra jätkuva halvenemise pärast KRDVs; kutsub KRDV valitsust üles täitma oma kohustusi, mis tulenevad inimõigusi käsitlevatest dokumentidest, mille osaline KRDV on, ja tagama humanitaarabiorganisatsioonidele, sõltumatutele inimõiguste olukorra vaatlejatele ja KRDV inimõiguste küsimustega tegelevale ÜRO eriraportöörile pääsu riiki ning tegema nendega vajalikku koostööd; |
| --- | --- |

11.

väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra jätkuva halvenemise pärast KRDVs; kutsub KRDV valitsust üles täitma oma kohustusi, mis tulenevad inimõigusi käsitlevatest dokumentidest, mille osaline KRDV on, ja tagama humanitaarabiorganisatsioonidele, sõltumatutele inimõiguste olukorra vaatlejatele ja KRDV inimõiguste küsimustega tegelevale ÜRO eriraportöörile pääsu riiki ning tegema nendega vajalikku koostööd;

| 12. | kutsub KRDV valitsust üles viivitamatult lõpetama inimõiguste süstemaatilist allasurumist kui poliitilist vahendit oma rahva kontrollimiseks ja jälgimiseks; |
| --- | --- |

12.

kutsub KRDV valitsust üles viivitamatult lõpetama inimõiguste süstemaatilist allasurumist kui poliitilist vahendit oma rahva kontrollimiseks ja jälgimiseks;

| 13. | mõistab karmilt hukka surmanuhtluse süstemaatilise ja ulatusliku kasutamise KRDVs; kutsub KRDV valitsust üles kehtestama moratooriumi kõikidele hukkamistele ning võtma lähituleviku sihiks surmanuhtluse kaotamise; kutsub KRDVd üles lõpetama inimeste kohtuvälise hukkamise ja sunniviisilise kadumise, vabastama poliitvangid ja lubama kodanikel vabalt reisida nii oma riigis kui ka riigist välja; kutsub KRDVd üles võimaldama nii oma riigi kui välismaa massiteabevahenditele sõna- ja ajakirjandusvabaduse ning avama oma kodanikele tsenseerimata juurdepääsu internetile; |
| --- | --- |

13.

mõistab karmilt hukka surmanuhtluse süstemaatilise ja ulatusliku kasutamise KRDVs; kutsub KRDV valitsust üles kehtestama moratooriumi kõikidele hukkamistele ning võtma lähituleviku sihiks surmanuhtluse kaotamise; kutsub KRDVd üles lõpetama inimeste kohtuvälise hukkamise ja sunniviisilise kadumise, vabastama poliitvangid ja lubama kodanikel vabalt reisida nii oma riigis kui ka riigist välja; kutsub KRDVd üles võimaldama nii oma riigi kui välismaa massiteabevahenditele sõna- ja ajakirjandusvabaduse ning avama oma kodanikele tsenseerimata juurdepääsu internetile;

| 14. | nõuab tungivalt, et KRDV valitsus peataks riigi rahastatud sunnitööprogrammi, mille raames välisriigid on ebaseaduslikel tingimustel tööle võtnud kümneid tuhandeid Põhja-Korea töölisi peamiselt kaevandus-, metsandus-, tekstiilitööstuse- ja ehitusprojektidel ning mis on tekitanud vabalt vahetatavas vääringus tulu režiimi säilitamiseks; juhib tähelepanu sellele, et kõnealustel juhtudel laieneb töötaja õiguste kaitse kohustus vastuvõtvatele riikidele, kes peaksid tagama töö põhireeglite ja inimõigusalaste standardite järgimise; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et KRDV valitsus peataks riigi rahastatud sunnitööprogrammi, mille raames välisriigid on ebaseaduslikel tingimustel tööle võtnud kümneid tuhandeid Põhja-Korea töölisi peamiselt kaevandus-, metsandus-, tekstiilitööstuse- ja ehitusprojektidel ning mis on tekitanud vabalt vahetatavas vääringus tulu režiimi säilitamiseks; juhib tähelepanu sellele, et kõnealustel juhtudel laieneb töötaja õiguste kaitse kohustus vastuvõtvatele riikidele, kes peaksid tagama töö põhireeglite ja inimõigusalaste standardite järgimise;

| 15. | mõistab hukka mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse, arvamus- ja sõnavabaduse ning rahumeelse kogunemis- ja ühinemisvabaduse range piiramise ning diskrimineerimise songbuni klassisüsteemi alusel, mille kohaselt inimesi liigitatakse riigi poolt määratud sotsiaalse klassi ja sünnipära järgi, võttes lisaks arvesse poliitilisi vaateid ja usku; |
| --- | --- |

15.

mõistab hukka mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse, arvamus- ja sõnavabaduse ning rahumeelse kogunemis- ja ühinemisvabaduse range piiramise ning diskrimineerimise songbuni klassisüsteemi alusel, mille kohaselt inimesi liigitatakse riigi poolt määratud sotsiaalse klassi ja sünnipära järgi, võttes lisaks arvesse poliitilisi vaateid ja usku;

| 16. | peab eriti murettekitavaks KRDVs valitsevat halba toitlusolukorda ning selle mõju riigi elanike majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele; kutsub Euroopa Komisjoni üles käigus hoidma olemasolevaid KRDVle suunatud humanitaarabi programme ja suhtluskanaleid ning tagama saadetiste turvalise kättetoimetamise KRDV elanike sihtrühmadele; kutsub KRDV ametivõime üles tagama kõikidele kodanikele toidu ja humanitaarabi vajaduspõhise kättesaadavuse vastavalt humanitaarabi põhimõtetele; |
| --- | --- |

16.

peab eriti murettekitavaks KRDVs valitsevat halba toitlusolukorda ning selle mõju riigi elanike majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele; kutsub Euroopa Komisjoni üles käigus hoidma olemasolevaid KRDVle suunatud humanitaarabi programme ja suhtluskanaleid ning tagama saadetiste turvalise kättetoimetamise KRDV elanike sihtrühmadele; kutsub KRDV ametivõime üles tagama kõikidele kodanikele toidu ja humanitaarabi vajaduspõhise kättesaadavuse vastavalt humanitaarabi põhimõtetele;

| 17. | nõuab tungivalt, et KRDV ametivõimud lahendaksid viivitamatult inimeste süstemaatilise röövimise probleemi, loovutaksid kogu teabe kolmandate riikide, sealhulgas Jaapani ja Korea Vabariigi kodanike kohta, kelle kohta arvatakse, et Põhja-Korea agendid on nad viimaste aastakümnete jooksul Põhja-Koreasse toimetanud, ning vabastataks viivitamatult need, keda seal senini kinni peetakse; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et KRDV ametivõimud lahendaksid viivitamatult inimeste süstemaatilise röövimise probleemi, loovutaksid kogu teabe kolmandate riikide, sealhulgas Jaapani ja Korea Vabariigi kodanike kohta, kelle kohta arvatakse, et Põhja-Korea agendid on nad viimaste aastakümnete jooksul Põhja-Koreasse toimetanud, ning vabastataks viivitamatult need, keda seal senini kinni peetakse;

| 18. | kutsub KRDVd üles jätkama konstruktiivset suhtlemist rahvusvaheliste partneritega, et edendada konkreetseid meetmeid inimõiguste olukorra parandamiseks kohapeal, kasutades selleks dialooge, ametlikke visiite ja inimestevahelisi otsekontakte; |
| --- | --- |

18.

kutsub KRDVd üles jätkama konstruktiivset suhtlemist rahvusvaheliste partneritega, et edendada konkreetseid meetmeid inimõiguste olukorra parandamiseks kohapeal, kasutades selleks dialooge, ametlikke visiite ja inimestevahelisi otsekontakte;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi inimõiguste eriesindajale, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Korea Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Jaapani valitsusele ja parlamendile, KRDV inimõiguste küsimustega tegelevale ÜRO eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi inimõiguste eriesindajale, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Korea Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Jaapani valitsusele ja parlamendile, KRDV inimõiguste küsimustega tegelevale ÜRO eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. jaanuar 2016

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/128 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/128

---

P8_TA(2016)0001

Parlamendiliikme Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta otsus Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2241(IMM))

(2018/C 011/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. augustil 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Poola teetranspordi peainspektori algatatud menetlusega (CAN-PST-SCW.7421.573278.2015.3.A.0475) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. septembril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. augustil 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Poola teetranspordi peainspektori algatatud menetlusega (CAN-PST-SCW.7421.573278.2015.3.A.0475) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. septembril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Czesław Adam Siekierski loobus kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Czesław Adam Siekierski loobus kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes artikliga 10b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes artikliga 10b,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0004/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0004/2016),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Czesław Adam Siekierski parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; arvestades eriti, et väidetava õigusrikkumise puhul on tegemist lubatud sõidukiiruse ületamisega hoonestatud piirkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Czesław Adam Siekierski parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; arvestades eriti, et väidetava õigusrikkumise puhul on tegemist lubatud sõidukiiruse ületamisega hoonestatud piirkonnas;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ei saa parlamendiliiget ega senaatorit võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi või Senati nõusolekuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ei saa parlamendiliiget ega senaatorit võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi või Senati nõusolekuta;

| D. | arvestades, et seega on Euroopa Parlamendi otsustada, kas Czesław Adam Siekierski puutumatus võetakse ära või mitte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seega on Euroopa Parlamendi otsustada, kas Czesław Adam Siekierski puutumatus võetakse ära või mitte;

| E. | arvestades, et väidetaval õigusrikkumisel ei ole otsest ega selget seost Czesław Adam Siekierski Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et väidetaval õigusrikkumisel ei ole otsest ega selget seost Czesław Adam Siekierski Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et taotlus esitati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et taotlus esitati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Czesław Adam Siekierski puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Czesław Adam Siekierski puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Czesław Adam Siekierskile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Czesław Adam Siekierskile.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/130 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/130

---

P8_TA(2016)0002

Parlamendiliikme Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta otsus Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2268(IMM))

(2018/C 011/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 7. septembril 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Poola teetranspordi peainspektori algatatud kriminaalmenetlusega (CAN-PST-SCW.7421.573278.2015.3.A.0475) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 5. oktoobril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Czesław Adam Siekierski puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 7. septembril 2015. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses Poola teetranspordi peainspektori algatatud kriminaalmenetlusega (CAN-PST-SCW.7421.573278.2015.3.A.0475) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 5. oktoobril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Czesław Adam Siekierski loobus kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Czesław Adam Siekierski loobus kodukorra artikli 9 lõike 5 kohasest õigusest anda kuulamisel selgitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes artikliga 10b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Seimi ja Senati liikmete mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1 koostoimes artikliga 10b,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0005/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0005/2016),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Czesław Adam Siekierski parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; arvestades eriti, et väidetava õigusrikkumise puhul on tegemist lubatud sõidukiiruse ületamisega hoonestatud piirkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Czesław Adam Siekierski parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; arvestades eriti, et väidetava õigusrikkumise puhul on tegemist lubatud sõidukiiruse ületamisega hoonestatud piirkonnas;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ei saa parlamendiliiget ega senaatorit võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi või Senati nõusolekuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ei saa parlamendiliiget ega senaatorit võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi või Senati nõusolekuta;

| D. | arvestades, et seega on Euroopa Parlamendi otsustada, kas Czesław Adam Siekierski puutumatus võetakse ära või mitte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seega on Euroopa Parlamendi otsustada, kas Czesław Adam Siekierski puutumatus võetakse ära või mitte;

| E. | arvestades, et kodukorra artikli 9 lõike 7 kohaselt ei võta põhiseaduskomisjon mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodukorra artikli 9 lõike 7 kohaselt ei võta põhiseaduskomisjon mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et taotlus esitati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et taotlus esitati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Czesław Adam Siekierski puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Czesław Adam Siekierski puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Czesław Adam Siekierskile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Czesław Adam Siekierskile.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 19. jaanuar 2016

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/132

---

P8_TA(2016)0003

Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava ***I

Euroopa Parlamendi 19. jaanuaril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 011/17)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Taastamiskavas võetakse arvesse eri tüüpi püügivahendite eripära. Taastamiskava rakendamisel peaksid liit ja liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu mittetööstuslikele kalastustegevustele ning kõige väiksema mahuga ja säästvamatele kalapüügi vahendite tüüpidele, näiteks traditsioonilistele mõrdadele (almadraba, tonnare), mis mõjutavad tuunivarude taastamist väga positiivselt, kuna need on ülimalt selektiivsed ja vähese keskkonnamõjuga mereökosüsteemidele, ning mis on teaduslikust seisukohast väärtuslikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Taastamiskavas võetakse arvesse eri tüüpi püügivahendite eripära. Taastamiskava rakendamisel peaksid liit ja liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu mittetööstuslikele kalastustegevustele ning kõige väiksema mahuga ja säästvamatele kalapüügi vahendite tüüpidele, näiteks traditsioonilistele mõrdadele (almadraba, tonnare), mis mõjutavad tuunivarude taastamist väga positiivselt, kuna need on ülimalt selektiivsed ja vähese keskkonnamõjuga mereökosüsteemidele, ning mis on teaduslikust seisukohast väärtuslikud.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Kõik taastamiskava muudatused, mis ICCAT on vastu võtnud aastatel 2012, 2013 ja 2014 ning mis ei ole veel üle võetud, tuleks üle võtta liidu õigusesse. Kuna kõnealune ülevõtmine käsitleb kava, mille eesmärgid ja meetmed on kindlaks määranud ICCAT, ei hõlma käesolev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (21) artiklite 9 ja 10 kohaste mitmeaastaste kavade kogu sisu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Kõik taastamiskava muudatused, mis ICCAT on vastu võtnud aastatel 2012, 2013 ja 2014 ning mis ei ole veel üle võetud, tuleks üle võtta liidu õigusesse. Kuna kõnealune ülevõtmine käsitleb kava, mille eesmärgid ja meetmed on kindlaks määranud ICCAT, ei hõlma käesolev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (21) artiklite 9 ja 10 kohaste mitmeaastaste kavade kogu sisu.

| (14) | Kõik taastamiskava muudatused, mis ICCAT on vastu võtnud aastatel
  2006,
  2012, 2013 ja 2014 ning mis ei ole veel üle võetud, tuleks üle võtta liidu õigusesse. Kuna kõnealune ülevõtmine käsitleb kava, mille eesmärgid ja meetmed on kindlaks määranud ICCAT, ei hõlma käesolev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (21) artiklite 9 ja 10 kohaste mitmeaastaste kavade kogu sisu. |
| --- | --- |

(14)

Kõik taastamiskava muudatused, mis ICCAT on vastu võtnud aastatel
  2006,
  2012, 2013 ja 2014 ning mis ei ole veel üle võetud, tuleks üle võtta liidu õigusesse. Kuna kõnealune ülevõtmine käsitleb kava, mille eesmärgid ja meetmed on kindlaks määranud ICCAT, ei hõlma käesolev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (21) artiklite 9 ja 10 kohaste mitmeaastaste kavade kogu sisu.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Taastamiskava edaspidised siduvad muudatused on vaja võtta üle liidu õigusesse. Selleks et niisugused muudatused kiiresti inkorporeerida liidu õigusesse, tuleks Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) anda volitus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Taastamiskava edaspidised siduvad muudatused on vaja võtta üle liidu õigusesse. Selleks et niisugused muudatused kiiresti inkorporeerida liidu õigusesse, tuleks Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) anda volitus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

välja jäetud

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Määrusega (EL) nr 1380/2013 on võetud kasutusele kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu mõiste. Järjepidevuse tagamiseks tuleks ICCAT alammõõdu mõiste võtta liidu õigusesse üle kui kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt. Seega tuleks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/98

   (1a)

  esitatud viiteid hariliku tuuni alammõõdule tõlgendada käesoleva määruse viidetena kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Määrusega (EL) nr 1380/2013 on võetud kasutusele kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu mõiste. Järjepidevuse tagamiseks tuleks ICCAT alammõõdu mõiste võtta liidu õigusesse üle kui kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt. Seega tuleks komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/98

   (1a)

  esitatud viiteid hariliku tuuni alammõõdule tõlgendada käesoleva määruse viidetena kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdule.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Komisjon peaks nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui see osutub vajalikuks kalade üleviimise, sumpadesse paigutamise ning mõrra ja laevaga seotud tegevuse registreerimise ja sellest teatamisega seotud kiireloomulisuse tõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Komisjon peaks nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui see osutub vajalikuks kalade üleviimise, sumpadesse paigutamise ning mõrra ja laevaga seotud tegevuse registreerimise ja sellest teatamisega seotud kiireloomulisuse tõttu.

välja jäetud

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Määruse (EL)
  nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 1 kehtestati lossimiskohustus, mida kohaldatakse
  hariliku tuuni
  puhul alates 1. jaanuarist 2015. Siiski on sama määruse artikli 15 lõikes 2 sätestatud, et lossimiskohustus kehtib, ilma et see piiraks liidu rahvusvahelisi kohustusi, nt neid, mis tulenevad ICCAT soovitustest. Sama sätte kohaselt on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, mille eesmärk on rakendada sellised rahvusvahelised kohustused liidu õigusesse, sealhulgas eelkõige erandid lossimiskohustusest. Seega lubatakse harilikku tuuni
  vette tagasi
  heita teatavates olukordades, mis on sätestatud komisjoni


  18
  .
  novembri 2014


  . aasta delegeeritud määruses (EL) nr 2015/9828.
  Seepärast ei ole käesolevas määruses vaja käsitleda
  sellist
  vette tagasi
  heitmise kohustust
  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Määruse (EL)
  nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 1 kehtestati lossimiskohustus, mida kohaldatakse
  hariliku tuuni
  puhul alates 1. jaanuarist 2015. Siiski on sama määruse artikli 15 lõikes 2 sätestatud, et lossimiskohustus kehtib, ilma et see piiraks liidu rahvusvahelisi kohustusi, nt neid, mis tulenevad ICCAT soovitustest. Sama sätte kohaselt on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, mille eesmärk on rakendada sellised rahvusvahelised kohustused liidu õigusesse, sealhulgas eelkõige erandid lossimiskohustusest. Seega lubatakse harilikku tuuni
  vette tagasi
  heita teatavates olukordades, mis on sätestatud komisjoni


  18
  .
  novembri 2014


  . aasta delegeeritud määruses (EL) nr 2015/9828.
  Seepärast ei ole käesolevas määruses vaja käsitleda
  sellist
  vette tagasi
  heitmise kohustust
  ,

| (24) | Et liit täidaks oma rahvusvahelisi kohustusi vastavalt konventsioonile, on delegeeritud määrusega (EL) 2015/98 nähtud ette erandid hariliku tuuni lossimiskohustusest, mis on sätestatud
  määruse (EL)
  nr 1380/2013 artiklis 15. Sellega rakendatakse ICCAT soovituse 13-07 teatavaid sätted, millega kehtestatakse
  hariliku tuuni
  püügiga tegelevatele laevadele ja mõrdadele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel teatavates olukordades
  vette tagasi
  laskmise kohustus
  . Seepärast ei ole käesolevas määruses vaja käsitleda
  niisuguseid
  vette tagasi
  laskmise kohustusi ja seetõttu ei piira see delegeeritud määruses (EL) 2015/98 kehtestatud vastavate sätete kohaldamist
  , |
| --- | --- |

(24)

Et liit täidaks oma rahvusvahelisi kohustusi vastavalt konventsioonile, on delegeeritud määrusega (EL) 2015/98 nähtud ette erandid hariliku tuuni lossimiskohustusest, mis on sätestatud
  määruse (EL)
  nr 1380/2013 artiklis 15. Sellega rakendatakse ICCAT soovituse 13-07 teatavaid sätted, millega kehtestatakse
  hariliku tuuni
  püügiga tegelevatele laevadele ja mõrdadele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel teatavates olukordades
  vette tagasi
  laskmise kohustus
  . Seepärast ei ole käesolevas määruses vaja käsitleda
  niisuguseid
  vette tagasi
  laskmise kohustusi ja seetõttu ei piira see delegeeritud määruses (EL) 2015/98 kehtestatud vastavate sätete kohaldamist
  ,

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega nähakse ette üldeeskirjad artikli 3 lõikes 1 määratletud taastamiskava kohaldamiseks liidus. | 1.   Käesoleva määrusega nähakse ette üldeeskirjad artikli 3 lõikes 1 määratletud taastamiskava kohaldamiseks liidus
  , võttes arvesse eri tüüpi püügivahendite eripära ning pöörates erilist tähelepanu traditsioonilistele, säästvamatele ja väikesemahulise kalapüügi vahenditele, näiteks mõrdadele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette üldeeskirjad artikli 3 lõikes 1 määratletud taastamiskava kohaldamiseks liidus.

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette üldeeskirjad artikli 3 lõikes 1 määratletud taastamiskava kohaldamiseks liidus
  , võttes arvesse eri tüüpi püügivahendite eripära ning pöörates erilist tähelepanu traditsioonilistele, säästvamatele ja väikesemahulise kalapüügi vahenditele, näiteks mõrdadele
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 16) | „kalakasvanduse võimsus“ – kalakasvanduse suutlikkus (tonnides) pidada kalu nuumamise ja kasvatamise eesmärgil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16)

välja jäetud

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma kalapüügilaevade ja mõrdade
  püügitegevuse
  vastavus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres liikmesriigi kasutada
  olevate
  hariliku tuuni püügi
  võimalustega
  . | 1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma kalapüügilaevade ja mõrdade
  püügikoormuse
  vastavus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres liikmesriigi kasutada
  olevatele
  hariliku tuuni püügi
  võimalustele ning et kindlustada oma mõrdade sotsiaal-majanduslik elujõulisus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma kalapüügilaevade ja mõrdade
  püügitegevuse
  vastavus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres liikmesriigi kasutada
  olevate
  hariliku tuuni püügi
  võimalustega
  .

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma kalapüügilaevade ja mõrdade
  püügikoormuse
  vastavus Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres liikmesriigi kasutada
  olevatele
  hariliku tuuni püügi
  võimalustele ning et kindlustada oma mõrdade sotsiaal-majanduslik elujõulisus
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigi esitatava iga-aastase püügikavaga tagatakse kvootide võrdne jaotus püügivahendite rühmade vahel, et aidata tagada vastavust individuaalsetele kvootidele ja lubatud kaaspüügi kogustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigi esitatava iga-aastase püügikavaga tagatakse kvootide võrdne jaotus püügivahendite rühmade vahel, et aidata tagada vastavust individuaalsetele kvootidele ja lubatud kaaspüügi kogustele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid kasutavad riigi tasandil kvootide eraldamiseks läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke kriteeriume, pöörates erilist tähelepanu väikesemahulise ja traditsioonilise kalapüügiga tegelevate kalurite alleshoidmisele ja jõukusele, kes kasutavad mõrdasid ja muid selektiivseid püügimeetodeid, ning niisuguste meetodite kasutamise ergutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid kasutavad riigi tasandil kvootide eraldamiseks läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke kriteeriume, pöörates erilist tähelepanu väikesemahulise ja traditsioonilise kalapüügiga tegelevate kalurite alleshoidmisele ja jõukusele, kes kasutavad mõrdasid ja muid selektiivseid püügimeetodeid, ning niisuguste meetodite kasutamise ergutamisele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade maksimaalne arv, mis tegelevad harilikku tuuni püügiga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres, ja nende vastav brutotonnaaž piirdub selle liikmesriigi lipu all sõitvate nende kalalaevade arvu ja brutotonnaažiga, mis püüdsid, hoidsid pardal, laadisid ümber, transportisid või lossisid harilikku tuuni ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 1. juulini 2008. Kõnealust piirangut kohaldatakse kalapüügilaevade puhul püügivahendite tüübi järgi. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade maksimaalne arv, mis tegelevad harilikku tuuni püügiga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres, ja nende vastav brutotonnaaž piirdub selle liikmesriigi lipu all sõitvate nende kalalaevade arvu ja brutotonnaažiga, mis püüdsid, hoidsid pardal, laadisid ümber, transportisid või lossisid harilikku tuuni ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 1. juulini 2008. Kõnealust piirangut kohaldatakse kalapüügilaevade puhul püügivahendite tüübi järgi.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Erandina lõigetest 2, 3 ja 5 vaatavad liikmesriigid läbi hariliku tuuni püügiks eraldatud kvoodi süsteemi, mis on ebasoodne väikesemahulise püügiga tegelevatele kaluritele, et kaotada suurte laevade omanike praegune monopol ja toetada säästvamaid püügisüsteeme, nagu väikesemahuliseks kalapüügiks kasutatavad süsteemid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Erandina lõigetest 2, 3 ja 5 vaatavad liikmesriigid läbi hariliku tuuni püügiks eraldatud kvoodi süsteemi, mis on ebasoodne väikesemahulise püügiga tegelevatele kaluritele, et kaotada suurte laevade omanike praegune monopol ja toetada säästvamaid püügisüsteeme, nagu väikesemahuliseks kalapüügiks kasutatavad süsteemid.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   
  Erandina lõigetest 3 ja 6 piirab
  iga liikmesriik aastateks 2015, 2016 ja 2017 oma
  nende
  seinerite arvu
  , millel ei ole õigust püüda harilikku tuuni artikli 13 lõike 2 punktis b osutatud erandi alusel,
  sellise seinerite arvuni, millele ta andis püügiloa 2013. või 2014. aastal. | 7.   Iga liikmesriik
  piirab
  aastateks 2015, 2016 ja 2017 oma seinerite arvu sellise seinerite arvuni, millele ta andis püügiloa 2013. või 2014. aastal.
  See ei kehti seinerite kohta, mis tegutsevad artikli 13 lõike 2 punktis b sätestatud erandi alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   
  Erandina lõigetest 3 ja 6 piirab
  iga liikmesriik aastateks 2015, 2016 ja 2017 oma
  nende
  seinerite arvu
  , millel ei ole õigust püüda harilikku tuuni artikli 13 lõike 2 punktis b osutatud erandi alusel,
  sellise seinerite arvuni, millele ta andis püügiloa 2013. või 2014. aastal.

7.   Iga liikmesriik
  piirab
  aastateks 2015, 2016 ja 2017 oma seinerite arvu sellise seinerite arvuni, millele ta andis püügiloa 2013. või 2014. aastal.
  See ei kehti seinerite kohta, mis tegutsevad artikli 13 lõike 2 punktis b sätestatud erandi alusel.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Hariliku tuuni püük muude kui lõigetes 1–4 ja artiklis 11 osutatud püügivahenditega, sh mõrrad, on lubatud aastaringselt. | 5.   Hariliku tuuni püük muude kui lõigetes 1–4 ja artiklis 11 osutatud püügivahenditega, sh mõrrad, on lubatud aastaringselt
  kooskõlas ICCAT kaitse- ja majandamismeetmetega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Hariliku tuuni püük muude kui lõigetes 1–4 ja artiklis 11 osutatud püügivahenditega, sh mõrrad, on lubatud aastaringselt.

5.   Hariliku tuuni püük muude kui lõigetes 1–4 ja artiklis 11 osutatud püügivahenditega, sh mõrrad, on lubatud aastaringselt
  kooskõlas ICCAT kaitse- ja majandamismeetmetega
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk III – 2. jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ALAMMÕÕT, JUHUPÜÜK, KAASPÜÜK | KALAVARUDE KAITSEKS KEHTESTATUD
  ALAMMÕÕT, JUHUPÜÜK, KAASPÜÜK |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ALAMMÕÕT, JUHUPÜÜK, KAASPÜÜK

KALAVARUDE KAITSEKS KEHTESTATUD
  ALAMMÕÕT, JUHUPÜÜK, KAASPÜÜK

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva jao sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohaldamist, sealhulgas mis tahes
  erandit kooskõlas kõnealuse määruse artikli 15 lõikega 2
  . | Käesoleva jao sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohaldamist, sealhulgas
  selle
  mis tahes
  kohaldatavaid erandeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva jao sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohaldamist, sealhulgas mis tahes
  erandit kooskõlas kõnealuse määruse artikli 15 lõikega 2
  .

Käesoleva jao sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohaldamist, sealhulgas
  selle
  mis tahes
  kohaldatavaid erandeid
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Alammõõt | Kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõt |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Alammõõt

Kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõt

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütava hariliku tuuni alammõõt on kaal 30 kg või pikkus 115 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni. | 1.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütava hariliku tuuni
  kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõt on kaal 30 kg või pikkus 115 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütava hariliku tuuni alammõõt on kaal 30 kg või pikkus 115 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni.

1.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütava hariliku tuuni
  kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõt on kaal 30 kg või pikkus 115 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erandina lõikest 1 kohaldatakse hariliku tuuni suhtes alammõõtu 8 kg või 75 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni järgmise püügi puhul: | Erandina lõikest 1 kohaldatakse hariliku tuuni suhtes
  kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõtu 8 kg või 75 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni järgmise püügi puhul: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Erandina lõikest 1 kohaldatakse hariliku tuuni suhtes alammõõtu 8 kg või 75 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni järgmise püügi puhul:

Erandina lõikest 1 kohaldatakse hariliku tuuni suhtes
  kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõtu 8 kg või 75 cm ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni järgmise püügi puhul:

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui asjaomase kalalaeva või mõrra eest vastutavale liikmesriigile eraldatud kvoot on juba ära kasutatud, tuleb hariliku tuuni püüki vältida. Surnud harilik tuun tuleb lossida ning see konfiskeeritakse ja võetakse asjakohased järelmeetmed. Artikli 27 kohaselt peab iga liikmesriik esitama selliste koguste kohta teabe igal aastal komisjonile, kes edastab selle ICCAT sekretariaadile. | 4.   Kui asjaomase kalalaeva või mõrra eest vastutavale liikmesriigile eraldatud kvoot on juba ära kasutatud, tuleb hariliku tuuni püüki vältida. Surnud harilik tuun tuleb lossida
  tervena ja töötlemata
  ning see konfiskeeritakse ja võetakse asjakohased järelmeetmed. Artikli 27 kohaselt peab iga liikmesriik esitama selliste koguste kohta teabe igal aastal komisjonile, kes edastab selle ICCAT sekretariaadile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui asjaomase kalalaeva või mõrra eest vastutavale liikmesriigile eraldatud kvoot on juba ära kasutatud, tuleb hariliku tuuni püüki vältida. Surnud harilik tuun tuleb lossida ning see konfiskeeritakse ja võetakse asjakohased järelmeetmed. Artikli 27 kohaselt peab iga liikmesriik esitama selliste koguste kohta teabe igal aastal komisjonile, kes edastab selle ICCAT sekretariaadile.

4.   Kui asjaomase kalalaeva või mõrra eest vastutavale liikmesriigile eraldatud kvoot on juba ära kasutatud, tuleb hariliku tuuni püüki vältida. Surnud harilik tuun tuleb lossida
  tervena ja töötlemata
  ning see konfiskeeritakse ja võetakse asjakohased järelmeetmed. Artikli 27 kohaselt peab iga liikmesriik esitama selliste koguste kohta teabe igal aastal komisjonile, kes edastab selle ICCAT sekretariaadile.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk III – 3. jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| LENNUKITE
  KASUTAMINE | ÕHUSÕIDUKITE
  KASUTAMINE |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

LENNUKITE
  KASUTAMINE

ÕHUSÕIDUKITE
  KASUTAMINE

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Iga harilik tuun, mis lossitakse, peab olema terve kala, lõpusteta ja roogitud. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et võimalikult suurel määral tagada harrastus- ja sportliku kalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade merre tagasilaskmine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Iga harilik tuun, mis lossitakse, peab olema terve kala, lõpusteta ja roogitud. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et võimalikult suurel määral tagada harrastus- ja sportliku kalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade merre tagasilaskmine.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | nimekiri tema lipu all sõitvatest kalapüügilaevadest, mis võivad kalapüügiloa alusel aktiivselt püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

nimekiri tema lipu all sõitvatest kalapüügilaevadest, mis võivad kalapüügiloa alusel aktiivselt püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 19a |
| | Seos määrusega (EÜ) nr 1224/2009 |
| | Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks määruses (EÜ) nr 1224/2009 ette nähtud meetmetele, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 19a

Seos määrusega (EÜ) nr 1224/2009

Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks määruses (EÜ) nr 1224/2009 ette nähtud meetmetele, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui individuaalne kvoot loetakse ammendatuks, tühistab lipuliikmesriik hariliku tuuni püügi loa ja
  annab
  laevale korralduse suunduda viivitamata tema poolt määratud sadamasse. | 2.   Kui individuaalne kvoot loetakse ammendatuks, tühistab lipuliikmesriik hariliku tuuni püügi loa ja
  võib anda
  laevale korralduse suunduda viivitamata tema poolt määratud sadamasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui individuaalne kvoot loetakse ammendatuks, tühistab lipuliikmesriik hariliku tuuni püügi loa ja
  annab
  laevale korralduse suunduda viivitamata tema poolt määratud sadamasse.

2.   Kui individuaalne kvoot loetakse ammendatuks, tühistab lipuliikmesriik hariliku tuuni püügi loa ja
  võib anda
  laevale korralduse suunduda viivitamata tema poolt määratud sadamasse.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga liikmesriik saadab komisjonile iga aasta 15. veebruariks elektrooniliselt nimekirja mõrdadest, millega võib
  eripüügiloa
  alusel püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres. Nimekiri peab sisaldama mõrdade nimesid ja registrinumbreid ning see koostatakse sellises vormis, mis ICCAT on kehtestanud nõutavate andmete ja teabe esitamise suunistes. | 1.   Iga liikmesriik saadab komisjonile iga aasta 15. veebruariks elektrooniliselt nimekirja mõrdadest, millega võib
  kalapüügiloa
  alusel püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres. Nimekiri peab sisaldama mõrdade nimesid ja registrinumbreid ning see koostatakse sellises vormis, mis ICCAT on kehtestanud nõutavate andmete ja teabe esitamise suunistes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga liikmesriik saadab komisjonile iga aasta 15. veebruariks elektrooniliselt nimekirja mõrdadest, millega võib
  eripüügiloa
  alusel püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres. Nimekiri peab sisaldama mõrdade nimesid ja registrinumbreid ning see koostatakse sellises vormis, mis ICCAT on kehtestanud nõutavate andmete ja teabe esitamise suunistes.

1.   Iga liikmesriik saadab komisjonile iga aasta 15. veebruariks elektrooniliselt nimekirja mõrdadest, millega võib
  kalapüügiloa
  alusel püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres. Nimekiri peab sisaldama mõrdade nimesid ja registrinumbreid ning see koostatakse sellises vormis, mis ICCAT on kehtestanud nõutavate andmete ja teabe esitamise suunistes.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui liikmesriigid kohaldavad lõigete 1 ja 2 kohase teatise suhtes
  määruse
  (EL) nr 404/2011 artikli 80 lõiget 3, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulise koguse teatada kokkulepitud ajal enne saabumist. | 3.   Kui liikmesriigid kohaldavad lõigete 1 ja 2 kohase teatise suhtes
  rakendusmääruse
  (EL) nr 404/2011 artikli 80 lõiget 3, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulise koguse teatada kokkulepitud ajal enne saabumist.
  Kui püügiala on vähem kui nelja tunni kaugusel sadamast, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulist kogust enne saabumist igal ajal muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui liikmesriigid kohaldavad lõigete 1 ja 2 kohase teatise suhtes
  määruse
  (EL) nr 404/2011 artikli 80 lõiget 3, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulise koguse teatada kokkulepitud ajal enne saabumist.

3.   Kui liikmesriigid kohaldavad lõigete 1 ja 2 kohase teatise suhtes
  rakendusmääruse
  (EL) nr 404/2011 artikli 80 lõiget 3, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulise koguse teatada kokkulepitud ajal enne saabumist.
  Kui püügiala on vähem kui nelja tunni kaugusel sadamast, võib pardale jäetud hariliku tuuni hinnangulist kogust enne saabumist igal ajal muuta.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu võtab komisjon kooskõlas artikli 59 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid
  tagavad, et nende kalapüügi seirekeskused
  edastavad
  oma lipu all sõitvatelt laevadelt saadud laevaseiresüsteemi teated komisjonile ja komisjoni määratud asutusele reaalajas ja formaati „https data feed“ kasutades
  . Komisjon edastab need teated viivitamata elektrooniliselt ICCAT sekretariaadile. | 4.   Liikmesriigid edastavad
  käesolevas artiklis ette nähtud andmed kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikliga 28
  . Komisjon edastab need teated viivitamata elektrooniliselt ICCAT sekretariaadile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid
  tagavad, et nende kalapüügi seirekeskused
  edastavad
  oma lipu all sõitvatelt laevadelt saadud laevaseiresüsteemi teated komisjonile ja komisjoni määratud asutusele reaalajas ja formaati „https data feed“ kasutades
  . Komisjon edastab need teated viivitamata elektrooniliselt ICCAT sekretariaadile.

4.   Liikmesriigid edastavad
  käesolevas artiklis ette nähtud andmed kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikliga 28
  . Komisjon edastab need teated viivitamata elektrooniliselt ICCAT sekretariaadile.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | kõigil üleviimistel ühest kalakasvandusest teise; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

kõigil üleviimistel ühest kalakasvandusest teise;

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 5 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | jälgida ja kontrollida kalapüügi ja kalakasvanduste toiminguid kooskõlas asjaomaste ICCAT kaitse- ja majandamismeetmetega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

jälgida ja kontrollida kalapüügi ja kalakasvanduste toiminguid kooskõlas asjaomaste ICCAT kaitse- ja majandamismeetmetega;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 57 | välja jäetud |
| Muudatuste tegemise kord | |
| 1.
     
  Komisjon võib muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 58, ulatuses, mis on vajalik, et võtta ELi õigusesse üle hariliku tuuni varude taastamise kava kehtivatesse sätetesse tehtavad muudatused, mis muutuvad liidule siduvaks. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 57

välja jäetud

Muudatuste tegemise kord

1.
     
  Komisjon võib muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 58, ulatuses, mis on vajalik, et võtta ELi õigusesse üle hariliku tuuni varude taastamise kava kehtivatesse sätetesse tehtavad muudatused, mis muutuvad liidule siduvaks.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 58 | välja jäetud |
| Delegeeritud volituste rakendamine muudatuste tegemiseks | |
| 1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. | |
| 2.
     
  Artiklis 57 osutatud õigus delegeeritakse komisjonile määramata ajaks. | |
| 3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 57 nimetatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | |
| 4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | |
| 5.
     
  Artikli 57 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 58

välja jäetud

Delegeeritud volituste rakendamine muudatuste tegemiseks

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 57 osutatud õigus delegeeritakse komisjonile määramata ajaks.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 57 nimetatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 57 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes sama määruse artikliga 5. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes sama määruse artikliga 5.

välja jäetud

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev määrus jõustub
  kolmandal
  päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. | Käesolev määrus jõustub
  kahekümnendal
  päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev määrus jõustub
  kolmandal
  päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus jõustub
  kahekümnendal
  päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Lisaks artikli 8 lõikes 3 sätestatule määratakse selliste kalapüügilaevade maksimaalseks arvuks, millel on luba püüda harilikku tuuni Aadria merest kasvatamise eesmärgil, eritingimuste alusel, mida kohaldatakse artikli 13 lõike 2 punktis b osutatud erandi suhtes, hariliku tuuni sihtpüügil 2008. aastal osalenud liidu kalapüügilaevade arv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

Lisaks artikli 8 lõikes 3 sätestatule määratakse selliste kalapüügilaevade maksimaalseks arvuks, millel on luba püüda harilikku tuuni Aadria merest kasvatamise eesmärgil, eritingimuste alusel, mida kohaldatakse artikli 13 lõike 2 punktis b osutatud erandi suhtes, hariliku tuuni sihtpüügil 2008. aastal osalenud liidu kalapüügilaevade arv.

| 2. | Lisaks artikli 8 lõikes 3 sätestatule määratakse selliste kalapüügilaevade maksimaalseks arvuks, millel on luba püüda harilikku tuuni Aadria merest kasvatamise eesmärgil, eritingimuste alusel, mida kohaldatakse artikli 13 lõike 2 punktis b osutatud erandi suhtes, hariliku tuuni sihtpüügil 2008. aastal osalenud liidu kalapüügilaevade arv.
  Selleks võetakse arvesse hariliku tuuni sihtpüügil 2008. aastal osalenud Horvaatia kalapüügilaevade arvu. |
| --- | --- |

2.

Lisaks artikli 8 lõikes 3 sätestatule määratakse selliste kalapüügilaevade maksimaalseks arvuks, millel on luba püüda harilikku tuuni Aadria merest kasvatamise eesmärgil, eritingimuste alusel, mida kohaldatakse artikli 13 lõike 2 punktis b osutatud erandi suhtes, hariliku tuuni sihtpüügil 2008. aastal osalenud liidu kalapüügilaevade arv.
  Selleks võetakse arvesse hariliku tuuni sihtpüügil 2008. aastal osalenud Horvaatia kalapüügilaevade arvu.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 2 – rida 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Isendite arv: | Liik: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Isendite arv:

Liik:

Isendite arv:

| Isendite arv: | Liik: | Kaal: |
| --- | --- | --- |

Liik:

Kaal:

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – punkt 7 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | juurdepääs laeva
  ja
  kalakasvanduse töötajatele, püügivahenditele, sumpadele ja varustusele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

juurdepääs laeva
  ja
  kalakasvanduse töötajatele, püügivahenditele, sumpadele ja varustusele;

| (a) | juurdepääs laeva, kalakasvanduse
  ja mõrra
  töötajatele, püügivahenditele, sumpadele ja varustusele; |
| --- | --- |

(a)

juurdepääs laeva, kalakasvanduse
  ja mõrra
  töötajatele, püügivahenditele, sumpadele ja varustusele;

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0367/2015).

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk
  1

  ).

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk
  22

  ).

(1a)  
  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/98, 18. november 2014, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 2 osutatud liidu rahvusvaheliste kohustuste kohaldamist vastavalt rahvusvahelisele Atlandi tuunikala kaitse konventsioonile ja Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (ELT L 16, 23.1.2015, lk 23).

---

Kolmapäev, 20. jaanuar 2016

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/147 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/147

---

P8_TA(2016)0010

Sõidukite registreerimisandmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Lätiga *

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmetega seotud automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Lätiga (13060/2015 – C8-0338/2015 – 2015/0813(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 011/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13060/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13060/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0338/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0338/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0370/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0370/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0419.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/148 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/148

---

P8_TA(2016)0011

Süütuse presumptsiooni ja kohtulikul arutamisel osalemise õiguse teatavate aspektide tugevdamine kriminaalmenetluses ***I

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluse korral isiklikult kohtulikul arutamisel (COM(2013)0821 – C7-0427/2013 – 2013/0407(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 011/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0821), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0821),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0427/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0427/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. novembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. novembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0133/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0133/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 63.

---

P8_TC1-COD(2013)0407

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2016/343) lõplikule kujule).

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/149 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/149

---

P8_TA(2016)0012

Isikukaitsevahendid ***I

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus isikukaitsevahendite kohta (COM(2014)0186 – C7-0110/2014 – 2014/0108(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 011/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0186), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0186),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0110/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0110/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4 |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0148/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 76.

---

P8_TC1-COD(2014)0108

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/425) lõplikule kujule).

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/150 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/150

---

P8_TA(2016)0013

Küttegaasiseadmed ***I

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus küttegaasiseadmete kohta (COM(2014)0258 – C8-0006/2014 – 2014/0136(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 011/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0258), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0258),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0006/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0006/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0147/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 458, 19.12.2014, lk 25.

---

P8_TC1-COD(2014)0136

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb küttegaasi põletavaid seadmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/142/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/426) lõplikule kujule).

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/151

---

P8_TA(2016)0014

Köisteed ***I

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus köisteede kohta (COM(2014)0187 – C7-0111/2014 – 2014/0107(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 011/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0187), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0187),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0111/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0111/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0063/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0063/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 81.

---

P8_TC1-COD(2014)0107

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. jaanuaril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., mis käsitleb köisteid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/9/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/424) lõplikule kujule).

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/152 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/152

---

P8_TA(2016)0015

Vastuväite esitamine teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu koostise ja teabe erinõudeid käsitleva delegeeritud õigusakti kohta

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2016. aasta resolutsioon komisjoni 25. septembri 2015. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 609/2013 seoses teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu koostise ja teabe erinõuetega (C(2015)06507 – 2015/2863(DEA))

(2018/C 011/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)06507), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)06507),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (1), eriti selle artikli 11 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (1), eriti selle artikli 11 lõiget 1,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse maailma terviseassambleel 1981. aastal vastu võetud rinnapiimaasendajate turustamise rahvusvahelist koodeksit (2) ning sellele järgnenud 16 asjaomast maailma terviseassamblee resolutsiooni ja eelkõige maailma terviseassamblee 21. mai 2010. aasta resolutsiooni WHA63.23, milles nõutakse, et liikmesriigid lõpetaksid imikute ja väikelaste toidu kohatu reklaamimise ning tagaksid, et imikute ja väikelaste toidu puhul ei oleks toitumis- ja tervisealased väited lubatud, välja arvatud juhul, kui need on konkreetselt ette nähtud Codex Alimentarius'e asjaomastes standardites või siseriiklikes õigusaktides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma terviseassambleel 1981. aastal vastu võetud rinnapiimaasendajate turustamise rahvusvahelist koodeksit (2) ning sellele järgnenud 16 asjaomast maailma terviseassamblee resolutsiooni ja eelkõige maailma terviseassamblee 21. mai 2010. aasta resolutsiooni WHA63.23, milles nõutakse, et liikmesriigid lõpetaksid imikute ja väikelaste toidu kohatu reklaamimise ning tagaksid, et imikute ja väikelaste toidu puhul ei oleks toitumis- ja tervisealased väited lubatud, välja arvatud juhul, kui need on konkreetselt ette nähtud Codex Alimentarius'e asjaomastes standardites või siseriiklikes õigusaktides,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse toitumisküsimuste teadusliku nõuandekomitee (SACN) 24. septembri 2007. aasta seisukohavõttu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse toitumisküsimuste teadusliku nõuandekomitee (SACN) 24. septembri 2007. aasta seisukohavõttu (3),

| — | võttes arvesse määruse (EL) nr 609/2013 artiklit 5 ning selles sätestatud ettevaatuspõhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EL) nr 609/2013 artiklit 5 ning selles sätestatud ettevaatuspõhimõtet,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 3,

| A. | arvestades, et komisjon ei ole esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruses (EL) nr 609/2013 (artikkel 12) nõutud aruannet väikelaste piimasegu kohta, mis on laste rasvumist käsitlevate riiklike strateegiate vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon ei ole esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruses (EL) nr 609/2013 (artikkel 12) nõutud aruannet väikelaste piimasegu kohta, mis on laste rasvumist käsitlevate riiklike strateegiate vajalik eeltingimus;

| B. | arvestades, et delegeeritud määruse I lisa 3. osas lubatakse imikutoitude niisugust koostist, kus 30 % energiat saadakse suhkrust (7,5 g suhkrut/100 kcal võrdub suhkrust saadud 30 kcal 100 kcal energias); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et delegeeritud määruse I lisa 3. osas lubatakse imikutoitude niisugust koostist, kus 30 % energiat saadakse suhkrust (7,5 g suhkrut/100 kcal võrdub suhkrust saadud 30 kcal 100 kcal energias);

| C. | arvestades, et I lisa 3. osa on vastuolus kõigi Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) (4) tervisealaste nõuannetega – WHO soovitab vähendada vabade suhkrute tarbimist alla 10 %ni kogu toidust saadud energiast, kusjuures tervisele oleks veelgi kasulikum, kui vabad suhkrud moodustaksid alla 5 % kogu toidust saadud energiast) – ja liikmesriikide teaduskomiteede tervisealaste nõuannetega suhkru kogutarbimist olulisel määral vähendada; arvestades, et selliste toitude tarbimine, eriti nii varases eas, suurendab tõenäoliselt laste rasvumist ning võib mõjutada laste maitse-eelistuste väljakujunemist; arvestades, et eelkõige imikute ja väikelaste puhul peaks lisatud suhkru kogus olema võimalikult väike; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et I lisa 3. osa on vastuolus kõigi Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) (4) tervisealaste nõuannetega – WHO soovitab vähendada vabade suhkrute tarbimist alla 10 %ni kogu toidust saadud energiast, kusjuures tervisele oleks veelgi kasulikum, kui vabad suhkrud moodustaksid alla 5 % kogu toidust saadud energiast) – ja liikmesriikide teaduskomiteede tervisealaste nõuannetega suhkru kogutarbimist olulisel määral vähendada; arvestades, et selliste toitude tarbimine, eriti nii varases eas, suurendab tõenäoliselt laste rasvumist ning võib mõjutada laste maitse-eelistuste väljakujunemist; arvestades, et eelkõige imikute ja väikelaste puhul peaks lisatud suhkru kogus olema võimalikult väike;

| D. | arvestades, et halb toitumine on praegu maailmas kaugelt kõige sagedasem haiguste ja surma põhjus – sagedasem kui tubakas, alkohol ja vähene kehaline aktiivsus kokku (5); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et halb toitumine on praegu maailmas kaugelt kõige sagedasem haiguste ja surma põhjus – sagedasem kui tubakas, alkohol ja vähene kehaline aktiivsus kokku (5);

| E. | arvestades, et WHO soovitab alates kuuendast elukuust täiendada rinnapiima mitmesuguse sobiva, ohutu ja toitainerikka lisatoiduga, millele ei tohiks lisada soola ega suhkrut (6); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et WHO soovitab alates kuuendast elukuust täiendada rinnapiima mitmesuguse sobiva, ohutu ja toitainerikka lisatoiduga, millele ei tohiks lisada soola ega suhkrut (6);

| F. | arvestades, et kõik liikmesriigid on heaks kiitnud maailma terviseassambleel 1981. aastal vastu võetud rinnapiimaasendajate turustamise rahvusvahelise koodeksi (edaspidi „rahvusvaheline koodeks“) ning sellele järgnenud 16 asjaomast maailma terviseassamblee resolutsiooni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõik liikmesriigid on heaks kiitnud maailma terviseassambleel 1981. aastal vastu võetud rinnapiimaasendajate turustamise rahvusvahelise koodeksi (edaspidi „rahvusvaheline koodeks“) ning sellele järgnenud 16 asjaomast maailma terviseassamblee resolutsiooni;

| G. | arvestades, et määrus (EL) nr 609/2013 võeti vastu enne, kui 5. augustil 2014 avaldati Euroopa Toiduohutusameti teaduslik arvamus imiku piimasegude ja jätkupiimasegude põhikoostise kohta (7); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määrus (EL) nr 609/2013 võeti vastu enne, kui 5. augustil 2014 avaldati Euroopa Toiduohutusameti teaduslik arvamus imiku piimasegude ja jätkupiimasegude põhikoostise kohta (7);

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu kohus on edendada kvaliteetseid rahvatervise põhimõtteid ja standardeid ning õigusloomet rahvatervise valdkonda puudutavates suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning ELi ülesanne on luua tõhus tervisekaitse raamistik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu kohus on edendada kvaliteetseid rahvatervise põhimõtteid ja standardeid ning õigusloomet rahvatervise valdkonda puudutavates suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning ELi ülesanne on luua tõhus tervisekaitse raamistik;

| I. | arvestades, et imikud ja väikelapsed on sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate ja muude saasteainetega seoses eriti haavatav elanikkonnarühm; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et imikud ja väikelapsed on sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate ja muude saasteainetega seoses eriti haavatav elanikkonnarühm;

| J. | arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – WHO vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi ainete hulka, millel on tõenäoliselt inimesele kantserogeenne mõju (8); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – WHO vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi ainete hulka, millel on tõenäoliselt inimesele kantserogeenne mõju (8);

| 1. | esitab komisjoni delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

esitab komisjoni delegeeritud määrusele vastuväiteid;

Rasvumine

| 2. | on arvamusel, et delegeeritud määrus ei hõlma piisavaid meetmeid imikute ja väikelaste kaitseks rasvumise eest ning et lubatud maksimaalset suhkrukogust tuleks kooskõlas WHO soovitustega olulisel määral vähendada; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et delegeeritud määrus ei hõlma piisavaid meetmeid imikute ja väikelaste kaitseks rasvumise eest ning et lubatud maksimaalset suhkrukogust tuleks kooskõlas WHO soovitustega olulisel määral vähendada;

Kujunemisjärgus tehnoloogia

| 3. | on arvamusel, et kooskõlas ettevaatuspõhimõttega tuleks keelata toitudes kujunemisjärgus tehnoloogia kasutamine, näiteks GMOd ja nanotehnoloogia, millega seotud pikaajalisi riske veel ei tunta; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et kooskõlas ettevaatuspõhimõttega tuleks keelata toitudes kujunemisjärgus tehnoloogia kasutamine, näiteks GMOd ja nanotehnoloogia, millega seotud pikaajalisi riske veel ei tunta;

Märgistus

| 4. | leiab, et arvestades ülemaailmseid rahvatervisesoovitusi, k.a maailma terviseassamblee resolutsioon 63.23, maailma terviseassamblee imikute ja väikelaste toitmise üldstrateegiat ning Euroopa Liidust kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi ülemaailmset mõju, tuleks töödeldud imikutoidu märgistamisel ja turustamisel teha selgeks, et sellised tooted ei sobi alla kuuekuustele imikutele ning need ei tohiks kahjustada soovitust toita imikut kuus kuud üksnes rinnapiimaga; on seepärast arvamusel, et märgistust ja turustust tuleks muuta kooskõlas maailma terviseassamblee soovitustega imikute ja väikelaste toidu kohta; |
| --- | --- |

4.

leiab, et arvestades ülemaailmseid rahvatervisesoovitusi, k.a maailma terviseassamblee resolutsioon 63.23, maailma terviseassamblee imikute ja väikelaste toitmise üldstrateegiat ning Euroopa Liidust kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi ülemaailmset mõju, tuleks töödeldud imikutoidu märgistamisel ja turustamisel teha selgeks, et sellised tooted ei sobi alla kuuekuustele imikutele ning need ei tohiks kahjustada soovitust toita imikut kuus kuud üksnes rinnapiimaga; on seepärast arvamusel, et märgistust ja turustust tuleks muuta kooskõlas maailma terviseassamblee soovitustega imikute ja väikelaste toidu kohta;

Läbipaistvus

| 5. | on arvamusel, et läbipaistvuse huvides ning üldsuse usalduse suurendamiseks Euroopa Liidu institutsioonide ja ELi otsustamisprotsessi vastu tuleks avalikustada loetelu kahepoolsetest kohtumistest (k.a kuupäev ja osalejad), mida komisjon delegeeritud määruse koostamise käigus huvitatud osalistega korraldas; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et läbipaistvuse huvides ning üldsuse usalduse suurendamiseks Euroopa Liidu institutsioonide ja ELi otsustamisprotsessi vastu tuleks avalikustada loetelu kahepoolsetest kohtumistest (k.a kuupäev ja osalejad), mida komisjon delegeeritud määruse koostamise käigus huvitatud osalistega korraldas;

o

o o

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning teatada talle, et delegeeritud määrus ei saa jõustuda; |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning teatada talle, et delegeeritud määrus ei saa jõustuda;

| 7. | palub komisjonil esitada uue delegeeritud õigusakti, kus võetakse arvesse Euroopa Toiduohutusameti teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu koostise nõudeid käsitleva analüüsi tulemusi ning teaduslikke tõendeid lisatud suhkru ja töödeldud toidu varase kasutuselevõtu mõju kohta seoses soovitustega imikute ja väikelaste optimaalseks toitmiseks; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil esitada uue delegeeritud õigusakti, kus võetakse arvesse Euroopa Toiduohutusameti teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu koostise nõudeid käsitleva analüüsi tulemusi ning teaduslikke tõendeid lisatud suhkru ja töödeldud toidu varase kasutuselevõtu mõju kohta seoses soovitustega imikute ja väikelaste optimaalseks toitmiseks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 35.

(2)  http://www.who.int/nutrition/publications/code_english.pdf

(3)  http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20140507013106/http://www.sacn.gov.uk/ pdfs/position_statement_2007_09_24.pdf

(4)  http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs394/en/

(5)  Changes in health in England, with analysis by English regions and areas of deprivation, 1990–2013: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2013 (Tervisemuutused Inglismaal koos Inglismaa puudustkannatavate alade ja piirkondade analüüsiga, 1990–2013: süstemaatiline analüüs maailma haiguskoormuse 2013. aasta uuringu jaoks), Lancet 2015; 386: 2257–74 Avaldatud veebis 15. septembril 2015.

http://thelancet.com/pdfs/journals/lancet/PIIS0140-6736(15)00195-6.pdf

(6)  http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs394/en/

(7)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/ main_documents/3760.pdf

(8)  http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

---

Neljapäev, 21. jaanuar 2016

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/155 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/155

---

P8_TA(2016)0017

ELi–Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ***

Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu liidu nimel sõlmimise kohta (10725/2/2015 – C8-0328/2015 – 2015/0094(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 011/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10725/2/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10725/2/2015),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eelnõu (10728/1/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eelnõu (10728/1/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile i ning lõigetele 7 ja 8 (C8-0328/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile i ning lõigetele 7 ja 8 (C8-0328/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0372/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0372/2015),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kosovo valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kosovo valitsusele ja parlamendile.

---