# Az Európai Unió C 405/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 405 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. november 29. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 405

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. november 29.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | A 33. ülésszakra a máltai St Julian’s városában került sor 2017. június 19. és 21. között. |
| 2017/C 405/01 | Az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2017. június 19-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2017/C 405/02 | Az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2017. június 20-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2017/C 405/03 | Az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2017. június 21-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 10 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 33. ülésszakra a máltai St Julian’s városában került sor 2017. június 19. és 21. között.

2017/C 405/01

Az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2017. június 19-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2017/C 405/02

Az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2017. június 20-i, keddi ülés jegyzőkönyve

5

2017/C 405/03

Az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2017. június 21-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

10

---

| JELMAGYARÁZAT






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

JELMAGYARÁZAT

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusa a jogszabálytervezetben javasolt jogalaptól függ.)

PARLAMENTI BIZOTTSÁGOK RÖVIDÍTÉSEI

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |
| DROI | Emberi Jogi Albizottság |
| SEDE | Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

DROI

Emberi Jogi Albizottság

SEDE

Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság

KÉPVISELŐCSOPORTOK RÖVIDÍTÉSEI

| PPE | Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport |
| --- | --- |
| S&D | Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport |
| ECR | Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport |
| GUE/NGL | Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport |
| Verts/ALE | Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport |
| EFDD | Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport |
| NI | független képviselők |

PPE

Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport

S&D

Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport

ECR

Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport

GUE/NGL

Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport

Verts/ALE

Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport

EFDD

Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport

NI

független képviselők

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 33. ülésszakra a máltai St Julian’s városában került sor 2017. június 19. és 21. között.

| 29.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 405/1

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2017. JÚNIUS 19-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2017/C 405/01)

TARTALOM

| Hivatalos megnyitóülés | 2 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése | 2 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele | 2 |
| --- | --- |

| 1. | A napirend elfogadása (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésszakának utolsó üléseiről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 170., 2017.5.30.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2017. június 18-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjának felszólalása | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Vita Neven Mimicával, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjával – felszólalás jelentkezés alapján | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migráció: a jelenlegi helyzet | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

A 2017. JÚNIUS 19-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor megnyitják.)

Hivatalos megnyitóülés

Az alábbi személyek szólalnak fel a Közgyűlés előtt:

Angelo Farrugia, a máltai képviselőház elnöke, Mémounatou Ibrahima, a Közös Parlamenti Közgyűlés soros társelnöke, Louis Michel, a Közös Parlamenti Közgyűlés soros társelnöke, és Marie-Louise Coleiro Preca, a Máltai Köztársaság elnöke.

(Az ülést 12.20-kor felfüggesztik, majd 15.18-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

Társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

1.   A napirend elfogadása (AP102.196)

Felszólalók: Abderrahmane Marrakchy (Mauritánia), Mémounatou Ibrahima soros társelnök, Louis Michel társelnök, Michael Gahler és Catherine Bearder.

Határozat: A tagok elutazásának megkönnyítése érdekében mindent megtesznek azért, hogy a szavazásokat június 21-én, szerda délután a lehető legkorábbi időpontban megtartsák. A titkárság előkészíti az ülés Közgyűlés elé terjesztendő frissített napirendtervezetét és munkaprogramját.

2.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésszakának utolsó üléseiről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 170., 2017.5.30.)

A jegyzőkönyvet elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2017. június 18-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2017. június 18-i elnökségi ülés eredményeiről.

Az alábbi határozatok születnek:

| a) | Az állandó bizottságok megfogalmazzák a következő jelentéseket: | Politikai Ügyek Bizottsága







  — | „AKCS–EU-kapcsolatok a Cotonoui Megállapodást követő időszakban: hangsúlyos parlamenti dimenzió” |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az állandó bizottságok megfogalmazzák a következő jelentéseket:

Politikai Ügyek Bizottsága

—

„AKCS–EU-kapcsolatok a Cotonoui Megállapodást követő időszakban: hangsúlyos parlamenti dimenzió”

| | Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság







  — | A növényegészségügyi termékek, magok és más mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagok jogellenes kereskedelmének gazdasági hatása az AKCS-országokban |
| --- | --- | --- |

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

—

A növényegészségügyi termékek, magok és más mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagok jogellenes kereskedelmének gazdasági hatása az AKCS-országokban

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság







  — | Az urbanizáció társadalmi és környezeti hatásai, különös tekintettel az ipari és háztartási hulladék megfelelő kezelésére az AKCS-országokban. |
| --- | --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

—

Az urbanizáció társadalmi és környezeti hatásai, különös tekintettel az ipari és háztartási hulladék megfelelő kezelésére az AKCS-országokban.

| b) | Megerősítik, hogy a Közgyűlés 34. ülésére 2017. december 18. és 20. között kerül sor a karib-tengeri térségben. |
| --- | --- |

b)

Megerősítik, hogy a Közgyűlés 34. ülésére 2017. december 18. és 20. között kerül sor a karib-tengeri térségben.

| c) | A 14. regionális ülésre 2017. július 19. és 21. között Port Vilában (Vanuatu) kerül sor. |
| --- | --- |

c)

A 14. regionális ülésre 2017. július 19. és 21. között Port Vilában (Vanuatu) kerül sor.

| d) | A Közgyűlés nyilatkozatot ad ki az éghajlatváltozásról. |
| --- | --- |

d)

A Közgyűlés nyilatkozatot ad ki az éghajlatváltozásról.

| e) | Kísérletet fognak tenni az ülések közti értekezletek átütemezésére annak érdekében, hogy az elnökségi üléseket szerda délután, a bizottsági üléseket pedig csütörtök reggel és délután lehessen megtartani. |
| --- | --- |

e)

Kísérletet fognak tenni az ülések közti értekezletek átütemezésére annak érdekében, hogy az elnökségi üléseket szerda délután, a bizottsági üléseket pedig csütörtök reggel és délután lehessen megtartani.

4.   Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjának felszólalása

Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagja felszólalásának középpontjában a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzus és a 2017 novemberében Elefántcsontparton tartandó, közelgő Afrika–EU csúcstalálkozó áll. A 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendhez hasonlóan a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzus által meghatározott prioritások is a következő öt terület köré szerveződnek: emberek, bolygó, jólét, béke és partnerség. Megerősíti, hogy az uniós fejlesztéspolitika központjában továbbra is a szegénység felszámolása áll, azzal a célkitűzéssel, hogy 2030-ra az ODA a GNI 0,7 %-t tegye ki. Az Afrika–EU partnerség felélénkítéséről szóló közös közlemény konkrét javaslatokat tesz a 2018–2020-ra vonatkozó ütemtervre vonatkozólag.

5.   Vita Neven Mimicával, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjával – felszólalás jelentkezés alapján

Felszólalók: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambia), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Szváziföld), Joseph Owona Kono (Kamerun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Guinea), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambia), Worlea Saywah Dunnah (Libéria), Clifford André (Seychelle-szigetek), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaszkár), Adjedoue Weidou (Csád), Oumouri Mmadi Hassani (Comore-szigeteki Unió) és Ben Abdallah Banda (Ghána).

Az eszmecsere a javasolt európai külső beruházási terv és a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepe köré összpontosul. Kiemelik annak szükségességét, hogy a fókuszban álló országok üzleti és beruházási környezetén javítsanak, valamint hogy támogassák Afrika iparosodását. A tudományt és a technológiát a növekedés fontos tényezőjeként nevezik meg. Sok aggály felmerül a biztonság, migráció és fejlődés közötti kapcsolatot illetően. A többi kérdés középpontjában a halászattal kapcsolatos meglévő megállapodások, a nők fejlődésben betöltött szerepe, valamint a kis szigetek egyedi szükségletei állnak. További kérdések során felmerül a Cotonoui Megállapodás utáni keretek és a közelgő Afrika–EU-csúcstalálkozó közti kapcsolódási pontok témája.

Mimica biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre, a jelentkezés alapján történő szólítás sorrendje szerint.

6.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen 17 kérdést tesznek fel a Bizottságnak.

A Bizottság a kérdéseket korábban írásban megválaszolta. Mimica biztos szóbeli választ ad a következő, eredeti kérdésekhez kapcsolódó kiegészítő kérdésekre:

| | 1. sz. szóbeli kérdés Oumouri Mmadi Hassani (Comore-szigeteki Unió) részéről a Comore-szigeteki Unióban található halfeldolgozó üzemről |
| --- | --- |

1. sz. szóbeli kérdés Oumouri Mmadi Hassani (Comore-szigeteki Unió) részéről a Comore-szigeteki Unióban található halfeldolgozó üzemről

| | 3. sz. szóbeli kérdés Norbert Neuser részéről a gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásáról |
| --- | --- |

3. sz. szóbeli kérdés Norbert Neuser részéről a gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásáról

| | 5. sz. szóbeli kérdés Cécile Kashetu Kyenge részéről a migrációs politikával kapcsolatos pénzeszközökről |
| --- | --- |

5. sz. szóbeli kérdés Cécile Kashetu Kyenge részéről a migrációs politikával kapcsolatos pénzeszközökről

| | 8. sz. szóbeli kérdés Maria Arena részéről a Kormányközi Fejlesztési Hatóság kötelezettségvállalásainak végrehajtásáról |
| --- | --- |

8. sz. szóbeli kérdés Maria Arena részéről a Kormányközi Fejlesztési Hatóság kötelezettségvállalásainak végrehajtásáról

| | 12. sz. szóbeli kérdés Catherine Bearder részéről az ICCWC mutatóiról |
| --- | --- |

12. sz. szóbeli kérdés Catherine Bearder részéről az ICCWC mutatóiról

| | 15. sz. szóbeli kérdés Enrique Guerrero Salom részéről a reproduktív egészségről |
| --- | --- |

15. sz. szóbeli kérdés Enrique Guerrero Salom részéről a reproduktív egészségről

| | 16. sz. szóbeli kérdés Julie Ward részéről a magánberuházások éhínség és alultápláltság elleni küzdelemben betöltött szerepéről |
| --- | --- |

16. sz. szóbeli kérdés Julie Ward részéről a magánberuházások éhínség és alultápláltság elleni küzdelemben betöltött szerepéről

| | 17. sz. kérdés Clifford André (Seychelle-szigetek) részéről a tengeri védelemről az Indiai-óceán térségében |
| --- | --- |

17. sz. kérdés Clifford André (Seychelle-szigetek) részéről a tengeri védelemről az Indiai-óceán térségében

A 6., 9., 10., 11. és 14. sz. kérdések szerzői nem tettek fel kiegészítő kérdéseket.

A 2., 4., 7. és a 13. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

7.   A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

A biztos a Közös Parlamenti Közgyűlés által 2016 decemberében Nairobiban (Kenya) elfogadott állásfoglalások tekintetében a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tett intézkedésekre vonatkozó dokumentumra hivatkozik, amely a dokumentumok között szerepel.

Vita Vincent Cochetellel, az ENSZ menekültügyi főbiztosának (UNHCR) a Földközi-tenger középső térségének helyzetével foglalkozó különmegbízottjával

Vincent Cochetel, az UNHCR Földközi-tenger középső térségének helyzetével foglalkozó különmegbízottja emlékeztet a menekültek és a gazdasági migránsok közötti különbségre. Adatai szerint jelenleg 67 millió lakóhelyét elhagyni kényszerült személy él a világon. A földközi tengeri útvonalon a jelenleg Líbiában rekedt menekültek/migránsok helyzete katasztrofális, a jelentések pedig súlyos mértékű emberi jogi visszaélésekről számolnak be. Vincent Cochetel hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a származási és tranzitországok személyre szabott támogatásban részesüljenek annak érdekében, hogy kezelni tudják az őket érintő egyéni kihívásokat. Az emberkereskedelmi gyakorlatok felszámolása megkívánta volna a minden szintre kiterjedő együttműködést, mely ez idáig nem valósult meg.

Felszólalók: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Dzsibuti), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritrea), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambia), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Martina Werner, Uladi Mussa (Malawi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Szudán), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Prim Pujals Nolasco (Dominikai Köztársaság) and Domenico Rosa (Bizottság).

A bizottsági tagok hangsúlyozzák, hogy szükség van a migráció alapvető okainak kezelésére, mivel a migráció kialakulásában fontos tényezőként volt jelen a szegénység. Néhány bizottsági tag emlékeztet rá, hogy megfelelő irányítás mellett és a nemzetközi kötelezettségeknek eleget téve a migráció pozitív kimenetelű lehet mindenki számára. Megemlítésre kerül a vallettai közös cselekvési terv szétaprózott jellege, és kérdések merülnek fel az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért kapcsán. Aggályokat fogalmaznak meg néhány visszafogadási megállapodás tárgyalásának kapcsán, valamint a migrációs kérdések fejlesztési célkitűzések elé való helyezésére irányuló törekvést illetően.

Vincent Cochetel lezárja a vitát.

Yves Somville-nek, az AKCS nyomonkövetési bizottsága elnökének (Európai Gazdasági és Szociális Bizottság) előadása

Yves Somville, az AKCS nyomon követési bizottságának elnöke (Európai Gazdasági és Szociális Bizottság) előadásában ismerteti a nyomon követési bizottság jelenlegi és jövőbeli tevékenységeit.

Felszólaló: Halifa Sallah (Gambia).

Yves Somville válaszol a feltett kérdésre.

(Az ülést 18.35-kor berekesztik)

Mémounatou IBRAHIMA(soros elnök)

Louis MICHEL

társelnökök

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA 1. napirendi pont

helyét átveszi:

Ciril STOKELJ(soros elnök)

társfőtitkárok

---

| 29.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 405/5

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2017. JÚNIUS 20-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2017/C 405/02)

Tartalom

| 1. | Az 1. számú sürgős téma: a Száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági probléma | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Politikai pártok finanszírozása az AKCS- és az uniós országokban | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Politikai Ügyek Bizottsága | 6 |
| --- | --- |

| Társelőadók: Worlea Saywah Dunnah (Libéria) és Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | A sport szerepe az oktatásban és a szegénység felszámolását támogató eszközként | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Szociális és Környezetvédelmi Bizottság | 6 |
| --- | --- |

| Társelőadók: Abderahmane Marrakchy (Mauritánia) és Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | A történelem során valaha tapasztalt legsúlyosabb éhínség és humanitárius válság kirobbanásának kockázata | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Vita Hrisztosz Sztilianidesszel, a Bizottság humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős tagjával | 7 |
| --- | --- |

| 5. | A napirend elfogadása | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Az emberiesség elleni bűncselekmények büntetlensége | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | A 2017. június 19-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének elfogadása | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A segélyezési és fejlesztési hatékonyság fokozása az EU–AKCS országok közötti együttműködés során | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A 2. számú sürgős téma: A burundi helyzet | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Jelentés az Ifjúsági Konferenciáról | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Jelentés a Nők Fórumáról | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

A 2017. JÚNIUS 20-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.10-kor nyitják meg.)

AZ ELNÖK: Mémounatou IBRAHIMA

Soros társelnök

1.   Az 1. számú sürgős téma: a Száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági probléma

Felszólalók: Joaquin Tasso-Vilallonga (EKSZ), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Libéria), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigéria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Csád), Tadeusz Zwiefka és Cécile Kashetu Kyenge.

A képviselők többsége hangsúlyozza, hogy a Száhel-övezetet és a Csád-tó régióját érintő biztonsági válság kezelése egyaránt igényel rövid- és hosszú távú intézkedéseket, amelyeknek alapját egy olyan átfogó és összehangolt megközelítés adná, ami összekapcsolja a terrorizmus elleni megerősített intézkedéseket a folyamatos diplomáciai és politikai figyelemmel, miközben tekintettel van a humanitárius szükségletekre is. A kiváltó okok kezelése szükségessé tette a hosszú távú együttműködés fokozását, amely a fejlesztés hatékonyságára vonatkozó elveken alapul és a helyi szerepvállalást állítja központba. Számos képviselő felkéri az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy támogassák a 2014 decemberében Burkina Faso, Csád, Mali, Mauritánia és Nigéria által létrehozott G5 Száhel együttműködési keretegyezményt, és elismerik mindazt a támogatást, amelyet Európa és a nemzetközi közösség nyújtott. Az alulfejlettség és a klímaváltozás, valamint a gyenge kormányzat és az emberi jogi visszaélések olyan konfliktusokat szítottak, amelyek még inkább aláássák a régió gazdaságait, a fejlődést és a stabilitást. Számos képviselő hangsúlyozza a fegyver-, kábítószer- és emberkereskedelem problémakörét, és sajnálatát fejezi ki a terrorizmus és a konfliktusok következtében elvesztett emberéletek miatt.

Politikai Ügyek Bizottsága

Társelőadók: Worlea Saywah Dunnah (Libéria) és Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge és Worlea Saywah Dunnah (Libéria) ismerteti a jelentést, kiemelve a politikai pártok szerepét az emberek és a hatalmon lévők közötti közvetítésben, valamint a szilárd és fenntartható finanszírozás létrehozásának támogatásában.

Felszólalók: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Dzsibuti), Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seychelle-szigetek), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Szudán), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Suriname), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Csád) és Jacob Oulanyah (Uganda).

Számos képviselő egyetért azzal, hogy a politikai pártok a demokratikus folyamatok nélkülözhetetlen elemei, és hogy működési költségeik fedezetére a tagsági hozzájárulások nem elegendőek. Az AKCS- és az uniós országok több különféle megközelítést használnak, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek és biztosítsák a hatalomhoz való hozzáférés tekintetében a tisztességes versenyt. A köz- vagy magánfinanszírozás engedélyezésének kérdése kevésbé bizonyult lényegesnek mint a tiszta és átlátható szabályok és a világos feltételek felállítása, továbbá a költségvetések, valamint a támogatók listájának és a támogatott politikai pártokkal fennálló kapcsolataiknak teljes átláthatósága és nyilvánosságra hozatala. Mindezeknek együtt kell járnia egy hatékony és független ellenőrző- és szankciórendszerrel.

Worlea Saywah Dunnah (Libéria) és Cécile Kashetu Kyenge lezárja a vitát.

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Társelőadók: Abderahmane Marrakchy (Mauritánia) és Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderahmane Marrakchy (Mauritánia) és Teresa Jimenez-Becerril Barrio ismerteti a jelentést, hangsúlyozva, hogy a sportban nagy lehetőségek rejlenek a fejlesztés, a béke és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására. Kiemelik a testmozgás szerepét bizonyos értékek közvetítésében, amelyek többek között a csapatszellem, az egyenlőség, a fegyelem, az ellenálló képesség, a befogadás, a felelősség, a kitartás és a tisztelet.

Felszólalók: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Elefántcsontpart), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiópia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Libéria), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaszkár), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Bizottság) és Julie Ward.

A képviselők kérik a testnevelési programok bevezetését az iskolákban, és egyetértenek abban, hogy a megfelelően megszervezett és felügyelt nagy sportesemények hozzájárulhatnak a szervező ország imázsának kiépítéséhez világszinten, valamint biztos és jól fizető munkahelyek létrehozásához is. Hangsúlyozzák az AKCS- és az EU országok közötti csereprogramok fontosságát, sportolók és edzők részére is. Ösztönözni kell a nők és a lányok részvételét.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritánia) and Teresa Jimenez-Becerril Barrio lezárja a vitát.

Vita Hrisztosz Sztilianidesszel, a Bizottság humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős tagjával

Hrisztosz Sztilianidesz, a Bizottság humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős tagja ismerteti a Jemenben, Szomáliában, Északkelet-Nigériában és Dél-Szudánban tapasztalható helyzet áttekintését, és megemlíti a válság átterjedésének kockázatát más régiókba is. Hangsúlyozza az AKCS–EU KPK, a nemzetközi együttműködés és az államok közötti párbeszéd fontosságát, valamint a regionális intézmények közötti partneri viszony jelentőségét a hasonló jellegű problémák megoldása érdekében. Annak ellenére, hogy minden humanitárius válság sajátos, egy jellemző mégis közös bennük: mindig megjelenik az ember döntő szerepe a válság kialakulásában. Szintén hangsúlyozza az Európai Unió pénzügyi támogatásainak jelentőségét, amelyek a humanitárius segélyek 27 %-át teszik ki világszinten.

Felszólalók: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Dzsibuti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Libéria), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller és Halifa Sallah (Gambia).

Néhány képviselő megerősíti az országukban tapasztalható kritikus helyzetet, illetve azokat a fenyegetéseket, amelyekkel országaik szembesülhetnek. A képviselők kiemelik az okokat: klímaváltozás, rossz kormányzás, valamint a humanitárius válság és a konfliktusok közötti kapcsolat. Felszólítják a nemzetközi közösséget és különösen az Európai Uniót, hogy tegyenek összehangolt lépéseket, valamint sürgősen intézkedéseket, valamennyi érintett szereplővel és adományozóval szoros együttműködésben. Számos képviselő hangsúlyozza, hogy növelni kell a tragikus éhínség által érintett országok és lakosság ellenálló képességét.

Hrisztosz Sztilianidesz válaszol a kérdésekre és lezárja a vitát.

(Az ülést 13.18-kor felfüggesztik, majd 15.12-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis Michel

társelnök

5.   A napirend elfogadása

A napirendet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

Kiinduló vita Sidiki Kabával, a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma Részes Államai Közgyűlésének elnökével

Sidiki Kaba, a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútuma Részes Államai Közgyűlésének elnöke hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megakadályozzák a büntetlenséget annak érdekében, hogy a jogállamiságot minden polgár érdekében megerősítsék, valamint kifejtette, hogy világszerte sok ország, köztük sok afrikai ország miért támogatta a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozását. A Bíróság megelőző és elrettentő szerepet tölt be, általában a büntetőjoghoz hasonlóan.

Felszólalók: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Comore-szigetek), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Elefántcsontpart), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namíbia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seychelle-szigetek), Jo Leinen, Phel Parkies (Dél-Afrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Szudán), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) és Joaquin Tasso Vilallonga (EKSZ).

Számos képviselő támogatja azt az álláspontot, hogy a büntetlenség nemcsak az emberiesség elleni bűncselekmények áldozatainak megvetését mutatja, hanem a nem elszámoltatható és nem demokratikus kormányzás fenntartására is szolgál, és arra ösztönözheti a felelőtlen vezetőket, hogy táplálják az országon belüli és az országok közötti konfliktusokat. A prezentáció heves reakciókat vált ki és vádakat fogalmaznak meg az NBB-vel szemben az elfogultság miatt és amiatt, hogy elmulasztotta a nyugati / fehér felsőbbrendűséget vallók által elkövetett emberi jogi visszaélések kezelését. Ugyanakkor számos képviselő ért azzal egyet, hogy a nemzetközi igazságszolgáltatás ugyan messze nem tökéletes, de a legjobb lehetőséget jelenti arra nézve, hogy véget vessenek a büntetlenségnek, valamint az olyan bűncselekmények, mint például a népirtás elleni fellépésre olyankor, amikor arra a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek nem képesek. A képviselők ezenkívül hangsúlyozzák, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának megerősítése a múltban és jelenleg is az államok önálló döntésének tárgyát képezi.

Sidiki Kaba válaszol a jelenlévők kérdéseire és lezárja a vitát.

7.   A 2017. június 19-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Társelőadók: Sebastian C. Kopulande (Zambia) és Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambia) és Neoklis Sylikiotis ismerteti a jelentést, hangsúlyozva, hogy a fejlesztési segélyt lehetőség szerint támogatás, nem kölcsön formájában kellene nyújtani, annak összhangban kellene lennie a fenntartható fejlesztési célokkal, valamint reagálnia kellene a kedvezményezett országok szükségleteire.

Felszólalók: Hölvényi György, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seychelle-szigetek), Andre Misiekaba (Suriname), Adjedoue Weidou (Csád) és Domenico Rosa (Európai Bizottság).

A bizottság jai megjegyezik, hogy az országoknak törekedniük kell arra, hogy a lehető leghamarabb függetlenítsék magukat a támogatásoktól, valamint hogy bár a támogatás elősegítheti a fejlődést, egyéb tényezők – mint a megfelelő politikák, a felelősségteljes kormányzás és erőforrás-gazdálkodás, valamint a nemzetközi, külső tényezők, például a kereskedelmi kapcsolatok vagy az illegális pénzmozgások elleni küzdelem – is ugyanolyan fontosak vagy még fontosabbak.

Bírálják, hogy számos uniós tagállam nem tud megfelelni azon vállalásainak, amely szerint bruttó nemzeti jövedelmük (GNI) 0,7 %-át fejlesztési támogatásra kellene fordítaniuk. Más képviselők rámutatnak arra, hogy az Unió és tagállamai ennek ellenére a világ legnagyobb adományozói. A támogatásnak elsősorban a növekedést és a versenyképességet elősegítő ágazatokat kell megcéloznia. A képviselők eltérő álláspontot képviselnek arról, hogy a fejlesztési segélynek lehet-e feltétele a migráció kezelésével kapcsolatos együttműködés, valamint hogy a fejlesztési finanszírozás felhasználható-e a biztonság javítása érdekében.

Sebastian C. Kopulande (Zambia) és Neoklis Sylikiotis lezárja a vitát.

9.   A 2. számú sürgős téma: A burundi helyzet

Felszólalók: Joaquin Tasso Vilallonga (EKSZ), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Phel Parkies (Dél-Afrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaica), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (EKSZ) és Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Számos képviselő egyetért abban, hogy a burundi helyzet aggodalomra ad okot, míg Burundi képviselője részletesen kifejti, hogy a helyzet javulása tapasztalható. Számos képviselő sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem született megállapodás egy kompromisszumos állásfoglalásról. Megvitatásra kerülnek továbbá a fejlesztési támogatások befagyasztásáról szóló ellentmondásos vélemények is.

Az AKCS-országok és az Európai Parlament képviselői dicsérik a szomszédos országok burundi menekültek számára segítség és menedékhely nyújtására irányuló erőfeszítéseit. Többen elítélték az etnikai megosztottságot, azt, hogy nem tartják tiszteletben az alapvető jogokat, valamint az ellenzéki csoportok és a média megfélemlítését. Számos képviselő kéri egy tényfeltáró küldöttség indítását Burundiba, míg mások úgy vélik, hogy a Burundiban jelen lévő nemzetközi szervezetek széles körű beszámolói miatt nincs szükség ilyen útra.

10.   Jelentés az Ifjúsági Konferenciáról

Bora Kamwanya, aki az AKCS-országok fiatal szakemberei hálózatának (ACP Young Professional Network) képviselőjeként a Közgyűlés egyetértésével kivételesen felszólalhat, valamint Youssouf Goumaneh (Dzsibuti) jelentést tesz, és méltatja a kezdeményezést, amely növeli a fiataloknak az AKCS-országok és az Európai Unió közti együttműködéssel kapcsolatos érdeklődését és részvételét. Az alábbi kérdések merülnek fel: az AKCS-országokból származó fiatalok mobilitáshoz való hozzáférésének fokozása gyakornoki programok formájában, az éghajlatváltozással kapcsolatos oktatás, valamint az AKCS-országok fiatal mezőgazdasági termelőinek kilátásai.

Felszólalók: Arne Lietz és Halifa Sallah (Gambia).

11.   Jelentés a Nők Fórumáról

Maria Arena tájékoztatja a Közgyűlést arról, hogy a fórum témája a „Nemek és a migráció” (Gender in Migration) volt, amely kiemelte a migráns nők szükségleteit, akik gyakran szembesülnek erőszakkal, diszkriminációval és a gazdasági lehetőségek hiányával.

Felszólalók: Halifa Sallah (Gambia).

(Az ülést 19.21-kor berekesztik)

Mémounatou IBRAHIMA(soros elnök)

Louis MICHEL

társelnökök

Patrick I. GOMES

a 7–11. napirendi pontnál helyettesíti:

Leonard-Emile OGNIMBA(soros elnök)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

az 1–4. napirendi pontnál helyettesíti:

Ciril STOKELJ(soros elnök)

társfőtitkárok

---

| 29.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 405/10

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2017. JÚNIUS 21-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2017/C 405/03)

TARTALOM

| 1. | Jelentés a 2017. február 22. és 24. között Freetownban, Sierra Leonéban (nyugat-afrikai régió) megrendezett 13. regionális ülésről – a társelnökök jelentése | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Abraham Tekeste, az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság pénzügy- és gazdasági együttműködési miniszterének, az AKCS Tanácsa soros elnökének felszólalása | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Carmelo Abela, máltai kereskedelemfejlesztési és külügyminiszter, az EU Tanácsa soros elnökének felszólalása | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A Tanácshoz intézett kérdések | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Vita a Tanáccsal – felszólalás jelentkezés alapján | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A kultúra mint a gazdasági növekedés motorja | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | A műhelymegbeszélések összefoglaló jelentései – felszólalás jelentkezés alapján | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A 2017. június 20-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének jóváhagyása | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Szavazás a nyilatkozattervezetről | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Egyéb kérdések | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | A 2017. június 20-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének jóváhagyása | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 34. ülésszakának időpontja és helye | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| I. MELLÉKLET | A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN) | 16 |
| --- | --- | --- |

I. MELLÉKLET

| II. MELLÉKLET | A 2017. JÚNIUS 19–21-ÉN SAN ĠILJANBAN (MÁLTA) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE | 20 |
| --- | --- | --- |

II. MELLÉKLET

| III. MELLÉKLET | ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 23 |
| --- | --- | --- |

III. MELLÉKLET

| Állásfoglalás a politikai pártok finanszírozásáról az AKCS- és az uniós országokban | 23 |
| --- | --- |

| Állásfoglalás a segélyezési és fejlesztési hatékonyság fokozásáról az EU–AKCS országok közötti együttműködés során | 27 |
| --- | --- |

| Állásfoglalás a sportnak az oktatásban és a szegénység felszámolását támogató eszközként játszott szerepéről | 32 |
| --- | --- |

| Állásfoglalás a száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági helyzetről | 38 |
| --- | --- |

| Nyilatkozat az éghajlatváltozásról | 43 |
| --- | --- |

A 2017. JÚNIUS 21-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.45-kor megnyitják.)

ELNÖKÖL: Memounatou IBRAHIMA

soros társelnök

1.   Jelentés a 2017. február 22. és 24. között Freetownban, Sierra Leonéban (nyugat-afrikai régió) megrendezett 13. regionális ülésről – a társelnökök jelentése

Cécile Kashetu Kyenge soros elnök szóbeli beszámolót tart a 13. regionális ülésről, kiemelve a legfontosabb megvitatott témákat.

Felszólalók: Halifa Sallah (Gambia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Mario Saiegh (Bissau-Guinea) és Cécile Kashetu Kyenge

A vita középpontjában egyebek mellett a jó kormányzás terén a nyugat-afrikai régióban elért eredmények, a jelenlegi biztonsági helyzeti ügyek, valamint a túlzott mértékű migráció visszaszorítása által megkívánt gazdasági beruházások állnak. A bizottság tagjai említést tesznek a nők alacsony részvételi számáról a jelen regionális ülésen.

2.   Abraham Tekeste, az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság pénzügy- és gazdasági együttműködési miniszterének, az AKCS Tanácsa soros elnökének felszólalása

Abraham Tekeste, az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság pénzügy- és gazdasági együttműködési minisztere, az AKCS Tanácsának soros elnöke megerősíti Etiópia elkötelezettségét az AKCS–EU partnerségi megállapodásban foglalt célkitűzések megvalósítása iránt. Az AKCS-országok a 2020 utáni időszakra is olyan partnerséget szeretnének kialakítani, amelyet egy jogilag kötelező erejű megállapodás foglal keretbe, és amely hozzájárul az AKCS-államok gazdasági átalakulásához, az alapját pedig az iparosodás, az innováció, a modernizáció és a környezet tiszteletben tartása képezi. Hangsúlyozza továbbá, hogy a jövőbeli megállapodásnak ki kell terjednie a fejlesztési együttműködésre vonatkozó megfelelő pénzügyi keret létrehozására is.

3.   Carmelo Abela, máltai kereskedelemfejlesztési és külügyminiszter, az EU Tanácsa soros elnökének felszólalása

Carmelo Abela, máltai kereskedelemfejlesztési és külügyminiszter felhívja rá a figyelmet, hogy az elszigetelődéspárti és nacionalista politikák jelenlegi térhódítása aláássa a többoldalú együttműködést. Síkra száll egy olyan globális rend mellett, melynek alapját a jogállamiság, az emberi jogok és a demokrácia alkotják. Méltatja a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzust, amely a fenntartható fejlesztési célokat az Unió fejlesztési stratégiájának középpontjába állítja. Tájékoztatja a képviselőket az európai biztonsági és védelmi stratégia kifejlesztéséről, és arra buzdít, hogy Afrikában is tegyenek erőfeszítéseket egy regionális biztonsági politika kialakításáért. Carmelo Abela emlékezteti a Közgyűlést a migráció kérdésével foglalkozó vallettai cselekvési terv végrehajtásának fontosságára, különös tekintettel a szolidaritás elvei mellett való kiállásra. Az Unió a vallettai cselekvési terv értelmében létrehozta az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alapot, amely jelenleg 116 program végrehajtását finanszírozza 1 889 millió euró összértékben.

Felszólalók: Halifa Sallah (Gambia), Ana Rita Sithole (Mozambik), Worlea Saywah Dunnah (Libéria) és Ben Abdallah Banda (Ghána)

4.   A Tanácshoz intézett kérdések

5 kérdést tesznek fel az AKCS Tanácsának és 8-at az EU Tanácsának.

Az AKCS Tanácsa nevében Abraham Tekeste válaszol a következő kérdésre és kiegészítő kérdésre:

| | 4. sz. kérdés Lídia Senra Rodríguez részéről a Bismarck-tengerre vonatkozó bányászati koncesszióról. |
| --- | --- |

4. sz. kérdés Lídia Senra Rodríguez részéről a Bismarck-tengerre vonatkozó bányászati koncesszióról.

Az alábbi kérdések megválaszolásra kerülnek, de nem követi őket kiegészítő kérdés:

| | 2. sz. kérdés Cécile Kashetu Kyenge részéről a Dzsibutiban lévő jemeni menekültek helyzetéről. |
| --- | --- |

2. sz. kérdés Cécile Kashetu Kyenge részéről a Dzsibutiban lévő jemeni menekültek helyzetéről.

| | 3. sz. kérdés (a Nathalie Griesbeck által helyettesített) Marielle de Sarnez részéről a kék gazdaságról. |
| --- | --- |

3. sz. kérdés (a Nathalie Griesbeck által helyettesített) Marielle de Sarnez részéről a kék gazdaságról.

| | 5. sz. kérdés Nathalie Griesbeck részéről a kelet-afrikai aszályról és éhínségről. |
| --- | --- |

5. sz. kérdés Nathalie Griesbeck részéről a kelet-afrikai aszályról és éhínségről.

Az 1. sz. kérdés szerzője nincs jelen.

Az EU Tanácsa nevében Carmelo Abela válaszol a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

| | 9. sz. kérdés Clifford André (Seychelle-szigetek) részéről a tengeri kalózkodásról. |
| --- | --- |

9. sz. kérdés Clifford André (Seychelle-szigetek) részéről a tengeri kalózkodásról.

| | 11. sz. kérdés Catherine Bearder részéről a vadon élő állatokról és növényekről szóló uniós cselekvési tervről. |
| --- | --- |

11. sz. kérdés Catherine Bearder részéről a vadon élő állatokról és növényekről szóló uniós cselekvési tervről.

| | 12. sz. kérdés Lídia Senra Rodríguez részéről a Bismarck-tengerre vonatkozó bányászati koncesszióról. |
| --- | --- |

12. sz. kérdés Lídia Senra Rodríguez részéről a Bismarck-tengerre vonatkozó bányászati koncesszióról.

Az alábbi kérdések megválaszolásra kerülnek, de nem követi őket kiegészítő kérdés:

| | 6. sz. kérdés kérdés Cécile Kashetu Kyenge részéről a Dzsibutiban lévő jemeni menekültek helyzetéről. |
| --- | --- |

6. sz. kérdés kérdés Cécile Kashetu Kyenge részéről a Dzsibutiban lévő jemeni menekültek helyzetéről.

| | 8. sz. kérdés Nathalie Griesbeck részéről a kelet-afrikai aszályról és éhínségről. |
| --- | --- |

8. sz. kérdés Nathalie Griesbeck részéről a kelet-afrikai aszályról és éhínségről.

| | 10. sz. kérdés (a Nathalie Griesbeck által helyettesített) Marielle de Sarnez részéről a kék gazdaságról. |
| --- | --- |

10. sz. kérdés (a Nathalie Griesbeck által helyettesített) Marielle de Sarnez részéről a kék gazdaságról.

| | 13. sz. kérdés Tesfaye Daba (Etiópia) részéről néhány európai parlamenti képviselő paternalista bánásmódját illetően. |
| --- | --- |

13. sz. kérdés Tesfaye Daba (Etiópia) részéről néhány európai parlamenti képviselő paternalista bánásmódját illetően.

A 7. sz. kérdés szerzője nincs jelen.

5.   Vita a Tanáccsal – felszólalás jelentkezés alapján

Felszólalók: Mohamed Youssof Goumaneh (Dzsibuti), Halifa Sallah (Gambia), Agnima Alain-Michel Lobognon (Elefántcsontpart), Adjedoue Weidou (Csád), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauritánia) és Jacob Oulanyah (Uganda).

A bizottsági tagok olyan témákra összpontosítanak, mint például a migráció, a fejlesztési együttműködés, a fiatalok és nők döntéshozatalba való nagyobb fokú bevonása, beleértve a nők részvételét a Közös Parlamenti Közgyűlésben, valamint kitérnek olyan konkrétabb ügyekre is, mint az elefántcsontparti halászat vagy a G5 országok összevont erőinek pénzügyi támogatása.

6.   A kultúra mint a gazdasági növekedés motorja

Vita Carmelo Abelával, a máltai kereskedelemfejlesztési és külügyminiszterrel

Carmelo Abela, a máltai kereskedelemfejlesztési és külügyminiszter megjegyzi, hogy ma, a korai 21. században a növekedés egyre inkább alternatív pilléreken, például a kultúrán nyugszik. Rendkívül pozitív áttekintést ad Málta tapasztalatairól a kulturális fejlesztés, a kultúrpolitika területén, és a kultúra hozzájárulásáról az ország gazdaságának más területeihez. A kulturális ágazat négy területe (kulturális örökség, művészet, dizájn és interdiszciplináris tevékenységek) összességében nagyobb hozzáadott értékkel rendelkezik, mint az építőipari szektor. A miniszter méltatja a Máltán alkalmazott intelligens szakosodási politikát, amely a gazdasági növekedés fellendítője.

Felszólalók: Abdikadir Omar Aden (Kenya), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Dzsibouti), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka és Louis-Joseph Manscour.

A képviselők egyhangúlag elismerik a kultúra szerepének fontosságát a gazdasági tevékenységek támogatásában, valamint az identitás és a társadalmi kohézió tényezőjeként is. Kiemelik a kulturális ágazat, az oktatás és az egészségügy közt létező szinergiákat, amelyek a teljes gazdaság fellendítőjévé teszik ezt az ágazatot. Néhány képviselő a globalizált kultúra veszélyeiről beszél. Mások a kultúra helyi szintű – különösen a városi – gazdasági és társadalmi hatékonysága mellett érvelnek. Kiemelik a politikai akarat szükségességét ahhoz, hogy a kultúrát szakpolitikai prioritásként kezeljék, és a kellő pénzügyi forrásokat biztosítsák ehhez.

Carmelo Abela lezárja a vitát.

7.   A műhelymegbeszélések összefoglaló jelentései – felszólalás jelentkezés alapján

Cécile Kashetu Kyenge (Enrique Guerrero Salom helyett) bemutatja a „Málta mint humanitárius központ” műhelymegbeszélésről készült összefoglaló jelentést. A műhelymegbeszélés keretében a képviselők meglátogatták az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) központját, amely az uniós tagállamokhoz benyújtott menedékjog iránti kérelmek zökkenőmentes és hatékony kezelését felügyelő, valamint a migránsok számára jogi támogatást és tanácsadást nyújtó uniós ügynökség. A képviselők a migránsok helyzetét és a földközi-tengeri illegális embercsempészetet bemutató tájékoztató előadásokon vettek részt. Tájékoztatták őket a teljes értékű Uniós Menekültügyi Ügynökség létrehozásáról folytatott tárgyalásokról.

Phel Parkies (Dél-Afrika) szóbeli jelentést tartott a „Málta mint a növekvő és sikeres tudásbefektetés központja” műhelymegbeszélésről. A képviselők meglátogatták a Máltai Élettudományos Parkot. 2004-ben, az Európai Regionális Fejlesztési Alap a jelenlegi pénzügyi időszakra vonatkozó 30 millió eurós társfinanszírozásával hozták létre a parkot, amely az élettudományok területén nemzetközi platformot biztosít az innovációhoz, a kutatáshoz és a fejlesztéshez. Különösen fontos a Máltai Digitális Központ program a képszerkesztő szoftverek terén, valamint a sejtterápia és genomika területén folytatott kutatás.

Felszólalók: Halifa Sallah (Gambia).

8.   A 2017. június 20-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének jóváhagyása

Felszólalók: Sebastian Kopulande (Zambia), Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Szváziföld).

A képviselők a kiosztott jegyzőkönyvben módosításokat kérnek.

(Az ülést 12.55-kor felfüggesztik, majd 14.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

9.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | A politikai pártok finanszírozása az AKCS- és az uniós országokban (ACP-EU/102.286/17/fin) |
| --- | --- |

—

A politikai pártok finanszírozása az AKCS- és az uniós országokban (ACP-EU/102.286/17/fin)

Politikai ügyek bizottsága

Worlea Saywah Dunnah (Libéria) és Cécile Kashetu Kyenge jelentése

Elfogadott módosítások: 1., 4., 6., 9., 13. és 17. (első rész)

Elutasított módosítások: 2., 3., 5., 7., 8., 10., 11., 12., 14., 15., 16., 17. (második rész) és 18.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 2., 3., 7., 8., 10., 11., 12., 14., 15., 16. és a 18. módosításról.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 17. módosításról és házankénti külön szavazást kér az említett módosítás második részére vonatkozóan.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér az A preambulumbekezdés módosításáról és házankénti külön szavazást kér az említett módosítás második részére vonatkozóan. Az első részt elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a B preambulumbekezdés módosításáról és házankénti külön szavazást kér az említett módosítás második részére vonatkozóan.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a D preambulumbekezdés módosításáról és házankénti külön szavazást kér az említett módosítás második részére vonatkozóan. Az első részt elfogadják.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a K preambulumbekezdés módosításáról és házankénti külön szavazást kér az említett módosítás második részére vonatkozóan. Az első részt elfogadják.

Az EPP és az S&D képviselőcsoportok részenkénti szavazást kérnek az R preambulumbekezdés módosításáról és házankénti külön szavazást kérnek az említett módosítás második részére vonatkozóan. Az első részt elfogadják.

A módosított állásfoglalást 56 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadják.

| — | A segélyezési és fejlesztési hatékonyság fokozása az EU–AKCS országok közötti együttműködés során (ACP-EU/102.276/17/fin) |
| --- | --- |

—

A segélyezési és fejlesztési hatékonyság fokozása az EU–AKCS országok közötti együttműködés során (ACP-EU/102.276/17/fin)

Gazdasági fejlesztési, pénzügyi és kereskedelmi bizottság

Sebastian C. Kopulande (Zambia) és Neoklis Sylikiotis jelentése

Elfogadott módosítások: 1. és 3.

Elutasított módosítások: 2. és 4.

A PPE képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 4. bekezdésről. A bekezdést elutasítják.

A GUE/NGL képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 3. számú módosításról.

A PPE képviselőcsoport részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 16. bekezdésről. A 16. bekezdés első és harmadik részét elfogadják. A bekezdés második részét elutasítják.

A PPE képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a J preambulumbekezdésről. A J preambulumbekezdést elutasítják.

A PPE képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér az L preambulumbekezdésről. Az L preambulumbekezdést elutasítják.

A módosított állásfoglalást 50 szavazattal, 5 ellenében elfogadják.

| — | A sport szerepe az oktatásban és a szegénység felszámolását támogató eszközként (ACP-EU/102.279/17/fin) |
| --- | --- |

—

A sport szerepe az oktatásban és a szegénység felszámolását támogató eszközként (ACP-EU/102.279/17/fin)

Szociális ügyi és környezetvédelmi bizottság

Abderrahmane Marrakchy (Mauritánia) és Teresa Jiménez-Becerril Barrio jelentése

Elfogadott módosítások: 2., 4. és 5.

Elutasított módosítások: 1, 6. és 7.

Visszavont módosítások: 3.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

10.   Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | A száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági helyzet AP/102.293/17/Comp |
| --- | --- |

—

A száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági helyzet AP/102.293/17/Comp

Elfogadott módosítások: 1., 2., 3., 4., 5., valamint 1. szóbeli módosítás

Elutasított módosítások: 6., 7., 8. és 9.

A PPE képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 6., 7. és 8. módosításokról.

A módosított állásfoglalást 65 szavazattal, 2 ellenében elfogadják.

| — | A burundi helyzet (ACP-EU 102.294/17) |
| --- | --- |

—

A burundi helyzet (ACP-EU 102.294/17)

A PPE, S&D, ECR, ALDE képviselőcsoportok, valamint a Verts/ALE és az EFDD képviselőcsoport által benyújtott kompromisszumos állásfoglalási indítványt, valamint a GUE/NGL képviselőcsoport által benyújtott állásfoglalást szavazásra bocsátják.

A PPE, S&D, ECR, ALDE képviselőcsoportok, valamint a Verts/ALE és az EFDD képviselőcsoport által benyújtott kompromisszumos állásfoglalási indítványra vonatkozóan titkos szavazást kérnek. Ezenkívül a végleges állásfoglalásról házankénti külön szavazást kérnek.

A társelnök elmagyarázza a szavazás menetét.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerun), valamint Ashneel Sudhakar (Fidzsi) tagokat sorsolással választják a titkos szavazásra.

ELNÖKÖL: Cecile Kashetu KYENGE

Az állásfoglalást elutasítják.

A GUE/NGL képviselőcsoport által benyújtott állásfoglalásról a végső szavazásnál házankénti külön szavazást kérnek. Az állásfoglalást elutasítják.

Fitz Jackson (Jamaika) rámutat, hogy a Burundi és Dél-Afrika által benyújtott állásfoglalás visszavonását az AKCS-államok csoportja arra irányuló elkötelezettségének kellene tekinteni, hogy az EU-val közösen megbékélést érjenek el Burundiban.

11.   Szavazás a nyilatkozattervezetről

A klímaváltozásról szóló nyilatkozatot közfelkiáltással elfogadják.

12.   Egyéb kérdések

Felszólalók: Abdikadir Omar Aden (Kenya), Cecile Kashetu Kyenge soros társelnök, Phel Parkies (Dél-Afrika), valamint Halifa Sallah (Gambia).

A felszólalók megköszönik a Közgyűlésnek, hogy lehetőséget adott Kenyának a 32. ülés megtartására 2016. decemberében Nairobiban. Sajnálatukat fejezik ki a társelnök és burundi képviselője között a burundi helyzet megoldása érdekében kezdeményezett sürgős vita során, a 33. ülésen történt incidens miatt, és kérik, hogy a tagok közötti eszmecsere a kölcsönös tiszteletadás jegyében, az eljárási szabályzat teljes mértékű tiszteletben tartása mellett és legfőbb prioritásként a közjó érdekében történjen. Ezenkívül felkérik az Európai Uniót, hogy találjon békés megoldást a Venezuelában tapasztalható politikai válságra.

Price Cyprien (Haiti) tájékoztatja a Közgyűlést, hogy országa vállalja a Közös Parlamenti Közgyűlés 34. ülésének megrendezését 2017 decemberében. A társelnökök kérik Haiti illetékes hatóságait, hogy ajánlatukat írásban nyújtsák be.

13.   A 2017. június 20-i, kedd délelőtti ülés jegyzőkönyvének jóváhagyása

Az átdolgozott jegyzőkönyveket jóváhagyják.

14.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 34. ülésszakának időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 34. ülésszakára 2017. december 18–20-ig, a karibi térségben kerül sor.

A társelnök köszönetet mond a máltai hatóságoknak a Közgyűlés ülésének eredményes megszervezéséért, valamint a tagoknak és társtitkárságnak munkájukért.

(Az ülést 15.30-kor berekesztik.)

Mémounatou IBRAHIMA(soros elnök)

Louis MICHEL

A 10. napirendi ponttól

Cecile Kashetu KYENGE(soros elnök) helyettesíti

társelnökök

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), soros társelnök | MICHEL, társelnök |
| ANGOLA
  ANTIGUA ÉS BARBUDA
  BAHAMA-SZIGETEK
  BARBADOS (alelnök)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZÖLD-FOKI-SZIGETEK
  KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG
  CSÁD (alelnök)
  COMORE-SZIGETEK
  KONGÓ (Demokratikus Köztársaság) (alelnök)
  KONGÓ (Köztársaság)
  COOK-SZIGETEK
  ELEFÁNTCSONTPART
  DZSIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG
  EGYENLÍTŐI GUINEA (*1)

  ERITREA (alelnök)
  ETIÓPIA
  FIDZSI (alelnök)
  GABON
  GAMBIA
  GHÁNA
  HAITI
  GUINEA
  BISSAU-GUINEA
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBÉRIA
  MADAGASZKÁR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)
  MAURITÁNIA
  MAURITIUS
  MIKRONÉZIA (Szövetségi Államok)
  MOZAMBIK (alelnök)
  NAMÍBIA (alelnök)
  NAURU
  NIGER
  NIGÉRIA
  NIUE
  PALAU
  PÁPUA ÚJ-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS ÉS NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK
  SZAMOA (alelnök)
  SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE
  SZENEGÁL
  SEYCHELLE-SZIGETEK
  SIERRA LEONE (alelnök)
  SALAMON-SZIGETEK
  SZOMÁLIA (alelnök)
  DÉL-AFRIKA
  SZUDÁN (*1)

  SURINAME (alelnök)
  SZVÁZIFÖLD
  TANZÁNIA
  KELET-TIMOR
  TOGO (alelnök)
  TONGA
  TRINIDAD ÉS TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (alelnök)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (alelnök)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (alelnök)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (alelnök)
  LÓPEZ AGUILAR (alelnök)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (alelnök)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (alelnök)
  MUSSOLINI
  NART (alelnök)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (alelnök)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (alelnök)
  RIVASI (alelnök)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (alelnök)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

IBRAHIMA (TOGO), soros társelnök

MICHEL, társelnök

ANGOLA

ANTIGUA ÉS BARBUDA

BAHAMA-SZIGETEK

BARBADOS (alelnök)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CSÁD (alelnök)

COMORE-SZIGETEK

KONGÓ (Demokratikus Köztársaság) (alelnök)

KONGÓ (Köztársaság)

COOK-SZIGETEK

ELEFÁNTCSONTPART

DZSIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

EGYENLÍTŐI GUINEA (*1)

ERITREA (alelnök)

ETIÓPIA

FIDZSI (alelnök)

GABON

GAMBIA

GHÁNA

HAITI

GUINEA

BISSAU-GUINEA

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBÉRIA

MADAGASZKÁR

MALAWI

MALI

MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)

MAURITÁNIA

MAURITIUS

MIKRONÉZIA (Szövetségi Államok)

MOZAMBIK (alelnök)

NAMÍBIA (alelnök)

NAURU

NIGER

NIGÉRIA

NIUE

PALAU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS ÉS NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SZAMOA (alelnök)

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SZENEGÁL

SEYCHELLE-SZIGETEK

SIERRA LEONE (alelnök)

SALAMON-SZIGETEK

SZOMÁLIA (alelnök)

DÉL-AFRIKA

SZUDÁN (*1)

SURINAME (alelnök)

SZVÁZIFÖLD

TANZÁNIA

KELET-TIMOR

TOGO (alelnök)

TONGA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (alelnök)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (alelnök)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (alelnök)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (alelnök)

LÓPEZ AGUILAR (alelnök)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (alelnök)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (alelnök)

MUSSOLINI

NART (alelnök)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (alelnök)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (alelnök)

RIVASI (alelnök)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (alelnök)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| LOBOGNON (ELEFÁNTCSONTPART), társelnök
  KABINDA NGOY (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG), alelnök
  SUDHAKAR (FIDZSI), alelnök | GOERENS, társelnök
  ZELLER, alelnök
  GUERRERO SALOM, alelnök |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (KAMERUN)
  KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG
  GOUMANEH (DZSIBUTI)
  ETIÓPIA
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAIKA
  KIRIBATI
  LIBÉRIA
  MALI
  MARSHALL-SZIGETEK
  NAURU
  SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK
  TOUM (SZUDÁN) (*2)

  ACKSON (TANZÁNIA)
  KELET-TIMOR
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GÁL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

LOBOGNON (ELEFÁNTCSONTPART), társelnök

KABINDA NGOY (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG), alelnök

SUDHAKAR (FIDZSI), alelnök

GOERENS, társelnök

ZELLER, alelnök

GUERRERO SALOM, alelnök

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (KAMERUN)

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

GOUMANEH (DZSIBUTI)

ETIÓPIA

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAIKA

KIRIBATI

LIBÉRIA

MALI

MARSHALL-SZIGETEK

NAURU

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

TOUM (SZUDÁN) (*2)

ACKSON (TANZÁNIA)

KELET-TIMOR

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GÁL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), társelnök | FERRARA, társelnök
  ESTARÀS FERRAGUT, alelnök
  MANSCOUR, alelnök |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  ZÖLD-FOKI-SZIGETEK
  OUMOURI (COMORE-SZIGETEK)
  EGYENLÍTŐI GUINEA (*3)

  GABON
  KAMANO (GUINEA)
  BISSAU-GUINEA
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NIGÉRIA
  NIUE
  KOIM (PÁPUA ÚJ-GUINEA)
  MENGA (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (ST. LUCIA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE)
  SALL (SZENEGÁL)
  SALAMON-SZIGETEK
  FISH MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)
  SAINT KITTS ÉS NEVIS
  MISIEKABA (SURINAME)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD ÉS TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

MANGOUALA (GABON), társelnök

FERRARA, társelnök

ESTARÀS FERRAGUT, alelnök

MANSCOUR, alelnök

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

OUMOURI (COMORE-SZIGETEK)

EGYENLÍTŐI GUINEA (*3)

GABON

KAMANO (GUINEA)

BISSAU-GUINEA

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

NIGÉRIA

NIUE

KOIM (PÁPUA ÚJ-GUINEA)

MENGA (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (ST. LUCIA)

RAINHO (SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE)

SALL (SZENEGÁL)

SALAMON-SZIGETEK

FISH MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MISIEKABA (SURINAME)

TONGA

FORDE (TRINIDAD ÉS TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, a társelnököt helyettesítve) | RIVASI, társelnök
  AGEA, alelnök
  MUSSOLINI, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA
  BAHAMA-SZIGETEK (KUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  CSÁD
  JOANE (COOK-SZIGETEK)
  DOMINIKA
  DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHÁNA)
  HAITI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURITÁNIA)
  MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK
  NAMUTENYA CALEY (NAMÍBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELLE-SZIGETEK
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SZOMÁLIA
  DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

GIDLOW (SAMOA, a társelnököt helyettesítve)

RIVASI, társelnök

AGEA, alelnök

MUSSOLINI, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

BAHAMA-SZIGETEK (KUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

CSÁD

JOANE (COOK-SZIGETEK)

DOMINIKA

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHÁNA)

HAITI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURITÁNIA)

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

NAMUTENYA CALEY (NAMÍBIA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELLE-SZIGETEK

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SZOMÁLIA

DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Megfigyelőként.

(*2)  Megfigyelőként.

(*3)  Megfigyelőként.

---

II. MELLÉKLET

A 2017. JÚNIUS 19–21-ÉN SAN ĠILJANBAN (MÁLTA) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE

| IBRAHIMA (TOGO), soros társelnök | MICHEL, társelnök |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (COMORE-SZIGETEK)
  KABINDA NGOY (KONGÓI Demokratikus Köztársaság)
  VAVIA (COOK-SZIGETEK)
  GOUMANEH (DZSIBUTI)
  (DOMINIKA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)
  NAIB (ERITREA)
  GEMEDA DAGO (ETIÓPIA)
  SUDHAKAR (FIDZSI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIA)
  BANDA (GHÁNA)
  KAMANO (GUINEA)
  SAIEGH (BISSAU-GUINEA)
  NGUEMA MANANA (EGYENLÍTŐI GUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  ADEN (KENYA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTHO)
  DUNAH (LIBÉRIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NEKUND (NAMÍBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGÉRIA)
  KOIM (PÁPUA ÚJ-GUINEA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (ST. LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE)
  SALL (SZENEGÁL)
  ANDRE (SEYCHELLE-SZIGETEK)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  TAUSINGA (SALAMON-SZIGETEK)
  PARKIES (DÉL-AFRIKA)
  TOUM (SZUDÁN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAME)
  DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)
  ACKSON (TANZÁNIA)
  WEIDOU (CSÁD)
  IBRAHIMA (TOGÓ)
  FORDE (TRINIDAD ÉS TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), soros társelnök

MICHEL, társelnök

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (COMORE-SZIGETEK)

KABINDA NGOY (KONGÓI Demokratikus Köztársaság)

VAVIA (COOK-SZIGETEK)

GOUMANEH (DZSIBUTI)

(DOMINIKA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)

NAIB (ERITREA)

GEMEDA DAGO (ETIÓPIA)

SUDHAKAR (FIDZSI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIA)

BANDA (GHÁNA)

KAMANO (GUINEA)

SAIEGH (BISSAU-GUINEA)

NGUEMA MANANA (EGYENLÍTŐI GUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

ADEN (KENYA)

MAHASE-MOILOA (LESOTHO)

DUNAH (LIBÉRIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

NEKUND (NAMÍBIA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGÉRIA)

KOIM (PÁPUA ÚJ-GUINEA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (ST. LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE)

SALL (SZENEGÁL)

ANDRE (SEYCHELLE-SZIGETEK)

BUNDU (SIERRA LEONE)

TAUSINGA (SALAMON-SZIGETEK)

PARKIES (DÉL-AFRIKA)

TOUM (SZUDÁN) (*1)

MISIEKABA (SURINAME)

DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)

ACKSON (TANZÁNIA)

WEIDOU (CSÁD)

IBRAHIMA (TOGÓ)

FORDE (TRINIDAD ÉS TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Jelen van továbbá:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSWANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGÓI KÖZTÁRSASÁG

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GHÁNA

FUESINI

GUINEA

DIALLO

SYLLA

BISSAU-GUINEA

BAME

MALAWI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIK

NAMBURETE

SITHOLE

NAMÍBIA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGÉRIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SZENEGÁL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

DÉL-AFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

DÉL-SZUDÁN

OHIDE OMAHA

SZUDÁN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZÁNIA

MATIKO

LWOTA

CSÁD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

AKCS TANÁCS

ABRAHAM TEKESTE, az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság pénzügyi és gazdasági együttműködési minisztere, az AKCS Tanácsának soros elnöke

EU TANÁCS

CARMELO ABELA, Málta kereskedelemfejlesztési és külügyminisztere, az EU Tanácsának soros elnöke

EURÓPAI BIZOTTSÁG

NEVEN MIMICA, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagja

HRISZTOSZ SZTILIANIDESZ, a Bizottság humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős tagja

EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

YVES SOMVILLE, az AKCS nyomonkövetési bizottságának elnöke, EGSZB

AKCS TITKÁRSÁG

PATRICK GOMES, társfőtitkár

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(*1)  Megfigyelőként.

(1)  A 2017. június 19-i ülésen jelen lévők.

(2)  A 2017. június 20-i ülésen jelen lévők.

---

III. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a politikai pártok finanszírozásáról az AKCS- és az uniós országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2017. június 19–21-i máltai (San Ġiljan) ülésén, |
| --- | --- |

—

2017. június 19–21-i máltai (San Ġiljan) ülésén,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a korrupció elleni ENSZ-egyezményre, különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a korrupció elleni ENSZ-egyezményre, különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és leküzdéséről szóló, Maputóban 2003. július 11-én elfogadott egyezménye 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és leküzdéséről szóló, Maputóban 2003. július 11-én elfogadott egyezménye 10. cikkére,

| — | tekintettel a politikai pártok és választási kampányok finanszírozására vonatkozó átláthatóságról és elszámoltathatóságról szóló, az Interparlamentáris Unió által 2011. április 20-i, 124. ülésén Panamavárosban elfogadott állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikai pártok és választási kampányok finanszírozására vonatkozó átláthatóságról és elszámoltathatóságról szóló, az Interparlamentáris Unió által 2011. április 20-i, 124. ülésén Panamavárosban elfogadott állásfoglalásra,

| — | tekintettel az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról szóló 2011. április 6-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról szóló 2011. április 6-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel az amerikai országok ötödik csúcstalálkozóján tett Port of Spain-i kötelezettségvállalási nyilatkozatra (Trinidad és Tobago, 2009. április 19.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az amerikai országok ötödik csúcstalálkozóján tett Port of Spain-i kötelezettségvállalási nyilatkozatra (Trinidad és Tobago, 2009. április 19.),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszterek Tanácsa által a tagországok számára tett Rec(2003)4. számú, a politikai pártok és választási kampányok finanszírozásához kapcsolódó korrupció elleni közös szabályokról szóló és az Európa Tanács Miniszterek Tanácsa által 2003. április 8-án elfogadott ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszterek Tanácsa által a tagországok számára tett Rec(2003)4. számú, a politikai pártok és választási kampányok finanszírozásához kapcsolódó korrupció elleni közös szabályokról szóló és az Európa Tanács Miniszterek Tanácsa által 2003. április 8-án elfogadott ajánlásra,

| — | tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/102.286/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/102.286/fin.),

| A. | mivel képviseleti szerepük betöltése és a polgárok részvételének megvalósítása érdekében jelenleg a politikai pártoknak jelentős pénzeszközökre van szükségük ahhoz, hogy részt vehessenek a politikai versenyben; |
| --- | --- |

A.

mivel képviseleti szerepük betöltése és a polgárok részvételének megvalósítása érdekében jelenleg a politikai pártoknak jelentős pénzeszközökre van szükségük ahhoz, hogy részt vehessenek a politikai versenyben;

| B. | mivel a politikai pártok finanszírozása közpénzekből és magánforrásokból egyaránt történik, bár elsődleges forrása a tagdíjakon és az adománygyűjtő pártrendezvényeken alapuló önfinanszírozás; |
| --- | --- |

B.

mivel a politikai pártok finanszírozása közpénzekből és magánforrásokból egyaránt történik, bár elsődleges forrása a tagdíjakon és az adománygyűjtő pártrendezvényeken alapuló önfinanszírozás;

| C. | mivel a közfinanszírozás egyre népszerűbb módja annak, hogy a politikai pártok rendszeres, kiegyenlített és tisztességes támogatáshoz jussanak; |
| --- | --- |

C.

mivel a közfinanszírozás egyre népszerűbb módja annak, hogy a politikai pártok rendszeres, kiegyenlített és tisztességes támogatáshoz jussanak;

| D. | mivel feltétlenül a nyilvánosság és a demokrácia javát szolgálja, hogy a politikai pártok egyetlen célként munkájuk elvégzése érdekében megfelelő finanszírozáshoz jussanak, az elszámoltathatóságra és az átláthatóságra vonatkozó egyeztetett mechanizmusok keretén belül; mivel a közpénzek helytelen felhasználását hatékony szabályok révén kell szankcionálni; |
| --- | --- |

D.

mivel feltétlenül a nyilvánosság és a demokrácia javát szolgálja, hogy a politikai pártok egyetlen célként munkájuk elvégzése érdekében megfelelő finanszírozáshoz jussanak, az elszámoltathatóságra és az átláthatóságra vonatkozó egyeztetett mechanizmusok keretén belül; mivel a közpénzek helytelen felhasználását hatékony szabályok révén kell szankcionálni;

| E. | mivel mind a köz-, mind a magánfinanszírozás nagyságát gyakran a politikai párt nagysága és az országok gazdasági helyzete határozza meg; |
| --- | --- |

E.

mivel mind a köz-, mind a magánfinanszírozás nagyságát gyakran a politikai párt nagysága és az országok gazdasági helyzete határozza meg;

| F. | mivel néhány AKCS-ország a gazdasági elmaradottság folytán nem képes a politikai pártok támogatására, és a források szűkössége korlátokat állít a magán- és a közfinanszírozás elé; |
| --- | --- |

F.

mivel néhány AKCS-ország a gazdasági elmaradottság folytán nem képes a politikai pártok támogatására, és a források szűkössége korlátokat állít a magán- és a közfinanszírozás elé;

| G. | mivel a politikai pártok finanszírozásának kötelező közzététele alapvető fontosságú a jogállamiság, valamint a nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság szempontjából, hiszen lehetőséget biztosít a polgároknak arra, hogy megértsék a politikai pártok szerepét és tevékenységét; |
| --- | --- |

G.

mivel a politikai pártok finanszírozásának kötelező közzététele alapvető fontosságú a jogállamiság, valamint a nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság szempontjából, hiszen lehetőséget biztosít a polgároknak arra, hogy megértsék a politikai pártok szerepét és tevékenységét;

| H. | mivel a politikai finanszírozás átláthatósága alapvető fontosságú a kétes vagy törvénytelen forrásból származó pénzösszegeken alapuló befolyásszerzés minden formájának megelőzéséhez; mivel a törvénytelen finanszírozás növekedése a politikai folyamatokban igen nagy veszélyt jelent a demokráciára nézve; |
| --- | --- |

H.

mivel a politikai finanszírozás átláthatósága alapvető fontosságú a kétes vagy törvénytelen forrásból származó pénzösszegeken alapuló befolyásszerzés minden formájának megelőzéséhez; mivel a törvénytelen finanszírozás növekedése a politikai folyamatokban igen nagy veszélyt jelent a demokráciára nézve;

| I. | mivel a politikai korrupció továbbra is súlyos probléma, és a korrupt magatartás visszaszorítása érdekében bevezetett reformok gyakran politikai-pénzügyi botrányokat és nyilvános felháborodást követően születnek meg; mivel a korrupció a politikai finanszírozás terén számos formát ölthet, a személyes meggazdagodást szolgáló adományozástól az állami forrásokkal való visszaélésig; mivel egyes országokban továbbra is elterjedt gyakorlat a szavazatvásárlás; |
| --- | --- |

I.

mivel a politikai korrupció továbbra is súlyos probléma, és a korrupt magatartás visszaszorítása érdekében bevezetett reformok gyakran politikai-pénzügyi botrányokat és nyilvános felháborodást követően születnek meg; mivel a korrupció a politikai finanszírozás terén számos formát ölthet, a személyes meggazdagodást szolgáló adományozástól az állami forrásokkal való visszaélésig; mivel egyes országokban továbbra is elterjedt gyakorlat a szavazatvásárlás;

| J. | mivel az adománygyűjtés összeférhetetlenséget eredményezhet, a magánadományozók pedig a politikai célú finanszírozást megpróbálhatják felhasználni a döntéshozatal befolyásolására, ezzel ellentmondva a demokratikus egyenlőség elvének; |
| --- | --- |

J.

mivel az adománygyűjtés összeférhetetlenséget eredményezhet, a magánadományozók pedig a politikai célú finanszírozást megpróbálhatják felhasználni a döntéshozatal befolyásolására, ezzel ellentmondva a demokratikus egyenlőség elvének;

| K. | mivel a közösségi hálózatok térnyerése a mikrofinanszírozás és az önkéntesek bevonása révén átalakítja a hagyományos politikai finanszírozási folyamatokat; |
| --- | --- |

K.

mivel a közösségi hálózatok térnyerése a mikrofinanszírozás és az önkéntesek bevonása révén átalakítja a hagyományos politikai finanszírozási folyamatokat;

| L. | mivel a magánfinanszírozás egyenlőtlen pénzügyi lehetőségeket biztosíthat a politikai pártoknak; mivel a demokratikus tisztesség fenntartásához esetlegesen további finanszírozási lehetőségeket is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

L.

mivel a magánfinanszírozás egyenlőtlen pénzügyi lehetőségeket biztosíthat a politikai pártoknak; mivel a demokratikus tisztesség fenntartásához esetlegesen további finanszírozási lehetőségeket is figyelembe kell venni;

| M. | mivel a közpénzek jogellenes felhasználása erősen aláássa kormányzati intézményekbe vetett közbizalmat és magát a demokráciát is; |
| --- | --- |

M.

mivel a közpénzek jogellenes felhasználása erősen aláássa kormányzati intézményekbe vetett közbizalmat és magát a demokráciát is;

| N. | mivel az, hogy független módon nyomon lehessen követni a politikai pártok finanszírozását, továbbra is jelentős kihívást jelent; mivel sok AKCS-országban a politikai finanszírozásra vonatkozóan még mindig nem létezik valódi szabályozási keret, és kevés ország rendelkezik igazgatási kapacitással a pénzügyi jelentések begyűjtéséhez és ellenőrzéséhez; |
| --- | --- |

N.

mivel az, hogy független módon nyomon lehessen követni a politikai pártok finanszírozását, továbbra is jelentős kihívást jelent; mivel sok AKCS-országban a politikai finanszírozásra vonatkozóan még mindig nem létezik valódi szabályozási keret, és kevés ország rendelkezik igazgatási kapacitással a pénzügyi jelentések begyűjtéséhez és ellenőrzéséhez;

| O. | mivel a politikai finanszírozásról szóló jogszabályoknak magukban kell foglalniuk a magán- és közfinanszírozásra, a kiadásokra, az elszámoltathatóságra, a finanszírozás eredetének ismertetésére és a felügyeletre vonatkozó szabályokat, illetve szankciókat is; |
| --- | --- |

O.

mivel a politikai finanszírozásról szóló jogszabályoknak magukban kell foglalniuk a magán- és közfinanszírozásra, a kiadásokra, az elszámoltathatóságra, a finanszírozás eredetének ismertetésére és a felügyeletre vonatkozó szabályokat, illetve szankciókat is;

| P. | mivel a politikai finanszírozás és a pénzeszközök felhasználásának szabályozása elengedhetetlen a demokrácia megóvásához és a politikai pártok széles körében folyó verseny fokozásához, valamint a korrupció és a tiltott pénzeszközök felhasználásának megelőzéséhez; |
| --- | --- |

P.

mivel a politikai finanszírozás és a pénzeszközök felhasználásának szabályozása elengedhetetlen a demokrácia megóvásához és a politikai pártok széles körében folyó verseny fokozásához, valamint a korrupció és a tiltott pénzeszközök felhasználásának megelőzéséhez;

| Q. | mivel a szabályok nem megfelelő végrehajtása megkönnyíti, hogy a választások során ellenőrizetlen kiadásokra és törvénytelen gyakorlatokra kerüljön sor; mivel a legtöbb AKCS-országban továbbra is kihívást jelent szankciók kiszabása a politikai finanszírozási szabályok megsértőire; |
| --- | --- |

Q.

mivel a szabályok nem megfelelő végrehajtása megkönnyíti, hogy a választások során ellenőrizetlen kiadásokra és törvénytelen gyakorlatokra kerüljön sor; mivel a legtöbb AKCS-országban továbbra is kihívást jelent szankciók kiszabása a politikai finanszírozási szabályok megsértőire;

| R. | mivel a legtöbb uniós országban szigorú szabályok vannak érvényben a kívülről vagy külföldről érkező finanszírozásra vonatkozóan, amelyek megakadályozzák, hogy a politikai folyamatot külső vagy külföldi érdekek befolyásolják; |
| --- | --- |

R.

mivel a legtöbb uniós országban szigorú szabályok vannak érvényben a kívülről vagy külföldről érkező finanszírozásra vonatkozóan, amelyek megakadályozzák, hogy a politikai folyamatot külső vagy külföldi érdekek befolyásolják;

| S. | mivel a nők részvételét a politikában, illetve hozzáférésüket a politikához a gyakorlatban az erőforrásokhoz való hozzáférés nehézségei akadályozzák; mivel a politikai pártok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a nemek közötti tisztességes egyensúly fenntartása érdekében a politikában; |
| --- | --- |

S.

mivel a nők részvételét a politikában, illetve hozzáférésüket a politikához a gyakorlatban az erőforrásokhoz való hozzáférés nehézségei akadályozzák; mivel a politikai pártok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a nemek közötti tisztességes egyensúly fenntartása érdekében a politikában;

| 1. | úgy véli, hogy a politikai pártok finanszírozásának azt kell szolgálnia, hogy az emberek hangot adhassanak véleményüknek a demokratikus politikai folyamatban, elősegítve a különböző vélemények és politikai megoldások feltárását, valamint valamennyi szereplő érdemi részvételét a politikai folyamatban, ezáltal erősítve a demokráciát és biztosítva a hivatalváltás lehetőségét; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a politikai pártok finanszírozásának azt kell szolgálnia, hogy az emberek hangot adhassanak véleményüknek a demokratikus politikai folyamatban, elősegítve a különböző vélemények és politikai megoldások feltárását, valamint valamennyi szereplő érdemi részvételét a politikai folyamatban, ezáltal erősítve a demokráciát és biztosítva a hivatalváltás lehetőségét;

| 2. | emlékeztet rá, hogy a politikai pártoknak megfelelő finanszírozásra van szükségük ahhoz, hogy elláthassák a választási kampányok levezetését érintő alapfeladataikat, de ugyanígy ahhoz is, hogy megvalósíthassanak a szerepvállalás növelésével, a szakpolitikai programok kidolgozásával, a politikai oktatással és képzéssel és az intézményfejlesztéssel kapcsolatos tevékenységeket; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet rá, hogy a politikai pártoknak megfelelő finanszírozásra van szükségük ahhoz, hogy elláthassák a választási kampányok levezetését érintő alapfeladataikat, de ugyanígy ahhoz is, hogy megvalósíthassanak a szerepvállalás növelésével, a szakpolitikai programok kidolgozásával, a politikai oktatással és képzéssel és az intézményfejlesztéssel kapcsolatos tevékenységeket;

| 3. | véleménye szerint a közfinanszírozás továbbra is alapvetően fontos az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a kiegyenlítettség javításához a politikai finanszírozás terén; sürgeti valamennyi kormányt, hogy garantálják a szabad politikai megjelenés lehetőségét a politikai pártok valódi és érdemi versengéséhez annak érdekében, hogy azok megszilárdulhassanak és képesek legyenek adományokat gyűjteni anélkül, hogy a kormányzó párt általi megfélemlítéstől kellene tartaniuk; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint a közfinanszírozás továbbra is alapvetően fontos az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a kiegyenlítettség javításához a politikai finanszírozás terén; sürgeti valamennyi kormányt, hogy garantálják a szabad politikai megjelenés lehetőségét a politikai pártok valódi és érdemi versengéséhez annak érdekében, hogy azok megszilárdulhassanak és képesek legyenek adományokat gyűjteni anélkül, hogy a kormányzó párt általi megfélemlítéstől kellene tartaniuk;

| 4. | meggyőződése, hogy a korrupció súlyosan veszélyezteti a jogállamiságot, a demokráciát, az emberi jogokat, az egyenlőséget és a társadalmi igazságosságot; ennek megfelelően sürgeti valamennyi államot, hogy fogadjanak el vagy erősítsék meg korrupcióellenes jogszabályaikat a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozására vonatkozóan, és maradéktalanul biztosítsák azok végrehajtását és érvényesítését; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy a korrupció súlyosan veszélyezteti a jogállamiságot, a demokráciát, az emberi jogokat, az egyenlőséget és a társadalmi igazságosságot; ennek megfelelően sürgeti valamennyi államot, hogy fogadjanak el vagy erősítsék meg korrupcióellenes jogszabályaikat a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozására vonatkozóan, és maradéktalanul biztosítsák azok végrehajtását és érvényesítését;

| 5. | emlékeztet rá, hogy az állam semlegességének elvét minden körülmények között tiszteletben kell tartani és a politikai csoportok vagy pártok szerveződésének szabadságát és függetlenségüket nem lehet bármiféle közfinanszírozás odaítélésétől függővé tenni; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet rá, hogy az állam semlegességének elvét minden körülmények között tiszteletben kell tartani és a politikai csoportok vagy pártok szerveződésének szabadságát és függetlenségüket nem lehet bármiféle közfinanszírozás odaítélésétől függővé tenni;

| 6. | sürgeti a kormányokat, hogy válasszák külön az intézményi erőforrásokat a hatalmon lévő párt forrásaitól az intézmények semlegességének megőrzése és olyan környezet létrehozása érdekében, amelyben az egyenlőségen alapuló választási térségben megvalósulhat a pártok közötti valódi verseny; véleménye szerint az állami forrásokkal való visszaélés hatalmas fenyegetést jelent a jó kormányzásra és inkluzív demokratikus rendszer építésére nézve; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a kormányokat, hogy válasszák külön az intézményi erőforrásokat a hatalmon lévő párt forrásaitól az intézmények semlegességének megőrzése és olyan környezet létrehozása érdekében, amelyben az egyenlőségen alapuló választási térségben megvalósulhat a pártok közötti valódi verseny; véleménye szerint az állami forrásokkal való visszaélés hatalmas fenyegetést jelent a jó kormányzásra és inkluzív demokratikus rendszer építésére nézve;

| 7. | sürgeti valamennyi kormányt, hogy hozzanak létre és maradéktalanul érvényesítsenek a politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályozást, ideértve a hatékony ellenőrzési mechanizmusokat, büntetőjogi szankciókat, valamint a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó objektív szabályokat; |
| --- | --- |

7.

sürgeti valamennyi kormányt, hogy hozzanak létre és maradéktalanul érvényesítsenek a politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályozást, ideértve a hatékony ellenőrzési mechanizmusokat, büntetőjogi szankciókat, valamint a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó objektív szabályokat;

| 8. | felszólít a politikai pártok bármely (állami, magán, külföldi, saját) forrásból származó finanszírozásának kötelező közzétételére a teljes átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

felszólít a politikai pártok bármely (állami, magán, külföldi, saját) forrásból származó finanszírozásának kötelező közzétételére a teljes átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében;

| 9. | véleménye szerint az AKCS-országok bankrendszerének megerősítése jelentős mértékben korlátozhatná a törvénytelen finanszírozás politikai életre gyakorolt befolyását, és segítené a korrupció elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint az AKCS-országok bankrendszerének megerősítése jelentős mértékben korlátozhatná a törvénytelen finanszírozás politikai életre gyakorolt befolyását, és segítené a korrupció elleni küzdelmet;

| 10. | sürgeti a parlamenteket, hogy erősítsék meg a politikai pártok átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonatkozó szabályozást, valamint hozzanak megfelelő jogszabályokat a demokratikus egyenlőség elvének érvényesítése és a politikai költségtényezők szabályozása érdekében, beleértve kiadási korlátok bevezetését a kampányok tekintetében; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a parlamenteket, hogy erősítsék meg a politikai pártok átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonatkozó szabályozást, valamint hozzanak megfelelő jogszabályokat a demokratikus egyenlőség elvének érvényesítése és a politikai költségtényezők szabályozása érdekében, beleértve kiadási korlátok bevezetését a kampányok tekintetében;

| 11. | felhív a politikai pártok pénzszámla-kezelésének nyomon követését végző független szabályozó testületek létrehozására, amelyeknek hatáskörébe tartozik a megfelelőség érvényesítése, a pártok pénzügyi beszámolóinak vizsgálata és a választott tisztségviselők pénzügyi helyzetének nyomon követése, beleértve büntetőjogi vagy pénzügyi szankciók kiszabását is a szabályok megsértőire; felhívja az EU-t, hogy a pénzügyi ellenőrző rendszer hatékonyságának növelése érdekében tevőlegesen támogassa technikai segítségnyújtás és tudásmegosztást célzó programok révén az AKCS-országok igazgatási kapacitásainak megerősítését; |
| --- | --- |

11.

felhív a politikai pártok pénzszámla-kezelésének nyomon követését végző független szabályozó testületek létrehozására, amelyeknek hatáskörébe tartozik a megfelelőség érvényesítése, a pártok pénzügyi beszámolóinak vizsgálata és a választott tisztségviselők pénzügyi helyzetének nyomon követése, beleértve büntetőjogi vagy pénzügyi szankciók kiszabását is a szabályok megsértőire; felhívja az EU-t, hogy a pénzügyi ellenőrző rendszer hatékonyságának növelése érdekében tevőlegesen támogassa technikai segítségnyújtás és tudásmegosztást célzó programok révén az AKCS-országok igazgatási kapacitásainak megerősítését;

| 12. | emlékeztet rá, hogy a szabályozó testületeknek megfelelő forrással és egyértelmű megbízatással kell rendelkezniük ahhoz, hogy kivizsgálhassák a politikai finanszírozás szabályszegési eseteit és érvényesíthessék a megfelelő szankciókat; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet rá, hogy a szabályozó testületeknek megfelelő forrással és egyértelmű megbízatással kell rendelkezniük ahhoz, hogy kivizsgálhassák a politikai finanszírozás szabályszegési eseteit és érvényesíthessék a megfelelő szankciókat;

| 13. | sürgeti valamennyi kormányt, hogy hozzanak, illetve erősítsék meg a korrupció elleni küzdelem megelőzésére irányuló hatásos intézkedéseket, és hozzanak létre független fegyelmi testületeket a politikai pártokkal kapcsolatos korrupcióra vagy a pénzügyi források hűtlen kezelésére irányuló vizsgálat és szankciók alkalmazása céljából; |
| --- | --- |

13.

sürgeti valamennyi kormányt, hogy hozzanak, illetve erősítsék meg a korrupció elleni küzdelem megelőzésére irányuló hatásos intézkedéseket, és hozzanak létre független fegyelmi testületeket a politikai pártokkal kapcsolatos korrupcióra vagy a pénzügyi források hűtlen kezelésére irányuló vizsgálat és szankciók alkalmazása céljából;

| 14. | sürgeti valamennyi kormányt, hogy a politikai szereplők integritásának védelme érdekében hozzák meg az összes szükséges – a csalás vagy bármely jogellenes gyakorlat elkövetésének megelőzését szolgáló – intézkedést; |
| --- | --- |

14.

sürgeti valamennyi kormányt, hogy a politikai szereplők integritásának védelme érdekében hozzák meg az összes szükséges – a csalás vagy bármely jogellenes gyakorlat elkövetésének megelőzését szolgáló – intézkedést;

| 15. | úgy véli, hogy a tiltott pénzeszközök behatolása a politikába különös fenyegetést jelent a demokráciára és annak intézményeire nézve minden kontinensen; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a tiltott pénzeszközök behatolása a politikába különös fenyegetést jelent a demokráciára és annak intézményeire nézve minden kontinensen;

| 16. | felszólít a nyilvános elszámoltathatóság megerősítésére a közpénzek szabályozatlan, az állami forrásokkal való visszaélést lehetővé tevő és a közpénzeket a közérdekű céloktól eltérítő felhasználása tekintetében; felszólít továbbá a politikai pártok magánfinanszírozásának korlátozására, illetve adott esetben az átláthatóságra és a megfelelő közjogi szerv általi felügyeletre; |
| --- | --- |

16.

felszólít a nyilvános elszámoltathatóság megerősítésére a közpénzek szabályozatlan, az állami forrásokkal való visszaélést lehetővé tevő és a közpénzeket a közérdekű céloktól eltérítő felhasználása tekintetében; felszólít továbbá a politikai pártok magánfinanszírozásának korlátozására, illetve adott esetben az átláthatóságra és a megfelelő közjogi szerv általi felügyeletre;

| 17. | sürgetőnek tartja korlátozások bevezetését annak érdekében, hogy közbeszerzést elnyerő vagy arra esélyes vállalatok ne adományozhassanak pénzt politikai pártoknak; |
| --- | --- |

17.

sürgetőnek tartja korlátozások bevezetését annak érdekében, hogy közbeszerzést elnyerő vagy arra esélyes vállalatok ne adományozhassanak pénzt politikai pártoknak;

| 18. | felszólítja valamennyi kormányt, hogy vezessenek be tiltást vagy felső korlátokat a politikai pártoknak juttatott külföldi adományok tekintetében annak megelőzése érdekében, hogy külföldi érdekek befolyásolhassák a politikai folyamatot, továbbá hogy tegyék kötelezővé a külföldről kapott adományok nyilvánosságra hozását; |
| --- | --- |

18.

felszólítja valamennyi kormányt, hogy vezessenek be tiltást vagy felső korlátokat a politikai pártoknak juttatott külföldi adományok tekintetében annak megelőzése érdekében, hogy külföldi érdekek befolyásolhassák a politikai folyamatot, továbbá hogy tegyék kötelezővé a külföldről kapott adományok nyilvánosságra hozását;

| 19. | kiáll amellett, hogy a politikai pártok finanszírozására vonatkozó, elszámoltathatósági és átláthatósági mechanizmusokat tartalmazó szabályozás hatékony végrehajtása fontos tényező az intézmények és a választási folyamatok iránti közbizalom erősítésében; |
| --- | --- |

19.

kiáll amellett, hogy a politikai pártok finanszírozására vonatkozó, elszámoltathatósági és átláthatósági mechanizmusokat tartalmazó szabályozás hatékony végrehajtása fontos tényező az intézmények és a választási folyamatok iránti közbizalom erősítésében;

| 20. | véleménye szerint a politikai pártok finanszírozására vonatkozó egyértelmű és kiegyensúlyozott szabályozás azt is lehetővé tenné, hogy bizalmi viszony alakuljon ki a közigazgatási szervek és a politikai pártok között; |
| --- | --- |

20.

véleménye szerint a politikai pártok finanszírozására vonatkozó egyértelmű és kiegyensúlyozott szabályozás azt is lehetővé tenné, hogy bizalmi viszony alakuljon ki a közigazgatási szervek és a politikai pártok között;

| 21. | sürgeti valamennyi kormányt a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos követelmények érvényesítésére a politikai pártok közforrásokból történő finanszírozását célzó programokban annak érdekében, hogy a nők könnyebben hozzájuthassanak a fenntartható pénzügyi forrásokhoz, és ily módon erősödhessen politikai szerepvállalásuk; |
| --- | --- |

21.

sürgeti valamennyi kormányt a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos követelmények érvényesítésére a politikai pártok közforrásokból történő finanszírozását célzó programokban annak érdekében, hogy a nők könnyebben hozzájuthassanak a fenntartható pénzügyi forrásokhoz, és ily módon erősödhessen politikai szerepvállalásuk;

| 22. | ösztönzi a civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy folyamatosan és független módon kövessék nyomon a politikai pártok finanszírozását, jelentsék be a jogellenes gyakorlatokat és tájékoztassák a polgárokat a hatáskör gyakorlásáról; felszólít továbbá arra, hogy a visszaélést bejelentő személyeket jogszabályok védelmezzék; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi a civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy folyamatosan és független módon kövessék nyomon a politikai pártok finanszírozását, jelentsék be a jogellenes gyakorlatokat és tájékoztassák a polgárokat a hatáskör gyakorlásáról; felszólít továbbá arra, hogy a visszaélést bejelentő személyeket jogszabályok védelmezzék;

| 23. | véleménye szerint a civil társadalmi szervezetek – a pénzügyi szabályozó testületekkel együtt – igen jelentős szerepet játszhatnak a polgárok, a politikai pártok és valamennyi érdekelt fél tudatosságának növelésében a politikai finanszírozásra vonatkozó szabályozás fontossága tekintetében; |
| --- | --- |

23.

véleménye szerint a civil társadalmi szervezetek – a pénzügyi szabályozó testületekkel együtt – igen jelentős szerepet játszhatnak a polgárok, a politikai pártok és valamennyi érdekelt fél tudatosságának növelésében a politikai finanszírozásra vonatkozó szabályozás fontossága tekintetében;

| 24. | ösztönzi az uniós és az AKCS-országokat, hogy a jó kormányzás biztosításához országaikban határozzanak meg közös irányelveket a politikai pártok finanszírozása tekintetében; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi az uniós és az AKCS-országokat, hogy a jó kormányzás biztosításához országaikban határozzanak meg közös irányelveket a politikai pártok finanszírozása tekintetében;

| 25. | felszólít arra, hogy a politikai pártok finanszírozásával kapcsolatos ezen szabályok ne korlátozódjanak csupán magukra a politikai pártokra, hanem terjedjenek ki választási kampányaikra és a politikai részvétel más formáira is, például népszavazásokra; |
| --- | --- |

25.

felszólít arra, hogy a politikai pártok finanszírozásával kapcsolatos ezen szabályok ne korlátozódjanak csupán magukra a politikai pártokra, hanem terjedjenek ki választási kampányaikra és a politikai részvétel más formáira is, például népszavazásokra;

| 26. | sürgeti azokat az országokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják az ENSZ Korrupció elleni egyezményét és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményét; |
| --- | --- |

26.

sürgeti azokat az országokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják az ENSZ Korrupció elleni egyezményét és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményét;

| 27. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, az AKCS-államok regionális szervezeteinek, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

27.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, az AKCS-államok regionális szervezeteinek, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (3)

a segélyezési és fejlesztési hatékonyság fokozásáról az EU–AKCS országok közötti együttműködés során

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2017. június 19–21-i máltai (San Ġiljan) ülésén, |
| --- | --- |

—

2017. június 19–21-i máltai (San Ġiljan) ülésén,

| — | tekintettel az egyfelől az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másfelől az Európai Közösség és tagállamai között kötött és Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra („Cotonoui Megállapodás”) (4) és a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgált változataira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyfelől az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másfelől az Európai Közösség és tagállamai között kötött és Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra („Cotonoui Megállapodás”) (4) és a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgált változataira (5),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik, Puszanban rendezett magas szintű fórumról szóló, 2011. májusban Budapesten elfogadott nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik, Puszanban rendezett magas szintű fórumról szóló, 2011. májusban Budapesten elfogadott nyilatkozatára,

| — | tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről szóló 2008. május 22-i európai parlamenti állásfoglalásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről szóló 2008. május 22-i európai parlamenti állásfoglalásra (6),

| — | tekintettel a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről szóló 2011. július 5-i európai parlamenti állásfoglalásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről szóló 2011. július 5-i európai parlamenti állásfoglalásra (7),

| — | tekintettel a segélyhatékonyságról szóló negyedik magas szintű fórumról szóló 2011. október 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonyságról szóló negyedik magas szintű fórumról szóló 2011. október 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (8),

| — | tekintettel az uniós fejlesztési segélyt adományozók koordinációjáról szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2013. december 11-i európai parlamenti állásfoglalásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós fejlesztési segélyt adományozók koordinációjáról szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2013. december 11-i európai parlamenti állásfoglalásra (9),

| — | tekintettel a fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2015. május 19-i európai parlamenti állásfoglalásra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2015. május 19-i európai parlamenti állásfoglalásra (10),

| — | tekintettel a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepéről szóló, 2016. április 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magánszektor fejlesztésben betöltött szerepéről szóló, 2016. április 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (11),

| — | tekintettel a 2030-ig szóló menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig szóló menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (12),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről szóló, 2016. június 7-i európai parlamenti állásfoglalásra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről szóló, 2016. június 7-i európai parlamenti állásfoglalásra (13),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i európai parlamenti állásfoglalásra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i európai parlamenti állásfoglalásra (14),

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (15),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint a Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra, és különösen az abban meghatározott fenntartható fejlesztési célok közül a 17. célra, amely kötelezi az ENSZ tagállamait a menetrend végrehajtási eszközeinek megerősítésére és a fenntartható fejlődést szolgáló globális partnerség újjáélesztésére (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint a Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra, és különösen az abban meghatározott fenntartható fejlesztési célok közül a 17. célra, amely kötelezi az ENSZ tagállamait a menetrend végrehajtási eszközeinek megerősítésére és a fenntartható fejlődést szolgáló globális partnerség újjáélesztésére (16),

| — | tekintettel az addisz-abebai cselekvési programra, a fejlesztésfinanszírozásról szóló harmadik nemzetközi konferencián (Addisz-Abeba, Etiópia, 2015. július 13–16.) elfogadott, az ENSZ Közgyűlése által a 2015. július 27-i 69/313. sz. határozatában jóváhagyott záródokumentumra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az addisz-abebai cselekvési programra, a fejlesztésfinanszírozásról szóló harmadik nemzetközi konferencián (Addisz-Abeba, Etiópia, 2015. július 13–16.) elfogadott, az ENSZ Közgyűlése által a 2015. július 27-i 69/313. sz. határozatában jóváhagyott záródokumentumra (17),

| — | tekintettel a nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott 2002. évi monterrey-i konszenzusra és a monterrey-i konszenzus végrehajtásának felülvizsgálatára irányuló, fejlesztésfinanszírozásról szóló nemzetközi nyomon követési konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott 2002. évi monterrey-i konszenzusra és a monterrey-i konszenzus végrehajtásának felülvizsgálatára irányuló, fejlesztésfinanszírozásról szóló nemzetközi nyomon követési konferenciára,

| — | tekintettel a segélyhatékonysággal foglalkozó második magas szintű fórum által 2005-ben elfogadott, a segélyhatékonyságról szóló párizsi nyilatkozatra, a segélyhatékonysággal foglalkozó harmadik, 2008-ban Accrában (Ghána) rendezett magas szintű fórum által elfogadott accrai cselekvési programra (18) és a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik, 2011 decemberében Puszanban (Koreai Köztársaság) rendezett magas szintű fórum által elfogadott dokumentumra, amely elindította a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerséget (GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonysággal foglalkozó második magas szintű fórum által 2005-ben elfogadott, a segélyhatékonyságról szóló párizsi nyilatkozatra, a segélyhatékonysággal foglalkozó harmadik, 2008-ban Accrában (Ghána) rendezett magas szintű fórum által elfogadott accrai cselekvési programra (18) és a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik, 2011 decemberében Puszanban (Koreai Köztársaság) rendezett magas szintű fórum által elfogadott dokumentumra, amely elindította a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerséget (GPEDC) (19),

| — | tekintettel a békeépítésről és államépítésről szóló, 2010. április 10-én Diliben elfogadott nyilatkozatra (20), valamint a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik magas szintű fórumon 2011. november 30-án elindított, az instabil államokban való szerepvállalásról szóló új megállapodásra (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a békeépítésről és államépítésről szóló, 2010. április 10-én Diliben elfogadott nyilatkozatra (20), valamint a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik magas szintű fórumon 2011. november 30-án elindított, az instabil államokban való szerepvállalásról szóló új megállapodásra (21),

| — | tekintettel a GPEDC Nairobiban 2016. november 28. és december 1. között tartott második magas szintű találkozójára (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GPEDC Nairobiban 2016. november 28. és december 1. között tartott második magas szintű találkozójára (22),

| — | tekintettel az OECD/UNDP 2014. évi, „A fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozása” című értékelő jelentésére (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD/UNDP 2014. évi, „A fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozása” című értékelő jelentésére (23),

| — | tekintettel az AKCS-államok csoportja által a harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott állásfoglalásra (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-államok csoportja által a harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott állásfoglalásra (24),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, amely az EU fejlesztési politikájának elsődleges célkitűzéseként határozza meg a szegénység csökkentését és megszüntetését, és előírja, hogy az Unió és a tagállamok teljesítsék az ENSZ és az egyéb illetékes szervezetek égisze alatt vállalt kötelezettségeiket, valamint a szakpolitikák végrehajtásakor vegyék figyelembe azokat a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, amely az EU fejlesztési politikájának elsődleges célkitűzéseként határozza meg a szegénység csökkentését és megszüntetését, és előírja, hogy az Unió és a tagállamok teljesítsék az ENSZ és az egyéb illetékes szervezetek égisze alatt vállalt kötelezettségeiket, valamint a szakpolitikák végrehajtásakor vegyék figyelembe azokat a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra,

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló 2005. évi európai konszenzusra (25) és a fejlesztési politikáról szóló új európai konszenzusra irányuló javaslatra (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló 2005. évi európai konszenzusra (25) és a fejlesztési politikáról szóló új európai konszenzusra irányuló javaslatra (26),

| — | tekintettel a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló, 2007. május 15-i európai uniós magatartási kódexre (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló, 2007. május 15-i európai uniós magatartási kódexre (27),

| — | tekintettel a segélyhatékonysági működési keretre (28), amely a segélyhatékonysági működési keretről szóló, 2009. november 17-i tanácsi következtetésekre, az országok közötti munkamegosztásról szóló 2010. június 14-i tanácsi következtetésekre, és az átláthatóságról és a kölcsönös elszámoltathatóságról szóló 2010. december 9-i tanácsi következtetésekre épül, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonysági működési keretre (28), amely a segélyhatékonysági működési keretről szóló, 2009. november 17-i tanácsi következtetésekre, az országok közötti munkamegosztásról szóló 2010. június 14-i tanácsi következtetésekre, és az átláthatóságról és a kölcsönös elszámoltathatóságról szóló 2010. december 9-i tanácsi következtetésekre épül,

| — | tekintettel az „Új globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre (29),

| — | tekintettel a közös programozás megerősítéséről szóló, 2016. május 12-i tanácsi következtetésekre (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös programozás megerősítéséről szóló, 2016. május 12-i tanácsi következtetésekre (30),

| — | tekintettel az EU által nyújtott fejlesztési támogatás célértékeiről szóló, az Európai Tanács részére készített 2016. évi jelentéssel kapcsolatos 2016. május 12-i tanácsi következtetésekre (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU által nyújtott fejlesztési támogatás célértékeiről szóló, az Európai Tanács részére készített 2016. évi jelentéssel kapcsolatos 2016. május 12-i tanácsi következtetésekre (31),

| — | tekintettel „A fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló 2015. évi uniós jelentés – Az Unió és a tagállamok által elért eredmények áttekintése” című, 2015. június 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló 2015. évi uniós jelentés – Az Unió és a tagállamok által elért eredmények áttekintése” című, 2015. június 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0128),

| — | tekintettel a „Közös jövőkép, közös cselekvés: erősebb Európa. Az EU globális kül- és biztonságpolitikai stratégiája” című, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2016 júniusában ismertetett dokumentumra (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közös jövőkép, közös cselekvés: erősebb Európa. Az EU globális kül- és biztonságpolitikai stratégiája” című, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2016 júniusában ismertetett dokumentumra (32),

| — | tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/xxxxxx),

| A. | mivel a segélyhatékonyság hozzájárul az életminőség javításához, a szegénység csökkentéséhez és a fenntartható fejlesztési célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

A.

mivel a segélyhatékonyság hozzájárul az életminőség javításához, a szegénység csökkentéséhez és a fenntartható fejlesztési célkitűzések megvalósításához;

| B. | mivel a szegénység csökkentése, a demokrácia megszilárdítása, a jogállamiság, a jó kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása a Cotonoui Partnerségi Megállapodás fő célkitűzései, és mivel eddig az Európai Fejlesztési Alap (EFA) volt a fejlesztési és humanitárius intervenció fő uniós pénzügyi eszköze; |
| --- | --- |

B.

mivel a szegénység csökkentése, a demokrácia megszilárdítása, a jogállamiság, a jó kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása a Cotonoui Partnerségi Megállapodás fő célkitűzései, és mivel eddig az Európai Fejlesztési Alap (EFA) volt a fejlesztési és humanitárius intervenció fő uniós pénzügyi eszköze;

| C. | mivel a fejlesztési támogatások esetében figyelembe kell venni a biztonság kérdését, amely számos fejlődő vagy válság sújtotta régióban a népesség elsődleges egzisztenciális problémájává vált; |
| --- | --- |

C.

mivel a fejlesztési támogatások esetében figyelembe kell venni a biztonság kérdését, amely számos fejlődő vagy válság sújtotta régióban a népesség elsődleges egzisztenciális problémájává vált;

| D. | mivel az AKCS-országok többsége továbbra is az alacsony jövedelmű országok közé tartozik a több mint 50 éve folyó fejlesztési együttműködés ellenére; |
| --- | --- |

D.

mivel az AKCS-országok többsége továbbra is az alacsony jövedelmű országok közé tartozik a több mint 50 éve folyó fejlesztési együttműködés ellenére;

| E. | mivel a segélyhatékonysággal kapcsolatos jelenlegi kihívásokat holisztikus módon kell kezelni, amely tükrözi a 21. század valóságát, többek között a biztonságot, a táplálkozást, a vízellátást, valamint a talaj és egyéb természeti erőforrások hatékony felhasználását; |
| --- | --- |

E.

mivel a segélyhatékonysággal kapcsolatos jelenlegi kihívásokat holisztikus módon kell kezelni, amely tükrözi a 21. század valóságát, többek között a biztonságot, a táplálkozást, a vízellátást, valamint a talaj és egyéb természeti erőforrások hatékony felhasználását;

| F. | mivel a hivatalos fejlesztési támogatást (ODA) nyújtó államok bruttó nemzeti jövedelmük mindössze 0,46 %-át fordították fejlesztésre, aminek nyomán összesen 2 billió USD olyan többlet keletkezett, amelyet nem bocsátottak a fejlődő országok rendelkezésére; |
| --- | --- |

F.

mivel a hivatalos fejlesztési támogatást (ODA) nyújtó államok bruttó nemzeti jövedelmük mindössze 0,46 %-át fordították fejlesztésre, aminek nyomán összesen 2 billió USD olyan többlet keletkezett, amelyet nem bocsátottak a fejlődő országok rendelkezésére;

| G. | mivel az ODA kritikus szerepet játszhat a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló menetrendjének végrehajtásában, különösen az alacsony jövedelmű országokban és azon országokban, amelyek szélsőséges szegénységgel és egyenlőtlenséggel küzdenek, ha tiszteletben tartja a hatékony fejlesztési együttműködés alapelveit, nevezetesen az egyes országok felelősségvállalását, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, az eredményekre történő összpontosítást és a társadalmi befogadást; |
| --- | --- |

G.

mivel az ODA kritikus szerepet játszhat a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló menetrendjének végrehajtásában, különösen az alacsony jövedelmű országokban és azon országokban, amelyek szélsőséges szegénységgel és egyenlőtlenséggel küzdenek, ha tiszteletben tartja a hatékony fejlesztési együttműködés alapelveit, nevezetesen az egyes országok felelősségvállalását, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, az eredményekre történő összpontosítást és a társadalmi befogadást;

| H. | mivel a GPEDC 2016. évi jelentése megállapítja, hogy az országok felelősségvállalási kötelezettségvállalásainak végrehajtásában az utóbbi években egyre kevesebb előrelépés történik; |
| --- | --- |

H.

mivel a GPEDC 2016. évi jelentése megállapítja, hogy az országok felelősségvállalási kötelezettségvállalásainak végrehajtásában az utóbbi években egyre kevesebb előrelépés történik;

| I. | mivel csak a fejlesztési együttműködés fele zajlik a kedvezményezett országok saját pénzügyi irányítási és közbeszerzési rendszerén keresztül; |
| --- | --- |

I.

mivel csak a fejlesztési együttműködés fele zajlik a kedvezményezett országok saját pénzügyi irányítási és közbeszerzési rendszerén keresztül;

| J. | mivel fejlesztési támogatásból finanszírozott projekteket és programokat kell kidolgozni a kedvezményezett országok célkitűzéseivel és prioritásaival összhangban; |
| --- | --- |

J.

mivel fejlesztési támogatásból finanszírozott projekteket és programokat kell kidolgozni a kedvezményezett országok célkitűzéseivel és prioritásaival összhangban;

| K. | mivel a fejlesztési támogatást számos koordinálatlan projekten és programon keresztül folyósították, ezáltal csökkentette az országok koherens politika kialakítására irányuló kapacitását; |
| --- | --- |

K.

mivel a fejlesztési támogatást számos koordinálatlan projekten és programon keresztül folyósították, ezáltal csökkentette az országok koherens politika kialakítására irányuló kapacitását;

| L. | mivel bár a fejlődő országok adósságterhének csökkentésében elért haladás egyértelmű volt az évezred kezdetén, azonban jelenleg az adósságok szintje emelkedik; |
| --- | --- |

L.

mivel bár a fejlődő országok adósságterhének csökkentésében elért haladás egyértelmű volt az évezred kezdetén, azonban jelenleg az adósságok szintje emelkedik;

| M. | mivel a fejlesztési partner hosszú távú jelenléte, a program alapú támogatás, valamint a nemzeti kormánnyal folytatott együttműködés és párbeszéd elősegíti a kölcsönös bizalom és megértés kialakulását; |
| --- | --- |

M.

mivel a fejlesztési partner hosszú távú jelenléte, a program alapú támogatás, valamint a nemzeti kormánnyal folytatott együttműködés és párbeszéd elősegíti a kölcsönös bizalom és megértés kialakulását;

| N. | mivel a fejlesztési támogatáson és együttműködésen kívül más fejlesztéspolitikai eszközökre is szükség van ahhoz, hogy hatékonyan csökkenteni lehessen a szegénységet és a többi fenntartható fejlesztési cél elérését is elő lehessen mozdítani; |
| --- | --- |

N.

mivel a fejlesztési támogatáson és együttműködésen kívül más fejlesztéspolitikai eszközökre is szükség van ahhoz, hogy hatékonyan csökkenteni lehessen a szegénységet és a többi fenntartható fejlesztési cél elérését is elő lehessen mozdítani;

| O. | mivel a fejlesztés hatékonysága, amelyet a fejlesztés szolgálatába állított összes eszköz és erőforrás hatékony felhasználásaként értelmeznek, nemcsak a támogatások adományozóitól függ, hanem attól is, hogy léteznek-e hatékony és alkalmazkodóképes intézmények, szilárd politikák, jogállamiság, mindenkire kiterjedő demokratikus kormányzás és a korrupció elleni hatásos védelem a fejlődő országokban, illetve a tiltott pénzmozgások ellen nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

O.

mivel a fejlesztés hatékonysága, amelyet a fejlesztés szolgálatába állított összes eszköz és erőforrás hatékony felhasználásaként értelmeznek, nemcsak a támogatások adományozóitól függ, hanem attól is, hogy léteznek-e hatékony és alkalmazkodóképes intézmények, szilárd politikák, jogállamiság, mindenkire kiterjedő demokratikus kormányzás és a korrupció elleni hatásos védelem a fejlődő országokban, illetve a tiltott pénzmozgások ellen nemzetközi szinten;

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió számos tagállama nem érte el azt a célkitűzést, hogy bruttó nemzeti termékének (GDP) 0,7 %-át fejlesztési segélyezésre fordítsa, és hogy egyes államok csökkentették az e célra szánt keretüket; gratulál azon öt EU-tagállamnak, amely megvalósította ezt a célt, és hangsúlyozza, hogy kizárólag európai országok valósították meg ezt a célkitűzést vagy tettek komoly erőfeszítést megvalósítására; felhívja az uniós tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben azon kötelezettségvállalásukat, hogy a GNI 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra irányozzák elő, és fogadjanak el világos tervet, amelyben rögzítik, hogyan és mikor fogják elérni ezt a célt; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió számos tagállama nem érte el azt a célkitűzést, hogy bruttó nemzeti termékének (GDP) 0,7 %-át fejlesztési segélyezésre fordítsa, és hogy egyes államok csökkentették az e célra szánt keretüket; gratulál azon öt EU-tagállamnak, amely megvalósította ezt a célt, és hangsúlyozza, hogy kizárólag európai országok valósították meg ezt a célkitűzést vagy tettek komoly erőfeszítést megvalósítására; felhívja az uniós tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben azon kötelezettségvállalásukat, hogy a GNI 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra irányozzák elő, és fogadjanak el világos tervet, amelyben rögzítik, hogyan és mikor fogják elérni ezt a célt;

| 2. | sürgeti az adományozókat, hogy különítsék el a fenntartható fejlesztési célok 2030-ig történő megvalósításához szükséges pénzügyi, technikai és politikai erőforrásokat; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az adományozókat, hogy különítsék el a fenntartható fejlesztési célok 2030-ig történő megvalósításához szükséges pénzügyi, technikai és politikai erőforrásokat;

| 3. | felhívja a donor országokat, hogy hozzanak azonnali intézkedéseket a párizsi nyilatkozat és a puszani partnerségi nyilatkozat keretében vállalt kötelezettségek teljesítésére; hangsúlyozza, hogy ezen együttműködés fő céljának a fejlesztési támogatásban részesülő országok függetlenségének és önellátásának kellene lennie; |
| --- | --- |

3.

felhívja a donor országokat, hogy hozzanak azonnali intézkedéseket a párizsi nyilatkozat és a puszani partnerségi nyilatkozat keretében vállalt kötelezettségek teljesítésére; hangsúlyozza, hogy ezen együttműködés fő céljának a fejlesztési támogatásban részesülő országok függetlenségének és önellátásának kellene lennie;

| 4. | óva int a hivatalos fejlesztési támogatási kritériumok azzal a céllal történő enyhítésétől, hogy a fejlődő országokban a fenntartható fejlődés előmozdításához közvetlenül kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadásokat fedezzenek; |
| --- | --- |

4.

óva int a hivatalos fejlesztési támogatási kritériumok azzal a céllal történő enyhítésétől, hogy a fejlődő országokban a fenntartható fejlődés előmozdításához közvetlenül kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadásokat fedezzenek;

| 5. | felhívja az Európai Uniót, hogy olyan differenciált megközelítést részesítsen előnyben, amely figyelembe veszi fejlettségi szintet, a gazdasági és társadalmi szükségleteket, a földrajzi és éghajlati tulajdonságokat és valamennyi kedvezményezett ország választását és prioritását; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Uniót, hogy olyan differenciált megközelítést részesítsen előnyben, amely figyelembe veszi fejlettségi szintet, a gazdasági és társadalmi szükségleteket, a földrajzi és éghajlati tulajdonságokat és valamennyi kedvezményezett ország választását és prioritását;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az elsődleges cél a szegénység csökkentése, és hosszú távon való megszüntetése; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az elsődleges cél a szegénység csökkentése, és hosszú távon való megszüntetése;

| 7. | újra megerősíti, hogy biztosítani kell a AKCS-országok élelmezésbiztonsághoz való jogát – amely magában foglalja a mezőgazdasági termelők azon jogát, hogy a lakosság számára élelmiszert állítsanak elő –, véget vetve a földfelvásárlások gyakorlatának és biztosítva a mezőgazdasági termelők hozzáférését a termőföldhöz, vetőmagokhoz és vízhez; |
| --- | --- |

7.

újra megerősíti, hogy biztosítani kell a AKCS-országok élelmezésbiztonsághoz való jogát – amely magában foglalja a mezőgazdasági termelők azon jogát, hogy a lakosság számára élelmiszert állítsanak elő –, véget vetve a földfelvásárlások gyakorlatának és biztosítva a mezőgazdasági termelők hozzáférését a termőföldhöz, vetőmagokhoz és vízhez;

| 8. | bátorítja a támogatásban részesülő országok parlamentjeit, hogy fogadjanak el a fejlesztési támogatásokra vonatkozó nemzeti politikákat az adományozók és a támogatásban részesülő kormányok elszámoltathatóságának javítása, az államháztartás-irányítás és támogatásfelvevő képesség továbbfejlesztése, a költségvetési támogatás fogadási feltételeinek javítása, valamint hosszú távon a támogatástól való függőség csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

8.

bátorítja a támogatásban részesülő országok parlamentjeit, hogy fogadjanak el a fejlesztési támogatásokra vonatkozó nemzeti politikákat az adományozók és a támogatásban részesülő kormányok elszámoltathatóságának javítása, az államháztartás-irányítás és támogatásfelvevő képesség továbbfejlesztése, a költségvetési támogatás fogadási feltételeinek javítása, valamint hosszú távon a támogatástól való függőség csökkentése érdekében;

| 9. | felszólítja a donor országokat a helyi szükségletek és állapotok alaposabb felmérésére a segélyhatékonyság maximalizálásának érdekében; felhívja a kedvezményezetteket, hogy e tekintetben nyújtsanak időszerű és pontos tájékoztatást; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a donor országokat a helyi szükségletek és állapotok alaposabb felmérésére a segélyhatékonyság maximalizálásának érdekében; felhívja a kedvezményezetteket, hogy e tekintetben nyújtsanak időszerű és pontos tájékoztatást;

| 10. | sürgeti a donor országokat és a kedvezményezetteket, hogy működjenek együtt a segélyprogramok jobb – többek között a segélyhatékonyságra irányuló pontos nyomon követési mechanizmusok kidolgozása révén történő – összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a donor országokat és a kedvezményezetteket, hogy működjenek együtt a segélyprogramok jobb – többek között a segélyhatékonyságra irányuló pontos nyomon követési mechanizmusok kidolgozása révén történő – összehangolása érdekében;

| 11. | emlékeztet, hogy a kedvezményezett országoknak maguknak kellene meghatározniuk az általuk végrehajtani kívánt fejlesztési modellt és prioritásokat, az országok felelősségvállalási elvével összhangban; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet, hogy a kedvezményezett országoknak maguknak kellene meghatározniuk az általuk végrehajtani kívánt fejlesztési modellt és prioritásokat, az országok felelősségvállalási elvével összhangban;

| 12. | felhívja az AKCS-országokat, hogy fokozzák regionális integrációs erőfeszítéseiket az olyan közös kihívások tekintetében, mint a regionális biztonság, a környezetvédelem, a természetierőforrás-gazdálkodás, a gazdasági áramlatok és a kereskedelmi kapcsolatok kialakítása; |
| --- | --- |

12.

felhívja az AKCS-országokat, hogy fokozzák regionális integrációs erőfeszítéseiket az olyan közös kihívások tekintetében, mint a regionális biztonság, a környezetvédelem, a természetierőforrás-gazdálkodás, a gazdasági áramlatok és a kereskedelmi kapcsolatok kialakítása;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az adósságteher növelésének elkerülése érdekében a fejlesztési támogatást nem kölcsönök, hanem vissza nem térítendő támogatások formájában kell nyújtani; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az adósságteher növelésének elkerülése érdekében a fejlesztési támogatást nem kölcsönök, hanem vissza nem térítendő támogatások formájában kell nyújtani;

| 14. | azon a véleményen van, hogy számos AKCS-országban csak akkor nyílik lehetőség a helyzet tartós megoldására, ha lépéseket tesznek annak érdekében, hogy végre a lakosság is élvezhesse az adott ország természeti kincseiből származó előnyöket; |
| --- | --- |

14.

azon a véleményen van, hogy számos AKCS-országban csak akkor nyílik lehetőség a helyzet tartós megoldására, ha lépéseket tesznek annak érdekében, hogy végre a lakosság is élvezhesse az adott ország természeti kincseiből származó előnyöket;

| 15. | rámutat arra, hogy egyes AKCS-országok esetében az államadósság és az adósságszolgálat szintje egyértelműen fenntarthatatlan, és komolyan korlátozza a beruházást, a növekedést és az állam azon képességét, hogy megfelelően finanszírozza szociális feladatait, például az egészségügyet, az oktatást és a társadalombiztosítást; felszólít egy olyan új együttműködési keret kialakítására, amely ténylegesen képes az AKCS-országok szuverén fejlődésének előmozdítására; felkéri az uniós tagállamokat, hogy az ENSZ említett kezdeményezéseivel összhangban kezdeményezzenek és támogassanak egy adósság-elengedési folyamatot a leginkább eladósodott országok vonatkozásában, előmozdítva ezáltal a gazdasági és társadalmi fejlődést; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy egyes AKCS-országok esetében az államadósság és az adósságszolgálat szintje egyértelműen fenntarthatatlan, és komolyan korlátozza a beruházást, a növekedést és az állam azon képességét, hogy megfelelően finanszírozza szociális feladatait, például az egészségügyet, az oktatást és a társadalombiztosítást; felszólít egy olyan új együttműködési keret kialakítására, amely ténylegesen képes az AKCS-országok szuverén fejlődésének előmozdítására; felkéri az uniós tagállamokat, hogy az ENSZ említett kezdeményezéseivel összhangban kezdeményezzenek és támogassanak egy adósság-elengedési folyamatot a leginkább eladósodott országok vonatkozásában, előmozdítva ezáltal a gazdasági és társadalmi fejlődést;

| 16. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák az általuk biztosított pénzügyi támogatást és humanitárius segítségnyújtást; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák az általuk biztosított pénzügyi támogatást és humanitárius segítségnyújtást;

| 17. | sajnálatát fejezi ki a EU-tagállamok élelmiszersegély-programokban való részvételének csökkenése miatt; felszólít arra, hogy az EU és a tagállamai által az AKCS-országoknak nyújtott támogatást elsősorban a komoly egyenlőtlenségekhez, a szegénységhez, a krónikus alultápláltsághoz, az egészségügyi ellátáshoz és a közszolgáltatásokhoz való hozzáféréshez, és különösen a reproduktív egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréshez kapcsolódó problémák megoldására, valamint a fenntartható fejlesztési célok elérésére használják fel; |
| --- | --- |

17.

sajnálatát fejezi ki a EU-tagállamok élelmiszersegély-programokban való részvételének csökkenése miatt; felszólít arra, hogy az EU és a tagállamai által az AKCS-országoknak nyújtott támogatást elsősorban a komoly egyenlőtlenségekhez, a szegénységhez, a krónikus alultápláltsághoz, az egészségügyi ellátáshoz és a közszolgáltatásokhoz való hozzáféréshez, és különösen a reproduktív egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréshez kapcsolódó problémák megoldására, valamint a fenntartható fejlesztési célok elérésére használják fel;

| 18. | felszólít arra, hogy növeljék az élelmiszersegélyt, és azt elsősorban a helyi mezőgazdasági termelők élelmiszereinek megvásárlására fordítsák; |
| --- | --- |

18.

felszólít arra, hogy növeljék az élelmiszersegélyt, és azt elsősorban a helyi mezőgazdasági termelők élelmiszereinek megvásárlására fordítsák;

| 19. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék közzé a puszani végrehajtási terveket és az erőfeszítéseikről szóló jelentést; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék közzé a puszani végrehajtási terveket és az erőfeszítéseikről szóló jelentést;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a GPEDC-t határozottan be kell vonni a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és az addisz-abebai cselekvési program végrehajtásába; kiemeli, hogy a GPEDC-nek komoly szerepet kell játszania a nyomon követés és az elszámoltathatóság tényeken nyugvó vetületeiben; kiemeli, hogy a GPEDC-nek egyértelműen meghatározott együttműködési csatornákat kell biztosítania az OECD donorok kívüli, meghatározott fejlesztési szereplők számára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a GPEDC-t határozottan be kell vonni a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és az addisz-abebai cselekvési program végrehajtásába; kiemeli, hogy a GPEDC-nek komoly szerepet kell játszania a nyomon követés és az elszámoltathatóság tényeken nyugvó vetületeiben; kiemeli, hogy a GPEDC-nek egyértelműen meghatározott együttműködési csatornákat kell biztosítania az OECD donorok kívüli, meghatározott fejlesztési szereplők számára;

| 21. | üdvözli azokat az OECD-kezdeményezéseket, amelyek hozzájárulhatnak az illegális pénzmozgások csökkentéséhez, és felhívja a nemzetközi közösséget, hogy fokozza együttműködését az adórendszerek átláthatóságának növelése érdekében; kitart amellett, hogy a multinacionális vállalatok és pénzügyi intézmények ebben alapvető és felelősségteljes szerepet játszanak; |
| --- | --- |

21.

üdvözli azokat az OECD-kezdeményezéseket, amelyek hozzájárulhatnak az illegális pénzmozgások csökkentéséhez, és felhívja a nemzetközi közösséget, hogy fokozza együttműködését az adórendszerek átláthatóságának növelése érdekében; kitart amellett, hogy a multinacionális vállalatok és pénzügyi intézmények ebben alapvető és felelősségteljes szerepet játszanak;

| 22. | felhívja a donorokat és a kedvezményezetteket, hogy az ENSZ égisze alatt dolgozzanak ki közös és kötelező erejű normatív keretrendszert, és hozzanak létre biztosítékokat és garanciákat annak biztosítására, hogy az állami és magánvállalatok teljesítsék az ENSZ munkajogi egyezményeinek alapelveit, valamint a szociális, környezetvédelmi és korrupció ellenes normákat; |
| --- | --- |

22.

felhívja a donorokat és a kedvezményezetteket, hogy az ENSZ égisze alatt dolgozzanak ki közös és kötelező erejű normatív keretrendszert, és hozzanak létre biztosítékokat és garanciákat annak biztosítására, hogy az állami és magánvállalatok teljesítsék az ENSZ munkajogi egyezményeinek alapelveit, valamint a szociális, környezetvédelmi és korrupció ellenes normákat;

| 23. | hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell a segélyprojektekhez való hozzáférést a polgárok, a civil társadalmi szervezetek és az államok részvételének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell a segélyprojektekhez való hozzáférést a polgárok, a civil társadalmi szervezetek és az államok részvételének előmozdítása érdekében;

| 24. | kiemeli, hogy a támogatás a fejlődés katalizátora, nem pedig annak fő forrása; elismeri e tekintetben, hogy a támogatás végső célja azon állapot elérése, amikor már nincs rá szükség; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy a támogatás a fejlődés katalizátora, nem pedig annak fő forrása; elismeri e tekintetben, hogy a támogatás végső célja azon állapot elérése, amikor már nincs rá szükség;

| 25. | sürgeti, hogy lépjünk túl a donor-kedvezményezett paradigmán, és felszólít a tudományos és technológiai területen folyó együttműködés fokozására; |
| --- | --- |

25.

sürgeti, hogy lépjünk túl a donor-kedvezményezett paradigmán, és felszólít a tudományos és technológiai területen folyó együttműködés fokozására;

| 26. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS-országok és az uniós tagállamok regionális és nemzeti parlamentjeinek, valamint az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek. |
| --- | --- |

26.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS-országok és az uniós tagállamok regionális és nemzeti parlamentjeinek, valamint az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (33)

a sportnak az oktatásban és a szegénység felszámolását támogató eszközként játszott szerepéről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2017. június 19–21-i máltai ülésén, |
| --- | --- |

—

2017. június 19–21-i máltai ülésén,

| — | tekintettel az egyfelől az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másfelől az Európai Közösség és tagállamai között kötött és Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra („Cotonoui Megállapodás”) és a megállapodás későbbi, 2005-ben és 2010-ben elfogadott felülvizsgált változataira (34), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyfelől az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másfelől az Európai Közösség és tagállamai között kötött és Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra („Cotonoui Megállapodás”) és a megállapodás későbbi, 2005-ben és 2010-ben elfogadott felülvizsgált változataira (34),

| — | tekintettel a nőkről és a sporttól szóló, 2003. június 5-i európai parlamenti állásfoglalásra (35), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről és a sporttól szóló, 2003. június 5-i európai parlamenti állásfoglalásra (35),

| — | tekintettel az olimpiai játékokon használt sportáruk gyártása során az alapvető munkaügyi normák tiszteletben tartásáról szóló, 2004. április 22-i európai parlamenti állásfoglalásra (36), |
| --- | --- |

—

tekintettel az olimpiai játékokon használt sportáruk gyártása során az alapvető munkaügyi normák tiszteletben tartásáról szóló, 2004. április 22-i európai parlamenti állásfoglalásra (36),

| — | tekintettel a „Sport szerepéről az oktatásban” című, 2007. november 13-i európai parlamenti állásfoglalásra (37), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Sport szerepéről az oktatásban” című, 2007. november 13-i európai parlamenti állásfoglalásra (37),

| — | tekintettel a sportról szóló fehér könyvről szóló, 2008. május 8-i európai parlamenti állásfoglalásra (38), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sportról szóló fehér könyvről szóló, 2008. május 8-i európai parlamenti állásfoglalásra (38),

| — | tekintettel az Európai Parlament szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (39), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (39),

| — | tekintettel „A sportpolitika egységes megközelítéséről: jó kormányzás, hozzáférhetőség és tisztaság” című, 2017. február 2-i európai parlamenti állásfoglalásra (40), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sportpolitika egységes megközelítéséről: jó kormányzás, hozzáférhetőség és tisztaság” című, 2017. február 2-i európai parlamenti állásfoglalásra (40),

| — | tekintettel a tömegsport európai uniós támogatásának fokozásáról szóló, 2010. december 16-i európai parlamenti nyilatkozatra (41), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tömegsport európai uniós támogatásának fokozásáról szóló, 2010. december 16-i európai parlamenti nyilatkozatra (41),

| — | tekintettel a Bizottság 2007. július 11-i, sportról szóló fehér könyvére (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2007. július 11-i, sportról szóló fehér könyvére (COM(2007)0391),

| — | tekintettel a „Mit tesz az EU a sport általi nevelés területén: továbblépés a sport általi nevelés európai évének (EYES 2004) eredményei nyomán” című, 2005. december 22-i bizottsági közleményre (COM(2005)0680), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mit tesz az EU a sport általi nevelés területén: továbblépés a sport általi nevelés európai évének (EYES 2004) eredményei nyomán” című, 2005. december 22-i bizottsági közleményre (COM(2005)0680),

| — | tekintettel a labdarúgás afrikai, karibi és csendes-óceáni országok fejlődésének hajtóerejévé tételéről szóló, az Európai Bizottság és a FIFA által 2006-ban aláírt egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a labdarúgás afrikai, karibi és csendes-óceáni országok fejlődésének hajtóerejévé tételéről szóló, az Európai Bizottság és a FIFA által 2006-ban aláírt egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel a sportról mint az aktív társadalmi befogadás eszközéről és ösztönzőjéről szóló 2010. november 18-i tanácsi következtetésekre (42), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sportról mint az aktív társadalmi befogadás eszközéről és ösztönzőjéről szóló 2010. november 18-i tanácsi következtetésekre (42),

| — | tekintettel az 1999. decemberi Punta de l’Este-i nyilatkozatra és a hagyományos sportokról és játékokról szóló UNESCO kerekesztal-megbeszélésre, amely annak elismerésére irányult, hogy a hagyományos sportok és játékok a szellemi örökség részét képezik és a kulturális sokszínűség szimbólumai, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1999. decemberi Punta de l’Este-i nyilatkozatra és a hagyományos sportokról és játékokról szóló UNESCO kerekesztal-megbeszélésre, amely annak elismerésére irányult, hogy a hagyományos sportok és játékok a szellemi örökség részét képezik és a kulturális sokszínűség szimbólumai,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló 2015. szeptemberi csúcstalálkozóján elfogadott fenntartható fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló 2015. szeptemberi csúcstalálkozóján elfogadott fenntartható fejlesztési célokra,

| — | tekintettel az ENSZ által 2015. szeptemberben elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által 2015. szeptemberben elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2016. december 16-án elfogadott „A sport, mint az oktatás, az egészség, a fejlődés és a béke előmozdításának eszköze” című határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2016. december 16-án elfogadott „A sport, mint az oktatás, az egészség, a fejlődés és a béke előmozdításának eszköze” című határozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (AKCS-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (AKCS-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | mivel a sporthoz és a testneveléshez való jogot mindenki alapvető jogaként ismerték el, és fokozatosan beillesztették a főbb emberi jogi nyilatkozatokba; |
| --- | --- |

A.

mivel a sporthoz és a testneveléshez való jogot mindenki alapvető jogaként ismerték el, és fokozatosan beillesztették a főbb emberi jogi nyilatkozatokba;

| B. | mivel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének (37) bekezdése kimondja, hogy a sport a fenntartható fejlődés fontos mozgatórugója is; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének (37) bekezdése kimondja, hogy a sport a fenntartható fejlődés fontos mozgatórugója is;

| C. | mivel a sport bizonyítottan a béke és a fejlődési célkitűzések előmozdításának alacsony költségű és rugalmas eszköze; |
| --- | --- |

C.

mivel a sport bizonyítottan a béke és a fejlődési célkitűzések előmozdításának alacsony költségű és rugalmas eszköze;

| D. | mivel a sport komoly társadalmi eszköz, amely összefogja a különféle etnikai, kulturális, vallási, nyelvi és társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező embereket; |
| --- | --- |

D.

mivel a sport komoly társadalmi eszköz, amely összefogja a különféle etnikai, kulturális, vallási, nyelvi és társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező embereket;

| E. | mivel a sporttevékenységekkel járó költségek a sportágtól függően nagymértékben változóak; |
| --- | --- |

E.

mivel a sporttevékenységekkel járó költségek a sportágtól függően nagymértékben változóak;

| F. | mivel a gyermekkori sport és játék megelőző tényezők lehetnek abban, hogy a fiatalok és a gyermekek az erőszak világa felé forduljanak, és segíthet csökkenteni az iskolaelhagyás kockázatát; |
| --- | --- |

F.

mivel a gyermekkori sport és játék megelőző tényezők lehetnek abban, hogy a fiatalok és a gyermekek az erőszak világa felé forduljanak, és segíthet csökkenteni az iskolaelhagyás kockázatát;

| G. | mivel a sport a társadalmi befogadás és a nemek közötti egyenlőség forrása és hajtóereje lehet; |
| --- | --- |

G.

mivel a sport a társadalmi befogadás és a nemek közötti egyenlőség forrása és hajtóereje lehet;

| H. | mivel a testmozgás az élet minden szakaszában alapvető fontosságú az oktatás és az emberi egészség szempontjából, hiszen hozzájárul a társadalmi, fizikai és értelmi fejlődéshez; |
| --- | --- |

H.

mivel a testmozgás az élet minden szakaszában alapvető fontosságú az oktatás és az emberi egészség szempontjából, hiszen hozzájárul a társadalmi, fizikai és értelmi fejlődéshez;

| I. | mivel a gyermekek játékhoz és a sporttevékenységek űzéséhez fűződő joga alapvető fontosságú egészségük, valamint testi, társadalmi és személyes fejlődésük szempontjából; |
| --- | --- |

I.

mivel a gyermekek játékhoz és a sporttevékenységek űzéséhez fűződő joga alapvető fontosságú egészségük, valamint testi, társadalmi és személyes fejlődésük szempontjából;

| J. | mivel a sportok eredményesen használhatóak a kábítószerek fiatalok körében való használatától való visszatartást szolgáló eszközként, mivel lefoglalja idejüket és energiáikat, valamint a társadalmi problémák orvoslására irányuló intézkedésként; |
| --- | --- |

J.

mivel a sportok eredményesen használhatóak a kábítószerek fiatalok körében való használatától való visszatartást szolgáló eszközként, mivel lefoglalja idejüket és energiáikat, valamint a társadalmi problémák orvoslására irányuló intézkedésként;

| K. | mivel a sport hatásos válasz lehet az erőszakra; |
| --- | --- |

K.

mivel a sport hatásos válasz lehet az erőszakra;

| L. | mivel a sport hozzájárulhat a békeépítéshez és a konfliktusrendezéshez, amint azt a „Labdarúgás a békéért” kezdeményezés is megmutatta; |
| --- | --- |

L.

mivel a sport hozzájárulhat a békeépítéshez és a konfliktusrendezéshez, amint azt a „Labdarúgás a békéért” kezdeményezés is megmutatta;

| M. | mivel a sporttevékenységek elősegíthetik a fiatalok vezetési képességeinek és a pozitív társadalmi normák ismeretének kialakulását, és segítheti őket önbecsülésük visszanyerésében; |
| --- | --- |

M.

mivel a sporttevékenységek elősegíthetik a fiatalok vezetési képességeinek és a pozitív társadalmi normák ismeretének kialakulását, és segítheti őket önbecsülésük visszanyerésében;

| N. | mivel a sportversenyeket vezérlő becsületes játék elve segíti az erkölcs kialakulását a fiatalok körében, és ekképp olyan társadalmat épít, amely testileg és erkölcsileg is egészséges; |
| --- | --- |

N.

mivel a sportversenyeket vezérlő becsületes játék elve segíti az erkölcs kialakulását a fiatalok körében, és ekképp olyan társadalmat épít, amely testileg és erkölcsileg is egészséges;

| O. | mivel a testnevelés és a sport fontos szerepet tölt be a nők és a lányok érvényesülésének támogatásában, és lehetővé teszi számukra, hogy részesüljenek az ezen tevékenységek által az egészségi és lelki állapotra kifejtett kedvező hatásokból; |
| --- | --- |

O.

mivel a testnevelés és a sport fontos szerepet tölt be a nők és a lányok érvényesülésének támogatásában, és lehetővé teszi számukra, hogy részesüljenek az ezen tevékenységek által az egészségi és lelki állapotra kifejtett kedvező hatásokból;

| P. | mivel a lányok és nők – különösen a hagyományosan férfiak számára fenntartott – sporttevékenységekhez való hozzáférés tekintetében hátrányos megkülönböztetésben részesülnek; |
| --- | --- |

P.

mivel a lányok és nők – különösen a hagyományosan férfiak számára fenntartott – sporttevékenységekhez való hozzáférés tekintetében hátrányos megkülönböztetésben részesülnek;

| Q. | mivel a sport fontos szerepet tölt be a testi és egészségügyi tudatosság kialakításában és a mások iránti tisztelet előmozdításában; |
| --- | --- |

Q.

mivel a sport fontos szerepet tölt be a testi és egészségügyi tudatosság kialakításában és a mások iránti tisztelet előmozdításában;

| R. | mivel fontos előmozdítani minden gyermek és fiatal számára a sporthoz való hozzáférést, megszüntetve a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának lehetőségét; |
| --- | --- |

R.

mivel fontos előmozdítani minden gyermek és fiatal számára a sporthoz való hozzáférést, megszüntetve a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának lehetőségét;

| S. | mivel a sport felhasználható a kreativitás és az innováció elősegítésére a fiatal tanulók körében; |
| --- | --- |

S.

mivel a sport felhasználható a kreativitás és az innováció elősegítésére a fiatal tanulók körében;

| T. | mivel a sporttevékenységekből és -rendezvényekből befolyó bevételek – amennyiben azokat igazságosan osztják el az értékláncok egyes szintjein – segíthetik a sportolói pályához, képzéshez és kampányokhoz kapcsolódó munkahelyek létrehozását; |
| --- | --- |

T.

mivel a sporttevékenységekből és -rendezvényekből befolyó bevételek – amennyiben azokat igazságosan osztják el az értékláncok egyes szintjein – segíthetik a sportolói pályához, képzéshez és kampányokhoz kapcsolódó munkahelyek létrehozását;

| U. | mivel a sportrendezvények szervezéséhez kapcsolódó területek – többek között az étkeztetési és a vendéglátóipar – támogatásával előmozdítható a jövedelemtermelő tevékenységek diverzifikálása; mivel alapvető fontosságú ezen pénzeszközök felhasználása alapos és folyamatos nyomon követésének végrehajtása a hatékonyság és átláthatóság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

U.

mivel a sportrendezvények szervezéséhez kapcsolódó területek – többek között az étkeztetési és a vendéglátóipar – támogatásával előmozdítható a jövedelemtermelő tevékenységek diverzifikálása; mivel alapvető fontosságú ezen pénzeszközök felhasználása alapos és folyamatos nyomon követésének végrehajtása a hatékonyság és átláthatóság biztosítása érdekében;

| V. | mivel társadalomtudományi kutatások megállapították, hogy a sport hozzájárul ahhoz, hogy a HIV/AIDS több figyelmet kapjon, és segíti terjedésének csökkenését; |
| --- | --- |

V.

mivel társadalomtudományi kutatások megállapították, hogy a sport hozzájárul ahhoz, hogy a HIV/AIDS több figyelmet kapjon, és segíti terjedésének csökkenését;

| W. | mivel a sport a humanitárius segítségnyújtás eszközeként is alkalmazható, különösen a konfliktusmegelőzésre, a békeépítésre és a megbékélésre irányuló programok keretében, valamint a lelki trauma kezelésében; |
| --- | --- |

W.

mivel a sport a humanitárius segítségnyújtás eszközeként is alkalmazható, különösen a konfliktusmegelőzésre, a békeépítésre és a megbékélésre irányuló programok keretében, valamint a lelki trauma kezelésében;

| X. | mivel a sport a résztvevők mentális jóléte javításának és erősítésének fontos eszköze; |
| --- | --- |

X.

mivel a sport a résztvevők mentális jóléte javításának és erősítésének fontos eszköze;

| Y. | mivel a sport hozzájárulhat a fejlődő országokról alkotott pozitív képhez, és a sportesemények rendkívüli lehetőségeket teremthetnek az AKCS-országokban rejlő lehetőségek hangsúlyozására; |
| --- | --- |

Y.

mivel a sport hozzájárulhat a fejlődő országokról alkotott pozitív képhez, és a sportesemények rendkívüli lehetőségeket teremthetnek az AKCS-országokban rejlő lehetőségek hangsúlyozására;

| Z. | mivel a sport jelentős szerepet tölthet be a rasszizmus, az idegengyűlölet és a megkülönböztetés elleni küzdelemben, és hozzájárulhat az emberek integrációjához, túlmutatva a faji, vallási és etnikai hovatartozás szempontjain; |
| --- | --- |

Z.

mivel a sport jelentős szerepet tölthet be a rasszizmus, az idegengyűlölet és a megkülönböztetés elleni küzdelemben, és hozzájárulhat az emberek integrációjához, túlmutatva a faji, vallási és etnikai hovatartozás szempontjain;

| AA. | mivel kommunikatív ereje révén a sport az adományszervezés fontos eszköze lehet; |
| --- | --- |

AA.

mivel kommunikatív ereje révén a sport az adományszervezés fontos eszköze lehet;

| AB. | mivel a fejlődő országok aktív részvétele az olimpiai játékokon és más nemzetközi sporteseményeken elengedhetetlen az inkluzív és méltányos társadalmak létrehozása szempontjából; |
| --- | --- |

AB.

mivel a fejlődő országok aktív részvétele az olimpiai játékokon és más nemzetközi sporteseményeken elengedhetetlen az inkluzív és méltányos társadalmak létrehozása szempontjából;

| AC. | mivel a sport a társadalmi beilleszkedés, valamint olyan emberi értékek közvetítésének kulcsfontosságú eszköze, mint a kölcsönös tisztelet, a csapatmunka, az őszinteség, az empátia, a kommunikáció, az együttműködés, a társadalmi igazságosság, az egyenlőség, az átláthatóság, a pártatlanság és a barátság; |
| --- | --- |

AC.

mivel a sport a társadalmi beilleszkedés, valamint olyan emberi értékek közvetítésének kulcsfontosságú eszköze, mint a kölcsönös tisztelet, a csapatmunka, az őszinteség, az empátia, a kommunikáció, az együttműködés, a társadalmi igazságosság, az egyenlőség, az átláthatóság, a pártatlanság és a barátság;

| AD. | mivel a sport által közvetített értékek hozzájárulnak a tudás, a motiváció, illetve a készségek fejlesztéséhez, beleértve a csapatmunkát, a becsületes játék elvét, az együttműködést, a fegyelmet és a toleranciát, valamint az egyéni erőfeszítés megtételére való készséget; mivel ezek a készségek elengedhetetlenek a csoportos tevékenységekben és a szakmai életben való jövőbeli részvételhez, és ösztönözhetik a társadalmi kohéziót a közösségeken és a társadalmakon belül; |
| --- | --- |

AD.

mivel a sport által közvetített értékek hozzájárulnak a tudás, a motiváció, illetve a készségek fejlesztéséhez, beleértve a csapatmunkát, a becsületes játék elvét, az együttműködést, a fegyelmet és a toleranciát, valamint az egyéni erőfeszítés megtételére való készséget; mivel ezek a készségek elengedhetetlenek a csoportos tevékenységekben és a szakmai életben való jövőbeli részvételhez, és ösztönözhetik a társadalmi kohéziót a közösségeken és a társadalmakon belül;

| AE. | mivel a sporttevékenységek helyi, regionális és nemzeti szinten hozzájárulhatnak a fenntartható turizmus fejlesztéséhez, és új munkahelyeket teremthetnek; |
| --- | --- |

AE.

mivel a sporttevékenységek helyi, regionális és nemzeti szinten hozzájárulhatnak a fenntartható turizmus fejlesztéséhez, és új munkahelyeket teremthetnek;

| AF. | mivel a sport adott esetben hatalmas környezeti lábnyomot hagy maga után; |
| --- | --- |

AF.

mivel a sport adott esetben hatalmas környezeti lábnyomot hagy maga után;

| 1. | felszólítja az Európai Uniót, hogy mozdítsa elő a sport igénybe vételét a fejlesztési politikákon belül, és segítse elő olyan inkluzív nemzeti politikák kidolgozását segítő erőfeszítéseket, amelyek foglalkoznak különösen a fiatalok – fiúk és lányok egyaránt – szükségleteivel és törekvéseivel, valamint fordítson nagyobb figyelmet a sportolási tevékenységekre és a testmozgásra az érintett ágazati stratégiákban; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az Európai Uniót, hogy mozdítsa elő a sport igénybe vételét a fejlesztési politikákon belül, és segítse elő olyan inkluzív nemzeti politikák kidolgozását segítő erőfeszítéseket, amelyek foglalkoznak különösen a fiatalok – fiúk és lányok egyaránt – szükségleteivel és törekvéseivel, valamint fordítson nagyobb figyelmet a sportolási tevékenységekre és a testmozgásra az érintett ágazati stratégiákban;

| 2. | megjegyzi, hogy az Európai Unió hosszú távú, holisztikus és nagy hatással járó megközelítést alkalmaz, amelyet úgy alakítottak ki, hogy támogassa a kedvezményezetteket az olyan oktatáshoz, szakképzéshez és foglalkoztatáshoz vezető úton, amely fenntartható megélhetést biztosít; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy bővíteni kell az olyan egyedi fellépések körét, amelyek a legméltányosabb és legfenntarthatóbb módon támogatják a sportot, amely az emberek, valamint szellemi és testi fejlődésük formatív eszköze; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy az Európai Unió hosszú távú, holisztikus és nagy hatással járó megközelítést alkalmaz, amelyet úgy alakítottak ki, hogy támogassa a kedvezményezetteket az olyan oktatáshoz, szakképzéshez és foglalkoztatáshoz vezető úton, amely fenntartható megélhetést biztosít; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy bővíteni kell az olyan egyedi fellépések körét, amelyek a legméltányosabb és legfenntarthatóbb módon támogatják a sportot, amely az emberek, valamint szellemi és testi fejlődésük formatív eszköze;

| 3. | emlékeztet annak szükségességére, hogy a jó kormányzás a sportszervezetek autonómiájának előfeltételét képezze, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, az esélyegyenlőség, a társadalmi befogadás és a demokrácia – ideértve az érdekeltek megfelelő bevonását – elvének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet annak szükségességére, hogy a jó kormányzás a sportszervezetek autonómiájának előfeltételét képezze, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, az esélyegyenlőség, a társadalmi befogadás és a demokrácia – ideértve az érdekeltek megfelelő bevonását – elvének megfelelően;

| 4. | javasolja a sportfinanszírozás igénybe vételének alapos vizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az eredményesen teljesítse kitűzött célját; |
| --- | --- |

4.

javasolja a sportfinanszírozás igénybe vételének alapos vizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az eredményesen teljesítse kitűzött célját;

| 5. | felhívja az AKCS-országokat és az EU-tagállamokat, hogy járuljanak hozzá olyan etikai standardok és reformok kidolgozásához, amelyek biztosítják, hogy a sport teljes mértékben hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez és békéhez; kiemelten hangsúlyozza, hogy a „zéró tolerancia” politikáját kell követni a sporton belül tapasztalható korrupcióval és más típusú bűncselekményekkel szemben; hangsúlyozza, hogy a jó kormányzás alapelveinek alkalmazása a sportban a nyomon követéssel, az ellenőrzéssel és a megfelelő jogi eszközökkel együtt a korrupció és a visszaélések felszámolásának egyik fő tényezője; |
| --- | --- |

5.

felhívja az AKCS-országokat és az EU-tagállamokat, hogy járuljanak hozzá olyan etikai standardok és reformok kidolgozásához, amelyek biztosítják, hogy a sport teljes mértékben hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez és békéhez; kiemelten hangsúlyozza, hogy a „zéró tolerancia” politikáját kell követni a sporton belül tapasztalható korrupcióval és más típusú bűncselekményekkel szemben; hangsúlyozza, hogy a jó kormányzás alapelveinek alkalmazása a sportban a nyomon követéssel, az ellenőrzéssel és a megfelelő jogi eszközökkel együtt a korrupció és a visszaélések felszámolásának egyik fő tényezője;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a „zéró tolerancia” politikáját kell követni a rasszista skandálással és az erőszak és gyűlölet előmozdításával szemben; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a „zéró tolerancia” politikáját kell követni a rasszista skandálással és az erőszak és gyűlölet előmozdításával szemben;

| 7. | felszólít valamennyi szükséges lépés megtételére annak megelőzésére, hogy a nők – főként szexuális vagy férfisoviniszta jellegű – erőszak áldozatává váljanak a sport világában; |
| --- | --- |

7.

felszólít valamennyi szükséges lépés megtételére annak megelőzésére, hogy a nők – főként szexuális vagy férfisoviniszta jellegű – erőszak áldozatává váljanak a sport világában;

| 8. | kiemeli, hogy a fizikai és sporttevékenységek az élet minden szakaszában alapvető fontosságúak a képzés és az emberi egészség szempontjából; felhívja az AKCS-országokat és az EU-tagállamokat, hogy vegyék fel a sporttevékenységeket és a testmozgást tanterveikbe, és támogassák ezen tevékenységeket megfelelő infrastruktúrával és módszertannal; ezért úgy véli, hogy a testnevelésnek és a fizikai és sporttevékenységeknek általánosan a közszolgálati feladatok részét kell képezniük, minden férfi és nő számára egyenlő hozzáférést biztosítva a legfiatalabb kortól kezdve; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy a fizikai és sporttevékenységek az élet minden szakaszában alapvető fontosságúak a képzés és az emberi egészség szempontjából; felhívja az AKCS-országokat és az EU-tagállamokat, hogy vegyék fel a sporttevékenységeket és a testmozgást tanterveikbe, és támogassák ezen tevékenységeket megfelelő infrastruktúrával és módszertannal; ezért úgy véli, hogy a testnevelésnek és a fizikai és sporttevékenységeknek általánosan a közszolgálati feladatok részét kell képezniük, minden férfi és nő számára egyenlő hozzáférést biztosítva a legfiatalabb kortól kezdve;

| 9. | felhívja az AKCS-országokat és az EU-tagállamokat, hogy fokozzák a sport szerepét nemzeti stratégiai politikáikban és fejlesztési terveikben; |
| --- | --- |

9.

felhívja az AKCS-országokat és az EU-tagállamokat, hogy fokozzák a sport szerepét nemzeti stratégiai politikáikban és fejlesztési terveikben;

| 10. | felkéri a Bizottságot különösen arra, hogy integrálják jobban a sportot a fejlesztési támogatás alapvető ágazataiba, és támogassák az AKCS-országokat, hogy tevékenyen foglalkozzanak a sport társadalmi és környezetvédelmi kihívásainak kezelésével a legjobb gyakorlatok és megoldások kidolgozása mellett; |
| --- | --- |

10.

felkéri a Bizottságot különösen arra, hogy integrálják jobban a sportot a fejlesztési támogatás alapvető ágazataiba, és támogassák az AKCS-országokat, hogy tevékenyen foglalkozzanak a sport társadalmi és környezetvédelmi kihívásainak kezelésével a legjobb gyakorlatok és megoldások kidolgozása mellett;

| 11. | emlékeztet arra, hogy a sport alacsony költséggel és a helyben- rendelkezésre álló erőforrások hasznosításával megvalósítható; sürgeti ezért az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő a helyi sportszervezetek létrehozását; ösztönzi a helyi önkormányzatokat, hogy biztosítsanak testmozgási lehetőségeket, és dolgozzanak ki elérhető sportinfrastruktúrát; ösztönzi a vállalati szektort, hogy járuljon hozzá ezekhez a célokhoz; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy a sport alacsony költséggel és a helyben- rendelkezésre álló erőforrások hasznosításával megvalósítható; sürgeti ezért az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő a helyi sportszervezetek létrehozását; ösztönzi a helyi önkormányzatokat, hogy biztosítsanak testmozgási lehetőségeket, és dolgozzanak ki elérhető sportinfrastruktúrát; ösztönzi a vállalati szektort, hogy járuljon hozzá ezekhez a célokhoz;

| 12. | hangsúlyozza a sport szerepét a hátrányos helyzetű csoportok integrációjának elősegítésében; kiemeli a sport révén megvalósuló oktatás fontosságát; elismeri a tömegsport jelentőségét a társadalmi integráció megvalósításában, és ösztönzi az erre irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a sport szerepét a hátrányos helyzetű csoportok integrációjának elősegítésében; kiemeli a sport révén megvalósuló oktatás fontosságát; elismeri a tömegsport jelentőségét a társadalmi integráció megvalósításában, és ösztönzi az erre irányuló kezdeményezéseket;

| 13. | hangsúlyozza a sport fontos szerepét az önkéntesség előmozdításában, amely ugyanakkor kialakítja és fenntartja a közösségi kohéziót, az önmegvalósítást és a kölcsönösséget, továbbá segíti elérhető, alacsony költségű sporttevékenységek és rendezvények létrehozását, kiváltképp a tömegsport szintjén, valamint kiemelt eszköze a fiatalok foglalkoztatásához hozzájáruló nem formális oktatásnak; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a sport fontos szerepét az önkéntesség előmozdításában, amely ugyanakkor kialakítja és fenntartja a közösségi kohéziót, az önmegvalósítást és a kölcsönösséget, továbbá segíti elérhető, alacsony költségű sporttevékenységek és rendezvények létrehozását, kiváltképp a tömegsport szintjén, valamint kiemelt eszköze a fiatalok foglalkoztatásához hozzájáruló nem formális oktatásnak;

| 14. | felhívja a feleket, hogy fokozzák és bővítsék az iskola utáni nyilvános sporttevékenységek és testmozgási programok körét; hangsúlyozza, hogy az AKCS-országoknak és az EU-tagállamoknak növelniük kell a sportinfrastruktúrákba és -tevékenységekbe való beruházásaikat; szükségesnek ítéli olyan stratégiai tervek végrehajtását, amelyek a fiúk és a lányok számára ugyanazokat az erőforrásokat biztosító közösségi létesítmények, valamint elegendő forrással rendelkező alaposan koordinált nemzeti infrastruktúrák építésére irányulnak, illetve biztosítják, hogy a sportlétesítmények nem a legtehetősebbek kiváltsága és akárki használhatja őket; |
| --- | --- |

14.

felhívja a feleket, hogy fokozzák és bővítsék az iskola utáni nyilvános sporttevékenységek és testmozgási programok körét; hangsúlyozza, hogy az AKCS-országoknak és az EU-tagállamoknak növelniük kell a sportinfrastruktúrákba és -tevékenységekbe való beruházásaikat; szükségesnek ítéli olyan stratégiai tervek végrehajtását, amelyek a fiúk és a lányok számára ugyanazokat az erőforrásokat biztosító közösségi létesítmények, valamint elegendő forrással rendelkező alaposan koordinált nemzeti infrastruktúrák építésére irányulnak, illetve biztosítják, hogy a sportlétesítmények nem a legtehetősebbek kiváltsága és akárki használhatja őket;

| 15. | felhívja a feleket, hogy dolgozzanak ki alacsony költségű és megfizethető tanár- és edzőképzési programokat; |
| --- | --- |

15.

felhívja a feleket, hogy dolgozzanak ki alacsony költségű és megfizethető tanár- és edzőképzési programokat;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az alapvető cél a nők és lányok részvétele valamennyi sportban, és kiemeli, hogy a részes feleknek a nők és lányok számára egyenlő és tisztességes sportolási lehetőséget kell biztosítaniuk annak érdekében, hogy javítsák testi és mentális egészségüket, előmozdítsák oktatásukat, megelőzzék a szexista sztereotípiák kialakulását és egyenlőbb társadalmakat hozzanak létre; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az alapvető cél a nők és lányok részvétele valamennyi sportban, és kiemeli, hogy a részes feleknek a nők és lányok számára egyenlő és tisztességes sportolási lehetőséget kell biztosítaniuk annak érdekében, hogy javítsák testi és mentális egészségüket, előmozdítsák oktatásukat, megelőzzék a szexista sztereotípiák kialakulását és egyenlőbb társadalmakat hozzanak létre;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogait elő kell mozdítani a sporttevékenységeknek a nyilvános kampányok és sportbajnokságok révén való támogatásán keresztül; sürgeti az uniós tagállamokat és az AKCS-országokat, hogy hajtsanak végre mindenki számára elérhető sportprogramokat a fogyatékossággal élők számára, már az iskolában kezdve; hangsúlyozza, hogy a fogyatékkal élők számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani a sportlétesítményekhez, a megfelelő támogató személyzethez, illetve közlekedési és egyéb szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogait elő kell mozdítani a sporttevékenységeknek a nyilvános kampányok és sportbajnokságok révén való támogatásán keresztül; sürgeti az uniós tagállamokat és az AKCS-országokat, hogy hajtsanak végre mindenki számára elérhető sportprogramokat a fogyatékossággal élők számára, már az iskolában kezdve; hangsúlyozza, hogy a fogyatékkal élők számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani a sportlétesítményekhez, a megfelelő támogató személyzethez, illetve közlekedési és egyéb szolgáltatásokhoz;

| 18. | felhívja a figyelmet arra, hogy a társadalmi befogadást elősegítő tényezőként hatalmas lehetőségek rejlenek a sportban; ezért sürgeti eseti sportesemények létrehozását azzal a céllal, hogy javuljon a társadalmi befogadás a nők és a gyermekek, az idősek, a fogyatékossággal élők és az etnikai/kulturális kisebbségek számára; javasolja, hogy ezeket az értékek elismerését nevelés révén napi szinten ültessék el, ne csak sportesemények és rendezvények alkalmából; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet arra, hogy a társadalmi befogadást elősegítő tényezőként hatalmas lehetőségek rejlenek a sportban; ezért sürgeti eseti sportesemények létrehozását azzal a céllal, hogy javuljon a társadalmi befogadás a nők és a gyermekek, az idősek, a fogyatékossággal élők és az etnikai/kulturális kisebbségek számára; javasolja, hogy ezeket az értékek elismerését nevelés révén napi szinten ültessék el, ne csak sportesemények és rendezvények alkalmából;

| 19. | kéri az uniós tagállamokat és az AKCS-országokat, hogy támogassanak olyan proaktív politikát, amely a nők valamennyi sportághoz való egyenlő hozzáférésére, illetve a női és férfi sportágakban elért eredmények azonos bemutatására helyezi a hangsúlyt; felszólítja az állami médiát, hogy valamennyi sportról egyformán közvetítsen; ösztönzi a magántulajdonban lévő médiát, hogy a sportújságokban biztosítsa a női sporttevékenységek közvetítését; |
| --- | --- |

19.

kéri az uniós tagállamokat és az AKCS-országokat, hogy támogassanak olyan proaktív politikát, amely a nők valamennyi sportághoz való egyenlő hozzáférésére, illetve a női és férfi sportágakban elért eredmények azonos bemutatására helyezi a hangsúlyt; felszólítja az állami médiát, hogy valamennyi sportról egyformán közvetítsen; ösztönzi a magántulajdonban lévő médiát, hogy a sportújságokban biztosítsa a női sporttevékenységek közvetítését;

| 20. | sürgeti az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy indítsák újra és ösztönözzék a hagyományos sportokat a hozzájuk kapcsolódó programok létrehozása és megerősítése révén; |
| --- | --- |

20.

sürgeti az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy indítsák újra és ösztönözzék a hagyományos sportokat a hozzájuk kapcsolódó programok létrehozása és megerősítése révén;

| 21. | felszólítja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek segítik a fiatalokat abban, hogy a komoly pénzügyi teherrel járó sportokban is fejlesszék tudásukat és képességeiket; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek segítik a fiatalokat abban, hogy a komoly pénzügyi teherrel járó sportokban is fejlesszék tudásukat és képességeiket;

| 22. | hangsúlyozza a nem versenysportok, az egyéni sportágak és az utcai játékok értékét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a nem versenysportok, az egyéni sportágak és az utcai játékok értékét;

| 23. | sürgeti a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy tekintettel a „senkit sem szabad hátrahagyni” kötelezettségvállalásukra – amely kiemelt helyen jelent meg a 2030-ig szóló menetrenddel kapcsolatos tárgyalások során – vonják be a sportot a fejlesztési menetrendjükbe és tegyék témává a partnerországokkal folytatott párbeszédben; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy tekintettel a „senkit sem szabad hátrahagyni” kötelezettségvállalásukra – amely kiemelt helyen jelent meg a 2030-ig szóló menetrenddel kapcsolatos tárgyalások során – vonják be a sportot a fejlesztési menetrendjükbe és tegyék témává a partnerországokkal folytatott párbeszédben;

| 24. | rámutat a humanitárius segítségnyújtás és a segítségnyújtási tevékenységek terén használt sporttevékenységek kedvező pszichológiai eredményére; ösztönzi ezért az AKCS és az EU valamennyi érintett szereplőjét, hogy humanitárius segítségnyújtási stratégiájukba vonják be a sport dimenzióját; |
| --- | --- |

24.

rámutat a humanitárius segítségnyújtás és a segítségnyújtási tevékenységek terén használt sporttevékenységek kedvező pszichológiai eredményére; ösztönzi ezért az AKCS és az EU valamennyi érintett szereplőjét, hogy humanitárius segítségnyújtási stratégiájukba vonják be a sport dimenzióját;

| 25. | megjegyzi, hogy a nagy nyereséget hozó sportipar fokozottabban részt vehetne a szociális fejlesztési tevékenységek támogatásában, például a sporttevékenységek oktatással, az élethez szükséges alapvető készségekkel és egészségügyi programokkal való strukturált kombinációja révén; felszólítja ezért az uniós országokat és az AKCS-országokat, hogy tárgyaljanak programokról a sportiparral, követve a Bizottság és a FIFA által aláírt 2006-os egyetértési megállapodás példáját; ajánlja, hogy helyi szinten mozdítsák elő a sportot annak érdekében, hogy kiterjesszék a korlátozás nélküli részvételt a vidéki és a peremterületekre is; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a nagy nyereséget hozó sportipar fokozottabban részt vehetne a szociális fejlesztési tevékenységek támogatásában, például a sporttevékenységek oktatással, az élethez szükséges alapvető készségekkel és egészségügyi programokkal való strukturált kombinációja révén; felszólítja ezért az uniós országokat és az AKCS-országokat, hogy tárgyaljanak programokról a sportiparral, követve a Bizottság és a FIFA által aláírt 2006-os egyetértési megállapodás példáját; ajánlja, hogy helyi szinten mozdítsák elő a sportot annak érdekében, hogy kiterjesszék a korlátozás nélküli részvételt a vidéki és a peremterületekre is;

| 26. | sürgeti a feleket, hogy hozzanak létre EU–AKCS mobilitási programokat, illetve olyan megfelelő intézkedéseket a fiatal sportolók és edzők számára, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy új edzési módszereket tanulhassanak; felszólít arra, hogy a vízumkönnyítési megállapodásokat részének tekintsék; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a feleket, hogy hozzanak létre EU–AKCS mobilitási programokat, illetve olyan megfelelő intézkedéseket a fiatal sportolók és edzők számára, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy új edzési módszereket tanulhassanak; felszólít arra, hogy a vízumkönnyítési megállapodásokat részének tekintsék;

| 27. | arra ösztönzi a helyi szerveket, hogy működjenek együtt egymással és más ágazatokkal határokon átnyúló és regionális sportkezdeményezések létrehozása céljából; |
| --- | --- |

27.

arra ösztönzi a helyi szerveket, hogy működjenek együtt egymással és más ágazatokkal határokon átnyúló és regionális sportkezdeményezések létrehozása céljából;

| 28. | tudomásul veszi, hogy az AKCS-országokban hiányoznak amatőr sport céljából létrehozott létesítmények és a testmozgásra szakosodott szakképzett személyzet; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson szakértelmet, illetve mozdítsa elő az AKCS-országok és az uniós tagállamok közötti mobilitási programokat a képesített testnevelő tanárok képzése érdekében; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi, hogy az AKCS-országokban hiányoznak amatőr sport céljából létrehozott létesítmények és a testmozgásra szakosodott szakképzett személyzet; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson szakértelmet, illetve mozdítsa elő az AKCS-országok és az uniós tagállamok közötti mobilitási programokat a képesített testnevelő tanárok képzése érdekében;

| 29. | sajnálatát fejezi ki a nők edzők, bírók, orvosok, technikusok és vezetői álláshelyek körében tapasztalt hiánya miatt; felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy mozdítsanak elő egyedi programok, amelyek biztosítják a nők részvételét ezeken a területeken; |
| --- | --- |

29.

sajnálatát fejezi ki a nők edzők, bírók, orvosok, technikusok és vezetői álláshelyek körében tapasztalt hiánya miatt; felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy mozdítsanak elő egyedi programok, amelyek biztosítják a nők részvételét ezeken a területeken;

| 30. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a „kettős karrier” megállapodásokat, amelyek lehetővé teszik a sportolók számára, hogy összeegyeztethessék sportolói pályafutásukat az oktatással és a munkával, illetve hogy sportolói pályafutásuk végeztével új szakmai karriert kezdhessenek; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a „kettős karrier” megállapodásokat, amelyek lehetővé teszik a sportolók számára, hogy összeegyeztethessék sportolói pályafutásukat az oktatással és a munkával, illetve hogy sportolói pályafutásuk végeztével új szakmai karriert kezdhessenek;

| 31. | hangsúlyozza, hogy fontos ösztönözni a sporttevékenységeket, mint a személyes és kollektív kiteljesedés fontos eszközét, és nem csak mint karriert, annak érdekében, hogy elkerüljék a fiatalok körében keltett hamis illúzió kockázatát; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy fontos ösztönözni a sporttevékenységeket, mint a személyes és kollektív kiteljesedés fontos eszközét, és nem csak mint karriert, annak érdekében, hogy elkerüljék a fiatalok körében keltett hamis illúzió kockázatát;

| 32. | felkéri a Bizottságot, hogy támogassa az adatgyűjtést és a kutatást annak felmérése érdekében, hogy a sport milyen kedvező hatást gyakorol a fejlődésre és a társadalmi befogadásra; |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot, hogy támogassa az adatgyűjtést és a kutatást annak felmérése érdekében, hogy a sport milyen kedvező hatást gyakorol a fejlődésre és a társadalmi befogadásra;

| 33. | felkéri azokat AKCS-országokat és uniós tagállamokat, amelyekben azonos típusú sport foglal el kiemelkedő helyet, hogy kössenek kétoldalú megállapodásokat a technikai segítségnyújtásra, illetve a sportolók és a szakértelem cseréjére vonatkozóan; elismeri továbbá, hogy a szakmai egyesületek és a nem kormányzati szervezetek fontos szerepet játszanak az edzői szakértelem biztosításában; |
| --- | --- |

33.

felkéri azokat AKCS-országokat és uniós tagállamokat, amelyekben azonos típusú sport foglal el kiemelkedő helyet, hogy kössenek kétoldalú megállapodásokat a technikai segítségnyújtásra, illetve a sportolók és a szakértelem cseréjére vonatkozóan; elismeri továbbá, hogy a szakmai egyesületek és a nem kormányzati szervezetek fontos szerepet játszanak az edzői szakértelem biztosításában;

| 34. | sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy finanszírozzanak a kábítószerrel való visszaélésnek és más társadalmi problémáknak kitett tizenéveseket és fiatalokat célzó sporttevékenységeket; |
| --- | --- |

34.

sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy finanszírozzanak a kábítószerrel való visszaélésnek és más társadalmi problémáknak kitett tizenéveseket és fiatalokat célzó sporttevékenységeket;

| 35. | sajnálatát fejezi ki a női sport alacsony szintű szponzori támogatottsága miatt; felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy igyekezzenek támogatni a sporton belüli egyenjogúságot; |
| --- | --- |

35.

sajnálatát fejezi ki a női sport alacsony szintű szponzori támogatottsága miatt; felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy igyekezzenek támogatni a sporton belüli egyenjogúságot;

| 36. | sürgeti az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy ösztönözzék és ismerjék el a kreativitást és az innovációt, továbbá kéri az uniós tagállamokat, hogy segítsék az AKCS-országokat a sportinfrastruktúra finanszírozásában, annak érdekében, hogy a munkanélküli fiatalok is használhassák e létesítményeket önmaguk fejlesztésére, ahelyett, hogy az Unióba vagy máshová migrálnak; |
| --- | --- |

36.

sürgeti az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy ösztönözzék és ismerjék el a kreativitást és az innovációt, továbbá kéri az uniós tagállamokat, hogy segítsék az AKCS-országokat a sportinfrastruktúra finanszírozásában, annak érdekében, hogy a munkanélküli fiatalok is használhassák e létesítményeket önmaguk fejlesztésére, ahelyett, hogy az Unióba vagy máshová migrálnak;

| 37. | ismételten hangsúlyozza, hogy az iskolai testnevelés fontos belépési pontot jelent a gyermekek számára, hogy a mindennapi élethez szükséges készségeket, ismereteket és tudást szerezzenek, ami segíti őket abban, hogy az egész életen át tartó testmozgás, egészséges életmód és magatartás pozitív mintáit kialakítsák; |
| --- | --- |

37.

ismételten hangsúlyozza, hogy az iskolai testnevelés fontos belépési pontot jelent a gyermekek számára, hogy a mindennapi élethez szükséges készségeket, ismereteket és tudást szerezzenek, ami segíti őket abban, hogy az egész életen át tartó testmozgás, egészséges életmód és magatartás pozitív mintáit kialakítsák;

| 38. | megjegyzi, hogy a sport pozitív szerepet tölt be a menedékkérők és a menekültek, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára azáltal, hogy a normalitás és struktúra érzetét nyújtják egy destabilizált környezetben, és sürgeti, hogy hozzanak létre programokat az e személyek sportban való részvételének ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy a sport pozitív szerepet tölt be a menedékkérők és a menekültek, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára azáltal, hogy a normalitás és struktúra érzetét nyújtják egy destabilizált környezetben, és sürgeti, hogy hozzanak létre programokat az e személyek sportban való részvételének ösztönzése céljából;

| 39. | hangsúlyozza a sport jelentőségét a gyermekmunkások és gyermekkatonák társadalomba való újbóli beilleszkedése szempontjából, valamint a gyermekmunka és a gyermekkatonaság elleni fellépésre ösztönző eszközként; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a sport jelentőségét a gyermekmunkások és gyermekkatonák társadalomba való újbóli beilleszkedése szempontjából, valamint a gyermekmunka és a gyermekkatonaság elleni fellépésre ösztönző eszközként;

| 40. | hangsúlyozza a sport szerepének jelentőségét a fiatalok emberkereskedelem elleni védelme szempontjából, valamint az ilyen gyakorlat elleni fellépésre ösztönző eszközként; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a sport szerepének jelentőségét a fiatalok emberkereskedelem elleni védelme szempontjából, valamint az ilyen gyakorlat elleni fellépésre ösztönző eszközként;

| 41. | hangsúlyozza a sport szerepét mint a HIV/AIDS terjedését és hatását a megelőzést célzó programok sporttevékenységekbe való beépítése révén enyhítő eszköz; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a sport szerepét mint a HIV/AIDS terjedését és hatását a megelőzést célzó programok sporttevékenységekbe való beépítése révén enyhítő eszköz;

| 42. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a sportszervezetek környezetvédelmi szempontból felelősek legyenek, a lehető legkisebbre csökkentsék a sport környezetre gyakorolt hatását, valamint a résztvevők számára tiszta és biztonságos környezetet biztosítsanak a sportoláshoz; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a sportszervezetek környezetvédelmi szempontból felelősek legyenek, a lehető legkisebbre csökkentsék a sport környezetre gyakorolt hatását, valamint a résztvevők számára tiszta és biztonságos környezetet biztosítsanak a sportoláshoz;

| 43. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS-országok és az uniós tagállamok regionális és nemzeti parlamentjeinek, valamint az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek. |
| --- | --- |

43.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS-országok és az uniós tagállamok regionális és nemzeti parlamentjeinek, valamint az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (43)

a száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági helyzetről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2017. június 19–21-i máltai (San Ġiljan) ülésén, |
| --- | --- |

—

2017. június 19–21-i máltai (San Ġiljan) ülésén,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, illetve az Európai Unió között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, és 2005. június 25-én Luxemburgban, illetve 2010. június 22-én Ouagadougouban módosított partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, illetve az Európai Unió között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, és 2005. június 25-én Luxemburgban, illetve 2010. június 22-én Ouagadougouban módosított partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amelyet az ENSZ Közgyűlése fogadott el 2015. szeptember 25-én, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amelyet az ENSZ Közgyűlése fogadott el 2015. szeptember 25-én,

| — | tekintettel az Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek Szervezete, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége és az Európai Unió 2017. március 7-i együttes nyilatkozatára az algíri folyamat során létrejött, békéről és megbékélésről szóló megállapodásról Maliban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek Szervezete, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége és az Európai Unió 2017. március 7-i együttes nyilatkozatára az algíri folyamat során létrejött, békéről és megbékélésről szóló megállapodásról Maliban,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2016. június 29-i 2295 (2016). számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2016. június 29-i 2295 (2016). számú határozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a nyugat-afrikai béke megszilárdításáról szóló, 2017. január 19-i 2337 (2017) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a nyugat-afrikai béke megszilárdításáról szóló, 2017. január 19-i 2337 (2017) sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az afrikai békéről és biztonságról szóló, 2017. március 31-i 2349 (2017) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az afrikai békéről és biztonságról szóló, 2017. március 31-i 2349 (2017) sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. április 25-i 2100. (2013) számú határozata az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) és az ENSZ BT S/2013/354 számú határozata, az ENSZ Száhel-övezetre vonatkozó integrált stratégia, 2013. június |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. április 25-i 2100. (2013) számú határozata az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) és az ENSZ BT S/2013/354 számú határozata, az ENSZ Száhel-övezetre vonatkozó integrált stratégia, 2013. június

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Biztonsági Tanácsához intézett, a Nyugat-Szaharáról szóló, 2013. április 8-i jelentésére, különösen annak a Nyugat-Szahara és a Száhel-övezetben kialakult helyzet közötti szoros kapcsolatra vonatkozó hivatkozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Biztonsági Tanácsához intézett, a Nyugat-Szaharáról szóló, 2013. április 8-i jelentésére, különösen annak a Nyugat-Szahara és a Száhel-övezetben kialakult helyzet közötti szoros kapcsolatra vonatkozó hivatkozására,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Biztonsági Tanácsához intézett, a nyugat-szaharai és száhel-övezeti nemzetközi szervezett bűnözésről és tiltott kábítószer-kereskedelem szóló, 2013. június 17-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Biztonsági Tanácsához intézett, a nyugat-szaharai és száhel-övezeti nemzetközi szervezett bűnözésről és tiltott kábítószer-kereskedelem szóló, 2013. június 17-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az 1973 (2011) ENSZ BT-határozat alapján létrehozott szakértői testülete 2014. február 19-i, Líbiáról szóló végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az 1973 (2011) ENSZ BT-határozat alapján létrehozott szakértői testülete 2014. február 19-i, Líbiáról szóló végleges jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár Száhel-övezettel foglalkozó különleges képviselője által az ENSZ Biztonsági Tanácsa részére 2016. február 10-án adott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár Száhel-övezettel foglalkozó különleges képviselője által az ENSZ Biztonsági Tanácsa részére 2016. február 10-án adott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az emberek és népek jogairól szóló, 1981. június 27-én Nairobiban (Kenya) elfogadott afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberek és népek jogairól szóló, 1981. június 27-én Nairobiban (Kenya) elfogadott afrikai chartára,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló, 2007. január 30-án Addisz-Abebában (Etiópia) elfogadott afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló, 2007. január 30-án Addisz-Abebában (Etiópia) elfogadott afrikai chartára,

| — | tekintettel a Száhel-övezet G5 országai Burkina Faso, Csád, Mali, Mauritánia és Niger által Nouakchottban (Mauritánia), 2014. december 19-én aláírt megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Száhel-övezet G5 országai Burkina Faso, Csád, Mali, Mauritánia és Niger által Nouakchottban (Mauritánia), 2014. december 19-én aláírt megállapodásra,

| — | tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) politikai nyilatkozatára a kábítószerrel való visszaélés a szervezett bűnözés és a tiltott kábítószer-kereskedelem Nyugat-Afrikában való megakadályozásáról, valamint a kapcsolódó, 2008-ban elfogadott praiai cselekvési tervre (2008–2011), amelyet a 2016. szeptemberben Abujában elfogadott, a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó az új cselekvési terv követett, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) politikai nyilatkozatára a kábítószerrel való visszaélés a szervezett bűnözés és a tiltott kábítószer-kereskedelem Nyugat-Afrikában való megakadályozásáról, valamint a kapcsolódó, 2008-ban elfogadott praiai cselekvési tervre (2008–2011), amelyet a 2016. szeptemberben Abujában elfogadott, a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó az új cselekvési terv követett,

| — | tekintettel az EU és 16 nyugat-afrikai állam között létrejött gazdasági partnerségi megállapodásra, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségére (ECOWAS) és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unióra (UEMOA), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és 16 nyugat-afrikai állam között létrejött gazdasági partnerségi megállapodásra, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségére (ECOWAS) és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unióra (UEMOA),

| — | tekintettel a 2007-ben elfogadott közös Afrika-EU stratégiára és az EU és Afrika közötti együttműködésnek a negyedik EU–Afrika-csúcstalálkozón, 2014 áprilisában elfogadott ütemtervére (2014–2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007-ben elfogadott közös Afrika-EU stratégiára és az EU és Afrika közötti együttműködésnek a negyedik EU–Afrika-csúcstalálkozón, 2014 áprilisában elfogadott ütemtervére (2014–2017),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottság alelnökének az Afrika–EU partnerség számára nyújtott új lendületről szóló 2017. május 4-i együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottság alelnökének az Afrika–EU partnerség számára nyújtott új lendületről szóló 2017. május 4-i együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel a főképviselő/alelnök által 2016. június 28-án ismertetett, az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő/alelnök által 2016. június 28-án ismertetett, az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiára,

| — | tekintettel a 2011 márciusában elfogadott, a Száhel-övezet biztonságára és fejlesztésére vonatkozó uniós stratégiára, valamint a 2015. április 20-án elfogadott és 2016 júniusában aktualizált, a Száhel-övezetre vonatkozó regionális cselekvési tervre (2015–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011 márciusában elfogadott, a Száhel-övezet biztonságára és fejlesztésére vonatkozó uniós stratégiára, valamint a 2015. április 20-án elfogadott és 2016 júniusában aktualizált, a Száhel-övezetre vonatkozó regionális cselekvési tervre (2015–2020),

| — | tekintettel az EU Afrikáért létrehozott alapjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Afrikáért létrehozott alapjára,

| — | tekintettel a 2003-ban elindított és 2015 novemberében felülvizsgált európai szomszédságpolitikai cselekvési tervekre, valamint az Algériával és Marokkóval kötött társulási megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003-ban elindított és 2015 novemberében felülvizsgált európai szomszédságpolitikai cselekvési tervekre, valamint az Algériával és Marokkóval kötött társulási megállapodásokra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság 2014-ben elfogadott (PPE), a Száhel-övezetre vonatkozó humanitárius végrehajtási tervére, valamint a Globális szövetség a Száhel-övezet rezilienciájáért (AGIR) 2012-ben való elindítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság 2014-ben elfogadott (PPE), a Száhel-övezetre vonatkozó humanitárius végrehajtási tervére, valamint a Globális szövetség a Száhel-övezet rezilienciájáért (AGIR) 2012-ben való elindítására,

| — | tekintettel az EU a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretébe tartozó kapacitásépítési misszió (EUCAP Sahel Niger), 2012. júliusi elindítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretébe tartozó kapacitásépítési misszió (EUCAP Sahel Niger), 2012. júliusi elindítására,

| — | tekintettel az EU 2013. februári mali kiképzési KBVP-missziójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2013. februári mali kiképzési KBVP-missziójára,

| — | tekintettel az EU líbiai integrált határigazgatást segítő missziójára (EUBAM Libya), amelyet 2013-ben hoztak létre, és 2017. augusztusig működik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU líbiai integrált határigazgatást segítő missziójára (EUBAM Libya), amelyet 2013-ben hoztak létre, és 2017. augusztusig működik,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsa Maliról/Száhel-övezetről szóló, 2017. június 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsa Maliról/Száhel-övezetről szóló, 2017. június 19-i következtetéseire,

| A. | mivel a száhel-szaharai régió az afrikai kontinens egyik legkevésbé fejlett része, továbbá a világ egyik legszegényebb régiója, ahol egyenlőtlen a jövedelem eloszlása; mivel a régiót különféle kihívások sújtják, ideértve a politikai sokkhatásokat és instabilitást, a rendszerszintű szegénységet és az egyenlőtlenséget, a fegyveres konfliktusokat, a természeti katasztrófákat és az ugrásszerű demográfiai növekedést, továbbá a kormányzati kapacitás az állami hatóság folyamatos hiányát; |
| --- | --- |

A.

mivel a száhel-szaharai régió az afrikai kontinens egyik legkevésbé fejlett része, továbbá a világ egyik legszegényebb régiója, ahol egyenlőtlen a jövedelem eloszlása; mivel a régiót különféle kihívások sújtják, ideértve a politikai sokkhatásokat és instabilitást, a rendszerszintű szegénységet és az egyenlőtlenséget, a fegyveres konfliktusokat, a természeti katasztrófákat és az ugrásszerű demográfiai növekedést, továbbá a kormányzati kapacitás az állami hatóság folyamatos hiányát;

| B. | mivel a térség előtt álló kihívások megkönnyítették az olyan terrorista csoportok terjeszkedését, mint az al-Kaida Maghreb-országokban működő szervezete (AQIM), a Boko Haram, a Dáis, az al-Murabitún, az Ansar Dine és az al-Sabáb; mivel jelenlétük tovább rontotta a biztonságot és a gazdaságot, súlyosbította a rendkívüli szegénységet, és a régió országait a szélsőségesek ellátási területévé változtatta, továbbá kiszolgáltatottá tette a fiatalokat a terrorista toborzás tekintetében; mivel a nők különösen ki vannak téve a biztonság hiányának és a bűncselekményeknek a régióban; |
| --- | --- |

B.

mivel a térség előtt álló kihívások megkönnyítették az olyan terrorista csoportok terjeszkedését, mint az al-Kaida Maghreb-országokban működő szervezete (AQIM), a Boko Haram, a Dáis, az al-Murabitún, az Ansar Dine és az al-Sabáb; mivel jelenlétük tovább rontotta a biztonságot és a gazdaságot, súlyosbította a rendkívüli szegénységet, és a régió országait a szélsőségesek ellátási területévé változtatta, továbbá kiszolgáltatottá tette a fiatalokat a terrorista toborzás tekintetében; mivel a nők különösen ki vannak téve a biztonság hiányának és a bűncselekményeknek a régióban;

| C. | mivel a régiót erősen érintik az éghajlatváltozás következményei és rendkívül kiszolgáltatott az aszályoknak, a szélsőséges időjárásnak, az árvizeknek, a talajromlásnak és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának; mivel az éghajlati kockázatok elsősorban a leginkább veszélyeztetett népességcsoportokat és megélhetésüket érintik, de súlyosbítják a konfliktusokat is, továbbá jelentős gazdasági hatással járnak; |
| --- | --- |

C.

mivel a régiót erősen érintik az éghajlatváltozás következményei és rendkívül kiszolgáltatott az aszályoknak, a szélsőséges időjárásnak, az árvizeknek, a talajromlásnak és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának; mivel az éghajlati kockázatok elsősorban a leginkább veszélyeztetett népességcsoportokat és megélhetésüket érintik, de súlyosbítják a konfliktusokat is, továbbá jelentős gazdasági hatással járnak;

| D. | mivel a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében jelentkező problémák határokon átnyúló jellegűek és szorosan kapcsolódnak egymáshoz, és ezért csak egy átfogó regionális stratégia révén lehet őket megoldani; |
| --- | --- |

D.

mivel a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében jelentkező problémák határokon átnyúló jellegűek és szorosan kapcsolódnak egymáshoz, és ezért csak egy átfogó regionális stratégia révén lehet őket megoldani;

| E. | mivel az egyre romló biztonsági körülmények kihívást jelentenek a fejlesztési együttműködés számára, illetve korlátozzák a humanitárius segítségnyújtást, tovább növelve a régió a sérülékenységét; |
| --- | --- |

E.

mivel az egyre romló biztonsági körülmények kihívást jelentenek a fejlesztési együttműködés számára, illetve korlátozzák a humanitárius segítségnyújtást, tovább növelve a régió a sérülékenységét;

| F. | mivel az instabilitást tovább súlyosbították a közelmúltbeli konfliktusok a régióban, különösen Maliban, Nigériában, a Közép-afrikai Köztársaságban és Líbiában; mivel különösen a líbiai konfliktus súlyos regionális biztonsági következményekkel jár; mivel a visszatérő harcosok és a Líbiából érkező tiltott fegyverek áramlása negatívan befolyásolta a biztonsági helyzetet olyan országokban, mint Mali, Csád és Niger, és jelentősen súlyosbította azokat a kihívásokat, amelyekkel a régiónak szembe kell néznie; |
| --- | --- |

F.

mivel az instabilitást tovább súlyosbították a közelmúltbeli konfliktusok a régióban, különösen Maliban, Nigériában, a Közép-afrikai Köztársaságban és Líbiában; mivel különösen a líbiai konfliktus súlyos regionális biztonsági következményekkel jár; mivel a visszatérő harcosok és a Líbiából érkező tiltott fegyverek áramlása negatívan befolyásolta a biztonsági helyzetet olyan országokban, mint Mali, Csád és Niger, és jelentősen súlyosbította azokat a kihívásokat, amelyekkel a régiónak szembe kell néznie;

| G. | mivel biztonság nélkül nem jöhet létre fenntartható fejlődés; mivel ezek a konfliktusok közvetlen és súlyos hatással vannak a szomszédos régiók – többek között az EU – polgárainak biztonságára és jólétére, mivel egyre inkább továbbgyűrűznek terrorizmus és masszív menekültáramlások formájában; |
| --- | --- |

G.

mivel biztonság nélkül nem jöhet létre fenntartható fejlődés; mivel ezek a konfliktusok közvetlen és súlyos hatással vannak a szomszédos régiók – többek között az EU – polgárainak biztonságára és jólétére, mivel egyre inkább továbbgyűrűznek terrorizmus és masszív menekültáramlások formájában;

| H. | mivel a gyenge kormányzás és a mindent átható korrupció gátolja a hatékony biztonsági ágazat kialakítását, illetve a terroristák és a bűnszervezetek elleni küzdelmet; mivel a régió szállítási csomópontként egyre fontosabbá válik a és a kábítószer- és fegyverkereskedelmi hálózatok számára; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyenge kormányzás és a mindent átható korrupció gátolja a hatékony biztonsági ágazat kialakítását, illetve a terroristák és a bűnszervezetek elleni küzdelmet; mivel a régió szállítási csomópontként egyre fontosabbá válik a és a kábítószer- és fegyverkereskedelmi hálózatok számára;

| I. | mivel 2011-ben az EU elfogadta a Száhel-övezet fejlesztésére és biztonságára vonatkozó stratégiáját, amelyet a Száhel-övezetre vonatkozó regionális cselekvési terv követett (2015–2020), és mindkettő átfogó megközelítés nyújt a régióban való uniós szerepvállalás tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel 2011-ben az EU elfogadta a Száhel-övezet fejlesztésére és biztonságára vonatkozó stratégiáját, amelyet a Száhel-övezetre vonatkozó regionális cselekvési terv követett (2015–2020), és mindkettő átfogó megközelítés nyújt a régióban való uniós szerepvállalás tekintetében;

| J. | mivel erőfeszítések történtek a különböző szakpolitikák és eszközök közötti koordináció globális, nemzeti és regionális szinten való növelésére, ugyanakkor hosszú távú, tartós eredmények továbbra sem jelentkeznek; mivel a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében kialakult helyzet szükségessé teszi az erőforrások összevonását, valamint határozottabb politikai elkötelezettséget igényel a nemzetközi közösség, illetve a helyi önkormányzatok részéről; |
| --- | --- |

J.

mivel erőfeszítések történtek a különböző szakpolitikák és eszközök közötti koordináció globális, nemzeti és regionális szinten való növelésére, ugyanakkor hosszú távú, tartós eredmények továbbra sem jelentkeznek; mivel a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében kialakult helyzet szükségessé teszi az erőforrások összevonását, valamint határozottabb politikai elkötelezettséget igényel a nemzetközi közösség, illetve a helyi önkormányzatok részéről;

| K. | mivel a Száhel-övezet több országa létrehozta a Száhel G5-öt annak érdekében, hogy a párbeszéd és a koordinációt számára kedvező fórum jöjjön létre; mivel 2017. február 6-án a G5 csúcstalálkozó úgy határozott, hogy létrehoz egy közös katonai erőt a Száhel-övezetben; mivel az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy ehhez 50 millió euróval hozzájáruljon; |
| --- | --- |

K.

mivel a Száhel-övezet több országa létrehozta a Száhel G5-öt annak érdekében, hogy a párbeszéd és a koordinációt számára kedvező fórum jöjjön létre; mivel 2017. február 6-án a G5 csúcstalálkozó úgy határozott, hogy létrehoz egy közös katonai erőt a Száhel-övezetben; mivel az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy ehhez 50 millió euróval hozzájáruljon;

| L. | mivel jelenleg 42 millió ember szenved súlyos vagy mérsékelt élelmiszerhiányban, és közülük 9,3 milliónak van szüksége sürgős élelmiszersegélyre; mivel ezek a számok a folyamatos konfliktusok és a bizonytalanság miatt várhatóan növekedni fognak, és a becslések szerint 2017 augusztusára összesen 53 millió ember szenved majd élelmiszerhiányban; |
| --- | --- |

L.

mivel jelenleg 42 millió ember szenved súlyos vagy mérsékelt élelmiszerhiányban, és közülük 9,3 milliónak van szüksége sürgős élelmiszersegélyre; mivel ezek a számok a folyamatos konfliktusok és a bizonytalanság miatt várhatóan növekedni fognak, és a becslések szerint 2017 augusztusára összesen 53 millió ember szenved majd élelmiszerhiányban;

| M. | mivel az EU egyike a Száhel-övezetbe irányuló humanitárius segítségnyújtás fő résztvevőinek, és 2016-ban 299 millió euróval járult hozzá az élelmiszer-ellátás és a táplálkozás bizonytalansága által súlyosan érintett személyek támogatásához; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU egyike a Száhel-övezetbe irányuló humanitárius segítségnyújtás fő résztvevőinek, és 2016-ban 299 millió euróval járult hozzá az élelmiszer-ellátás és a táplálkozás bizonytalansága által súlyosan érintett személyek támogatásához;

| N. | mivel a francia „Serval” haderő és az AFISMA (a Malit támogató, afrikai vezetésű nemzetközi misszió), megerősítve a csádi haderő, a Barkhane művelet és a MINUSMA jelenléte által, valamint a közös nemzetközi haderő keretében tett erőfeszítések hozzájárultak a dzsihádista csoportok Mali egyes régióiból való kiűzéséhez, gyengítették a Boko Haramot a Csád-tó régiójában, de teljesen még nem győzték le a csoportot; |
| --- | --- |

N.

mivel a francia „Serval” haderő és az AFISMA (a Malit támogató, afrikai vezetésű nemzetközi misszió), megerősítve a csádi haderő, a Barkhane művelet és a MINUSMA jelenléte által, valamint a közös nemzetközi haderő keretében tett erőfeszítések hozzájárultak a dzsihádista csoportok Mali egyes régióiból való kiűzéséhez, gyengítették a Boko Haramot a Csád-tó régiójában, de teljesen még nem győzték le a csoportot;

| O. | mivel a régióban fennálló bizonytalanság példátlan mértékű – különösen a szomszédos országokba irányuló – lakóhelyelhagyást okozott; mivel a Száhel-övezet mind kiindulási pont, mind a migrációs útvonal mentén fekvő pont az Európa területére eljutni kívánó migránsok többsége számára; |
| --- | --- |

O.

mivel a régióban fennálló bizonytalanság példátlan mértékű – különösen a szomszédos országokba irányuló – lakóhelyelhagyást okozott; mivel a Száhel-övezet mind kiindulási pont, mind a migrációs útvonal mentén fekvő pont az Európa területére eljutni kívánó migránsok többsége számára;

| 1. | rendkívül fontosnak tartja a nemzetbiztonság, a honvédelem, a humanitárius és fejlesztési együttműködési politikák közötti koherencia biztosítását a Száhel-övezetben és a Csád-tó medencéjében fennálló helyzet kezelése közben; úgy véli, hogy a politikai stabilitás, a biztonság, a jó kormányzás, a társadalmi kohézió, a gazdasági és az oktatási lehetőségek Száhel-övezetben és a csád-medencei országokban való javítása kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés előmozdítása és a terrorista hálózatok és bűnszervezetek Száhel-övezetben való semlegesítése szempontjából; |
| --- | --- |

1.

rendkívül fontosnak tartja a nemzetbiztonság, a honvédelem, a humanitárius és fejlesztési együttműködési politikák közötti koherencia biztosítását a Száhel-övezetben és a Csád-tó medencéjében fennálló helyzet kezelése közben; úgy véli, hogy a politikai stabilitás, a biztonság, a jó kormányzás, a társadalmi kohézió, a gazdasági és az oktatási lehetőségek Száhel-övezetben és a csád-medencei országokban való javítása kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés előmozdítása és a terrorista hálózatok és bűnszervezetek Száhel-övezetben való semlegesítése szempontjából;

| 2. | határozottan elítéli a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében elkövetett terrorista cselekményeket és emberi jogi jogsértéseket, beleértve a polgári lakosság – különösen a nők és gyermekek – ellen elkövetett erőszakot, az emberrablásokat, a gyilkosságokat, a túszejtéseket, a fosztogatásokat és a polgári tulajdon lerombolását, valamint a biztonsági erőket célzó terrorista támadásokat; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében elkövetett terrorista cselekményeket és emberi jogi jogsértéseket, beleértve a polgári lakosság – különösen a nők és gyermekek – ellen elkövetett erőszakot, az emberrablásokat, a gyilkosságokat, a túszejtéseket, a fosztogatásokat és a polgári tulajdon lerombolását, valamint a biztonsági erőket célzó terrorista támadásokat;

| 3. | emlékeztet a fejlesztés és a 
  biztonság
  között fennálló szoros kapcsolatra, mivel a szegénység gyakran a konfliktusok eredője és következménye; rámutat arra, hogy amíg a Líbiában instabilitás uralkodik, az egész régió továbbra is sérülékeny marad; hangsúlyozza, hogy a terrorista fenyegetéseket kizárólag közös, összehangolt és koordinált fellépés révén lehet felszámolni; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy aktívan mozdítsák elő és ösztönözzék az Afrikai Unió (AU) és az ECOWAS közötti, arra irányuló koordinációt, hogy együttműködjenek más fontos szereplőkkel, például az Arab Ligával, az ENSZ-szel, az USA-val és a maghrebi országokkal; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet a fejlesztés és a 
  biztonság
  között fennálló szoros kapcsolatra, mivel a szegénység gyakran a konfliktusok eredője és következménye; rámutat arra, hogy amíg a Líbiában instabilitás uralkodik, az egész régió továbbra is sérülékeny marad; hangsúlyozza, hogy a terrorista fenyegetéseket kizárólag közös, összehangolt és koordinált fellépés révén lehet felszámolni; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy aktívan mozdítsák elő és ösztönözzék az Afrikai Unió (AU) és az ECOWAS közötti, arra irányuló koordinációt, hogy együttműködjenek más fontos szereplőkkel, például az Arab Ligával, az ENSZ-szel, az USA-val és a maghrebi országokkal;

| 4. | arra ösztönöz valamennyi partnert, hogy közösen dolgozzanak ki egy következetes, megbízható stratégiát a Száhel-övezetre és a Csád-tó régiójára vonatkozóan, amelynek célja az irányítás, valamint az állami és regionális intézmények elszámoltathatóságának és legitimitásának javítása, a biztonság növelése, valamint a radikalizálódás, az ember-, fegyver- és kábítószer-kereskedelem kezelése; ezzel kapcsolatban kéri a MINUSMA megbízatásának felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

4.

arra ösztönöz valamennyi partnert, hogy közösen dolgozzanak ki egy következetes, megbízható stratégiát a Száhel-övezetre és a Csád-tó régiójára vonatkozóan, amelynek célja az irányítás, valamint az állami és regionális intézmények elszámoltathatóságának és legitimitásának javítása, a biztonság növelése, valamint a radikalizálódás, az ember-, fegyver- és kábítószer-kereskedelem kezelése; ezzel kapcsolatban kéri a MINUSMA megbízatásának felülvizsgálatát;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a régió kormányainak elsődleges felelőssége az országuk politikai, gazdasági és biztonsági helyzetének stabilizálása; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a régió kormányainak elsődleges felelőssége az országuk politikai, gazdasági és biztonsági helyzetének stabilizálása;

| 6. | felhívja a Száhel-övezet és a Csád-medence területének kormányait, hogy dolgozzanak ki olyan átfogó stratégiát, amely kezeli a terrorizmus kiváltó okait; ezzel összefüggésben ismételten hangsúlyozza, hogy a katonai fellépés önmagában nem elegendő a lázadások és a terrorizmus elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Száhel-övezet és a Csád-medence területének kormányait, hogy dolgozzanak ki olyan átfogó stratégiát, amely kezeli a terrorizmus kiváltó okait; ezzel összefüggésben ismételten hangsúlyozza, hogy a katonai fellépés önmagában nem elegendő a lázadások és a terrorizmus elleni küzdelemhez;

| 7. | különösen felhívja a figyelmet a jó kormányzás, az államépítés, a büntetlenség és az emberi jogok kihívásaira a régióban; ragaszkodik ahhoz, hogy az ezekkel az országokkal kötött, illetve az ezen országok közötti partnerség a jogállamiság és a független intézmények létrehozására összpontosuljon, összhangban a békére és az igazságszolgáltatásra vonatkozó 16. fenntartható fejlesztési cél keretében valamennyi partner által tett kötelezettségvállalással; |
| --- | --- |

7.

különösen felhívja a figyelmet a jó kormányzás, az államépítés, a büntetlenség és az emberi jogok kihívásaira a régióban; ragaszkodik ahhoz, hogy az ezekkel az országokkal kötött, illetve az ezen országok közötti partnerség a jogállamiság és a független intézmények létrehozására összpontosuljon, összhangban a békére és az igazságszolgáltatásra vonatkozó 16. fenntartható fejlesztési cél keretében valamennyi partner által tett kötelezettségvállalással;

| 8. | úgy véli, hogy az instabilitás és a kényszerű és irreguláris migráció alapvető okait kell kezelni, nevezetesen a szegénységet, a gazdasági lehetőségek hiányát, a fegyveres konfliktusokat, a rossz kormányzást, az éghajlatváltozást, emberi jogok megsértéseit, az egyenlőtlenséget és az e kihívásokkal nem foglalkozó kereskedelmi politikákat; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az instabilitás és a kényszerű és irreguláris migráció alapvető okait kell kezelni, nevezetesen a szegénységet, a gazdasági lehetőségek hiányát, a fegyveres konfliktusokat, a rossz kormányzást, az éghajlatváltozást, emberi jogok megsértéseit, az egyenlőtlenséget és az e kihívásokkal nem foglalkozó kereskedelmi politikákat;

| 9. | határozottan úgy véli, hogy a magánszektornak is fontos szerepet kell játszania a régió fejlődésében, és az emberi, szociális és környezetvédelmi jogok tisztelete tekintetében az üzleti szféra felelősségét meghatározó kötelező jogi keretek között kell működnie, többek között az átlátható üzleti magatartási biztosítása révén, amely garantálja, hogy a fegyveres csoportok nem részesülnek magánfinanszírozásban; |
| --- | --- |

9.

határozottan úgy véli, hogy a magánszektornak is fontos szerepet kell játszania a régió fejlődésében, és az emberi, szociális és környezetvédelmi jogok tisztelete tekintetében az üzleti szféra felelősségét meghatározó kötelező jogi keretek között kell működnie, többek között az átlátható üzleti magatartási biztosítása révén, amely garantálja, hogy a fegyveres csoportok nem részesülnek magánfinanszírozásban;

| 10. | hangsúlyozza a regionális és a régiók közötti együttműködés fontosságát a Száhel-övezet és a Csád-tó régiója biztonsági válságának megoldásában, és különösen a mali békéről és megbékélésről szóló megállapodás végrehajtásában, amellyel kapcsolatban az előrehaladás sajnos túl lassú; úgy véli, hogy az Afrikai Unió, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) és a Maghreb-országok részvétele elengedhetetlen a régió stabilitásának visszaállításához; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a regionális és a régiók közötti együttműködés fontosságát a Száhel-övezet és a Csád-tó régiója biztonsági válságának megoldásában, és különösen a mali békéről és megbékélésről szóló megállapodás végrehajtásában, amellyel kapcsolatban az előrehaladás sajnos túl lassú; úgy véli, hogy az Afrikai Unió, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) és a Maghreb-országok részvétele elengedhetetlen a régió stabilitásának visszaállításához;

| 11. | elismerését fejezi ki a Száhel-övezet G5 országainak politikai vezetése iránt; felszólítja az EU-t, hogy tartson fenn a legmagasabb szinten folytatott állandó párbeszédet a régió valamennyi országával és szervezetével, valamint hogy erősítse tovább az EU és a Száhel-övezet G5 országai közötti partnerséget; üdvözli a Száhel-szaharai Államok Közösségének (CEN-SAD) létrehozását; |
| --- | --- |

11.

elismerését fejezi ki a Száhel-övezet G5 országainak politikai vezetése iránt; felszólítja az EU-t, hogy tartson fenn a legmagasabb szinten folytatott állandó párbeszédet a régió valamennyi országával és szervezetével, valamint hogy erősítse tovább az EU és a Száhel-övezet G5 országai közötti partnerséget; üdvözli a Száhel-szaharai Államok Közösségének (CEN-SAD) létrehozását;

| 12. | üdvözli a Száhel-övezet fejlesztésére és biztonságára kidolgozott uniós stratégia, az afrikai gyorsreagáló erő, valamint a Száhel-övezetre vonatkozó regionális cselekvési tervben (2015–2020) elfogadását, amelyek egy átfogó uniós megközelítés hatékony végrehajtására irányuló konkrét erőfeszítést jelentenek, hatékonyan ötvözve a biztonság, a fejlesztés és a kormányzás terén tett lépéseket, beleértve a szélsőséges szegénység felszámolását; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Száhel-övezet fejlesztésére és biztonságára kidolgozott uniós stratégia, az afrikai gyorsreagáló erő, valamint a Száhel-övezetre vonatkozó regionális cselekvési tervben (2015–2020) elfogadását, amelyek egy átfogó uniós megközelítés hatékony végrehajtására irányuló konkrét erőfeszítést jelentenek, hatékonyan ötvözve a biztonság, a fejlesztés és a kormányzás terén tett lépéseket, beleértve a szélsőséges szegénység felszámolását;

| 13. | úgy véli, hogy a régiónak nyújtott globális fejlesztési segítségnyújtást kapacitásépítési tevékenységekkel is ki kell egészíteni; megismétli arra irányuló felhívását, hogy hozzanak létre egy új uniós eszköz, amely kifejezetten a fejlesztés és a biztonság közötti kapcsolatra irányul, hogy korlátozni lehessen a következetlenségeket és növelni lehessen a hatékonyságot az EU külső fellépéseiben; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a régiónak nyújtott globális fejlesztési segítségnyújtást kapacitásépítési tevékenységekkel is ki kell egészíteni; megismétli arra irányuló felhívását, hogy hozzanak létre egy új uniós eszköz, amely kifejezetten a fejlesztés és a biztonság közötti kapcsolatra irányul, hogy korlátozni lehessen a következetlenségeket és növelni lehessen a hatékonyságot az EU külső fellépéseiben;

| 14. | megerősíti, hogy EU és Nyugat-Afrika közötti, gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások egyedülálló lehetőséget nyújthatnak az Európai Bizottságnak inkluzív fenntartható növekedés létrehozására és a helyi hozzáadott érték növelésére, amely helyi munkahelyeket teremthet és segíthet a társadalmi kirekesztés leküzdésében; |
| --- | --- |

14.

megerősíti, hogy EU és Nyugat-Afrika közötti, gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások egyedülálló lehetőséget nyújthatnak az Európai Bizottságnak inkluzív fenntartható növekedés létrehozására és a helyi hozzáadott érték növelésére, amely helyi munkahelyeket teremthet és segíthet a társadalmi kirekesztés leküzdésében;

| 15. | hangsúlyozza a KBVP-missziók értékes hozzájárulását a regionális stabilitáshoz, különösen Maliban (EUTM, EUCAP), Nigerben (EUCAP) és Szomáliában (EUTM), továbbá kéri a regionalizációjukat; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a KBVP-missziók értékes hozzájárulását a regionális stabilitáshoz, különösen Maliban (EUTM, EUCAP), Nigerben (EUCAP) és Szomáliában (EUTM), továbbá kéri a regionalizációjukat;

| 16. | ösztönzi az EU-t, az Afrikai Uniót és tagállamaikat, hogy támogassák az ENSZ békefenntartó műveleteit, és működjenek együtt az ENSZ-szel a regionális szervezetek békefenntartó kapacitásának erősítésében; teljes mértékben támogatja azt a munkát, amelyet Hiroute Guebre Sellassie, az ENSZ Száhel-övezettel foglalkozó különmegbízottja végez, és arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az ENSZ Száhel-övezetre vonatkozó integrált stratégiája révén megakadályozza a Száhel-övezet további destabilizációját; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi az EU-t, az Afrikai Uniót és tagállamaikat, hogy támogassák az ENSZ békefenntartó műveleteit, és működjenek együtt az ENSZ-szel a regionális szervezetek békefenntartó kapacitásának erősítésében; teljes mértékben támogatja azt a munkát, amelyet Hiroute Guebre Sellassie, az ENSZ Száhel-övezettel foglalkozó különmegbízottja végez, és arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az ENSZ Száhel-övezetre vonatkozó integrált stratégiája révén megakadályozza a Száhel-övezet további destabilizációját;

| 17. | emlékeztet a migráció, a biztonság és a fejlesztési célkitűzések közötti kölcsönös összefüggésre; üdvözli e tekintetben az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért létrehozását, és annak konkrét, a Száhel-övezetre és a Csád-tó régiójára vonatkozó ágát, és tudomásul veszi az új partnerségi keretek létrehozását, amelyek rugalmasabb, átfogó választ nyújtanak az ezekben az országokban uralkodó törékeny és instabil helyzetre; kéri e keretek gyors végrehajtását a fejlesztés hatékonyságára vonatkozó elvek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett, és sürget valamennyi adományozót, hogy teljesítsék pénzügyi vállalásaikat; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet a migráció, a biztonság és a fejlesztési célkitűzések közötti kölcsönös összefüggésre; üdvözli e tekintetben az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért létrehozását, és annak konkrét, a Száhel-övezetre és a Csád-tó régiójára vonatkozó ágát, és tudomásul veszi az új partnerségi keretek létrehozását, amelyek rugalmasabb, átfogó választ nyújtanak az ezekben az országokban uralkodó törékeny és instabil helyzetre; kéri e keretek gyors végrehajtását a fejlesztés hatékonyságára vonatkozó elvek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett, és sürget valamennyi adományozót, hogy teljesítsék pénzügyi vállalásaikat;

| 18. | mély aggodalmának ad hangot a régióban kialakult nyugtalanító humanitárius helyzet miatt; felszólítja a helyi kormányokat, hogy az uniós és a nemzetközi partnerek támogatásával tegyenek meg minden szükséges intézkedést a polgári lakosság védelme, valamint az élelmiszerellátás bizonytalansága és az alultápláltság kiváltó okainak kezelése érdekében; elítéli, hogy akadályozzák a humanitárius és élelmiszersegélyeket, és felszólítja valamennyi szereplőt, hogy minden körülmények között biztosítsák a nemzetközi humanitárius jognak való teljes körű megfelelést; |
| --- | --- |

18.

mély aggodalmának ad hangot a régióban kialakult nyugtalanító humanitárius helyzet miatt; felszólítja a helyi kormányokat, hogy az uniós és a nemzetközi partnerek támogatásával tegyenek meg minden szükséges intézkedést a polgári lakosság védelme, valamint az élelmiszerellátás bizonytalansága és az alultápláltság kiváltó okainak kezelése érdekében; elítéli, hogy akadályozzák a humanitárius és élelmiszersegélyeket, és felszólítja valamennyi szereplőt, hogy minden körülmények között biztosítsák a nemzetközi humanitárius jognak való teljes körű megfelelést;

| 19. | úgy véli, hogy az uniós fejlesztési politikáknak elsősorban a vidékfejlesztésre és a mezőgazdaságra kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy a Szubszaharai-Afrika fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődéséhez való hozzájárulásképpen biztosítsa az élelmezés biztonságát; kiemeli, hogy az éghajlatváltozás különösen súlyosan érinti a Száhel-övezetet és a Csád-tó régióját, és nagymértékben alkalmazkodott mezőgazdasági gyakorlatokra van szükség, amelyek előnyben részesítik az éghajlati jelenségekkel szembeni ellenálló képességet; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az uniós fejlesztési politikáknak elsősorban a vidékfejlesztésre és a mezőgazdaságra kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy a Szubszaharai-Afrika fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődéséhez való hozzájárulásképpen biztosítsa az élelmezés biztonságát; kiemeli, hogy az éghajlatváltozás különösen súlyosan érinti a Száhel-övezetet és a Csád-tó régióját, és nagymértékben alkalmazkodott mezőgazdasági gyakorlatokra van szükség, amelyek előnyben részesítik az éghajlati jelenségekkel szembeni ellenálló képességet;

| 20. | kitart amellett, hogy javítani kell az érintett országok ellenálló képességét, egyértelmű hangsúlyt fektetve a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra és közösségekre, köztük a nőkre és a gyermekekre; hangsúlyozza, hogy a helyi lakosság alapvető – például egészségügyi, oktatási és a szociális – szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítása alapvető jelentőségű, és továbbra is központi szerepet kell betöltenie az EU költségvetési támogatásában; |
| --- | --- |

20.

kitart amellett, hogy javítani kell az érintett országok ellenálló képességét, egyértelmű hangsúlyt fektetve a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra és közösségekre, köztük a nőkre és a gyermekekre; hangsúlyozza, hogy a helyi lakosság alapvető – például egészségügyi, oktatási és a szociális – szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítása alapvető jelentőségű, és továbbra is központi szerepet kell betöltenie az EU költségvetési támogatásában;

| 21. | támogatását fejezi ki a terrorizmus és a nemzetközi szervezett bűnözés – többek között a migránsok csempészetével, valamint ember-, kábítószer- és fegyverkereskedelemmel foglalkozó bűnözői hálózatok – elleni küzdelem területén tett globális és regionális kezdeményezések iránt; |
| --- | --- |

21.

támogatását fejezi ki a terrorizmus és a nemzetközi szervezett bűnözés – többek között a migránsok csempészetével, valamint ember-, kábítószer- és fegyverkereskedelemmel foglalkozó bűnözői hálózatok – elleni küzdelem területén tett globális és regionális kezdeményezések iránt;

| 22. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, az ENSZ főtitkárának és a Közgyűlés elnökének, az Afrikai Uniónak, az AKCS–EU Tanácsnak, a Száhel-övezet és a Csád-medence területe országai elnökeinek, miniszterelnökeinek és parlamentjeinek, valamint az ECOWAS-nak. |
| --- | --- |

22.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, az ENSZ főtitkárának és a Közgyűlés elnökének, az Afrikai Uniónak, az AKCS–EU Tanácsnak, a Száhel-övezet és a Csád-medence területe országai elnökeinek, miniszterelnökeinek és parlamentjeinek, valamint az ECOWAS-nak.

NYILATKOZAT (1)

az éghajlatváltozásról

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás globális jelenség, amely kétségtelenül továbbra is drámai hatást fog gyakorolni a környezetre, és valamennyi országot érinti. Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés megerősíti teljes elkötelezettségét az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás teljes körű végrehajtása iránt, és felhívja a globális közösséget, hogy tartsa fenn az ambiciózus intézkedések lendületét.

A Közgyűlés megerősíti, hogy teljes mértékben támogatja a COP21-en Párizsban 2015-ben született megállapodást. A Közgyűlés ezért mély sajnálatát fejezi ki az Egyesült Államok abbéli döntése miatt, hogy felmondja a Párizsi Megállapodást. Ezt a határozatot csalódottság, megdöbbenés és felháborodás kísérte a nemzetközi közösség részéről, amely kifejezte folyamatos szolidaritását és további elkötelezettségét az iránt, hogy a Párizsi Megállapodás valamennyi alkotóelemét végrehajtsák. Megelégedéssel nyugtázva, hogy az üzleti közösség az Egyesült Államokban néhány állama összességében megerősítette, hogy elkötelezett az éghajlatváltozás hatásainak kezelése iránt, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés felszólítja az Egyesült Államok kormányát, hogy vizsgálja felül álláspontját, és kötelezze el magát ismét a Párizsi Megállapodás iránt. A Közgyűlés felkéri az EU-t és az AKCS-államokat, hogy kezdjék meg a COP 21 célkitűzéseinek végrehajtására irányuló együttműködést azokkal az Egyesült Államokbeli felekkel, akik élni kívánnak ezzel a lehetőséggel.

A Közgyűlés hangsúlyozza, hogy összehangolt globális fellépésre van szükség az üvegházhatású gázok kibocsátása elleni küzdelemhez, illetve az éghajlatváltozás negatív hatásainak megakadályozásához. Rendkívül fontos megvalósítani a Párizsi Megállapodás hosszú- távú céljait.

A Közgyűlés hangsúlyozza, hogy az ENSZ soron következő, ez év novemberében megrendezésre kerülő éghajlat-változási konferenciája (COP 23) egyik kulcsfontosságú célkitűzésének kell lennie annak, hogy megőrizzék a lendületet és az összehangoltságot a Párizsi Megállapodás végrehajtása iránti elkötelezettség tekintetében, továbbá különösen annak, hogy elhárítsák a leginkább veszélyeztetett országok, többek között a fejlődő kis szigetállamokat, a legkevésbé fejlett és a tengerparttal nem rendelkező és a part menti országokat fenyegető veszélyeket.

A Közgyűlés ezért sürgeti valamennyi felet és szereplőt, hogy tegyen további előrelépéseket az egész gazdaságra kiterjedő, karbonszegény gazdaságra való átállásra irányuló intézkedések terén, amelyek szükségesek az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében és annak biztosítására, hogy minden nemzet megkapja a végrehajtáshoz szükséges támogatást annak érdekében, hogy senki se maradjon le.

A Közgyűlés elismerését fejezi ki a Fidzsi-szigeteknek, az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) Felei 23. Konferenciájának (COP 23) soron következő elnökének az eddig tett előkészületekért és a vezetői szerepnek a konferencia sikere érdekében tett biztosításáért.

A Közgyűlés hangsúlyozza, hogy 2018-ig véglegesíteni kell a Párizsi Megállapodás munkaprogramját, amely azt mutatja, hogy az országok hogyan kívánják végrehajtani a Párizsi Megállapodást és felgyorsítani az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységeket nemzeti szinten, hozzájárulva ezáltal a globális célkitűzéshez. A Közgyűlés kéri, hogy gyorsítsák fel a munkát az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatban, amelyek alapvető fontosságúak az éghajlatváltozás hatásaival szemben legkiszolgáltatottabb, illetve a különleges szükségletekkel rendelkező országok számára.

---

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2017. június 21-én San Ġiljanban (Málta).

1

(2)  HL C 296. E, 2012.10.2., 46. o.

2

(3)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2017. június 21-én San Ġiljanban (Málta).

3

(4)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

4

(5)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

5

(6)  HL C 279. E, 2009.11.19., 100. o.

6

(7)  HL C 33. E, 2013.2.5., 38. o.

7

(8)  HL C 131. E, 2013.5.8., 80. o.

8

(9)  HL C 468. R, 2016.12.15., 73. o.

9

(10)  HL C 353., 2016.9.27., 2. o.

10

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

25

(26)  COM(2016)0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=HU&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  18239/10. számú tanácsi dokumentum

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/hu/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/hu/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/hu/pdf

31

(32)  10715/16. számú tanácsi dokumentum.

32

(33)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2017. június 21-én San Ġiljanban (Málta).

33

(34)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

34

(35)  HL C 68. E, 2004.3.18., 605. o.

35

(36)  HL C 104. E, 2004.4.30., 1067. o.

36

(37)  HL C 282. E, 2008.11.6., 131. o.

37

(38)  HL C 271. E, 2009.11.12., 51. o.

38

(39)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

39

(40)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  HL C 169. E, 2012.6.15., 138. o.

41

(42)  HL C 326., 2010.12.3., 5. o.

42

(43)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2017. június 21-én San Ġiljanban (Málta).

43

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2017. június 21-én San Ġiljanban (Málta).

1

---