# Euroopa Liidu C 426/12.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 426 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik12. detsember 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 426

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik12. detsember 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2017/C 426/01 | Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2016. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest | 1 |
| 2017/C 426/02 | Aruanne biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 8 |
| 2017/C 426/03 | Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 15 |
| 2017/C 426/04 | Aruanne ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 23 |
| 2017/C 426/05 | Aruanne ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 31 |
| 2017/C 426/06 | Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 42 |
| 2017/C 426/07 | Aruanne ühisettevõtte IMI eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 49 |
| 2017/C 426/08 | Aruanne Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegeleva ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 56 |
| 2017/C 426/09 | Aruanne ühisettevõtte Shift2Rail eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 64 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2017/C 426/01

Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2016. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest

1

2017/C 426/02

Aruanne biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

8

2017/C 426/03

Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

15

2017/C 426/04

Aruanne ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

23

2017/C 426/05

Aruanne ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

31

2017/C 426/06

Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

42

2017/C 426/07

Aruanne ühisettevõtte IMI eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

49

2017/C 426/08

Aruanne Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegeleva ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

56

2017/C 426/09

Aruanne ühisettevõtte Shift2Rail eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

64

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/1

---

Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2016. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest

(2017/C 426/01)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-6 | 2 |
| Selgitav taustteave | 1-2 | 2 |
| Teadusuuringute ühisettevõtted – ELi, tööstusharude ja liikmesriikide vahelised avaliku ja erasektori partnerlused | 3-4 | 2 |
| Teadusuuringute ühisettevõtete ELi eelarved | 5-6 | 2 |
| AUDITI LÄHENEMISVIIS | 7-10 | 3 |
| Praegune auditikord toimib, kuid ei ole tõhus | 7-10 | 3 |
| AUDITITULEMUSED | 11-34 | 3 |
| Märkuseta arvamused kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 11 | 3 |
| Märkuseta arvamused seitsme ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12-13 | 3 |
| Kontrollikoda juhib tähelepanu riskidele, mis on seotud ELi panusega ITERi projektikulude katmisse | 14-19 | 3 |
| Kontrollikoja aruannetes esitatud kommentaarid | 20-33 | 4 |
| Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine | 21 | 4 |
| Seitsmenda raamprogrammi lõppetapis ilmnes, et ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid olid panustanud mõnevõrra vähem kui lubatud | 22-24 | 4 |
| Tööstusharu ettevõtetest partnerid panustasid programmi „Horisont 2020“ algetapis aktiivselt täiendavatesse tegevustesse | 25-26 | 4 |
| Sisekontrollisüsteemid olid üldiselt tulemuslikud ja hoidsid veamäärad allpool 2 % piiri | 27-33 | 5 |
| Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed | 34 | 5 |
| JÄRELDUSED | 35-38 | 5 |
| LISA. | ÜHISETTEVÕTETE TEGEVUSVALDKONNAD, EELARVE JA TÖÖTAJATE ARV |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1-6

2

Selgitav taustteave

1-2

2

Teadusuuringute ühisettevõtted – ELi, tööstusharude ja liikmesriikide vahelised avaliku ja erasektori partnerlused

3-4

2

Teadusuuringute ühisettevõtete ELi eelarved

5-6

2

AUDITI LÄHENEMISVIIS

7-10

3

Praegune auditikord toimib, kuid ei ole tõhus

7-10

3

AUDITITULEMUSED

11-34

3

Märkuseta arvamused kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

11

3

Märkuseta arvamused seitsme ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12-13

3

Kontrollikoda juhib tähelepanu riskidele, mis on seotud ELi panusega ITERi projektikulude katmisse

14-19

3

Kontrollikoja aruannetes esitatud kommentaarid

20-33

4

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

21

4

Seitsmenda raamprogrammi lõppetapis ilmnes, et ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid olid panustanud mõnevõrra vähem kui lubatud

22-24

4

Tööstusharu ettevõtetest partnerid panustasid programmi „Horisont 2020“ algetapis aktiivselt täiendavatesse tegevustesse

25-26

4

Sisekontrollisüsteemid olid üldiselt tulemuslikud ja hoidsid veamäärad allpool 2 % piiri

27-33

5

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

34

5

JÄRELDUSED

35-38

5

LISA.

ÜHISETTEVÕTETE TEGEVUSVALDKONNAD, EELARVE JA TÖÖTAJATE ARV

7

SISSEJUHATUS

Selgitav taustteave

| 1. | Kontrollikoda auditeeris alljärgneva kaheksa Euroopa teadusuuringute ühisettevõtte 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning esitas nende kohta auditiarvamused:






  — | F4E (ITER) – tuumasünteesienergeetika arendamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Kontrollikoda auditeeris alljärgneva kaheksa Euroopa teadusuuringute ühisettevõtte 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning esitas nende kohta auditiarvamused:

—

F4E (ITER) – tuumasünteesienergeetika arendamine;

| — | BPT – biotoorainel põhinev tööstus; |
| --- | --- |

—

BPT – biotoorainel põhinev tööstus;

| — | Clean Sky – keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiad; |
| --- | --- |

—

Clean Sky – keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiad;

| — | IMI – innovaatiliste ravimite algatus; |
| --- | --- |

—

IMI – innovaatiliste ravimite algatus;

| — | FCH – kütuseelementide ja vesiniku valdkond; |
| --- | --- |

—

FCH – kütuseelementide ja vesiniku valdkond;

| — | SESAR – Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud; |
| --- | --- |

—

SESAR – Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud;

| — | ECSEL – elektroonikakomponendid ja -süsteemid; |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektroonikakomponendid ja -süsteemid;

| — | S2R – (Shift2Rail) uuenduslikud raudteelahendused. |
| --- | --- |

—

S2R – (Shift2Rail) uuenduslikud raudteelahendused.

| 2. | Käesolev kokkuvõttev aruanne annab ülevaate ühisettevõtteid käsitlevates kontrollikoja 2016. aasta iga-aastastes eriaruannetes avaldatud auditite tulemustest (arvamused ja kommentaarid). Kokkuvõte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus. |
| --- | --- |

2.

Käesolev kokkuvõttev aruanne annab ülevaate ühisettevõtteid käsitlevates kontrollikoja 2016. aasta iga-aastastes eriaruannetes avaldatud auditite tulemustest (arvamused ja kommentaarid). Kokkuvõte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus.

Teadusuuringute ühisettevõtted – ELi, tööstusharude ja liikmesriikide vahelised avaliku ja erasektori partnerlused

| 3. | Ühisettevõtted on avaliku ja erasektori partnerlused, millel on tähtis roll teatud valdkondades Euroopa Liidu (EL) teadusuuringute poliitika elluviimisel. Ühisettevõtetel on peale ELi (mida esindab komisjon) ka teisi avalikust ja erasektorist pärit liikmeid (vastava valdkonna ettevõtted ja teadusuuringute rühmitused). Enamik ühisettevõtetest kasutab kas kahepoolset (osalevad Euroopa Komisjon ja valdkonna ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid) või kolmepoolset mudelit (lisaks osalevad liikmesriigid – nt ühisettevõte ECSEL). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtted on avaliku ja erasektori partnerlused, millel on tähtis roll teatud valdkondades Euroopa Liidu (EL) teadusuuringute poliitika elluviimisel. Ühisettevõtetel on peale ELi (mida esindab komisjon) ka teisi avalikust ja erasektorist pärit liikmeid (vastava valdkonna ettevõtted ja teadusuuringute rühmitused). Enamik ühisettevõtetest kasutab kas kahepoolset (osalevad Euroopa Komisjon ja valdkonna ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid) või kolmepoolset mudelit (lisaks osalevad liikmesriigid – nt ühisettevõte ECSEL).

| 4. | Liikmed panustavad ühisettevõtete tegevuse rahastamisse. ELi vahendid eraldatakse liidu teadusuuringute eelarvest seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi ja „Horisont 2020“ kaudu (1). Ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid toetavad ühisettevõtete tegevust rahaliselt ja mitterahaliselt. Nelja ühisettevõtte puhul (Clean Sky, FCH, BPT and S2R) eraldavad erasektori partnerid ka kindlaksmääratud miinimumsummas mitterahalist toetust n-ö täiendavate tegevuste jaoks, mis ei kajastu küll ühisettevõtete töökavades, kuid aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

4.

Liikmed panustavad ühisettevõtete tegevuse rahastamisse. ELi vahendid eraldatakse liidu teadusuuringute eelarvest seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi ja „Horisont 2020“ kaudu (1). Ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid toetavad ühisettevõtete tegevust rahaliselt ja mitterahaliselt. Nelja ühisettevõtte puhul (Clean Sky, FCH, BPT and S2R) eraldavad erasektori partnerid ka kindlaksmääratud miinimumsummas mitterahalist toetust n-ö täiendavate tegevuste jaoks, mis ei kajastu küll ühisettevõtete töökavades, kuid aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele.

Teadusuuringute ühisettevõtete ELi eelarved

| 5. | Ühisettevõtete 2016. aasta kogueelarve oli 1,8 miljardit eurot (2015. aastal 1,4 miljardit eurot), mis moodustab 1,3 % ELi üldeelarvest (2015. aastal 1 %). Ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerite rahaline ja mitterahaline toetus pidi moodustama sama suure summa. 2016. aasta lõpu seisuga oli ühisettevõtetes kokku 633 töötajat (2015. aastal 562). |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõtete 2016. aasta kogueelarve oli 1,8 miljardit eurot (2015. aastal 1,4 miljardit eurot), mis moodustab 1,3 % ELi üldeelarvest (2015. aastal 1 %). Ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerite rahaline ja mitterahaline toetus pidi moodustama sama suure summa. 2016. aasta lõpu seisuga oli ühisettevõtetes kokku 633 töötajat (2015. aastal 562).

| 6. | Ühisettevõtete tegevust, eelarveid ja töötajate arvu puudutav teave on toodud lisas. |
| --- | --- |

6.

Ühisettevõtete tegevust, eelarveid ja töötajate arvu puudutav teave on toodud lisas.

AUDITI LÄHENEMISVIIS

Praegune auditikord toimib, kuid ei ole tõhus

| 7. | Vastavalt ELi finantsmääruse artiklitele 208 (lõige 4) ja 209 (lõige 2) tellitakse ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse audit sõltumatutelt audiitorühingutelt. Ühisettevõtete F4E ja SESAR raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust on juba alates 2014. aastast kontrollinud sõltumatud audiitorühingud. Ülejäänud ühisettevõtete (Clean Sky, BPT, FCH, IMI, ECSEL, S2R) raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust auditeerisid sõltumatud audiitorühingud 2016. aastal esimest korda. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt ELi finantsmääruse artiklitele 208 (lõige 4) ja 209 (lõige 2) tellitakse ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse audit sõltumatutelt audiitorühingutelt. Ühisettevõtete F4E ja SESAR raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust on juba alates 2014. aastast kontrollinud sõltumatud audiitorühingud. Ülejäänud ühisettevõtete (Clean Sky, BPT, FCH, IMI, ECSEL, S2R) raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust auditeerisid sõltumatud audiitorühingud 2016. aastal esimest korda.

| 8. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega vaatas kontrollikoda läbi audiitorühingute tehtud töö ja sai piisava kindluse, et võib nende tööle toetuda oma auditiarvamustes ühisettevõtete 2016. aasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

8.

Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega vaatas kontrollikoda läbi audiitorühingute tehtud töö ja sai piisava kindluse, et võib nende tööle toetuda oma auditiarvamustes ühisettevõtete 2016. aasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta.

| 9. | Nagu varasematel aastatel, on kontrollikoda ainuvastutav raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimise eest. Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosnes makse- ja tulutehingutest koostatud esindusliku valimi substantiivsest testimisest, auditiprotseduuride analüütilisest kontrollist ning iga ühisettevõtte järelevalve- ja sisekontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks hindas kontrollikoda sõltumatutelt audiitorühingutelt tellitud järelauditite kvaliteeti (töö puudutas seitsmenda raamprogrammi toetusesaajate deklareeritud kulude auditeid). Kontrollikoda sai piisava kindluse, et võib täiendavalt toetuda audiitorühingute tööle oma auditiarvamustes raamatupidamise aastaaruannete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Nagu varasematel aastatel, on kontrollikoda ainuvastutav raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimise eest. Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosnes makse- ja tulutehingutest koostatud esindusliku valimi substantiivsest testimisest, auditiprotseduuride analüütilisest kontrollist ning iga ühisettevõtte järelevalve- ja sisekontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks hindas kontrollikoda sõltumatutelt audiitorühingutelt tellitud järelauditite kvaliteeti (töö puudutas seitsmenda raamprogrammi toetusesaajate deklareeritud kulude auditeid). Kontrollikoda sai piisava kindluse, et võib täiendavalt toetuda audiitorühingute tööle oma auditiarvamustes raamatupidamise aastaaruannete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 10. | 2016. aasta audit näitas aga, et raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse auditi tellimine välistelt teenuseosutajatelt suurendas märkimisväärselt halduskoormust ja tõi kaasa audititöö kattumisi. |
| --- | --- |

10.

2016. aasta audit näitas aga, et raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse auditi tellimine välistelt teenuseosutajatelt suurendas märkimisväärselt halduskoormust ja tõi kaasa audititöö kattumisi.

AUDITITULEMUSED

Märkuseta arvamused kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi kaheksa ühisettevõtte lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi kaheksa ühisettevõtte lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Märkuseta arvamused seitsme ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Seitsme ühisettevõtte (F4E, BPT, Clean Sky, IMI, FCH, SESAR ja S2R) 2016. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

12.

Seitsme ühisettevõtte (F4E, BPT, Clean Sky, IMI, FCH, SESAR ja S2R) 2016. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 13. | Sarnaselt 2015. aastale esitas kontrollikoda ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. Ühisettevõtte ECSEL järelauditite kord seitsmenda raamprogrammi toetusesaajate kontrollimiseks ei võimalda arvutada ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi maksete kohta ei ühtset usaldusväärset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. Seetõttu ei saanud kontrollikoda hinnata, kas järelauditid annavad piisava kindluse ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande alustehingute, mis olid tehtud vahe- ja lõppmaksetena ühisettevõtte hallatavatele seitsmenda raamprogrammi projektidele, seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Probleem on seotud ühisettevõtte ECSEL kontrollisüsteemiga, mille ühisettevõte võttis üle oma eelkäijatelt (ühisettevõtted ENIAC ja ARTEMIS), ning see ei puuduta enam „Horisont 2020“ projektide elluviimist. |
| --- | --- |

13.

Sarnaselt 2015. aastale esitas kontrollikoda ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse. Ühisettevõtte ECSEL järelauditite kord seitsmenda raamprogrammi toetusesaajate kontrollimiseks ei võimalda arvutada ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi maksete kohta ei ühtset usaldusväärset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. Seetõttu ei saanud kontrollikoda hinnata, kas järelauditid annavad piisava kindluse ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande alustehingute, mis olid tehtud vahe- ja lõppmaksetena ühisettevõtte hallatavatele seitsmenda raamprogrammi projektidele, seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Probleem on seotud ühisettevõtte ECSEL kontrollisüsteemiga, mille ühisettevõte võttis üle oma eelkäijatelt (ühisettevõtted ENIAC ja ARTEMIS), ning see ei puuduta enam „Horisont 2020“ projektide elluviimist.

Kontrollikoda juhib tähelepanu riskidele, mis on seotud ELi panusega ITERi projektikulude katmisse

| 14. | Kontrollikoja auditiarvamuses F4E ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kohta rõhutatakse asjaolu, (2) mis puudutab ELi panust ITERi projektikuludesse. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja auditiarvamuses F4E ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kohta rõhutatakse asjaolu, (2) mis puudutab ELi panust ITERi projektikuludesse.

| 15. | Novembris 2016 kiitis ITERi nõukogu heaks ITERi projekti uue ajakava ja kuluprognoosi, mille kohaselt on projekti ehitusetapi („esimene plasma“) esimese strateegilise vahe-eesmärgi saavutamise tähtaeg detsember 2025 ja kogu ehitusetapi prognoositud valmimistähtaeg detsember 2035, st 15 aastat hiljem algsest tähtajast hiljem. |
| --- | --- |

15.

Novembris 2016 kiitis ITERi nõukogu heaks ITERi projekti uue ajakava ja kuluprognoosi, mille kohaselt on projekti ehitusetapi („esimene plasma“) esimese strateegilise vahe-eesmärgi saavutamise tähtaeg detsember 2025 ja kogu ehitusetapi prognoositud valmimistähtaeg detsember 2035, st 15 aastat hiljem algsest tähtajast hiljem.

| 16. | Uue projektikirjelduse põhjal arvutas ühisettevõte F4E välja ITERi projekti ehitusetapi valmimise muudetud maksumuse. 2016. aasta detsembris tutvustati tulemusi ühisettevõtte juhatusele ning prognoositi, et pärast 2020. aastat vajatakse ehitusetapiks täiendavalt 5,4 miljardit eurot ELi vahendeid (82 % rohkem kui varem heaks kiidetud 6,6 miljardit). |
| --- | --- |

16.

Uue projektikirjelduse põhjal arvutas ühisettevõte F4E välja ITERi projekti ehitusetapi valmimise muudetud maksumuse. 2016. aasta detsembris tutvustati tulemusi ühisettevõtte juhatusele ning prognoositi, et pärast 2020. aastat vajatakse ehitusetapiks täiendavalt 5,4 miljardit eurot ELi vahendeid (82 % rohkem kui varem heaks kiidetud 6,6 miljardit).

| 17. | Lisaks peab ühisettevõte F4E pärast 2035. aastat panustama ITERi kasutusetappi ning sellele järgnevatesse deaktiveerimise ja dekomisjoneerimise etappidesse. Nende kulude suurust ei ole veel hinnatud. |
| --- | --- |

17.

Lisaks peab ühisettevõte F4E pärast 2035. aastat panustama ITERi kasutusetappi ning sellele järgnevatesse deaktiveerimise ja dekomisjoneerimise etappidesse. Nende kulude suurust ei ole veel hinnatud.

| 18. | Juunis 2017 avaldas komisjon teatise ELi panuse kohta ITERi projekti; teatisega sooviti saavutada Euroopa Parlamendi toetus ja saada ELi nõukogult mandaat uue projektikirjelduse heaks kiitmiseks. Komisjon oli seisukohal, et ajakava jaoks oleks asjakohane kokku leppida 24-kuuline ning eelarve jaoks 10–20 % suurune puhver. ELi nõukogu poolt 2010. aastal heaks kiidetud 6,6 miljardi euro suurune eelarve on nüüd ühisettevõtte kulude ülempiir aastani 2020. |
| --- | --- |

18.

Juunis 2017 avaldas komisjon teatise ELi panuse kohta ITERi projekti; teatisega sooviti saavutada Euroopa Parlamendi toetus ja saada ELi nõukogult mandaat uue projektikirjelduse heaks kiitmiseks. Komisjon oli seisukohal, et ajakava jaoks oleks asjakohane kokku leppida 24-kuuline ning eelarve jaoks 10–20 % suurune puhver. ELi nõukogu poolt 2010. aastal heaks kiidetud 6,6 miljardi euro suurune eelarve on nüüd ühisettevõtte kulude ülempiir aastani 2020.

| 19. | Kontrollikoda on seisukohal, et hoolimata ITERi ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et projekti elluviimise kulud võivad endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine veelgi edasi lükkuda. |
| --- | --- |

19.

Kontrollikoda on seisukohal, et hoolimata ITERi ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et projekti elluviimise kulud võivad endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine veelgi edasi lükkuda.

Kontrollikoja aruannetes esitatud kommentaarid

| 20. | Ilma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda oma iga-aastastes eriaruannetes ühisettevõtete kohta mitmeid kommentaare, millega rõhutatakse olulisi küsimusi ja osutatakse parandamist vajavatele valdkondadele. |
| --- | --- |

20.

Ilma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda oma iga-aastastes eriaruannetes ühisettevõtete kohta mitmeid kommentaare, millega rõhutatakse olulisi küsimusi ja osutatakse parandamist vajavatele valdkondadele.

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 21. | Neljal juhul (Clean Sky, IMI, FCH, SESAR) oli
  2016. aasta maksete assigneeringute kasutusmäär
  kavandatust oluliselt madalam; see tulenes toetuslepingute sõlmimisel esinenud viivitustest (Clean Sky, IMI), projektikonkursside hindamise põhjal sõlmitud toetuslepingute oodatust väiksemast arvust (FCH) ning toetusesaajate poolsest projektide elluviimise ja/või kuluaruannete esitamise hilinemisest (SESAR). Ühisettevõtte IMI eelarve rakendamise madal määr oli seotud ka Ebola+ hädaabiprogrammi kulutuste märkimisväärse vähenemisega peale epideemia taandumist. |
| --- | --- |

21.

Neljal juhul (Clean Sky, IMI, FCH, SESAR) oli
  2016. aasta maksete assigneeringute kasutusmäär
  kavandatust oluliselt madalam; see tulenes toetuslepingute sõlmimisel esinenud viivitustest (Clean Sky, IMI), projektikonkursside hindamise põhjal sõlmitud toetuslepingute oodatust väiksemast arvust (FCH) ning toetusesaajate poolsest projektide elluviimise ja/või kuluaruannete esitamise hilinemisest (SESAR). Ühisettevõtte IMI eelarve rakendamise madal määr oli seotud ka Ebola+ hädaabiprogrammi kulutuste märkimisväärse vähenemisega peale epideemia taandumist.

Seitsmenda raamprogrammi lõppetapis ilmnes, et ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid olid panustanud mõnevõrra vähem kui lubatud

| 22. | Kontrollikoda andis aru selle kohta, kuidas olid ühisettevõtted täitnud seitsmenda raamprogrammi, üleeuroopalise transpordivõrgu ja „Horisont 2020“ programmide mitmeaastaseid eelarveid. |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoda andis aru selle kohta, kuidas olid ühisettevõtted täitnud seitsmenda raamprogrammi, üleeuroopalise transpordivõrgu ja „Horisont 2020“ programmide mitmeaastaseid eelarveid.

| 23. | 2016. aasta lõpu seisuga pidid
  seitsmenda raamprogrammi
  raames ettevõtetelt ja teadusuuringute organisatsioonidest partneritelt saadud rahalised ja mitterahalised sissemaksed olema sama suured kui ELi rahaline toetus. Kõigi ühisettevõtete erasektori partnerid panustasid aga veidi vähem kui EL. Ühisettevõtte IMI puhul panustasid tööstusharu ettevõtted aga 220 miljoni euro võrra lubatust vähem (see vastab 30 %-le ELi rahalisest sissemaksest). |
| --- | --- |

23.

2016. aasta lõpu seisuga pidid
  seitsmenda raamprogrammi
  raames ettevõtetelt ja teadusuuringute organisatsioonidest partneritelt saadud rahalised ja mitterahalised sissemaksed olema sama suured kui ELi rahaline toetus. Kõigi ühisettevõtete erasektori partnerid panustasid aga veidi vähem kui EL. Ühisettevõtte IMI puhul panustasid tööstusharu ettevõtted aga 220 miljoni euro võrra lubatust vähem (see vastab 30 %-le ELi rahalisest sissemaksest).

| 24. | Programm „Horisont 2020“
  oli aastal 2016 endiselt algetapis ja ELi rahalist sissemakset kasutati tööstusharu partnerite ja teiste toetusesaajate esimesele toetuslepingute lainele ettemaksete tegemiseks. Sellega on põhjendatav ka tööstusharu partnerite deklareeritud mitterahaliste sissemaksete suhteliselt väike maht 2016. aasta lõpus. |
| --- | --- |

24.

Programm „Horisont 2020“
  oli aastal 2016 endiselt algetapis ja ELi rahalist sissemakset kasutati tööstusharu partnerite ja teiste toetusesaajate esimesele toetuslepingute lainele ettemaksete tegemiseks. Sellega on põhjendatav ka tööstusharu partnerite deklareeritud mitterahaliste sissemaksete suhteliselt väike maht 2016. aasta lõpus.

Tööstusharu ettevõtetest partnerid panustasid programmi „Horisont 2020“ algetapis aktiivselt täiendavatesse tegevustesse

| 25. | Mõnel juhul võisid ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid deklareerida ka
  mitterahalisi sissemakseid täiendavatesse tegevustesse
  , mis ei kajastu ühisettevõtete töökavades (Clean Sky, BPT, S2R, FCH). 2016. aasta lõpu seisuga olid partnerid juba deklareerinud märkimisväärse osa miinimumsummadest, mida nad vastavate ühisettevõtete asutamismääruste kohaselt kogu programmi „Horisont 2020“ vältel peaksid investeerima (BPT: 17 %; Clean Sky: 36 %; S2R: 43 %; FCH: 66 %). Ühisettevõtted ei pea täiendavatesse tegevustesse investeeritud mitterahalisi sissemakseid oma raamatupidamise aastaaruannetes avalikustama ning kontrollikojal puudub pädevus deklareeritud summasid auditeerida. |
| --- | --- |

25.

Mõnel juhul võisid ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid deklareerida ka
  mitterahalisi sissemakseid täiendavatesse tegevustesse
  , mis ei kajastu ühisettevõtete töökavades (Clean Sky, BPT, S2R, FCH). 2016. aasta lõpu seisuga olid partnerid juba deklareerinud märkimisväärse osa miinimumsummadest, mida nad vastavate ühisettevõtete asutamismääruste kohaselt kogu programmi „Horisont 2020“ vältel peaksid investeerima (BPT: 17 %; Clean Sky: 36 %; S2R: 43 %; FCH: 66 %). Ühisettevõtted ei pea täiendavatesse tegevustesse investeeritud mitterahalisi sissemakseid oma raamatupidamise aastaaruannetes avalikustama ning kontrollikojal puudub pädevus deklareeritud summasid auditeerida.

| 26. | Täiendav teave eelarve mitmeaastase täitmise kohta on leitav ühisettevõtete iga-aastastes tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

26.

Täiendav teave eelarve mitmeaastase täitmise kohta on leitav ühisettevõtete iga-aastastes tegevusaruannetes.

Sisekontrollisüsteemid olid üldiselt tulemuslikud ja hoidsid veamäärad allpool 2 % piiri

| 27. | Ühisettevõtted on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad
  eelkontrollimenetlused
  ning tellivad
  toetusesaajate juures tehtavad järelauditid
  sõltumatutelt audiitorühingutelt. Nimetatud kontrollid on peamised vahendid, mille abil hinnatakse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksetehingute, sh ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid rahaliste ja mitterahaliste sissemaksete seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

27.

Ühisettevõtted on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad
  eelkontrollimenetlused
  ning tellivad
  toetusesaajate juures tehtavad järelauditid
  sõltumatutelt audiitorühingutelt. Nimetatud kontrollid on peamised vahendid, mille abil hinnatakse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksetehingute, sh ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid rahaliste ja mitterahaliste sissemaksete seaduslikkust ja korrektsust.

| 28. | Seitsmenda raamprogrammi toetusmaksete järelauditite tulemuste põhjal (2016. aasta lõpu seisuga) olid kõigi ühisettevõtete (v.a ECSEL) arvutatud ja esitatud allesjäänud veamäärad madalamad kui 2 %. Seda kinnitas ka kontrollikoja töö sõltumatute audiitorühingute tehtud auditite kontrollimisel. |
| --- | --- |

28.

Seitsmenda raamprogrammi toetusmaksete järelauditite tulemuste põhjal (2016. aasta lõpu seisuga) olid kõigi ühisettevõtete (v.a ECSEL) arvutatud ja esitatud allesjäänud veamäärad madalamad kui 2 %. Seda kinnitas ka kontrollikoja töö sõltumatute audiitorühingute tehtud auditite kontrollimisel.

| 29. | Programmi „Horisont 2020“ toetusmaksete kohta ei olnud 2016. aasta lõpu seisuga veel ühtegi järelauditit lõpetatud. Seetõttu põhines kontrollikoja auditiarvamus programmi „Horisont 2020“ maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta üksnes ühisettevõtete sisekontrollisüsteemide kontrollikoja poolsel substantiivsel testimisel ja analüüsil. Kõigi ühisettevõtete veamäär oli olulisuse piirmäärast (2 % lõplikust eelarvest) madalam. |
| --- | --- |

29.

Programmi „Horisont 2020“ toetusmaksete kohta ei olnud 2016. aasta lõpu seisuga veel ühtegi järelauditit lõpetatud. Seetõttu põhines kontrollikoja auditiarvamus programmi „Horisont 2020“ maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta üksnes ühisettevõtete sisekontrollisüsteemide kontrollikoja poolsel substantiivsel testimisel ja analüüsil. Kõigi ühisettevõtete veamäär oli olulisuse piirmäärast (2 % lõplikust eelarvest) madalam.

| 30. | 2016. aasta lõpu seisuga olid kaks ühisettevõtet (Clean Sky ja IMI) vaid osaliselt lõpule viinud
  oma programmi „Horisont 2020“ kontrollisüsteemide integreerimise
  komisjoni ühiste programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega. |
| --- | --- |

30.

2016. aasta lõpu seisuga olid kaks ühisettevõtet (Clean Sky ja IMI) vaid osaliselt lõpule viinud
  oma programmi „Horisont 2020“ kontrollisüsteemide integreerimise
  komisjoni ühiste programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega.

| 31. | 2016. aastal andsid kaks ühisettevõtet (SESAR ja S2R) programmi „Horisont 2020“ teatud projektikonsortsiumidele toetust hoolimata asjaolust, et Teadusuuringute Rakendusameti poolt
  toetusesaajate juures tehtud rahalise elujõulisuse kontrollid
  näitasid, et konsortsiume koordineerivate tööstusharu ettevõtetest liikmete finantssuutlikkus oli nõrk. |
| --- | --- |

31.

2016. aastal andsid kaks ühisettevõtet (SESAR ja S2R) programmi „Horisont 2020“ teatud projektikonsortsiumidele toetust hoolimata asjaolust, et Teadusuuringute Rakendusameti poolt
  toetusesaajate juures tehtud rahalise elujõulisuse kontrollid
  näitasid, et konsortsiume koordineerivate tööstusharu ettevõtetest liikmete finantssuutlikkus oli nõrk.

| 32. | Ühisettevõtte Clean Sky
  programmi „Horisont 2020“ ettemaksete seire ja heakskiitmise
  süsteem võimaldas eelrahastamise kuhjumist summas ca 176 miljonit eurot, mis suurendas ühisettevõtte finantsriski. |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõtte Clean Sky
  programmi „Horisont 2020“ ettemaksete seire ja heakskiitmise
  süsteem võimaldas eelrahastamise kuhjumist summas ca 176 miljonit eurot, mis suurendas ühisettevõtte finantsriski.

| 33. | Kaks ühisettevõtet (SESAR ja S2R) olid fikseerinud
  teenuste hankemenetluste
  jaoks lepingute maksimaalsed eelarved. Maksimumsummad ei põhinenud aga süstemaatilisel kulude prognoosimisel ega mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil. See ei taga ühisettevõtete mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal. |
| --- | --- |

33.

Kaks ühisettevõtet (SESAR ja S2R) olid fikseerinud
  teenuste hankemenetluste
  jaoks lepingute maksimaalsed eelarved. Maksimumsummad ei põhinenud aga süstemaatilisel kulude prognoosimisel ega mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil. See ei taga ühisettevõtete mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal.

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| 34. | Enamikul juhtudest olid ühisettevõtted võtnud
  parandusmeetmeid
  , mis tulenesid kontrollikoja varasemates iga-aastastes eriaruannetes esitatud kommentaaridest. Üksikasjalikud andmed on esitatud kontrollikoja aruannete lisades. |
| --- | --- |

34.

Enamikul juhtudest olid ühisettevõtted võtnud
  parandusmeetmeid
  , mis tulenesid kontrollikoja varasemates iga-aastastes eriaruannetes esitatud kommentaaridest. Üksikasjalikud andmed on esitatud kontrollikoja aruannete lisades.

JÄRELDUSED

| 35. | Kontrollikoda esitas kõigi ühisettevõtete 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta märkuseta arvamused. |
| --- | --- |

35.

Kontrollikoda esitas kõigi ühisettevõtete 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta märkuseta arvamused.

| 36. | Kontrollikoda esitas kaheksast ühisettevõttest seitsme puhul 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkuseta arvamused. Kontrollikoda esitas ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse, kuna audiitorid ei saanud piisavat kindlust seitsmenda raamprogrammi toetusmaksete sisekontrollimehhanismide kohta. |
| --- | --- |

36.

Kontrollikoda esitas kaheksast ühisettevõttest seitsme puhul 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkuseta arvamused. Kontrollikoda esitas ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse, kuna audiitorid ei saanud piisavat kindlust seitsmenda raamprogrammi toetusmaksete sisekontrollimehhanismide kohta.

| 37. | Audiitorid esitasid kommentaare, mis puudutasid eelarve täitmist ja haldamist, sisekontrollisüsteeme ning hankemenetlusi; kommentaarid ei mõjutanud aga esitatud arvamusi. |
| --- | --- |

37.

Audiitorid esitasid kommentaare, mis puudutasid eelarve täitmist ja haldamist, sisekontrollisüsteeme ning hankemenetlusi; kommentaarid ei mõjutanud aga esitatud arvamusi.

| 38. | Ühisettevõtte F4E kohta märkis kontrollikoda, et hoolimata ITERi ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et projekti elluviimise kulud võivad endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine veelgi edasi lükkuda. |
| --- | --- |

38.

Ühisettevõtte F4E kohta märkis kontrollikoda, et hoolimata ITERi ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et projekti elluviimise kulud võivad endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine veelgi edasi lükkuda.

---

(1)  Ühisettevõtted SESAR ja S2R saavad rahalisi vahendeid ka üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist (TEN-T).

(2)  Asjaolu rõhutamise eesmärk on juhtida tähelepanu asjaolule, mida ei ole raamatupidamise aastaaruandes küll olulisel määral valesti esitatud, ent mis on aruande mõistmiseks siiski keskse tähtsusega.

---

LISA

Ühisettevõtete tegevusvaldkonnad, eelarve ja töötajate arv

| ÜHISETTEVÕTE | | | | Lõplik eelarve (miljonites eurodes) | Töötajate arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vastutav peadirektoraat | Poliitikavaldkond | Tegevusvaldkond | 2015 | 2016 | Seisuga 31.12.2015 | Seisuga 31.12.2016 |
| BPT | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud | Bioressursipõhised tooted ja biokütused | 21,1 | 66 | 13 | 20 |
| CLEAN SKY | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud | Lennundustehnoloogiad | 245,9 | 287,8 | 36 | 41 |
| ECSEL | Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat | Teadusuuringud | Elektroonikakomponendid ja -süsteemid | 161,5 | 244,1 | 28 | 29 |
| F4E – TUUMASÜNTEESI-ENERGEETIKA | Energeetika peadirektoraat | Teadusuuringud | Tuumasüntees | 586 | 720 | 383 | 415 |
| FCH – KÜTUSEELEMENDID JA VESINIKUTEHNOLOOGIAD | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud | Kütuseelemendid ja vesinikutehnoloogiad | 95,1 | 98,3 | 26 | 26 |
| IMI – INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUS | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud | Innovatiivsete ravimite väljatöötamine kasutuselevõtt | 195,4 | 209,3 | 35 | 41 |
| SESAR | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Teadusuuringud | Lennuliikluse korraldamine | 136,9 | 157,1 | 41 | 44 |
| S2R – SHIFT2RAIL | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Teadusuuringud | Raudteevaldkond | — | 51,4 | — | 17 |
| Kokku | 1 441,9 | 1 834 | 562 | 633 |

ÜHISETTEVÕTE

Lõplik eelarve (miljonites eurodes)

Töötajate arv

Vastutav peadirektoraat

Poliitikavaldkond

Tegevusvaldkond

2015

2016

Seisuga 31.12.2015

Seisuga 31.12.2016

BPT

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud

Bioressursipõhised tooted ja biokütused

21,1

66

13

20

CLEAN SKY

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud

Lennundustehnoloogiad

245,9

287,8

36

41

ECSEL

Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat

Teadusuuringud

Elektroonikakomponendid ja -süsteemid

161,5

244,1

28

29

F4E – TUUMASÜNTEESI-ENERGEETIKA

Energeetika peadirektoraat

Teadusuuringud

Tuumasüntees

586

720

383

415

FCH – KÜTUSEELEMENDID JA VESINIKUTEHNOLOOGIAD

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud

Kütuseelemendid ja vesinikutehnoloogiad

95,1

98,3

26

26

IMI – INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUS

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud

Innovatiivsete ravimite väljatöötamine kasutuselevõtt

195,4

209,3

35

41

SESAR

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Teadusuuringud

Lennuliikluse korraldamine

136,9

157,1

41

44

S2R – SHIFT2RAIL

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Teadusuuringud

Raudteevaldkond

—

51,4

—

17

Kokku

1 441,9

1 834

562

633

---

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/8

---

ARUANNE

biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2017/C 426/02)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-9 | 9 |
| BPT ühisettevõtte asutamine | 1-2 | 9 |
| Juhtimine | 3-5 | 9 |
| Eesmärgid | 6 | 9 |
| Ressursid | 7-9 | 9 |
| ARVAMUS | 10-22 | 10 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 11 | 10 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12 | 10 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 10 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 14-16 | 10 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 17-21 | 11 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 23-27 | 11 |
| 2016. aasta eelarve täitmine | 23 | 11 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 24-27 | 11 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 28 | 12 |
| Sisekontrolliraamistik | 28 | 12 |
| LISA. | EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1-9

9

BPT ühisettevõtte asutamine

1-2

9

Juhtimine

3-5

9

Eesmärgid

6

9

Ressursid

7-9

9

ARVAMUS

10-22

10

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

11

10

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12

10

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

10

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

14-16

10

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

17-21

11

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

23-27

11

2016. aasta eelarve täitmine

23

11

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

24-27

11

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

28

12

Sisekontrolliraamistik

28

12

LISA.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

13

SISSEJUHATUS

BPT ühisettevõtte asutamine

| 1. | Brüsselis asuv biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“ või „BPT ühisettevõte“ asutati mais 2014 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 26. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“ või „BPT ühisettevõte“ asutati mais 2014 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 26. oktoobril 2015.

| 2. | BPT ühisettevõte on biotoorainel põhinevate tööstusharude valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ning tööstuspartnerid, keda esindab biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium BTK. |
| --- | --- |

2.

BPT ühisettevõte on biotoorainel põhinevate tööstusharude valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ning tööstuspartnerid, keda esindab biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium BTK.

Juhtimine

| 3. | BTK ühisettevõtte juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed ja BPT riikide esindajate rühma. |
| --- | --- |

3.

BTK ühisettevõtte juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed ja BPT riikide esindajate rühma.

| 4. | i) juhatusse kuulub komisjoni ülesandel viis komisjoni esindajat ning viis muude liikmete kui liit esindajat, kellest vähemalt üks peaks olema väikese või keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) esindaja. Juhatus kannab üldist vastutust BPT ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht. |
| --- | --- |

4.

i) juhatusse kuulub komisjoni ülesandel viis komisjoni esindajat ning viis muude liikmete kui liit esindajat, kellest vähemalt üks peaks olema väikese või keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) esindaja. Juhatus kannab üldist vastutust BPT ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht.

| 5. | Teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on nõuandvad organid. Teaduskomitee annab nõu ühisettevõtte aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide teemal. Riikide esindajate rühm esitab arvamusi strateegia ja eesmärkide täitmise kohta. |
| --- | --- |

5.

Teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on nõuandvad organid. Teaduskomitee annab nõu ühisettevõtte aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide teemal. Riikide esindajate rühm esitab arvamusi strateegia ja eesmärkide täitmise kohta.

Eesmärgid

| 6. | Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eesmärk on rakendada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni programmi, milles hinnatakse selliste taastuvate bioloogiliste ressursside olemasolu, mida saaks kasutada bioressursipõhiste materjalide tootmiseks, ning toetatakse sellest lähtudes jätkusuutlike biotoorainel põhinevate väärtusahelate loomist. Kõnealust tegevust tuleks viia ellu koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud esmatootmine ja töötlev tööstus, tarbekaupade tootjad, VKEd ning teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid. |
| --- | --- |

6.

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte eesmärk on rakendada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni programmi, milles hinnatakse selliste taastuvate bioloogiliste ressursside olemasolu, mida saaks kasutada bioressursipõhiste materjalide tootmiseks, ning toetatakse sellest lähtudes jätkusuutlike biotoorainel põhinevate väärtusahelate loomist. Kõnealust tegevust tuleks viia ellu koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud esmatootmine ja töötlev tööstus, tarbekaupade tootjad, VKEd ning teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid.

Ressursid

| 7. | BPT ühisettevõtte tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 975 miljonit eurot. Ühisettevõtte muud liikmed peavad osalema rahastamises vähemalt 2,730 miljardi euro ulatuses ühisettevõtte kogu tegutsemisaja vältel, (2) sh rahalise toetusega (vähemalt 975 miljonit eurot), mitterahalise toetusega ühisettevõtte operatiivtegevuses (3) vähemalt 1,755 miljardi euro suuruses summas ning mitterahalise osalusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses (4). |
| --- | --- |

7.

BPT ühisettevõtte tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 975 miljonit eurot. Ühisettevõtte muud liikmed peavad osalema rahastamises vähemalt 2,730 miljardi euro ulatuses ühisettevõtte kogu tegutsemisaja vältel, (2) sh rahalise toetusega (vähemalt 975 miljonit eurot), mitterahalise toetusega ühisettevõtte operatiivtegevuses (3) vähemalt 1,755 miljardi euro suuruses summas ning mitterahalise osalusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses (4).

| 8. | BPT ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 58,5 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (5). |
| --- | --- |

8.

BPT ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 58,5 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (5).

| 9. | BPT ühisettevõtte 2016. aasta maksete eelarve oli 66 miljonit eurot (2015. aastal 21,1 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 20 töötajat (2015. aastal 13) (6). |
| --- | --- |

9.

BPT ühisettevõtte 2016. aasta maksete eelarve oli 66 miljonit eurot (2015. aastal 21,1 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 20 töötajat (2015. aastal 13) (6).

| ARVAMUS









  10. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

10.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 14. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

14.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 15. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

15.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 16. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

16.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 17. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

17.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 18. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

18.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 19. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

19.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 20. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

20.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 21. | Käesoleva aruande ja arvamuste koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

21.

Käesoleva aruande ja arvamuste koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele.

| 22. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

22.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2016. aasta eelarve täitmine

| 23. | Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (1,2 miljonit eurot) sisaldas „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2016. aasta eelarve 194,3 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 67,2 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97,1 % ja 95,8 %. Maksete assigneeringuid kasutati põhiliselt 2014. aasta ja 2015. aasta projektikonkursside tulemusel sõlmitud toetuslepingute eelrahastamiseks. |
| --- | --- |

23.

Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (1,2 miljonit eurot) sisaldas „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2016. aasta eelarve 194,3 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 67,2 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97,1 % ja 95,8 %. Maksete assigneeringuid kasutati põhiliselt 2014. aasta ja 2015. aasta projektikonkursside tulemusel sõlmitud toetuslepingute eelrahastamiseks.

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 24. | BPT ühisettevõttele „Horisont 2020“ raames eraldatud 975 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks kulukohustustega sidunud 414,3 miljonit eurot (42,5 %) ja maksetega 79,5 miljonit eurot (8 % eraldatud vahenditest). |
| --- | --- |

24.

BPT ühisettevõttele „Horisont 2020“ raames eraldatud 975 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks kulukohustustega sidunud 414,3 miljonit eurot (42,5 %) ja maksetega 79,5 miljonit eurot (8 % eraldatud vahenditest).

| 25. | Ühisettevõtte tegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud muude liikmete 975 miljoni euro suurusest osalusest oli 2016. aasta lõpuks tegevuskulude katteks laekunud mitterahalist toetust summas 15,4 miljonit eurot, ning ühisettevõtte juhatus oli heaks kiitnud muude liikmete tehtud rahalise toetuse summas 3 miljonit eurot halduskulude katteks. Mitterahalise toetuse madal tase tuleneb asjaolust, et enamik BPT ühisettevõtte projektidest oli 2016. aastal alles oma algusfaasis. |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõtte tegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud muude liikmete 975 miljoni euro suurusest osalusest oli 2016. aasta lõpuks tegevuskulude katteks laekunud mitterahalist toetust summas 15,4 miljonit eurot, ning ühisettevõtte juhatus oli heaks kiitnud muude liikmete tehtud rahalise toetuse summas 3 miljonit eurot halduskulude katteks. Mitterahalise toetuse madal tase tuleneb asjaolust, et enamik BPT ühisettevõtte projektidest oli 2016. aastal alles oma algusfaasis.

| 26. | Ühisettevõtte täiendavate kulude katmiseks ette nähtud muude liikmete 1,755 miljardi euro suurusest osalusest oli 2016. aasta lõpuks deklareeritud ja kinnitatud 294,8 miljonit eurot (10). |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõtte täiendavate kulude katmiseks ette nähtud muude liikmete 1,755 miljardi euro suurusest osalusest oli 2016. aasta lõpuks deklareeritud ja kinnitatud 294,8 miljonit eurot (10).

| 27. | Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus muude liikmete osaluse kogusumma 313,2 miljonit eurot ning ELi sularahamaksete summa 65 miljonit eurot. Oluline erinevus ELi ja muude liikmete osaluse vahel tuleneb asjaolust, et muud liikmed olid juba olulise osa oma mitterahalistest osamaksetest täiendavatele tegevustele määranud. |
| --- | --- |

27.

Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus muude liikmete osaluse kogusumma 313,2 miljonit eurot ning ELi sularahamaksete summa 65 miljonit eurot. Oluline erinevus ELi ja muude liikmete osaluse vahel tuleneb asjaolust, et muud liikmed olid juba olulise osa oma mitterahalistest osamaksetest täiendavatele tegevustele määranud.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 28. | 2016. aastal oli enamik BPT ühisettevõtte tehtud maksetest „Horisont 2020“ projektide ettemaksed, mis makstakse välja pärast esimeste toetuslepingute allkirjastamist. Sõltumatud välisaudiitorid käivitavad projektikulude väljamaksetaotluste järelauditid 2017. aastal. |
| --- | --- |

28.

2016. aastal oli enamik BPT ühisettevõtte tehtud maksetest „Horisont 2020“ projektide ettemaksed, mis makstakse välja pärast esimeste toetuslepingute allkirjastamist. Sõltumatud välisaudiitorid käivitavad projektikulude väljamaksetaotluste järelauditid 2017. aastal.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).

1

(2)  Määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõige 1.

2

(3)  BPT ühisettevõtte põhikirja (määruse (EL) nr 560/2014 lisa) artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et liidu koosseisu mittekuuluvate muude liikmete mitterahaline osalus ühisettevõtte tegevuskuludes on vähemalt 182,5 miljonit eurot.

3

(4)  Vastavalt määruse (EL) nr 560/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused mitterahaline toetus väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi ja eelarvet tehtavatele tegevustele, mis aitavad kaasa BPT ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud kinnitama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte, kontrollikoda ega ükski ELi asutus.

4

(5)  BPT ühisettevõtte põhikirja (määruse (EL) nr 560/2014 lisa) artikli 12 lõige 2.

5

(6)  Täiendav teave BPT ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil https://www.bbi-europe.eu.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

9

(10)  2016. aastal deklareeriti ka veel hinnanguliselt 523,8 miljonit eurot, kuid seda ei kinnitatud.

10

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| | Huvide konflikt | |
| 2015 | 2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikte, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

Huvide konflikt

2015

2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikte, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Ühisettevõte on kontrollikoja aruande teadmiseks võtnud.

---

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/15

---

ARUANNE

ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2017/C 426/03)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-10 | 16 |
| Ühisettevõtte Clean Sky loomine | 1-2 | 16 |
| Juhtimine | 3-5 | 16 |
| Eesmärgid | 6 | 16 |
| Ressursid | 7-10 | 16 |
| ARVAMUS | 11-23 | 17 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 17 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 17 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14 | 17 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 15-17 | 17 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 18-22 | 18 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 24-31 | 18 |
| 2016. aasta eelarve täitmine | 24 | 18 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 25-27 | 19 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 28-31 | 19 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 32-34 | 19 |
| Sisekontrolliraamistik | 32 | 19 |
| Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine | 33 | 19 |
| Eelrahastamise järelevalve ja tasaarvestamine | 34 | 20 |
| LISA. | EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1-10

16

Ühisettevõtte Clean Sky loomine

1-2

16

Juhtimine

3-5

16

Eesmärgid

6

16

Ressursid

7-10

16

ARVAMUS

11-23

17

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

17

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

17

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14

17

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

15-17

17

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

18-22

18

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

24-31

18

2016. aasta eelarve täitmine

24

18

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

25-27

19

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

28-31

19

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

32-34

19

Sisekontrolliraamistik

32

19

Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine

33

19

Eelrahastamise järelevalve ja tasaarvestamine

34

20

LISA.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

21

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte Clean Sky loomine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte lennunduse valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky“) asutati seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames detsembris 2007 kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009 (1). 6. mail 2014 pikendas nõukogu ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte lennunduse valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky“) asutati seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames detsembris 2007 kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009 (1). 6. mail 2014 pikendas nõukogu ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2).

| 2. | Ühisettevõte Clean Sky on lennundusvaldkonna teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Uue määruse kohaselt on ühisettevõtte asutajaliikmeteks Euroopa Liit (EL), keda esindab komisjon, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade / uuenduslike õhusõidukite tutvustusplatvormide / tehnoloogiahindajate juhid ning avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside põhjal valitavad tuumikpartnerid (3). Ühisettevõtte Clean Sky esimese etapi assotsieerunud liikmed säilitavad oma staatuse kuni vastavalt määrusele (EÜ) nr 71/2008 algatatud teadusuuringute alase tegevuse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõte Clean Sky on lennundusvaldkonna teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Uue määruse kohaselt on ühisettevõtte asutajaliikmeteks Euroopa Liit (EL), keda esindab komisjon, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade / uuenduslike õhusõidukite tutvustusplatvormide / tehnoloogiahindajate juhid ning avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside põhjal valitavad tuumikpartnerid (3). Ühisettevõtte Clean Sky esimese etapi assotsieerunud liikmed säilitavad oma staatuse kuni vastavalt määrusele (EÜ) nr 71/2008 algatatud teadusuuringute alase tegevuse lõpetamiseni.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte Clean Sky juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, Clean Sky riikide esindajate rühma ning teaduslikku ja tehnoloogilist nõuandekogu. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte Clean Sky juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, Clean Sky riikide esindajate rühma ning teaduslikku ja tehnoloogilist nõuandekogu.

| 4. | Juhatusse kuuluvad liidu nimel üks komisjoni esindaja, üks esindaja iga juhi kohta, üks tuumikpartnerite esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta, üks assotsieerunud liikmete esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta ja üks tuumikpartnerite esindaja uuenduslike õhusõidukite tutvustusplatvormi (IADP) kohta. Juhatus on peamine otsuseid tegev organ ja vastutab ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab tegevdirektor. |
| --- | --- |

4.

Juhatusse kuuluvad liidu nimel üks komisjoni esindaja, üks esindaja iga juhi kohta, üks tuumikpartnerite esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta, üks assotsieerunud liikmete esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta ja üks tuumikpartnerite esindaja uuenduslike õhusõidukite tutvustusplatvormi (IADP) kohta. Juhatus on peamine otsuseid tegev organ ja vastutab ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab tegevdirektor.

| 5. | Ühisettevõtte Clean Sky riikide esindajate rühm on ELi liikmesriikide ja muude riikide esindajate võrgustik, mis annab nõu ja avaldab arvamusi ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse kohta. Teaduslik ja tehnoloogiline nõuandekogu koosneb teadlastest ja inseneridest ning annab nõu tehnoloogilistes, keskkonnaalastes ja sotsiaal-majanduslikes küsimustes. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõtte Clean Sky riikide esindajate rühm on ELi liikmesriikide ja muude riikide esindajate võrgustik, mis annab nõu ja avaldab arvamusi ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse kohta. Teaduslik ja tehnoloogiline nõuandekogu koosneb teadlastest ja inseneridest ning annab nõu tehnoloogilistes, keskkonnaalastes ja sotsiaal-majanduslikes küsimustes.

Eesmärgid

| 6. | Ühisettevõtte Clean Sky peamine eesmärk on parandada oluliselt lennundustehnoloogiate keskkonnamõju ja suurendada Euroopa lennundustööstuse konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

6.

Ühisettevõtte Clean Sky peamine eesmärk on parandada oluliselt lennundustehnoloogiate keskkonnamõju ja suurendada Euroopa lennundustööstuse konkurentsivõimet.

Ressursid

| 7. | Seitsmenda raamprogrammi kaudu antav ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõtte Clean Sky teise etapi teadustegevusele ja halduskuludele on 800 miljonit eurot (4). Sellest maksimaalselt 400 miljonit eurot eraldatakse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidele ja 200 miljonit eurot assotsieerunud liikmetele. Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide ja assotsieerunud liikmete eraldatavad ressursid peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega. Ülejäänud vähemalt 200 miljoni euro suurune summa eraldatakse konkurentsipõhiste projektikonkursside abil valitud tuumikpartneritele (5). |
| --- | --- |

7.

Seitsmenda raamprogrammi kaudu antav ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõtte Clean Sky teise etapi teadustegevusele ja halduskuludele on 800 miljonit eurot (4). Sellest maksimaalselt 400 miljonit eurot eraldatakse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidele ja 200 miljonit eurot assotsieerunud liikmetele. Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide ja assotsieerunud liikmete eraldatavad ressursid peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega. Ülejäänud vähemalt 200 miljoni euro suurune summa eraldatakse konkurentsipõhiste projektikonkursside abil valitud tuumikpartneritele (5).

| 8. | Ühisettevõtte Clean Sky tegevuse teises etapis „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 1 755 miljonit eurot (6). Ühisettevõtte juhid ja tuumikpartnerid peavad osalema rahastamises vähemalt 2 193,7 miljoni euro ulatuses, (7) mis koosneb vähemalt 1 228,5 miljoni euro suurusest mitterahalisest toetusest ühisettevõtte põhitegevusse ja vähemalt 965,2 miljoni euro suurusest mitterahalisest toetusest ühisettevõtte täiendavale tegevusele (8). |
| --- | --- |

8.

Ühisettevõtte Clean Sky tegevuse teises etapis „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 1 755 miljonit eurot (6). Ühisettevõtte juhid ja tuumikpartnerid peavad osalema rahastamises vähemalt 2 193,7 miljoni euro ulatuses, (7) mis koosneb vähemalt 1 228,5 miljoni euro suurusest mitterahalisest toetusest ühisettevõtte põhitegevusse ja vähemalt 965,2 miljoni euro suurusest mitterahalisest toetusest ühisettevõtte täiendavale tegevusele (8).

| 9. | Ühisettevõtte Clean Sky (ühisettevõtte Clean Sky 2) teise etapi halduskulud ei tohi ületada 78 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (9). |
| --- | --- |

9.

Ühisettevõtte Clean Sky (ühisettevõtte Clean Sky 2) teise etapi halduskulud ei tohi ületada 78 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (9).

| 10. | Ühisettevõtte Clean Sky 2 2016. aasta maksete eelarve oli 287,8 miljonit eurot (2015. aastal 246 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 41 töötajat (2015. aastal 36) (10). |
| --- | --- |

10.

Ühisettevõtte Clean Sky 2 2016. aasta maksete eelarve oli 287,8 miljonit eurot (2015. aastal 246 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 41 töötajat (2015. aastal 36) (10).

| ARVAMUS









  11. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (11) ja eelarve täitmise aruannetest (12)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

11.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (11) ja eelarve täitmise aruannetest (12)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 15. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

15.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 16. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

16.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 17. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

17.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 18. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 19. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

19.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 20. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

20.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 21. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

21.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 22. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (13) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

22.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (13) sätestatud nõuetele.

| 23. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

23.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2016. aasta eelarve täitmine

| 24. | Seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2016. aasta eelarve sisaldas 310,5 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 287,8 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97,5 % ja 87,9 %. Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tuleneb „Horisont 2020“ projektide käivitamisega seotud viivitustest (eelkõige ühe märkimisväärse toetuslepingu allkirjastamisel ühisettevõtte ühe partneriga). |
| --- | --- |

24.

Seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2016. aasta eelarve sisaldas 310,5 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 287,8 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97,5 % ja 87,9 %. Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tuleneb „Horisont 2020“ projektide käivitamisega seotud viivitustest (eelkõige ühe märkimisväärse toetuslepingu allkirjastamisel ühisettevõtte ühe partneriga).

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 25. | Ühisettevõttele Clean Sky seitsmenda raamprogrammi raames eraldatud 800 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks võtnud tegevusega seotud kulukohustusi summas 784,5 miljonit eurot ja teinud tegevusega seotud makseid summas 754,7 miljonit eurot. ELi rahaline panus ühisettevõtte halduskuludesse oli 13,9 miljonit eurot. Kuna ühisettevõte ei saa enam seitsmenda raamprogrammi alusel projektikonkursse alustada, kasutatakse allesjäänud kulukohustusi vajaduse korral liikmete lõplike maksenõuete väljamaksmiseks (vastavalt iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna töö üldisele edenemisele) (14). |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõttele Clean Sky seitsmenda raamprogrammi raames eraldatud 800 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks võtnud tegevusega seotud kulukohustusi summas 784,5 miljonit eurot ja teinud tegevusega seotud makseid summas 754,7 miljonit eurot. ELi rahaline panus ühisettevõtte halduskuludesse oli 13,9 miljonit eurot. Kuna ühisettevõte ei saa enam seitsmenda raamprogrammi alusel projektikonkursse alustada, kasutatakse allesjäänud kulukohustusi vajaduse korral liikmete lõplike maksenõuete väljamaksmiseks (vastavalt iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna töö üldisele edenemisele) (14).

| 26. | Ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks ette nähtud liikmete mitterahalistest ja rahalistest sissemaksetest (kokku 800 miljonit eurot) oli ühisettevõtte juhatus 2016. aasta lõpuks heaks kiitnud mitterahalise toetuse summas 554,7 miljonit eurot ja ühisettevõtte liikmed olid deklareerinud veel 33,5 miljonit eurot. Liikmete rahaline panus ühisettevõtte halduskuludes oli 14,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks ette nähtud liikmete mitterahalistest ja rahalistest sissemaksetest (kokku 800 miljonit eurot) oli ühisettevõtte juhatus 2016. aasta lõpuks heaks kiitnud mitterahalise toetuse summas 554,7 miljonit eurot ja ühisettevõtte liikmed olid deklareerinud veel 33,5 miljonit eurot. Liikmete rahaline panus ühisettevõtte halduskuludes oli 14,5 miljonit eurot.

| 27. | Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammiga seotud tegevusse antava liikmete osaluse kogusumma 602,7 miljonit eurot ning ELi rahaline toetus 775,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

27.

Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammiga seotud tegevusse antava liikmete osaluse kogusumma 602,7 miljonit eurot ning ELi rahaline toetus 775,2 miljonit eurot.

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 28. | Ühisettevõttele Clean Sky „Horisont 2020“ raames eraldatud 1 755 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks võtnud kulukohustusi summas 694 miljonit eurot ja teinud makseid summas 282 miljonit eurot (16 % eraldatud vahenditest). Maksete tegemise madalam määr oli osaliselt tingitud viivitustest „Horisont 2020“ raames toetuslepingute sõlmimisel. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõttele Clean Sky „Horisont 2020“ raames eraldatud 1 755 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks võtnud kulukohustusi summas 694 miljonit eurot ja teinud makseid summas 282 miljonit eurot (16 % eraldatud vahenditest). Maksete tegemise madalam määr oli osaliselt tingitud viivitustest „Horisont 2020“ raames toetuslepingute sõlmimisel.

| 29. | Ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks ette nähtud liikmete sissemaksetest (kokku 1 229 miljonit eurot) oli ühisettevõtte juhatus 2016. aasta lõpuks heaks kiitnud mitterahalise toetuse summas 39,2 miljonit eurot ja ühisettevõtte liikmed olid deklareerinud veel 104,0 miljonit eurot. Erasektorist pärit liikmete rahaline panus ühisettevõtte halduskuludesse oli 6,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

29.

Ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks ette nähtud liikmete sissemaksetest (kokku 1 229 miljonit eurot) oli ühisettevõtte juhatus 2016. aasta lõpuks heaks kiitnud mitterahalise toetuse summas 39,2 miljonit eurot ja ühisettevõtte liikmed olid deklareerinud veel 104,0 miljonit eurot. Erasektorist pärit liikmete rahaline panus ühisettevõtte halduskuludesse oli 6,4 miljonit eurot.

| 30. | Ühisettevõtte täiendava tegevuse katmiseks ette nähtud liikmete sissemaksetest (kokku 965,2 miljonit eurot) olid ühisettevõtte liikmed 2016. aasta lõpuks deklareerinud ja kinnitanud 199,2 miljonit eurot ja deklareerinud veel 152,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

30.

Ühisettevõtte täiendava tegevuse katmiseks ette nähtud liikmete sissemaksetest (kokku 965,2 miljonit eurot) olid ühisettevõtte liikmed 2016. aasta lõpuks deklareerinud ja kinnitanud 199,2 miljonit eurot ja deklareerinud veel 152,6 miljonit eurot.

| 31. | Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus erasektorist pärit liikmete osaluse kogusumma 348,8 miljonit eurot ning ELi rahaliste sissemaksete summa 310,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

31.

Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus erasektorist pärit liikmete osaluse kogusumma 348,8 miljonit eurot ning ELi rahaliste sissemaksete summa 310,2 miljonit eurot.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 32. | Ühisettevõte Clean Sky on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb maksenõuete kohta järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamine raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahend. Ühisettevõtte 2016. aasta lõpus järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli seitsmenda raamprogrammi projektide puhul 1,51 % ja „Horisont 2020“ projektide puhul 0,95 % (15). |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõte Clean Sky on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb maksenõuete kohta järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamine raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahend. Ühisettevõtte 2016. aasta lõpus järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli seitsmenda raamprogrammi projektide puhul 1,51 % ja „Horisont 2020“ projektide puhul 0,95 % (15).

Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine

| 33. | Aastal 2016, st „Horisont 2020“ rakendamise kolmandal aastal, oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega. |
| --- | --- |

33.

Aastal 2016, st „Horisont 2020“ rakendamise kolmandal aastal, oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega.

Eelrahastamise järelevalve ja tasaarvestamine

| 34. | 2016. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte veel ühtegi „Horisont 2020“ toetuslepingutega elluviidavate projektidega seoses erasektori liikmetele tehtud eelrahastamise makset (kokku 176 miljonit eurot) tasaarvestanud. Kui ühisettevõte tasaarvestaks regulaarselt liikmete esitatud kuluaruannete põhjal oma eelmakseid, väheneks ühisettevõtet ohustav finantsrisk. |
| --- | --- |

34.

2016. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte veel ühtegi „Horisont 2020“ toetuslepingutega elluviidavate projektidega seoses erasektori liikmetele tehtud eelrahastamise makset (kokku 176 miljonit eurot) tasaarvestanud. Kui ühisettevõte tasaarvestaks regulaarselt liikmete esitatud kuluaruannete põhjal oma eelmakseid, väheneks ühisettevõtet ohustav finantsrisk.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 77).

2

(3)  Partnerite leidmiseks korraldatud esimese projektikonkursi põhjal liitusid programmiga 2015. aastal 76 uut partnerit – Clean Sky programmi teise etapi liikmeskond on seeläbi kasvanud suuremaks kui esimese etapi oma (66 partnerit). 2015. aastal käivitas ühisettevõte tuumikpartnerite leidmiseks mõeldud teise projektikonkursi.

3

(4)  Määruse (EÜ) nr 71/2008 artikli 5 lõige 1.

4

(5)  Ühisettevõtte Clean Sky põhikirja (määruse (EL) nr 71/2008 I lisa) artikli 13 lõige 1.

5

(6)  Määruse (EL) nr 558/2014 artikli 3 lõige 1.

6

(7)  Määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõige 1.

7

(8)  Vastavalt määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi ja eelarvet tehtavad tegevused, mis aitavad kaasa ühise tehnoloogiaalgatuse Clean Sky eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud kinnitama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte, kontrollikoda ega ükski ELi asutus.

8

(9)  Ühisettevõtte Clean Sky põhikirja (määruse (EL) nr 558/2014 I lisa) artikli 15 lõige 2.

9

I lisa

(10)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav ühisettevõtte veebisaidil http://www.cleansky.eu.

10

(11)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

11

(12)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

13

(14)  Vt ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2015 eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, lk 22.

14

(15)  Ühisettevõtte Clean Sky 2016. aasta tegevusaruanne, lk 123–124.

15

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| | Huvide konfliktid | |
| 2015 | 2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikte, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

Huvide konfliktid

2015

2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikte, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 28. | Programmi täitmise madalam määr on tingitud konkreetsest tutvustusprogrammist, millega seotud keerukate meetmete ja toetuste rakendamine osutus aeganõudvamaks. |
| --- | --- |

28.

Programmi täitmise madalam määr on tingitud konkreetsest tutvustusprogrammist, millega seotud keerukate meetmete ja toetuste rakendamine osutus aeganõudvamaks.

| 33. | Ühisettevõte Clean Sky 2 otsustas jätkata seitsmenda raamprogrammi raames välja töötatud toetuste haldamise erirakenduse (GMT) kasutamist, sest teatud Clean Sky 2 toetustele iseloomulikud nõutavad erifunktsioonid ei olnud „Horisont 2020“ toetuste haldamise ühisrakendustes kättesaadavad, näiteks mitterahalise toetuse aruandlus.
  Ühisettevõte Clean Sky 2 alustas koostööd asjaomaste komisjoni teenistustega, et teha vajalikud muudatused liikmete toetuslepingute integreerimiseks „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja aruandlusvahenditesse 2017. aasta lõpuks. Teisele süsteemile sujuva ülemineku tagamiseks jätkatakse ühisettevõtte praeguse rakenduse kasutamist, kuni üleminek on täielikult lõpule viidud. Seetõttu hallatakse 2017. aasta aruandlustsüklit ühisettevõtte toetuste haldamise rakenduses ning liikmete toetuslepinguid hakatakse täielikult haldama „Horisont 2020“ rakendustes pärast 2018. aasta aruandlusperioodi. |
| --- | --- |

33.

Ühisettevõte Clean Sky 2 otsustas jätkata seitsmenda raamprogrammi raames välja töötatud toetuste haldamise erirakenduse (GMT) kasutamist, sest teatud Clean Sky 2 toetustele iseloomulikud nõutavad erifunktsioonid ei olnud „Horisont 2020“ toetuste haldamise ühisrakendustes kättesaadavad, näiteks mitterahalise toetuse aruandlus.

Ühisettevõte Clean Sky 2 alustas koostööd asjaomaste komisjoni teenistustega, et teha vajalikud muudatused liikmete toetuslepingute integreerimiseks „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja aruandlusvahenditesse 2017. aasta lõpuks. Teisele süsteemile sujuva ülemineku tagamiseks jätkatakse ühisettevõtte praeguse rakenduse kasutamist, kuni üleminek on täielikult lõpule viidud. Seetõttu hallatakse 2017. aasta aruandlustsüklit ühisettevõtte toetuste haldamise rakenduses ning liikmete toetuslepinguid hakatakse täielikult haldama „Horisont 2020“ rakendustes pärast 2018. aasta aruandlusperioodi.

| 34. | Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele („Horisont 2020“ näidistoetuslepingu artikkel 21) toimub eelrahastamise tasaarvestamine alles projekti viimasel aruandlusperioodil või enne seda, kui eel- ja vahemaksete kogusumma ületab 90 % toetuse maksimaalsest kogusummast. Ühisettevõte Clean Sky 2 järgis seda üldreeglit „Horisont 2020“ liikmete sõlmitud toetuslepingute puhul kuni 2016. aastani. Finantsriski leevendamiseks hakkas ühisettevõte Clean Sky 2 liikmete kehtivatele toetuslepingutele aastatel 2014–2016 tehtud eelmakseid 2017. aastal tasaarvestama. Toetuse saajatega jõuti selle lähenemisviisi osas kokkuleppele ning seda kohaldatakse 2016. aasta kulude põhjal väljamaksete tegemisel. |
| --- | --- |

34.

Vastavalt „Horisont 2020“ eeskirjadele („Horisont 2020“ näidistoetuslepingu artikkel 21) toimub eelrahastamise tasaarvestamine alles projekti viimasel aruandlusperioodil või enne seda, kui eel- ja vahemaksete kogusumma ületab 90 % toetuse maksimaalsest kogusummast. Ühisettevõte Clean Sky 2 järgis seda üldreeglit „Horisont 2020“ liikmete sõlmitud toetuslepingute puhul kuni 2016. aastani. Finantsriski leevendamiseks hakkas ühisettevõte Clean Sky 2 liikmete kehtivatele toetuslepingutele aastatel 2014–2016 tehtud eelmakseid 2017. aastal tasaarvestama. Toetuse saajatega jõuti selle lähenemisviisi osas kokkuleppele ning seda kohaldatakse 2016. aasta kulude põhjal väljamaksete tegemisel.

---

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/23

---

ARUANNE

ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2017/C 426/04)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-9 | 24 |
| Ühisettevõtte ECSEL loomine | 1-2 | 24 |
| Juhtimine | 3-5 | 24 |
| Eesmärgid | 6 | 24 |
| Ressursid | 7-9 | 24 |
| ARVAMUS | 10-27 | 25 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 11 | 25 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12 | 25 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13-18 | 25 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14-18 | 25 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 19-21 | 26 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 22-26 | 26 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 28-32 | 27 |
| 2016. aasta eelarve täitmine | 28 | 27 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 29 | 27 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 30-32 | 27 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 33-34 | 27 |
| Seitsmenda raamprogrammi projektide eelrahastamise järelevalve | 33 | 27 |
| Huvide konflikt | 34 | 27 |
| LISA. | EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1-9

24

Ühisettevõtte ECSEL loomine

1-2

24

Juhtimine

3-5

24

Eesmärgid

6

24

Ressursid

7-9

24

ARVAMUS

10-27

25

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

11

25

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12

25

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13-18

25

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14-18

25

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

19-21

26

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

22-26

26

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

28-32

27

2016. aasta eelarve täitmine

28

27

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

29

27

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

30-32

27

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

33-34

27

Seitsmenda raamprogrammi projektide eelrahastamise järelevalve

33

27

Huvide konflikt

34

27

LISA.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

29

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte ECSEL loomine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte ECSEL (edaspidi ka „ECSEL“ ja „ühisettevõte“) asutati mais 2014 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2024. Ühisettevõte ECSEL asendas ühisettevõtted ENIAC ja ARTEMIS, mis suleti 26. juunil 2014, ning on nende õigusjärglane. Ühisettevõte ECSEL alustas iseseisvalt tööd 27. juunil 2014. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte ECSEL (edaspidi ka „ECSEL“ ja „ühisettevõte“) asutati mais 2014 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2024. Ühisettevõte ECSEL asendas ühisettevõtted ENIAC ja ARTEMIS, mis suleti 26. juunil 2014, ning on nende õigusjärglane. Ühisettevõte ECSEL alustas iseseisvalt tööd 27. juunil 2014.

| 2. | Ühisettevõte ECSEL on nanoelektroonika ja manussüsteemide valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte ECSEL asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ECSELis osalevad riigid (2) ning erasektori ühendused AENEAS, ARTEMIS-IA ja EPoSS, mis esindavad manus- ja küberfüüsikaliste süsteemide, arukate integreeritud süsteemide ning mikro- ja nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõte ECSEL on nanoelektroonika ja manussüsteemide valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte ECSEL asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ECSELis osalevad riigid (2) ning erasektori ühendused AENEAS, ARTEMIS-IA ja EPoSS, mis esindavad manus- ja küberfüüsikaliste süsteemide, arukate integreeritud süsteemide ning mikro- ja nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte ECSEL juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, ametiasutuste nõukogu ja erasektorist pärit liikmete nõukogu. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ECSEL juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, ametiasutuste nõukogu ja erasektorist pärit liikmete nõukogu.

| 4. | Juhatus koosneb ühisettevõtte liikmete esindajatest. Juhatus vastutab ühisettevõtte ECSEL strateegilise suuna ja tegevuse eest ning valvab tegevuse elluviimise järele. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht. |
| --- | --- |

4.

Juhatus koosneb ühisettevõtte liikmete esindajatest. Juhatus vastutab ühisettevõtte ECSEL strateegilise suuna ja tegevuse eest ning valvab tegevuse elluviimise järele. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht.

| 5. | Ametiasutuste nõukogus on ühe liikmega esindatud komisjon ja ühe liikmega iga ühisettevõttes ECSEL osalev riik. Ametiasutuste nõukogu otsustab avaliku sektori raha eraldamise valitud projektidele. Erasektorist pärit liikmete nõukogu koosneb ühisettevõtte ECSEL erasektorist pärit liikmetest ning koostab ühisettevõtte strateegilise teadusuuringute ja innovatsioonikava. |
| --- | --- |

5.

Ametiasutuste nõukogus on ühe liikmega esindatud komisjon ja ühe liikmega iga ühisettevõttes ECSEL osalev riik. Ametiasutuste nõukogu otsustab avaliku sektori raha eraldamise valitud projektidele. Erasektorist pärit liikmete nõukogu koosneb ühisettevõtte ECSEL erasektorist pärit liikmetest ning koostab ühisettevõtte strateegilise teadusuuringute ja innovatsioonikava.

Eesmärgid

| 6. | Ühisettevõtte ECSEL peamine eesmärk on aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus. Täiendavad eesmärgid on tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, ning säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet. Lisaks püüab ECSEL kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades asjakohaste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist. |
| --- | --- |

6.

Ühisettevõtte ECSEL peamine eesmärk on aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus. Täiendavad eesmärgid on tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, ning säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet. Lisaks püüab ECSEL kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades asjakohaste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist.

Ressursid

| 7. | Ühisettevõtte ECSEL tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 1,185 miljardit eurot (3). Vähemalt sama suure summa peavad panustama ECSELis osalevad riigid (4). Erasektorist pärit liikmete toetus peab olema vähemalt 1,6575 miljardit eurot (5). |
| --- | --- |

7.

Ühisettevõtte ECSEL tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 1,185 miljardit eurot (3). Vähemalt sama suure summa peavad panustama ECSELis osalevad riigid (4). Erasektorist pärit liikmete toetus peab olema vähemalt 1,6575 miljardit eurot (5).

| 8. | Ühisettevõtte ECSEL halduskulud tuleb katta liikmete rahaliste osamaksetega ning nende maksimaalne maht on piiratud 15,3 miljoni euroga ELi eelarvest ja 19,7 miljoni euroga erasektorist pärit liikmetelt (6). |
| --- | --- |

8.

Ühisettevõtte ECSEL halduskulud tuleb katta liikmete rahaliste osamaksetega ning nende maksimaalne maht on piiratud 15,3 miljoni euroga ELi eelarvest ja 19,7 miljoni euroga erasektorist pärit liikmetelt (6).

| 9. | Ühisettevõtte ECSEL 2016. aasta maksete eelarve oli 244 miljonit eurot (2015. aastal 161,5 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 29 töötajat (2015. aastal 28) (7). |
| --- | --- |

9.

Ühisettevõtte ECSEL 2016. aasta maksete eelarve oli 244 miljonit eurot (2015. aastal 161,5 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 29 töötajat (2015. aastal 28) (7).

| ARVAMUS









  10. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

10.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Välja arvatud punktides 14–18 kirjeldatud küsimuse võimalik mõju, on 2016. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Välja arvatud punktides 14–18 kirjeldatud küsimuse võimalik mõju, on 2016. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC seitsmenda raamprogrammi projektid. Ühisettevõttes ECSEL osalevate riikide riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti nende ühisettevõtte ECSEL projektide raames makseid kokku summas 118 miljonit eurot, mis moodustab 54 % kõigist ühisettevõtte 2016. aastal sooritatud põhitegevusealastest maksetest. |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC seitsmenda raamprogrammi projektid. Ühisettevõttes ECSEL osalevate riikide riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti nende ühisettevõtte ECSEL projektide raames makseid kokku summas 118 miljonit eurot, mis moodustab 54 % kõigist ühisettevõtte 2016. aastal sooritatud põhitegevusealastest maksetest.

| 15. | Ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale nende ühisettevõtete ühinemist ühisettevõtteks ECSEL. Riiklikud rahastamisasutused teevad nende lepingute alusel ühisettevõtte nimel seitsmenda raamprogrammi projektimaksete järelauditeid. Ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC järelauditite strateegia toetus suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele (10). |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale nende ühisettevõtete ühinemist ühisettevõtteks ECSEL. Riiklikud rahastamisasutused teevad nende lepingute alusel ühisettevõtte nimel seitsmenda raamprogrammi projektimaksete järelauditeid. Ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC järelauditite strateegia toetus suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele (10).

| 16. | Ühisettevõte ECSEL on võtnud meetmeid riiklike rahastamisasutuste auditite hindamiseks ning on saanud rahastamisasutustelt kirjalikud deklaratsioonid selle kohta, et riiklikud protseduurid annavad piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Riiklike rahastamisasutuste kasutatavad erinevad auditimetoodikad ja protseduurid ei võimalda aga usaldusväärselt arvutada ühisettevõtte ECSEL ühtset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära. |
| --- | --- |

16.

Ühisettevõte ECSEL on võtnud meetmeid riiklike rahastamisasutuste auditite hindamiseks ning on saanud rahastamisasutustelt kirjalikud deklaratsioonid selle kohta, et riiklikud protseduurid annavad piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Riiklike rahastamisasutuste kasutatavad erinevad auditimetoodikad ja protseduurid ei võimalda aga usaldusväärselt arvutada ühisettevõtte ECSEL ühtset kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära.

| 17. | Seega ei olnud kontrollikojal võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab seitsmenda raamprogrammi projektide alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse (11). |
| --- | --- |

17.

Seega ei olnud kontrollikojal võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab seitsmenda raamprogrammi projektide alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse (11).

| 18. | Riiklike rahastamisasutuste kasutatavate erinevate auditimetoodikate ja protseduuride küsimus ei ole „Horisont 2020“ projektide rakendamise puhul enam aktuaalne, sest järelauditeid teeb kas ühisettevõte ECSEL või komisjon (12). |
| --- | --- |

18.

Riiklike rahastamisasutuste kasutatavate erinevate auditimetoodikate ja protseduuride küsimus ei ole „Horisont 2020“ projektide rakendamise puhul enam aktuaalne, sest järelauditeid teeb kas ühisettevõte ECSEL või komisjon (12).

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 19. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

19.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 20. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

20.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 21. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

21.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 22. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 23. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

23.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 24. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

24.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 25. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

25.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga.

| 26. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (13) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

26.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (13) sätestatud nõuetele.

| 27. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

27.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2016. aasta eelarve täitmine

| 28. | Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (1,6 miljonit eurot) sisaldas lõplik 2016. aasta kasutatav eelarve 169,3 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 245,6 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99 % ja 91 %. |
| --- | --- |

28.

Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (1,6 miljonit eurot) sisaldas lõplik 2016. aasta kasutatav eelarve 169,3 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 245,6 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99 % ja 91 %.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 29. | Sulgemise ajaks juunis 2014 olid ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC võtnud seitsmendast raamprogrammist rahastatava põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 623 miljonit eurot (ARTEMIS 181 miljonit eurot ja ENIAC 442 miljonit eurot). Nendega seoses oli ühisettevõte ECSEL kajastanud oma raamatupidamises 2016. aasta lõpu seisuga makseid summas 411 miljonit eurot (ARTEMIS 132 miljonit eurot ja ENIAC 279 miljonit eurot). |
| --- | --- |

29.

Sulgemise ajaks juunis 2014 olid ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC võtnud seitsmendast raamprogrammist rahastatava põhitegevusega seotud kulukohustusi summas 623 miljonit eurot (ARTEMIS 181 miljonit eurot ja ENIAC 442 miljonit eurot). Nendega seoses oli ühisettevõte ECSEL kajastanud oma raamatupidamises 2016. aasta lõpu seisuga makseid summas 411 miljonit eurot (ARTEMIS 132 miljonit eurot ja ENIAC 279 miljonit eurot).

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 30. | Ühisettevõttele ECSEL „Horisont 2020“ raames eraldatud 1,185 miljardist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks võtnud kulukohustusi summas 415 miljonit eurot ja teinud makseid summas 156 miljonit eurot (13 % eraldatud vahenditest). |
| --- | --- |

30.

Ühisettevõttele ECSEL „Horisont 2020“ raames eraldatud 1,185 miljardist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks võtnud kulukohustusi summas 415 miljonit eurot ja teinud makseid summas 156 miljonit eurot (13 % eraldatud vahenditest).

| 31. | Ühisettevõtte ECSEL 28 osalevat riiki peavad panustama ühisettevõtte ECSEL tegevuskulude katteks vähemalt 1,170 miljardit eurot. 2016. aasta lõpu seisuga olid 2014., 2015. ja 2016. aasta projektikonkurssides osalevad riigid (vastavalt 19, 21 ja 24) võtnud kulukohustusi summas 371 miljonit eurot ja teinud makseid summas 56,8 miljonit eurot (4,9 % kogu vajalike osamaksete mahust). Hoolimata „Horisont 2020“ projektide rakendamise varajasest etapist on osalevate riikide osamaksete ilmselge väiksus seotud asjaoluga, et mõned osalevad riigid kajastavad ja esitavad kulud alles nende toetatud projektide lõppedes. |
| --- | --- |

31.

Ühisettevõtte ECSEL 28 osalevat riiki peavad panustama ühisettevõtte ECSEL tegevuskulude katteks vähemalt 1,170 miljardit eurot. 2016. aasta lõpu seisuga olid 2014., 2015. ja 2016. aasta projektikonkurssides osalevad riigid (vastavalt 19, 21 ja 24) võtnud kulukohustusi summas 371 miljonit eurot ja teinud makseid summas 56,8 miljonit eurot (4,9 % kogu vajalike osamaksete mahust). Hoolimata „Horisont 2020“ projektide rakendamise varajasest etapist on osalevate riikide osamaksete ilmselge väiksus seotud asjaoluga, et mõned osalevad riigid kajastavad ja esitavad kulud alles nende toetatud projektide lõppedes.

| 32. | Erasektorist pärit liikmetelt ühisettevõtte tegevuskulude katteks ette nähtud 1 657,5 miljoni euro suurusest summast oli 2016. aasta lõpuks ühisettevõtte hinnangul tehtud mitterahalisi sissemakseid summas 202 miljonit eurot (ELilt oli laekunud rahalist toetust 264 miljonit eurot). |
| --- | --- |

32.

Erasektorist pärit liikmetelt ühisettevõtte tegevuskulude katteks ette nähtud 1 657,5 miljoni euro suurusest summast oli 2016. aasta lõpuks ühisettevõtte hinnangul tehtud mitterahalisi sissemakseid summas 202 miljonit eurot (ELilt oli laekunud rahalist toetust 264 miljonit eurot).

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Seitsmenda raamprogrammi projektide eelrahastamise järelevalve

| 33. | 2012. aastal teavitati ühisettevõtet kahe toetusesaaja pankrotiprotsessidest, ent ühisettevõte püüdis neile tehtud ettemakseid tagasi saada alles 2016. aastal. Selleks ajaks olid pankrotiprotsessid lõppenud ning tagastamata eelrahastamine summas 230 000 eurot tuli maha kanda. |
| --- | --- |

33.

2012. aastal teavitati ühisettevõtet kahe toetusesaaja pankrotiprotsessidest, ent ühisettevõte püüdis neile tehtud ettemakseid tagasi saada alles 2016. aastal. Selleks ajaks olid pankrotiprotsessid lõppenud ning tagastamata eelrahastamine summas 230 000 eurot tuli maha kanda.

Huvide konflikt

| 34. | Oma juhtimisstruktuuri ohustavate ohtude leevendamiseks võttis ühisettevõte ECSEL vastu huvide konflikti vältimise ja käsitlemise eeskirjad. 2016. aastal ei rakendanud ühisettevõtte neid eeskirju aga järjekindlalt. Organisatsioonisisest huvide konflikti deklaratsioonide registrit ei hallatud vastavalt sisemiseks kasutamiseks mõeldud suunistele ega ajakohastatud regulaarselt. |
| --- | --- |

34.

Oma juhtimisstruktuuri ohustavate ohtude leevendamiseks võttis ühisettevõte ECSEL vastu huvide konflikti vältimise ja käsitlemise eeskirjad. 2016. aastal ei rakendanud ühisettevõtte neid eeskirju aga järjekindlalt. Organisatsioonisisest huvide konflikti deklaratsioonide registrit ei hallatud vastavalt sisemiseks kasutamiseks mõeldud suunistele ega ajakohastatud regulaarselt.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 3. oktoobri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).

1

(2)  Austria, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Iisrael, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik.

2

(3)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 3 lõige 1.

3

(4)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 4 lõige 1.

4

(5)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikli 4 lõige 2.

5

(6)  Vt ühisettevõtte ECSEL põhikirja (määruse (EL) nr 561/2014 lisa) artikli 16 lõige 2. Lisaks tuleb perioodil 2014–2017 ühisettevõtte ECSEL halduskuludeks maksta järgmised summad, et viia lõpule määruste (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21) ja (EÜ) nr 74/2008, millega luuakse ühisettevõte ARTEMIS (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52), alusel käivitatud meetmed: a) 2 050 000 eurot ELilt; b) 1 430 000 eurot AENEAS ühenduselt; c) 975 000 eurot ARTEMIS-IA ühenduselt.

6

(7)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil www.ecsel.eu.

7

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

8

(9)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

9

(10)  ARTEMISe ja ENIACi järelauditite strateegiate kohaselt peab ühisettevõte vähemalt korra aastas hindama seda, kas liikmesriikidelt saadud teave annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

10

(11)  Vt ka ühisettevõtte ECSEL 2016. aasta tegevusaruande 9. peatükk.

11

(12)  Määruse (EL) nr 561/2014 artikkel 13.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

13

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | Pettustevastase tegevuse strateegia | |
| 2015 | Ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täita mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumise ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) kooskõlas (1).
  Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (2). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete elluviidavat tegevuskava.
  Ühisettevõttel ECSEL juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumise ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõtte ECSEL pettustevastane rakenduskava kiideti heaks 11. novembril 2016 ja see on rakendamisel. | Pooleli |
| | Huvide konflikt | |
| 2015 | 2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikti, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata)

Pettustevastase tegevuse strateegia

2015

Ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt tuleb eelarvet täita mõjusa ja tõhusa sisekontrolliga (sh pettuste ja eeskirjade rikkumise ärahoidmine, avastamine, korrigeerimine ja järelkontroll) kooskõlas (1).

Pärast seda, kui Euroopa Komisjon võttis 2011. aasta juunis vastu pettustevastase võitluse strateegia, võeti vastu esimene ühine teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia, mida ajakohastati 2015. aasta märtsis, et võtta arvesse „Horisont 2020“ raames tehtavad muudatused (2). Teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia sisaldab teadusuuringute valdkonna ühisettevõtete elluviidavat tegevuskava.

Ühisettevõttel ECSEL juba on sisekontrollimenetlused, mille abil saadakse piisavat kindlust pettuste ja eeskirjade rikkumise ärahoidmise ja avastamise kohta (maksete eelkontrollid, huvide konflikti poliitika, toetusesaajate juures tehtavad järelauditid). Ühisettevõtte ECSEL pettustevastane rakenduskava kiideti heaks 11. novembril 2016 ja see on rakendamisel.

Pooleli

Huvide konflikt

2015

2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikti, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse.

Lõpetatud

---

(1)  Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjade artikkel 12.

(2)  Näiteks ühise tugikeskuse loomine, millel on tsentraliseeritud audititalitus ja ühtlustatud tööprotsessid teadusuuringutega tegelevate ELi asutuste jaoks.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 16. | Ühisettevõte rõhutab, et see probleem on seotud seitsmenda raamprogrammi (FP7) õigusraamistikuga ega tulene ühisettevõtte tegutsemisest. Sarnaselt 2015. aasta eelarvega korraldas ühisettevõte 2017. aasta jaanuaris ka 2016. aasta jaoks riiklike rahastamissüsteemide kindluse ulatusliku hindamise, võttes arvesse 1 656 projekti lõpetamistõendit ja 610 audititõendit, mis saadi riiklikelt rahastamisasutustelt FP7 raames rahastatud projektide kohta. Ühisettevõte on samuti palunud riiklikel rahastamisasutustel esitada alates jaanuarist 2017 rahastamissüsteemide kindluse aastadeklaratsiooni. Ühisettevõttele on laekunud 21 deklaratsiooni, mis katavad 97,97 % rahastamisest, ja ta on järeldanud, et auditiaruanne ja deklaratsioonid kaitsevad liikmete finantshuve piisavalt. |
| --- | --- |

16.

Ühisettevõte rõhutab, et see probleem on seotud seitsmenda raamprogrammi (FP7) õigusraamistikuga ega tulene ühisettevõtte tegutsemisest. Sarnaselt 2015. aasta eelarvega korraldas ühisettevõte 2017. aasta jaanuaris ka 2016. aasta jaoks riiklike rahastamissüsteemide kindluse ulatusliku hindamise, võttes arvesse 1 656 projekti lõpetamistõendit ja 610 audititõendit, mis saadi riiklikelt rahastamisasutustelt FP7 raames rahastatud projektide kohta. Ühisettevõte on samuti palunud riiklikel rahastamisasutustel esitada alates jaanuarist 2017 rahastamissüsteemide kindluse aastadeklaratsiooni. Ühisettevõttele on laekunud 21 deklaratsiooni, mis katavad 97,97 % rahastamisest, ja ta on järeldanud, et auditiaruanne ja deklaratsioonid kaitsevad liikmete finantshuve piisavalt.

| 33. | Kahe toetusesaaja pankrott pärineb ühisettevõtte ENIAC ajast ja toimus enne ENIACi liitmist ühisettevõttega ECSEL. Ühisettevõte sätestas septembris 2015 korra, kuidas käsitleda ENIACi ja ARTEMISe toetuslepingutest toetusesaajate maksejõuetust ja pankrotti. Selles korras on üksikasjalikult kirjas, mis samme astuda, samuti ajagraafik, millest tuleb kinni pidada, kui teatatakse maksejõuetusest või pankrotist; see dokument edastati riiklikele rahastamisasutustele. ARTEMISe ja ENIACi üheksa toimimisaasta kestel teatati ligikaudu 3 000 toetusesaaja kohta vaid 16 pankrotijuhust, neist kuus toetusesaajat ei olnud makseid saanud, viiele saadeti projekti lõpetamistõend ja ülejäänud viis tõendasid tehniliste aruannete abil, et projekti toetusesaajad olid tegutsenud piisavalt. |
| --- | --- |

33.

Kahe toetusesaaja pankrott pärineb ühisettevõtte ENIAC ajast ja toimus enne ENIACi liitmist ühisettevõttega ECSEL. Ühisettevõte sätestas septembris 2015 korra, kuidas käsitleda ENIACi ja ARTEMISe toetuslepingutest toetusesaajate maksejõuetust ja pankrotti. Selles korras on üksikasjalikult kirjas, mis samme astuda, samuti ajagraafik, millest tuleb kinni pidada, kui teatatakse maksejõuetusest või pankrotist; see dokument edastati riiklikele rahastamisasutustele. ARTEMISe ja ENIACi üheksa toimimisaasta kestel teatati ligikaudu 3 000 toetusesaaja kohta vaid 16 pankrotijuhust, neist kuus toetusesaajat ei olnud makseid saanud, viiele saadeti projekti lõpetamistõend ja ülejäänud viis tõendasid tehniliste aruannete abil, et projekti toetusesaajad olid tegutsenud piisavalt.

| 34. | Haldusnõukogu koosolekute protokollides on kirjas kõigi delegaatide deklareeritud huvide konflikt; need on põhidokumendid, mis kantakse registrisse. Tulevikus, kui delegaat deklareerib huvide konflikti, märgitakse koosoleku protokollis ka, et konfliktse teema käsitlemise ajal ei esita delegaat märkusi ega osale hääletamises. |
| --- | --- |

34.

Haldusnõukogu koosolekute protokollides on kirjas kõigi delegaatide deklareeritud huvide konflikt; need on põhidokumendid, mis kantakse registrisse. Tulevikus, kui delegaat deklareerib huvide konflikti, märgitakse koosoleku protokollis ka, et konfliktse teema käsitlemise ajal ei esita delegaat märkusi ega osale hääletamises.

---

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/31

---

ARUANNE

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2017/C 426/05)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-6 | 32 |
| ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte asutamine | 1-2 | 32 |
| Juhtimine | 3-4 | 32 |
| Eesmärgid | 5 | 32 |
| Ressursid | 6 | 32 |
| ARVAMUS | 7-29 | 32 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 8 | 33 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 9 | 33 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 10-20 | 33 |
| Asjaolu rõhutamine | 11-20 | 33 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 21-23 | 34 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 24-28 | 34 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 30 | 35 |
| 2016. aasta eelarve täitmine | 30 | 35 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 31-35 | 35 |
| Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste järelevalve | 31-34 | 35 |
| Pettustevastase tegevuse strateegia | 35 | 36 |
| LISA. | EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1-6

32

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte asutamine

1-2

32

Juhtimine

3-4

32

Eesmärgid

5

32

Ressursid

6

32

ARVAMUS

7-29

32

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

8

33

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

9

33

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

10-20

33

Asjaolu rõhutamine

11-20

33

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

21-23

34

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

24-28

34

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

30

35

2016. aasta eelarve täitmine

30

35

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

31-35

35

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste järelevalve

31-34

35

Pettustevastase tegevuse strateegia

35

36

LISA.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

37

SISSEJUHATUS

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte asutamine

| 1. | ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte F4E“) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas. |
| --- | --- |

1.

ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte F4E“) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas.

| 2. | Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja Šveits (kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja Šveits (kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu).

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte F4E juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit ja muid organeid. Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab direktor. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte F4E juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit ja muid organeid. Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab direktor.

| 4. | Ühisettevõtte muud juhtorganid on büroo, tehniline nõuandekomitee, hangete ja lepingute komitee, haldus- ja juhtimiskomitee, auditikomitee ja sisemine nõuandekomitee. |
| --- | --- |

4.

Ühisettevõtte muud juhtorganid on büroo, tehniline nõuandekomitee, hangete ja lepingute komitee, haldus- ja juhtimiskomitee, auditikomitee ja sisemine nõuandekomitee.

Eesmärgid

| 5. | Ühisettevõtte F4E eesmärgid on:






  a) | anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni (ITER IO); |
| --- | --- | --- |

5.

Ühisettevõtte F4E eesmärgid on:

a)

anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni (ITER IO);

| b) | anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks;

| c) | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

Ressursid

| 6. | Ühisettevõtte F4E 2016. aasta maksete eelarve oli 720 miljonit eurot (2015. aastal 586 miljonit eurot) ning kulukohustuste eelarve 459 miljonit eurot (2015. aastal 467,9 miljonit eurot) (3). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 415 töötajat (2015. aastal 383) (4). |
| --- | --- |

6.

Ühisettevõtte F4E 2016. aasta maksete eelarve oli 720 miljonit eurot (2015. aastal 586 miljonit eurot) ning kulukohustuste eelarve 459 miljonit eurot (2015. aastal 467,9 miljonit eurot) (3). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 415 töötajat (2015. aastal 383) (4).

| ARVAMUS









  7. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

7.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Asjaolu rõhutamine

| 11. | Ilma eeltoodud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. 7. juulil 2010 vastu võetud nõukogu järeldustega (7) kiideti heaks ühisettevõtte rahaline sissemakse ITERi projekti algselt aastaks 2020 kavandatud ehitusetappi summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta hindades). Summa ei sisaldanud Euroopa Komisjoni poolt võimalike ettenägematute kulude katmiseks 2010. aastal välja pakutud 663 miljonit eurot (8). |
| --- | --- |

11.

Ilma eeltoodud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. 7. juulil 2010 vastu võetud nõukogu järeldustega (7) kiideti heaks ühisettevõtte rahaline sissemakse ITERi projekti algselt aastaks 2020 kavandatud ehitusetappi summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta hindades). Summa ei sisaldanud Euroopa Komisjoni poolt võimalike ettenägematute kulude katmiseks 2010. aastal välja pakutud 663 miljonit eurot (8).

| 12. | Novembris 2016 kiitis ITERi nõukogu (9) heaks ITERi uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus). Projekti ajakava (10) kiitsid heaks kõik ITERi liikmed (11) ning projektikulud kokku kiideti heaks ad referendum, mis tähendab, et iga liige pidi taotlema projektikulude heakskiitmist oma riigi valitsuse eelarvemenetluse käigus. |
| --- | --- |

12.

Novembris 2016 kiitis ITERi nõukogu (9) heaks ITERi uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus). Projekti ajakava (10) kiitsid heaks kõik ITERi liikmed (11) ning projektikulud kokku kiideti heaks ad referendum, mis tähendab, et iga liige pidi taotlema projektikulude heakskiitmist oma riigi valitsuse eelarvemenetluse käigus.

| 13. | ITERi nõukogu kinnitatud uus ajakava koosnes neljast etapist; projekti ehitusetapi (esimene plasma) esimese strateegilise vahe-eesmärgi saavutamise tähtaeg on detsember 2025 ja kogu ehitusetapi prognoositud valmimistähtaeg on detsember 2035, 15 aastat hiljem algses projektikirjelduses toodud tähtajast. Uue etappideks jaotatud lähenemisviisi eesmärk on paremini ühtlustada projekti rakendamine kõigi ITER IO liikmete prioriteetide ja piirangutega. |
| --- | --- |

13.

ITERi nõukogu kinnitatud uus ajakava koosnes neljast etapist; projekti ehitusetapi (esimene plasma) esimese strateegilise vahe-eesmärgi saavutamise tähtaeg on detsember 2025 ja kogu ehitusetapi prognoositud valmimistähtaeg on detsember 2035, 15 aastat hiljem algses projektikirjelduses toodud tähtajast. Uue etappideks jaotatud lähenemisviisi eesmärk on paremini ühtlustada projekti rakendamine kõigi ITER IO liikmete prioriteetide ja piirangutega.

| 14. | Pärast ITERi uue projektikirjelduse heakskiitmist koostas ühisettevõte F4E uue ajakava ning arvutas ümber ühisettevõtte hinnangulise panuse projekti ehitusetapi valmimisse. |
| --- | --- |

14.

Pärast ITERi uue projektikirjelduse heakskiitmist koostas ühisettevõte F4E uue ajakava ning arvutas ümber ühisettevõtte hinnangulise panuse projekti ehitusetapi valmimisse.

| 15. | Ühisettevõtte juhatus esitles tulemusi 2016. aasta detsembris ning neist selgus, et pärast 2020. aastat on ehitusetapiks prognooside kohaselt vaja 5,4 miljardit eurot (82 % rohkem kui heakskiidetud 6,6 miljardi suurune eelarve). Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2010. aastal heaks kiidetud 6,6 miljardi euro suurune eelarve on nüüd ülempiiriks ühisettevõtte kuludele aastani 2020. |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõtte juhatus esitles tulemusi 2016. aasta detsembris ning neist selgus, et pärast 2020. aastat on ehitusetapiks prognooside kohaselt vaja 5,4 miljardit eurot (82 % rohkem kui heakskiidetud 6,6 miljardi suurune eelarve). Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2010. aastal heaks kiidetud 6,6 miljardi euro suurune eelarve on nüüd ülempiiriks ühisettevõtte kuludele aastani 2020.

| 16. | Tuleb märkida, et lisaks ehitusetapile peab ühisettevõte pärast 2035. aastat panustama ka ITERi kasutusetappi (12) ning sellele järgnevasse dekomisjoneerimisetappi. Nende maksete suurus ei ole veel teada. |
| --- | --- |

16.

Tuleb märkida, et lisaks ehitusetapile peab ühisettevõte pärast 2035. aastat panustama ka ITERi kasutusetappi (12) ning sellele järgnevasse dekomisjoneerimisetappi. Nende maksete suurus ei ole veel teada.

| 17. | Ühisettevõtte F4E prognoosid esimese plasma osas vastavad ITER IO projekti ajakavale (seatud ajakava käsitletakse kõige varasema võimaliku tehniliselt saavutatava tähtajana) (13). |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte F4E prognoosid esimese plasma osas vastavad ITER IO projekti ajakavale (seatud ajakava käsitletakse kõige varasema võimaliku tehniliselt saavutatava tähtajana) (13).

| 18. | Juunis 2017 avaldas komisjon teatise ELi panuse kohta uuendatud ITERi projekti; (14) teatisega sooviti saavutada Euroopa Parlamendi toetus ja saada ELi nõukogult komisjonile mandaat uue projektikirjelduse (15) heakskiitmiseks Euratomi nimel. |
| --- | --- |

18.

Juunis 2017 avaldas komisjon teatise ELi panuse kohta uuendatud ITERi projekti; (14) teatisega sooviti saavutada Euroopa Parlamendi toetus ja saada ELi nõukogult komisjonile mandaat uue projektikirjelduse (15) heakskiitmiseks Euratomi nimel.

| 19. | Kuigi uus projektikirjeldus ei hõlma ettenägemata kulusid, märkis komisjon oma teatises, et ajakava jaoks oleks asjakohane kokku leppida 24-kuuline ning eelarve jaoks 10–20 % suurune puhver (16). Lisaks hõlmasid 6,6 miljardi euro suurusest eelarvest kinnipidamisega seotud meetmed esimese plasma jaoks mittehädavajalike komponentide hankimise ja installeerimise edasilükkamist. Hoolimata ITERi ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et projekti elluviimise kulud võivad endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine uue projektikirjeldusega võrreldes veelgi edasi lükkuda. |
| --- | --- |

19.

Kuigi uus projektikirjeldus ei hõlma ettenägemata kulusid, märkis komisjon oma teatises, et ajakava jaoks oleks asjakohane kokku leppida 24-kuuline ning eelarve jaoks 10–20 % suurune puhver (16). Lisaks hõlmasid 6,6 miljardi euro suurusest eelarvest kinnipidamisega seotud meetmed esimese plasma jaoks mittehädavajalike komponentide hankimise ja installeerimise edasilükkamist. Hoolimata ITERi ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et projekti elluviimise kulud võivad endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine uue projektikirjeldusega võrreldes veelgi edasi lükkuda.

| 20. | 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. See võib avaldada märkimisväärset mõju ühisettevõtte F4E edasisele tegevusele ja ITERi projektile. |
| --- | --- |

20.

29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu enda otsusest Euroopa Liidust välja astumise kohta. Väljaastumise tingimused lepitakse kokku läbirääkimiste käigus. See võib avaldada märkimisväärset mõju ühisettevõtte F4E edasisele tegevusele ja ITERi projektile.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 21. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

21.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 22. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

22.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 23. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

23.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 24. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

24.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 25. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

25.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 26. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt ja muudelt sidusrühmadelt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

26.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt ja muudelt sidusrühmadelt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 27. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

27.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 28. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (17) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

28.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (17) sätestatud nõuetele.

| 29. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

29.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2016. aasta eelarve täitmine

| 30. | 2016. aasta lõplik eelarve sisaldas 488 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid (18) ja 724 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid (19). Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,8 % ja 98 %. |
| --- | --- |

30.

2016. aasta lõplik eelarve sisaldas 488 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid (18) ja 724 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid (19). Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,8 % ja 98 %.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste järelevalve

| 31. | Ühisettevõte F4E kasutab töövõtjate kohapeal auditeerimise süsteemi, mille eesmärk on kontrollida nende vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (20). |
| --- | --- |

31.

Ühisettevõte F4E kasutab töövõtjate kohapeal auditeerimise süsteemi, mille eesmärk on kontrollida nende vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (20).

| 32. | 2016. aasta septembris viis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus lõpule ühisettevõtte hankemenetluste rakendamise auditi. Ühisettevõte F4E rakendab auditi soovituste põhjal koostatud tegevuskava. Siseauditi talitus tegi ka oma lepingute haldamise auditi järelkontrolli ning leidis, et ühisettevõte oli kõik asjaomased soovitused asjakohaselt rakendanud. |
| --- | --- |

32.

2016. aasta septembris viis Euroopa Komisjoni siseauditi talitus lõpule ühisettevõtte hankemenetluste rakendamise auditi. Ühisettevõte F4E rakendab auditi soovituste põhjal koostatud tegevuskava. Siseauditi talitus tegi ka oma lepingute haldamise auditi järelkontrolli ning leidis, et ühisettevõte oli kõik asjaomased soovitused asjakohaselt rakendanud.

| 33. | 2016. aastal tegi ühisettevõtte siseauditi üksus oma ITERi ehitiste valdkonna hangete auditi järelkontrolli. Siseauditi üksus tunnustas ühisettevõtte tehtud olulist tööd hankemenetlusealaste protsesside, suuniste, eeskirjade ja vahendite ametlikustamisel ja kavandamisel. Siseauditi üksus esitas ka kuus soovitust menetluste parandamiseks. |
| --- | --- |

33.

2016. aastal tegi ühisettevõtte siseauditi üksus oma ITERi ehitiste valdkonna hangete auditi järelkontrolli. Siseauditi üksus tunnustas ühisettevõtte tehtud olulist tööd hankemenetlusealaste protsesside, suuniste, eeskirjade ja vahendite ametlikustamisel ja kavandamisel. Siseauditi üksus esitas ka kuus soovitust menetluste parandamiseks.

| 34. | Toetusmaksete allesjäänud veamäära ei arvutata, sest nende osakaal ühisettevõtte F4E eelarves on väike (21) ning järelauditeid tehakse vähe (22). 2016. aastal käivitas Teadusuuringute Rakendusamet ühisettevõtte F4E nimel ühte toetusesaajat puudutava järelauditi. Ühisettevõte on võtnud asjaomased meetmed eelmiste aastate auditite käigus avastatud vigade parandamiseks. |
| --- | --- |

34.

Toetusmaksete allesjäänud veamäära ei arvutata, sest nende osakaal ühisettevõtte F4E eelarves on väike (21) ning järelauditeid tehakse vähe (22). 2016. aastal käivitas Teadusuuringute Rakendusamet ühisettevõtte F4E nimel ühte toetusesaajat puudutava järelauditi. Ühisettevõte on võtnud asjaomased meetmed eelmiste aastate auditite käigus avastatud vigade parandamiseks.

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 35. | 2015. aasta juunis võttis ühisettevõtte F4E juhatus vastu pettustevastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava. Suurem osa meetmeid rakendati 2016. aastal. Ühisettevõte ei ole aga loonud spetsiaalset vahendit, mis lihtsustaks ühisettevõtte hankemenetlustega seotud tegevuse järelevalvet, eelkõige riskihindamisel ja hankemenetluste hindamise, läbirääkimiste ja lepingute sõlmimise etappides. |
| --- | --- |

35.

2015. aasta juunis võttis ühisettevõtte F4E juhatus vastu pettustevastase strateegia ja sellega seotud tegevuskava. Suurem osa meetmeid rakendati 2016. aastal. Ühisettevõte ei ole aga loonud spetsiaalset vahendit, mis lihtsustaks ühisettevõtte hankemenetlustega seotud tegevuse järelevalvet, eelkõige riskihindamisel ja hankemenetluste hindamise, läbirääkimiste ja lepingute sõlmimise etappides.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 3. oktoobri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  International Thermonuclear Experimental Reactor – rahvusvaheline katsetermotuumareaktor.

1

International Thermonuclear Experimental Reactor

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58), mida on muudetud nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/791/Euratom (ELT L 349, 21.12.2013, lk 100) ja nõukogu 10. veebruari 2015. aasta otsusega (Euratom) 2015/224 (ELT L 37, 13.2.2015, lk 8).

2

(3)  Eelarve teine muudatus, mille juhatus kiitis heaks detsembris 2016.

3

(4)  Täiendav teave ühisettevõtte F4E ja selle tegevuse kohta on kättesaadav ühisettevõtte veebisaidil http://www.fusionforenergy.europa.eu.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

6

(7)  Nõukogu järeldused ITERi staatuse kohta, 7. juuli 2010 (viide 11 902/10).

7

(8)  Komisjoni 4. mai 2010. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ITERi projekti seisu ja võimalike edasiste sammude kohta (KOM(2010) 226 lõplik).

8

(9)  19. ITERi nõukogu, 16.–17. november 2016. ITERi nõukogu on ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtorgan.

9

(10)  Vastavalt ITER IO ettepanekule vaatas ITERi nõukogu läbi projekti ajakohastatud ehitustööde ajakava alates nn esimesest plasmast (2025) kuni deuteeriumi-triitiumi etapini (2035).

10

(11)  Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon, Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit.

11

(12)  ITERi projekti kasutusetapp kestab eeldatavalt aastani 2037.

12

(13)  Nagu märgitud sõltumatu järelevalverühma viiendas iga-aastases hindamises (31. oktoober 2016) ja ühisettevõtte F4E projektijuhtimise üksuse juhataja aruandes juhatusele (detsember 2016).

13

(14)  COM(2017)319 final, 14.6.2017 (millele on lisatud komisjoni töödokument SWD(2017) 232 final, 14.6.2017).

14

final

final

(15)  Euratomi panus ei mõjuta komisjoni ettepanekuid, läbirääkimiste tulemusi Ühendkuningriigi Euratomist välja astumise kohta ja mitmeaastast finantsraamistikku pärast 2020. aastat.

15

(16)  COM(2017)319 final,14.6.2017 (millele on lisatud komisjoni töödokument SWD(2017) 232 final,14.6.2017), peatükk V „ITER: the way forward“.

16

final,

final,

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

17

(18)  2016. aasta heakskiidetud lõplikkusse eelarvesse tehtud muudatused on peamiselt seotud sihtotstarbelise tuluga ITERi reservfondist (15 miljoni eurot), eelnevatest eelarveaastatest üle kantud kulukohustuste (13,5 miljonit eurot) ja tegevuslepingutega seoses tehtud ülemääraste maksete tagasinõudmisega (0,5 miljonit eurot).

18

(19)  2016. aasta heakskiidetud lõplikku eelarvesse tehtud muudatused on peamiselt seotud maksetega ITERi reservfondist (4 miljonit eurot).

19

(20)  Auditid hõlmavad rakendamise mitmeid aspekte, sh kvaliteedikava, mistahes konkreetseid nõuetele mittevastavuse juhtumeid, hangete kontrolli ning allhangete haldamist, dokumentatsiooni ja andmete haldamist, muutuste ja kõrvalekallete haldamist, ehitustööde kvaliteedikontrolli plaani, projektide üksikasjalikku ajakava, lepingute riskijuhtimist ning tehniliste tööde kvaliteedikontrolli plaani. 2016. aastal tehtud 29 auditi käigus leiti 47 kvaliteeditagamise nõuetele mittevastavuse juhtu ning 202 parandamist vajavat valdkonda.

20

(21)  Ühisettevõtte asutamisest kuni 2016. aasta lõpuni on ühisettevõte eraldanud 150 toetust kogusummas 81 miljonit eurot. 2016. aastal andis ühisettevõte kuus toetust kogusummas 5 miljonit eurot.

21

(22)  Kuus toetusesaajat ja auditeeritud kogusumma 6 miljonit eurot, mis moodustab vastavalt 8 % kõigist toetusesaajatest ja 7 % alates ühisettevõtte asutamisest sõlmitud toetuslepingute mahust.

22

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA | |
| | Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | |
| 2015 | Finantsaruannete lisades, tabelis ja rubriigis 4.3.1.1 esitatud teabes. Tabel „ITERi hankekokkulepped (ITERi rahvusvaheline organisatsioon)“ sisaldab seni sõlmitud hankelepinguid (3. tulp) ja tasutud hankelepinguid (4. tulp). Tabelis ei kirjeldata aga tööde tegelikku edenemist. 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitas F4E täiendavat teavet töös olevate lepingute kohta, võttes arvesse hankekulutuste kogumahtu; lisaks näitab joonis kõigi ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankelepingute vahe-eesmärkide saavutamist. Hoolimata 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud prognoosist tuleb teha täiendavat tööd selleks, et esitada täpsemat teavet ühisettevõtte senise tegevuse olukorra ja rahalise mahu kohta. | Pooleli |
| | KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA | |
| 2015 | F4E arendab edasi põhitegevuse, finants- ja eelarveandmeid sisaldavat keskset ja ühtset süsteemi, mis võimaldab tulevikus regulaarselt jälgida ja kontrollida prognoose, kulusid ja kõrvalekaldeid. 2015. aasta 8.–9. juuni koosolekul kiitis juhatus heaks direktori ettepaneku võtta kahe aasta jooksul kasutusse ettevõtte ressursside planeerimise süsteem (ERP). | Pooleli |
| 2015 | ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga on arutamisel tööde edenemise kohta teavet andva süsteemi (Earn Value Management) kasu; arutelu eesmärk on parandada kogu hankelepingu kehtivusaja vältel tulemuspunktide jaotamise süsteemi. | Pooleli |
| | Põhitegevusega seotud hanked ja toetused | |
| 2015 | Läbirääkimistega menetlused moodustasid 45 % kõigist 2015. aastal algatatud põhitegevusega seotud 84 hankemenetlusest (2014. aastal 58 %). Kuigi ühisettevõte vähendas 2015. aastal läbirääkimistega menetluste osakaalu, peab ta siiski suurendama konkurentsi põhitegevusega seotud hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt 1,4 projektiettepanekut konkursi kohta. | Pooleli |
| | MUUD ASJAOLUD | |
| | Õigusraamistik | |
| 2015 | 2. detsembril 2015 muutis F4E juhatus viimaks oma finantsmäärust ja rakenduseeskirju, et viia need kooskõlla ELi uue finantsraamistikuga. Veebruaris 2016 avaldas Euroopa Komisjon positiivse arvamuse F4E finantseeskirjades tehtud muudatuste kohta, ent palus ühisettevõttel veelgi edasi arendada oma rakenduseeskirjade teatud tingimusi, mis puudutavad kõrvalekaldeid ELi finantsmäärusest ja artiklis 208 määratud asutuste suhtes kohaldatavast raamfinantsmäärusest. | Pooleli |
| | Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | |
| 2015 | Ühisettevõtte juhatus võttis 27. juunil 2013 vastu otsuse tuumasünteesienergeetika tööstuspoliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta.
  Ühisettevõte on iga hanke jaoks välja töötanud konkreetse hankestrateegia. Koostatud on hankestrateegia rakendamise järelevalve kontrollnimekiri iga hankemeetme omandilise kuuluvuse kohta. | Pooleli |
| Auditi tegemise ajaks (aprill 2016) oli F4E rakendanud enamiku juhatuse 2013. aasta 27. juuni otsuse nõuetest (viis ei olnud veel täielikult ellu viidud ja kolme rakendamine veel käis). | Lõpetatud |
| Nimetatud nõuete rakendamise mõjuhindamine on küll kavandatud, kuid ei ole veel teostatud. | Pooleli |
| | Asukohariigi leping | |
| 2015 | Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010.
  F4E ja Hispaania valitsuse kontaktide tulemusel tehti ühisettevõttele 10. märtsil 2015 sellekohane ametlik ettepanek. Detsembris 2015 teavitas asukohariik F4E juhatust, et ministeeriumid ei olnud veel lõpetanud 10. märtsi 2015. aasta ettepaneku üle peetavaid kõnelusi, ning pakkus võimalust alustada läbirääkimisi F4E praeguse hoone omanikuga, et teha sellest ühisettevõtte püsiv peakorter. Auditi tegemise ajal (aprill 2016) ühisettevõte alles uuris uut ettepanekut. | Lõpetatud |
| | Personalieeskirjade rakenduseeskirjad | |
| 2015 | 2015. aastal võttis ühisettevõte analoogia alusel vastu mitu personalieeskirjade rakendamise ELi eeskirja. Teatavad personalieeskirjade rakendamiseks vajalikud eeskirjad on aga endiselt vastu võtmata. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata)

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

2015

Finantsaruannete lisades, tabelis ja rubriigis 4.3.1.1 esitatud teabes. Tabel „ITERi hankekokkulepped (ITERi rahvusvaheline organisatsioon)“ sisaldab seni sõlmitud hankelepinguid (3. tulp) ja tasutud hankelepinguid (4. tulp). Tabelis ei kirjeldata aga tööde tegelikku edenemist. 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitas F4E täiendavat teavet töös olevate lepingute kohta, võttes arvesse hankekulutuste kogumahtu; lisaks näitab joonis kõigi ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankelepingute vahe-eesmärkide saavutamist. Hoolimata 2015. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud prognoosist tuleb teha täiendavat tööd selleks, et esitada täpsemat teavet ühisettevõtte senise tegevuse olukorra ja rahalise mahu kohta.

Pooleli

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

2015

F4E arendab edasi põhitegevuse, finants- ja eelarveandmeid sisaldavat keskset ja ühtset süsteemi, mis võimaldab tulevikus regulaarselt jälgida ja kontrollida prognoose, kulusid ja kõrvalekaldeid. 2015. aasta 8.–9. juuni koosolekul kiitis juhatus heaks direktori ettepaneku võtta kahe aasta jooksul kasutusse ettevõtte ressursside planeerimise süsteem (ERP).

Pooleli

2015

ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga on arutamisel tööde edenemise kohta teavet andva süsteemi (Earn Value Management) kasu; arutelu eesmärk on parandada kogu hankelepingu kehtivusaja vältel tulemuspunktide jaotamise süsteemi.

Pooleli

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

2015

Läbirääkimistega menetlused moodustasid 45 % kõigist 2015. aastal algatatud põhitegevusega seotud 84 hankemenetlusest (2014. aastal 58 %). Kuigi ühisettevõte vähendas 2015. aastal läbirääkimistega menetluste osakaalu, peab ta siiski suurendama konkurentsi põhitegevusega seotud hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt 1,4 projektiettepanekut konkursi kohta.

Pooleli

MUUD ASJAOLUD

Õigusraamistik

2015

2. detsembril 2015 muutis F4E juhatus viimaks oma finantsmäärust ja rakenduseeskirju, et viia need kooskõlla ELi uue finantsraamistikuga. Veebruaris 2016 avaldas Euroopa Komisjon positiivse arvamuse F4E finantseeskirjades tehtud muudatuste kohta, ent palus ühisettevõttel veelgi edasi arendada oma rakenduseeskirjade teatud tingimusi, mis puudutavad kõrvalekaldeid ELi finantsmäärusest ja artiklis 208 määratud asutuste suhtes kohaldatavast raamfinantsmäärusest.

Pooleli

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

2015

Ühisettevõtte juhatus võttis 27. juunil 2013 vastu otsuse tuumasünteesienergeetika tööstuspoliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta.

Ühisettevõte on iga hanke jaoks välja töötanud konkreetse hankestrateegia. Koostatud on hankestrateegia rakendamise järelevalve kontrollnimekiri iga hankemeetme omandilise kuuluvuse kohta.

Pooleli

Auditi tegemise ajaks (aprill 2016) oli F4E rakendanud enamiku juhatuse 2013. aasta 27. juuni otsuse nõuetest (viis ei olnud veel täielikult ellu viidud ja kolme rakendamine veel käis).

Lõpetatud

Nimetatud nõuete rakendamise mõjuhindamine on küll kavandatud, kuid ei ole veel teostatud.

Pooleli

Asukohariigi leping

2015

Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010.

F4E ja Hispaania valitsuse kontaktide tulemusel tehti ühisettevõttele 10. märtsil 2015 sellekohane ametlik ettepanek. Detsembris 2015 teavitas asukohariik F4E juhatust, et ministeeriumid ei olnud veel lõpetanud 10. märtsi 2015. aasta ettepaneku üle peetavaid kõnelusi, ning pakkus võimalust alustada läbirääkimisi F4E praeguse hoone omanikuga, et teha sellest ühisettevõtte püsiv peakorter. Auditi tegemise ajal (aprill 2016) ühisettevõte alles uuris uut ettepanekut.

Lõpetatud

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad

2015

2015. aastal võttis ühisettevõte analoogia alusel vastu mitu personalieeskirjade rakendamise ELi eeskirja. Teatavad personalieeskirjade rakendamiseks vajalikud eeskirjad on aga endiselt vastu võtmata.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 33. | 2017. aasta juuli seisuga on täidetud viis kuuest uuest siseauditi üksuse antud soovitusest. Täitmisel olev soovitus puudutab sisemise nõuandekomitee rolli ümbersõnastamist. See soovitus täidetakse eeldatavasti 2017. aasta oktoobris, kuna tegemist on avatud hankemenetluse optimeerimisele suunatud ulatuslikuma paranduste projekti osaga. |
| --- | --- |

33.

2017. aasta juuli seisuga on täidetud viis kuuest uuest siseauditi üksuse antud soovitusest. Täitmisel olev soovitus puudutab sisemise nõuandekomitee rolli ümbersõnastamist. See soovitus täidetakse eeldatavasti 2017. aasta oktoobris, kuna tegemist on avatud hankemenetluse optimeerimisele suunatud ulatuslikuma paranduste projekti osaga.

| 35. | F4E määrab praegu kindlaks sellise abivahendi parameetritega seotud nõudeid, mis võimaldab F4E-l koguda süstemaatiliselt pettusevastaste näitajate teavet hankemenetluste kohta. See vahend annab F4E töötajatele ka võimaluse sisestada lisateavet mis tahes hankemenetluse ohumärkide kohta. |
| --- | --- |

35.

F4E määrab praegu kindlaks sellise abivahendi parameetritega seotud nõudeid, mis võimaldab F4E-l koguda süstemaatiliselt pettusevastaste näitajate teavet hankemenetluste kohta. See vahend annab F4E töötajatele ka võimaluse sisestada lisateavet mis tahes hankemenetluse ohumärkide kohta.

Eelmiste aastate märkustega seotud järelmeetmed

2015. aasta – raamatupidamisaruandlus

EL kasutab ITERi krediiti oma teenitud väärtuse süsteemina (EVM). Tegeliku krediidi väärtuse ja kavandatud väärtuse võrdlus näitab F4E edusamme hankemenetlustes liidu osaluse tagamisel. Krediidiprofiil peaks kajastama eri projektietappides (st kavandamine, tootmine, tarnimine, paigaldamine) tehtud tegeliku töö väärtust.

F4E ja ITERi rahvusvaheline organisatsioon on kokku leppinud selle profiili uuesti korrigeerimises iga hankekokkuleppe puhul, et tagada õige ja võimalikult tegelikkusele vastav krediidikaal kogu hankekokkuleppe kestuse vältel. Mõningate varasemate hankekokkulepete puhul on sellised muudatused juba tehtud ja korrigeerimised lõpetatakse eeldatavasti 2017. aasta oktoobri lõpuks.

2015. aasta – märkused ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta

Esimene punkt. 2016. aasta märtsis tellis F4E direktor sõltumatult konsultandilt uuringu integreeritud valdkondadeülese ning integreeritud kaubandusliku ja finantsalase kontrollisüsteemi põhimõtete väljatöötamise kohta. Uuringu aruanne avaldati 2016. aasta juuni keskel ning selles sisalduvad soovitused on läbi vaadatud ja kinnitatud.

F4E tegeleb praegu ettevõtteprojekti kontrollisüsteemi rakendamisega. Seda peetakse vähem keerukaks ja kulukaks süsteemiks, millega saavutatakse F4E finantsteabe suurem integreeritus.

F4E valis välja Ecosys-süsteemi ja lepingut puudutavad läbirääkimised selle tarnijaga on praegu lõppetapis. Seejärel rakendab F4E katseetapi ja täielik rakendamine on kavandatud 2018. aasta esimesse kvartalisse.

Teine punkt. EL kasutab ITERi krediiti oma teenitud väärtuse süsteemina (EVM). Tegeliku krediidi väärtuse ja kavandatud väärtuse võrdlus näitab F4E edusamme hankemenetlustes liidu osaluse tagamisel. Krediidiprofiil peaks kajastama eri projektietappides (st kavandamine, tootmine, tarnimine, paigaldamine) tehtud tegeliku töö väärtust.

F4E ja ITERi rahvusvaheline organisatsioon on kokku leppinud selle profiili uuesti korrigeerimises iga hankekokkuleppe puhul, et tagada õige ja võimalikult tegelikkusele vastav krediidikaal kogu hankekokkuleppe kestuse vältel. Mõningate varasemate hankekokkulepete puhul on sellised muudatused juba tehtud ja korrigeerimised lõpetatakse eeldatavasti 2017. aasta oktoobri lõpuks.

2015. aasta – põhitegevusega seotud hanked ja toetused

Hoolimata uutest teavitamis- ja levitamispüüdlustest, eriti seoses uue finantsmääruse integreerimisega, oli läbirääkimistega menetluste määr 2016. aastal sarnane varasemate aastate määraga (2016. aastal 49 %, 2015. aastal 45 % ja 2014. aastal 58 % koguarvust). Ometi tuleb märkida, et enamik neist menetlustest olid väikese maksumusega läbirääkimistega menetlused, mis jäid allapoole direktiivis sätestatud avaldamiskünnist ja olid täielikult kooskõlas F4E finantseeskirjadega.

Väikese maksumusega läbirääkimistega menetlused moodustavad ligikaudu 40 % F4E aastasest lepingute koguarvust (2016. aastal 41 % koguarvust ja 0,8 % koguväärtusest; 2015. aastal 43 % koguarvust ja 0,3 % koguväärtusest), kuid vastavad üksnes umbes 1 % aastaeelarvest.

Läbirääkimistega menetluste kasutamine sellistel juhtudel (F4E finantsmäärusega kehtestatud piirides) järgib usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, kuna see võimaldab F4E-l kasutada sisemisi ressursse tõhusamalt suure maksumusega hankemenetlusteks. Seetõttu leiab F4E, et väikese maksumusega läbirääkimistega menetluste arvu ei ole rohkem vaja vähendada, kuna see on kooskõlas finantsmääruse põhimõtete ja sätetega.

Ülejäänud läbirääkimistega menetlused, mis puudutavad üldiselt suure maksumusega lepinguid, (keskmiselt 5 % menetluste koguarvust) kajastavad F4E keerukat ja innovaatilist tegutsemiskeskkonda. Tuumasünteesitehnoloogia turu eripära tõttu on konkurents sellel turul paljudel juhtudel väga piiratud. Selle tulemuseks on sageli väike konkurents või (äärmuslikel juhtudel) monopol või isegi vähene osalemine pakkumismenetluses.

Alates 2012. aastast on F4E levitamiseks tehtud jõupingutusi suurendanud, kuid osalemine jäi endiselt piiratuks. F4E arvates ei ole selle peamiseks põhjuseks mitte vähene nähtavus, vaid F4E ostude juhuslikkus. F4E jõudis järeldusele, et suurte teadus- ja tehnoloogiaprojektide ulatusega seotud tegevuse laad on selline, et piiratud konkurents on kahjuks tõsiasi, mida üks avaliku sektori hankija saab vaid vähesel määral mõjutada.

Selle tulemusel hakkas F4E otsima 2016. aastal võimalusi selle probleemi lahendamiseks koostöös teiste avaliku sektori hankijatega, kes juhivad sarnaseid projekte Euroopas ja seisavad samuti silmitsi vähese konkurentsiga. Tööstusettevõtete konkurentsi ja kaasatuse edendamise algatuste mõju suurendamiseks lõi F4E foorumi, mis hõlmab sarnaseid ainulaadseid kõrgtehnoloogiaprojekte Euroopas (CERN, ESA, ESS, ESRF, ESO jmt). Selle foorumi kaudu saavad eri organisatsioonid, kellel on sarnased projektidega seotud probleemid, teha koordineeritumalt ja tõhusamalt koostööd nende lahendamiseks. Sel moel püütakse tugevdada suurte teadusprojektide ühtset turgu, mis on stabiilsem ja suurem ning seetõttu rohkem suuteline äratama ettevõtete huvi.

Taanis 2018. aasta veebruaris korraldatav üritus annab foorumi osalejatele esimese praktilise koostöövõimaluse.

2015. aasta – õigusraamistik

Ühisettevõte on koostöös Euroopa Komisjoniga (eelarve peadirektoraat ja energeetika peadirektoraat) välja töötanud ühisettevõtte finantsmääruse rakenduseeskirjadesse lisatavad nõutavad erisätted nelja erandi kohta, mida ühisettevõttele on tema finantsmääruses lubatud ELi üldisest finantsmäärusest ja artiklis 208 osutatud asutuste suhtes kohaldatavast raamfinantsmäärusest teha.

4. juulil 2017 võttis ühisettevõtte juhatus vastu rakenduseeskirjade muudatuse, mis ootab nüüd Euroopa Komisjoni ametlikku heakskiitvat arvamust. Kui heakskiitev arvamus on vastu võetud, jõustuvad neli rakendussätet 1. augustil 2017.

2015. aasta – intellektuaalomandiõigused ja tööstuspoliitika

Seoses töötuspoliitika mõjuhinnanguga kavatseb F4E kasutada Euroopa Komisjoni poolt 2017. ja 2018. aastal tehtava F4E tegevuse (ja ITERi projekti kui terviku) hindamise tulemusi.

---

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/42

---

ARUANNE

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2017/C 426/06)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-12 | 43 |
| Ühisettevõtte FCH asutamine | 1-2 | 43 |
| Juhtimine | 3-6 | 43 |
| Eesmärgid | 7 | 43 |
| Ressursid | 8-12 | 43 |
| ARVAMUS | 13-25 | 44 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 14 | 44 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 44 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 16 | 44 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 17-19 | 44 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 20-24 | 45 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 26-33 | 45 |
| 2016. aasta eelarve täitmine | 26 | 45 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 27-29 | 45 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 30-33 | 46 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 34 | 46 |
| Sisekontrolliraamistik | 34 | 46 |
| LISA. | EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1-12

43

Ühisettevõtte FCH asutamine

1-2

43

Juhtimine

3-6

43

Eesmärgid

7

43

Ressursid

8-12

43

ARVAMUS

13-25

44

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

14

44

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

44

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

16

44

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

17-19

44

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

20-24

45

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

26-33

45

2016. aasta eelarve täitmine

26

45

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

27-29

45

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

30-33

46

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

34

46

Sisekontrolliraamistik

34

46

LISA.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

47

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte FCH asutamine

| 1. | Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte“) kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutati mais 2008 ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017 ning see alustas iseseisvalt tööd 15. novembril 2010 (1). Mais 2014 pikendas nõukogu ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte“) kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutati mais 2008 ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017 ning see alustas iseseisvalt tööd 15. novembril 2010 (1). Mais 2014 pikendas nõukogu ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2).

| 2. | FCH ühisettevõte on kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas teadustegevuse ja innovatsiooni alal tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Liit (keda esindab Euroopa Komisjon), tööstusrühmitus (Hydrogen Europe) ja teadusrühmitus (New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (N.ERGHY)). |
| --- | --- |

2.

FCH ühisettevõte on kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas teadustegevuse ja innovatsiooni alal tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Liit (keda esindab Euroopa Komisjon), tööstusrühmitus (Hydrogen Europe) ja teadusrühmitus (New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (N.ERGHY)).

Juhtimine

| 3. | FCH ühisettevõtte juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed, FCH riikide esindajate rühma ja sidusrühmade üldkogu. |
| --- | --- |

3.

FCH ühisettevõtte juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed, FCH riikide esindajate rühma ja sidusrühmade üldkogu.

| 4. | Juhatusse kuulub kümme liiget, kuus neist on tööstusrühmituse esindajad, kolm on komisjonist ja üks teadusrühmitusest. Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest. |
| --- | --- |

4.

Juhatusse kuulub kümme liiget, kuus neist on tööstusrühmituse esindajad, kolm on komisjonist ja üks teadusrühmitusest. Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet. Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest.

| 5. | Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste eksperte. Komitee annab nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide ning iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta. |
| --- | --- |

5.

Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste eksperte. Komitee annab nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide ning iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta.

| 6. | FCH ühisettevõtte riikide esindajate rühmas osaleb üks esindaja igast liikmesriigist ja igast raamprogrammiga „Horisont 2020“ liitunud riigist. Rühm esitab arvamuse ühisettevõtte strateegilise suuna ja „Horisont 2020“ eesmärkide saavutamise kohta. Sidusrühmade üldkogu on iga-aastane üritus, kus FCH ühisettevõtte sidusrühmad arutavad FCH tegevust ja võivad esitada kommentaare. |
| --- | --- |

6.

FCH ühisettevõtte riikide esindajate rühmas osaleb üks esindaja igast liikmesriigist ja igast raamprogrammiga „Horisont 2020“ liitunud riigist. Rühm esitab arvamuse ühisettevõtte strateegilise suuna ja „Horisont 2020“ eesmärkide saavutamise kohta. Sidusrühmade üldkogu on iga-aastane üritus, kus FCH ühisettevõtte sidusrühmad arutavad FCH tegevust ja võivad esitada kommentaare.

Eesmärgid

| 7. | FCH ühisettevõtte eesmärk on näidata 2020. aastaks, et kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiad on Euroopa tulevaste energeetika- ja transpordisüsteemide üks tugisambaid. Ühisettevõtte eesmärk on aidata kaasa tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori arendamisele Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

7.

FCH ühisettevõtte eesmärk on näidata 2020. aastaks, et kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiad on Euroopa tulevaste energeetika- ja transpordisüsteemide üks tugisambaid. Ühisettevõtte eesmärk on aidata kaasa tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori arendamisele Euroopa Liidus.

Ressursid

| 8. | FCH ühisettevõtte esimesele etapile eraldatud ELi toetuse maksimaalne suurus on 470 miljonit eurot, mis makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Teiste liikmete toetus peab olema vähemalt võrdne ELi toetusega. |
| --- | --- |

8.

FCH ühisettevõtte esimesele etapile eraldatud ELi toetuse maksimaalne suurus on 470 miljonit eurot, mis makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Teiste liikmete toetus peab olema vähemalt võrdne ELi toetusega.

| 9. | FCH ühisettevõtte teise etapi tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 665 miljonit eurot. Sellest summast võib maksimaalselt 570 miljonit eurot kasutada osamakseks, mis vastab tööstus- ja teadusrühmituste minimaalsele osamaksele (380 miljonit eurot), ning kuni 95 miljonit eurot osamakseks, mis vastab liikmete minimaalsele osamaksele lisaks makstavale täiendavale osamaksele (4). |
| --- | --- |

9.

FCH ühisettevõtte teise etapi tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 665 miljonit eurot. Sellest summast võib maksimaalselt 570 miljonit eurot kasutada osamakseks, mis vastab tööstus- ja teadusrühmituste minimaalsele osamaksele (380 miljonit eurot), ning kuni 95 miljonit eurot osamakseks, mis vastab liikmete minimaalsele osamaksele lisaks makstavale täiendavale osamaksele (4).

| 10. | Ühisettevõtte muud liikmed peavad eraldama vahendeid „Horisont 2020“ raames FCH ühisettevõtte poolt rahastatavatele projektidele vähemalt 380 miljoni euro ulatuses, (5) sh vähemalt 285 miljoni euro suurusest mitterahalisest toetusest ühisettevõtte täiendavale tegevusele (6). |
| --- | --- |

10.

Ühisettevõtte muud liikmed peavad eraldama vahendeid „Horisont 2020“ raames FCH ühisettevõtte poolt rahastatavatele projektidele vähemalt 380 miljoni euro ulatuses, (5) sh vähemalt 285 miljoni euro suurusest mitterahalisest toetusest ühisettevõtte täiendavale tegevusele (6).

| 11. | FCH ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 38 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning tööstus- ja teadusrühmituste liikmete vahel (7). |
| --- | --- |

11.

FCH ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 38 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning tööstus- ja teadusrühmituste liikmete vahel (7).

| 12. | FCH ühisettevõtte 2016. aasta maksete eelarve oli 98,3 miljonit eurot (2015. aastal 95,1 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 26 töötajat (2015. aastal 26) (8). |
| --- | --- |

12.

FCH ühisettevõtte 2016. aasta maksete eelarve oli 98,3 miljonit eurot (2015. aastal 95,1 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 26 töötajat (2015. aastal 26) (8).

| ARVAMUS









  13. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (9) ja eelarve täitmise aruannetest (10)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

13.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (9) ja eelarve täitmise aruannetest (10)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 17. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

17.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 18. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

18.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 19. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

19.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 20. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 21. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

21.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 22. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

22.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 23. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

23.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 24. | Käesoleva aruande ja arvamuse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (11) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

24.

Käesoleva aruande ja arvamuse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (11) sätestatud nõuetele.

| 25. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

25.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2016. aasta eelarve täitmine

| 26. | Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (17,2 miljonit eurot) sisaldas seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2016. aasta eelarve 127,8 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 115,5 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute madalamad kasutusmäärad olid vastavalt 77,7 % ja 83,9 %. Assigneeringute alakasutus oli peamiselt põhjustatud asjaolust, et pärast 2016. aasta projektikonkursi taotluste hindamist kirjutati alla prognoositust vähem toetuslepinguid. |
| --- | --- |

26.

Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (17,2 miljonit eurot) sisaldas seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2016. aasta eelarve 127,8 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 115,5 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute madalamad kasutusmäärad olid vastavalt 77,7 % ja 83,9 %. Assigneeringute alakasutus oli peamiselt põhjustatud asjaolust, et pärast 2016. aasta projektikonkursi taotluste hindamist kirjutati alla prognoositust vähem toetuslepinguid.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 27. | FCH ühisettevõttele seitsmenda raamprogrammi raames eraldatud 470 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 464,4 miljonit eurot ja teinud makseid summas 372 miljonit eurot. Ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi käimasolevate projektide maksekava kohaselt kasutatakse põhitegevusega seotud täitmata kulukohustused (summas 75,3 miljonit eurot (17 %)) ära 2019. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

27.

FCH ühisettevõttele seitsmenda raamprogrammi raames eraldatud 470 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 464,4 miljonit eurot ja teinud makseid summas 372 miljonit eurot. Ühisettevõtte seitsmenda raamprogrammi käimasolevate projektide maksekava kohaselt kasutatakse põhitegevusega seotud täitmata kulukohustused (summas 75,3 miljonit eurot (17 %)) ära 2019. aasta lõpuks.

| 28. | Tööstus- ja teadusrühmituste liikmetelt FCH ühisettevõtte tegevuskulude katteks ette nähtud 470 miljoni euro suurusest rahalisest ja mitterahalisest toetusest oli ühisettevõtte juhatus 2016. aasta lõpuks kiitnud heaks toetuseid summas 299 miljonit eurot. FCH ühisettevõttele oli 2016. aasta lõpuks üle kantud 40,6 miljonit eurot täiendava mitterahalise toetusena põhitegevusele. |
| --- | --- |

28.

Tööstus- ja teadusrühmituste liikmetelt FCH ühisettevõtte tegevuskulude katteks ette nähtud 470 miljoni euro suurusest rahalisest ja mitterahalisest toetusest oli ühisettevõtte juhatus 2016. aasta lõpuks kiitnud heaks toetuseid summas 299 miljonit eurot. FCH ühisettevõttele oli 2016. aasta lõpuks üle kantud 40,6 miljonit eurot täiendava mitterahalise toetusena põhitegevusele.

| 29. | Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus ühisettevõtte tööstus- ja teadusrühmituste liikmete poolt ühisettevõttele eraldatud toetuse kogusumma 339,6 miljonit eurot ning ELi (komisjoni) rahaline toetus 383,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

29.

Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus ühisettevõtte tööstus- ja teadusrühmituste liikmete poolt ühisettevõttele eraldatud toetuse kogusumma 339,6 miljonit eurot ning ELi (komisjoni) rahaline toetus 383,7 miljonit eurot.

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 30. | FCH ühisettevõttele „Horisont 2020“ raames eraldatud 665 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks kulukohustustega sidunud 288,1 miljonit eurot (43 %) ja makseid teinud summas 77,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

30.

FCH ühisettevõttele „Horisont 2020“ raames eraldatud 665 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks kulukohustustega sidunud 288,1 miljonit eurot (43 %) ja makseid teinud summas 77,4 miljonit eurot.

| 31. | Tööstus- ja teadusrühmituste liikmetelt oli 2016. aasta lõpuks tegevuskulude katteks laekunud mitterahalist toetust summas 4,9 miljonit eurot, ning ühisettevõtte juhatus oli heaks kiitnud rahalise toetuse summas 1,2 miljonit eurot halduskulude katteks. |
| --- | --- |

31.

Tööstus- ja teadusrühmituste liikmetelt oli 2016. aasta lõpuks tegevuskulude katteks laekunud mitterahalist toetust summas 4,9 miljonit eurot, ning ühisettevõtte juhatus oli heaks kiitnud rahalise toetuse summas 1,2 miljonit eurot halduskulude katteks.

| 32. | Ühisettevõtte täiendava tegevuse jaoks ette nähtud muude liikmete vähemalt 285 miljoni euro suurusest mitterahalisest toetusest oli 2016. aasta lõpuks deklareeritud ja kinnitatud juba 188,6 miljonit eurot (66 %). |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõtte täiendava tegevuse jaoks ette nähtud muude liikmete vähemalt 285 miljoni euro suurusest mitterahalisest toetusest oli 2016. aasta lõpuks deklareeritud ja kinnitatud juba 188,6 miljonit eurot (66 %).

| 33. | Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus tööstus- ja teadusrühmituste liikmete osaluse kogusumma 194,7 miljonit eurot ning ELi sularahamaksete summa 79,5 miljonit eurot. Erinevuse põhjuseks on teiste liikmete suurem osalus ühisettevõtte täiendavates tegevustes. |
| --- | --- |

33.

Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus tööstus- ja teadusrühmituste liikmete osaluse kogusumma 194,7 miljonit eurot ning ELi sularahamaksete summa 79,5 miljonit eurot. Erinevuse põhjuseks on teiste liikmete suurem osalus ühisettevõtte täiendavates tegevustes.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 34. | Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb järelauditeid seitsmenda raamprogrammi alusel tehtud maksenõuete kohta. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Ühisettevõtte 2016. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,24 % (12). |
| --- | --- |

34.

Ühisettevõte on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb järelauditeid seitsmenda raamprogrammi alusel tehtud maksenõuete kohta. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Ühisettevõtte 2016. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,24 % (12).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega asutatakse Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1), ning mida on muudetud nõukogu 14. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1183/2011 (ELT L 302, 19.11.2011, lk 3).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).

2

(3)  Määruse (EÜ) nr 521/2008 artikli 5 lõige 1.

3

(4)  Määruse (EL) nr 559/2014 artikli 3 lõige 1.

4

(5)  Määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõige 1.

5

(6)  Vastavalt määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused mitterahaline toetus väljaspool ühisettevõtte tööprogrammi ja eelarvet tehtavatele tegevustele, mis aitavad kaasa FCH ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud tõendama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte, kontrollikoda ega ükski ELi asutus.

6

(7)  Ühisettevõtte FCH2 põhikirja (määruse (EL) nr 559/2014 lisa) artikli 13 lõige 2.

7

lisa

(8)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav ühisettevõtte veebisaidil http://www.fch.europa.eu.

8

(9)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

9

(10)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

11

(12)  FCH ühisettevõtte aasta tegevusaruanne, lk 54.

12

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| | Komisjoni siseauditi talitus | |
| 2015 | Siseauditi talituse audit FCH 2 ühisettevõttes kasutatava „Horisont 2020“ toetustaotluste hindamis- ja valikumenetluse kohta valmis 2015. aasta novembris. Siseauditi talitus soovitas ühisettevõttel parandada taotluste teemade valiku selgust ja läbipaistvust. FCH 2 ühisettevõte võtab täiustatud menetlused kasutusele 2016. aastal (järgmiseks, 2017. aasta projektikonkursiks). | Lõpetatud |
| | Huvide konfliktid | |
| 2015 | 2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktide kohta, sealhulgas ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

Komisjoni siseauditi talitus

2015

Siseauditi talituse audit FCH 2 ühisettevõttes kasutatava „Horisont 2020“ toetustaotluste hindamis- ja valikumenetluse kohta valmis 2015. aasta novembris. Siseauditi talitus soovitas ühisettevõttel parandada taotluste teemade valiku selgust ja läbipaistvust. FCH 2 ühisettevõte võtab täiustatud menetlused kasutusele 2016. aastal (järgmiseks, 2017. aasta projektikonkursiks).

Lõpetatud

Huvide konfliktid

2015

2015. aasta juulis väljastas komisjon ühisettevõtetele suunised huvide konfliktide kohta, sealhulgas ühtse huvide konflikti puudumise deklaratsiooni, mille ühisettevõte peab oma menetlustesse kaasama.

Pooleli

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Ühisettevõte on kontrollikoja aruande teadmiseks võtnud.

---

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/49

---

ARUANNE

ühisettevõtte IMI eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2017/C 426/07)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-11 | 50 |
| Ühisettevõtte IMI 2 loomine | 1-2 | 50 |
| Juhtimine | 3-5 | 50 |
| Eesmärgid | 6 | 50 |
| Ressursid | 7-11 | 50 |
| ARVAMUS | 12-24 | 51 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 13 | 51 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14 | 51 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 51 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 16-18 | 51 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 19-23 | 52 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 25-31 | 52 |
| 2016. aasta eelarve täitmine | 25 | 52 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames | 26-28 | 52 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 29-31 | 53 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 32-34 | 53 |
| Sisekontrolliraamistik | 32 | 53 |
| Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine | 33 | 53 |
| Eelkontrollid ja väljamaksenõuete kontroll | 34 | 53 |
| LISA. | EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1-11

50

Ühisettevõtte IMI 2 loomine

1-2

50

Juhtimine

3-5

50

Eesmärgid

6

50

Ressursid

7-11

50

ARVAMUS

12-24

51

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

13

51

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14

51

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

51

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

16-18

51

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

19-23

52

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

25-31

52

2016. aasta eelarve täitmine

25

52

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

26-28

52

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

29-31

53

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

32-34

53

Sisekontrolliraamistik

32

53

Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine

33

53

Eelkontrollid ja väljamaksenõuete kontroll

34

53

LISA.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

54

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte IMI 2 loomine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte IMI 2 (edaspidi ka „IMI 2“ ja „ühisettevõte“) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. Mais 2014 võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte IMI 2 (edaspidi ka „IMI 2“ ja „ühisettevõte“) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. Mais 2014 võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2).

| 2. | Ühisettevõte IMI 2 on tervishoiualase teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja ravimisektor, mida esindab Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõte IMI 2 on tervishoiualase teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja ravimisektor, mida esindab Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA).

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte IMI 2 juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed, IMI 2 riikide esindajate rühma, strateegilisi juhtrühmasid ja sidusrühmade foorumit. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte IMI 2 juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed, IMI 2 riikide esindajate rühma, strateegilisi juhtrühmasid ja sidusrühmade foorumit.

| 4. | Juhatus on peamine otsuseid tegev organ ja vastutab ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab tegevuse elluviimise järelevalvet. Juhatusse kuulub kümme liiget, kes esindavad võrdselt ühisettevõtte kahte asutajaliiget. Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest. |
| --- | --- |

4.

Juhatus on peamine otsuseid tegev organ ja vastutab ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab tegevuse elluviimise järelevalvet. Juhatusse kuulub kümme liiget, kes esindavad võrdselt ühisettevõtte kahte asutajaliiget. Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest.

| 5. | Ühisettevõtte nõuandvad organid on teaduskomitee, riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum. Teaduskomitee koosneb eri valdkondade teadusekspertidest ja annab juhatusele soovitusi. Riikide esindajate rühm, mis koosneb ELi liikmesriikide ja ELi teadusprogrammidega ühinenud riikide esindajatest, esitab juhatusele strateegilisi arvamusi. Ravimifirmade, Euroopa Komisjoni ja teaduskomitee esindajatest koosnevad strateegilised juhtrühmad vastutavad IMI 2 projektide koordineerimise eest omavahel ja ELi suuremate teadusprogrammidega. Sidusrühmade foorum on iga-aastane üritus, kus IMI 2 sidusrühmad arutavad IMI 2 tegevust ja plaane. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõtte nõuandvad organid on teaduskomitee, riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum. Teaduskomitee koosneb eri valdkondade teadusekspertidest ja annab juhatusele soovitusi. Riikide esindajate rühm, mis koosneb ELi liikmesriikide ja ELi teadusprogrammidega ühinenud riikide esindajatest, esitab juhatusele strateegilisi arvamusi. Ravimifirmade, Euroopa Komisjoni ja teaduskomitee esindajatest koosnevad strateegilised juhtrühmad vastutavad IMI 2 projektide koordineerimise eest omavahel ja ELi suuremate teadusprogrammidega. Sidusrühmade foorum on iga-aastane üritus, kus IMI 2 sidusrühmad arutavad IMI 2 tegevust ja plaane.

Eesmärgid

| 6. | Ühisettevõtte IMI 2 eesmärk on tervise parandamine innovatiivsete ravimite väljatöötamise kiirendamise ja patsientidele kättesaadavaks tegemise abil, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata. Selleks hõlbustab ühisettevõte IMI 2 tervishoiualaste teadusuuringutega tegelevate põhiliste osalejate (sh ülikoolid, ravimitootjad ja muud tööstusharud, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, patsientide ühingud ja meditsiinivaldkonna reguleerivad asutused) vahelist koostööd. |
| --- | --- |

6.

Ühisettevõtte IMI 2 eesmärk on tervise parandamine innovatiivsete ravimite väljatöötamise kiirendamise ja patsientidele kättesaadavaks tegemise abil, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata. Selleks hõlbustab ühisettevõte IMI 2 tervishoiualaste teadusuuringutega tegelevate põhiliste osalejate (sh ülikoolid, ravimitootjad ja muud tööstusharud, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, patsientide ühingud ja meditsiinivaldkonna reguleerivad asutused) vahelist koostööd.

Ressursid

| 7. | IMI 1 programmi (2008–2013) tegevuseks seitsmendast raamprogrammist antav maksimaalne ELi toetus on 1 miljard eurot (3). Ravimisektori liikmete toetus peab olema võrdne ELi toetusega. |
| --- | --- |

7.

IMI 1 programmi (2008–2013) tegevuseks seitsmendast raamprogrammist antav maksimaalne ELi toetus on 1 miljard eurot (3). Ravimisektori liikmete toetus peab olema võrdne ELi toetusega.

| 8. | Ühisettevõtte IMI 2 tegevusse (2014–2024) „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 1,638 miljardit eurot. Sellest summast kuni 1,425 miljardit eurot vastab ravimisektori osalusele ja kuni 213 miljonit eurot muude ühisettevõtte IMI 2 liikmeteks või assotsieerunud partneriteks hakkavate ettevõtete ja ülikoolide osalusele (4). |
| --- | --- |

8.

Ühisettevõtte IMI 2 tegevusse (2014–2024) „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 1,638 miljardit eurot. Sellest summast kuni 1,425 miljardit eurot vastab ravimisektori osalusele ja kuni 213 miljonit eurot muude ühisettevõtte IMI 2 liikmeteks või assotsieerunud partneriteks hakkavate ettevõtete ja ülikoolide osalusele (4).

| 9. | Ravimisektori osalus peab olema vähemalt 1,425 miljardit eurot. IMI 2 programmi muude liikmete ja assotsieerunud partnerite osalus peab vastama nende poolt liikmeks või partneriks saamisel lubatud summale. |
| --- | --- |

9.

Ravimisektori osalus peab olema vähemalt 1,425 miljardit eurot. IMI 2 programmi muude liikmete ja assotsieerunud partnerite osalus peab vastama nende poolt liikmeks või partneriks saamisel lubatud summale.

| 10. | Ühisettevõtte IMI 2 halduskulud ei tohi ületada 85,2 miljonit eurot ning need tuleb katta rahaliste osamaksetega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (5). |
| --- | --- |

10.

Ühisettevõtte IMI 2 halduskulud ei tohi ületada 85,2 miljonit eurot ning need tuleb katta rahaliste osamaksetega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (5).

| 11. | Ühisettevõtte IMI 2 2016. aasta maksete eelarve oli 263,4 miljonit eurot (2015. aastal 195 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 41 töötajat (2015. aastal 35) (6). |
| --- | --- |

11.

Ühisettevõtte IMI 2 2016. aasta maksete eelarve oli 263,4 miljonit eurot (2015. aastal 195 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 41 töötajat (2015. aastal 35) (6).

| ARVAMUS









  12. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

12.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 16. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

16.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 17. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

17.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 18. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

18.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 19. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

19.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 20. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

20.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 21. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

21.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 22. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

22.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning ühisettevõte on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| 23. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

23.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele.

| 24. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

24.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2016. aasta eelarve täitmine

| 25. | Koos varasemate aastate kasutamata assigneeringutega (54,1 miljonit eurot) sisaldas seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2016. aasta eelarve 307 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 263,4 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 94,1 % ja 69,6 %. Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tulenes peamiselt programmi Ebola+ kuludest ja viivitustest „Horisont 2020“ projektikonkurssidega seotud toetuslepingute sõlmimisel. |
| --- | --- |

25.

Koos varasemate aastate kasutamata assigneeringutega (54,1 miljonit eurot) sisaldas seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmi elluviimiseks ette nähtud lõplik 2016. aasta eelarve 307 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 263,4 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 94,1 % ja 69,6 %. Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tulenes peamiselt programmi Ebola+ kuludest ja viivitustest „Horisont 2020“ projektikonkurssidega seotud toetuslepingute sõlmimisel.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi raames

| 26. | Ühisettevõttele IMI 2 eraldatud 1 miljardist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 966 miljonit eurot ja teinud makseid summas 648 miljonit eurot. Tegemata maksete kõrge määr (318 miljonit eurot ehk 32 %) oli peamiselt põhjustatud seitsmenda raamprogrammi tegevuste viivitustega käivitumisest ühisettevõtte IMI 2 esimestel tegevusaastatel. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõttele IMI 2 eraldatud 1 miljardist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 966 miljonit eurot ja teinud makseid summas 648 miljonit eurot. Tegemata maksete kõrge määr (318 miljonit eurot ehk 32 %) oli peamiselt põhjustatud seitsmenda raamprogrammi tegevuste viivitustega käivitumisest ühisettevõtte IMI 2 esimestel tegevusaastatel.

| 27. | Erasektorist pärit liikmetelt ühisettevõtte IMI 2 tegevuskulude katteks ette nähtud 1 miljardi euro suurusest summast oli 2016. aasta lõpuks ühisettevõtte hinnangul tehtud mitterahalisi sissemakseid summas 403 miljonit eurot. Ühisettevõtte IMI 2 liikmed olid veel täiendavalt deklareerinud 103 miljonit eurot mitterahalise toetusena. |
| --- | --- |

27.

Erasektorist pärit liikmetelt ühisettevõtte IMI 2 tegevuskulude katteks ette nähtud 1 miljardi euro suurusest summast oli 2016. aasta lõpuks ühisettevõtte hinnangul tehtud mitterahalisi sissemakseid summas 403 miljonit eurot. Ühisettevõtte IMI 2 liikmed olid veel täiendavalt deklareerinud 103 miljonit eurot mitterahalise toetusena.

| 28. | Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpuks erasektorist pärit liikmetelt ühisettevõtte IMI 2 seitsmenda raamprogrammi tegevuskulude katteks saadud mitterahalise toetusena 506 miljonit eurot ning ELilt oli samal ajal laekunud rahalist toetust summas 728 miljonit eurot. |
| --- | --- |

28.

Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpuks erasektorist pärit liikmetelt ühisettevõtte IMI 2 seitsmenda raamprogrammi tegevuskulude katteks saadud mitterahalise toetusena 506 miljonit eurot ning ELilt oli samal ajal laekunud rahalist toetust summas 728 miljonit eurot.

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 29. | Ühisettevõttele IMI 2 „Horisont 2020“ raames eraldatud 1,638 miljardist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks kulukohustustega sidunud 515 miljonit eurot (31 %) ja teinud makseid summas 111 miljonit eurot (7 % eraldatud vahenditest). Maksete assigneeringute täitmise madal määr oli tingitud peamiselt viivitustest „Horisont 2020“ raames tööstuspartneritega toetuslepingute sõlmimisel. |
| --- | --- |

29.

Ühisettevõttele IMI 2 „Horisont 2020“ raames eraldatud 1,638 miljardist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks esimeste projektide elluviimiseks kulukohustustega sidunud 515 miljonit eurot (31 %) ja teinud makseid summas 111 miljonit eurot (7 % eraldatud vahenditest). Maksete assigneeringute täitmise madal määr oli tingitud peamiselt viivitustest „Horisont 2020“ raames tööstuspartneritega toetuslepingute sõlmimisel.

| 30. | Ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks ette nähtud liikmete mitterahalistest ja rahalistest sissemaksetest (kokku 1,638 miljardit eurot) olid ühisettevõtte partnerid 2016. aasta lõpuks deklareerinud mitterahalise toetuse summas 83,8 miljonit eurot, millest ühisettevõtte tegevdirektor oli heaks kiitnud 47,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

30.

Ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks ette nähtud liikmete mitterahalistest ja rahalistest sissemaksetest (kokku 1,638 miljardit eurot) olid ühisettevõtte partnerid 2016. aasta lõpuks deklareerinud mitterahalise toetuse summas 83,8 miljonit eurot, millest ühisettevõtte tegevdirektor oli heaks kiitnud 47,2 miljonit eurot.

| 31. | Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus ühisettevõtte tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antava muude liikmete osaluse kogusumma 83,8 miljonit eurot ning ELi rahaline toetus 135 miljonit eurot. |
| --- | --- |

31.

Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus ühisettevõtte tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antava muude liikmete osaluse kogusumma 83,8 miljonit eurot ning ELi rahaline toetus 135 miljonit eurot.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 32. | Ühisettevõte IMI 2 on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad tõhusad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid seitsmenda raamprogrammi alusel tehtud väljamaksenõuete kohta. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete tehtavate rahaliste ja mitterahaliste sissemaksete seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Ühisettevõtte IMI 2 2016. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,67 % (10). |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõte IMI 2 on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad tõhusad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid seitsmenda raamprogrammi alusel tehtud väljamaksenõuete kohta. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete tehtavate rahaliste ja mitterahaliste sissemaksete seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Ühisettevõtte IMI 2 2016. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,67 % (10).

Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine

| 33. | Aastal 2016, st „Horisont 2020“ rakendamise kolmandal aastal, oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega. |
| --- | --- |

33.

Aastal 2016, st „Horisont 2020“ rakendamise kolmandal aastal, oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega.

Eelkontrollid ja väljamaksenõuete kontroll

| 34. | Ühisettevõttel tekkis toetusesaajatele (ülikoolid, uurimisinstituudid ja VKEd) maksete tegemisel mõningaid viivitusi. See viitab puudustele projektiaruannete ja nendega seotud väljamaksenõuete sisekontrolli- ja järelevalvemenetlustes, mis avaldavad projektide elluviimise tõhususele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

34.

Ühisettevõttel tekkis toetusesaajatele (ülikoolid, uurimisinstituudid ja VKEd) maksete tegemisel mõningaid viivitusi. See viitab puudustele projektiaruannete ja nendega seotud väljamaksenõuete sisekontrolli- ja järelevalvemenetlustes, mis avaldavad projektide elluviimise tõhususele negatiivset mõju.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 IMI 2 ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).

2

(3)  Määruse (EÜ) nr 73/2008 artikli 5 lõige 1.

3

(4)  Määruse (EL) nr 557/2014 artikli 3 lõige 1.

4

(5)  Ühisettevõtte IMI 2 põhikirja (määruse (EL) nr 557/2014 lisa) artikli 13 lõige 2.

5

lisa

(6)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil https://www.imi.europa.eu.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

9

(10)  Ühisettevõtte IMI 2 2016. aasta tegevusaruanne, lk 102.

10

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | |
| 2014 | Projektikulude maksmise eelkontroll oli ebapiisavalt dokumenteeritud järgmistes ülimalt olulistes valdkondades:






  a) | ühisettevõtte IMI 2 teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike kasutatavas eelkontrolli vormis keskenduti pigem haldusnõuete täitmisele kui tegevusalastele nõuetele, kuna selles ei olnud projekti olukorda (pooleli, jätkuvalt puudulik, peatatud/tühistatud) ja tulemusi (reservatsioonid puuduvad, reservatsioonid vajavad selgitamist, tõsised reservatsioonid) selgelt määratletud ega kommenteeritud; |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata)

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

2014

Projektikulude maksmise eelkontroll oli ebapiisavalt dokumenteeritud järgmistes ülimalt olulistes valdkondades:

a)

ühisettevõtte IMI 2 teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike kasutatavas eelkontrolli vormis keskenduti pigem haldusnõuete täitmisele kui tegevusalastele nõuetele, kuna selles ei olnud projekti olukorda (pooleli, jätkuvalt puudulik, peatatud/tühistatud) ja tulemusi (reservatsioonid puuduvad, reservatsioonid vajavad selgitamist, tõsised reservatsioonid) selgelt määratletud ega kommenteeritud;

| b) | makse tehti ilma ühisettevõtte IMI 2 teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike heakskiidetud ametliku tulemuste loeteluta ega viidatud ka ühisettevõtte IMI 2 teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike poolsele tulemuste hindamisele. |
| --- | --- |

b)

makse tehti ilma ühisettevõtte IMI 2 teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike heakskiidetud ametliku tulemuste loeteluta ega viidatud ka ühisettevõtte IMI 2 teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike poolsele tulemuste hindamisele.

Lõpetatud

Huvide konflikt

2015

2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikti, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 29. | Maksete assigneeringute täitmise madal määr on seotud edukate konsortsiumi liikmete viivitustega konsortsiumilepingute sõlmimisel, mis on nõutavad „Horisont 2020“ raames ühisettevõttega toetuslepingute sõlmimisel.
  Lisaks nõudsid Ebola ja mikroobiresistentsuse programmide projektid vähem vahendeid, kui algsetes projektides kavandatud, mis tulenes peamiselt epideemia taandumisest. |
| --- | --- |

29.

Maksete assigneeringute täitmise madal määr on seotud edukate konsortsiumi liikmete viivitustega konsortsiumilepingute sõlmimisel, mis on nõutavad „Horisont 2020“ raames ühisettevõttega toetuslepingute sõlmimisel.

Lisaks nõudsid Ebola ja mikroobiresistentsuse programmide projektid vähem vahendeid, kui algsetes projektides kavandatud, mis tulenes peamiselt epideemia taandumisest.

| 31. | Selles programmi rakendamise etapis on oluline rõhutada, et „Horisont 2020“ 25 projektile eraldatakse 275,8 miljoni euro suurused kulukohustused ELi vahenditest ja 249,1 miljoni euro suurused tööstuspartnerite mitterahalised sissemaksed. ELi sissemaksed kantakse üle aastapõhiselt, et katta projekti toetuse saajate nõutud ettemaksed ja kulud, samas kui tööstuspartnerite kulud esitatakse mitterahaliste sissemaksetena kooskõlas projekti aruandluse kindlaksmääratud ajakavaga, kõige varem 12 kuud pärast toetuslepingu allkirjastamist. |
| --- | --- |

31.

Selles programmi rakendamise etapis on oluline rõhutada, et „Horisont 2020“ 25 projektile eraldatakse 275,8 miljoni euro suurused kulukohustused ELi vahenditest ja 249,1 miljoni euro suurused tööstuspartnerite mitterahalised sissemaksed. ELi sissemaksed kantakse üle aastapõhiselt, et katta projekti toetuse saajate nõutud ettemaksed ja kulud, samas kui tööstuspartnerite kulud esitatakse mitterahaliste sissemaksetena kooskõlas projekti aruandluse kindlaksmääratud ajakavaga, kõige varem 12 kuud pärast toetuslepingu allkirjastamist.

| 33. | Ühisettevõte kavatseb viia „Horisont 2020“ ühised haldusvahendid üle 2017. aasta lõpuks, sealhulgas ajutiselt SOFIA süsteemis hoitavad ühisettevõtte esimese kaheksa projektikonkursi projektiandmed. |
| --- | --- |

33.

Ühisettevõte kavatseb viia „Horisont 2020“ ühised haldusvahendid üle 2017. aasta lõpuks, sealhulgas ajutiselt SOFIA süsteemis hoitavad ühisettevõtte esimese kaheksa projektikonkursi projektiandmed.

| 34. | Ühisettevõttel esines teatud viivitusi vastavas toetuslepingus sätestatud perioodiliste aruannete kättesaamisel toetusesaajatelt. Toetusesaajate saadetud perioodiliste aruannete esimesed versioonid olid sageli puudulikud, sest need ei sisaldanud teatud nõutavaid tõendavaid dokumente. Need viivitused mõjutasid väljamaksete kontrollimenetluse esimese osa (aruannete esitamine, aruannete kättesaamine, terviklikkuse kontroll) efektiivsust. 2016. aastal oli vahekulude maksenõuete täitmise keskmine aeg 95 päeva, samas kui eesmärk oli 90 päeva. |
| --- | --- |

34.

Ühisettevõttel esines teatud viivitusi vastavas toetuslepingus sätestatud perioodiliste aruannete kättesaamisel toetusesaajatelt. Toetusesaajate saadetud perioodiliste aruannete esimesed versioonid olid sageli puudulikud, sest need ei sisaldanud teatud nõutavaid tõendavaid dokumente. Need viivitused mõjutasid väljamaksete kontrollimenetluse esimese osa (aruannete esitamine, aruannete kättesaamine, terviklikkuse kontroll) efektiivsust. 2016. aastal oli vahekulude maksenõuete täitmise keskmine aeg 95 päeva, samas kui eesmärk oli 90 päeva.

---

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/56

---

ARUANNE

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamisega tegeleva ühisettevõtte eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2017/C 426/08)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-10 | 57 |
| Ühisettevõtte SESAR loomine | 1-2 | 57 |
| Juhtimine | 3-4 | 57 |
| Eesmärgid | 5-6 | 57 |
| Ressursid | 7-10 | 58 |
| ARVAMUS | 11-23 | 58 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 58 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 58 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14 | 58 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 15-17 | 59 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 18-22 | 59 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 24-30 | 60 |
| 2016. aasta eelarve täitmine | 24 | 60 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T raames | 25-27 | 60 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 28-30 | 60 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 31-34 | 60 |
| Sisekontrolliraamistik | 31 | 60 |
| Programmi SESAR 2020 projektide mitterahaliste sissemaksete alane aruandlus ja kontroll | 32 | 61 |
| Projektikonkurssidel osalevate taotlejate finantssuutlikkuse hindamine | 33 | 61 |
| Teenuslepingute kulutõhusus | 34 | 61 |
| LISA. | EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1-10

57

Ühisettevõtte SESAR loomine

1-2

57

Juhtimine

3-4

57

Eesmärgid

5-6

57

Ressursid

7-10

58

ARVAMUS

11-23

58

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

58

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

58

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14

58

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

15-17

59

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

18-22

59

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

24-30

60

2016. aasta eelarve täitmine

24

60

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T raames

25-27

60

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

28-30

60

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

31-34

60

Sisekontrolliraamistik

31

60

Programmi SESAR 2020 projektide mitterahaliste sissemaksete alane aruandlus ja kontroll

32

61

Projektikonkurssidel osalevate taotlejate finantssuutlikkuse hindamine

33

61

Teenuslepingute kulutõhusus

34

61

LISA.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

62

SISSEJUHATUS

Ühisettevõtte SESAR loomine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks asutati veebruaris 2007 kaheksaks aastaks ja alustas iseseisvalt tööd 10. augustil 2007 (1). Juunis 2014 muutis nõukogu määrust ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks asutati veebruaris 2007 kaheksaks aastaks ja alustas iseseisvalt tööd 10. augustil 2007 (1). Juunis 2014 muutis nõukogu määrust ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024 (2).

| 2. | Ühisettevõte SESAR on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseeritud süsteemi väljatöötamine ja kasutuselevõtt. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol). Osalemiskutse alusel valiti ühisettevõtte liikmeteks 19 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet. Nende seas on lennukitootjaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid ja lennujaamu. |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõte SESAR on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseeritud süsteemi väljatöötamine ja kasutuselevõtt. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol). Osalemiskutse alusel valiti ühisettevõtte liikmeteks 19 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet. Nende seas on lennukitootjaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid ja lennujaamu.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte SESAR juhtimisstruktuur hõlmab haldusnõukogu ja tegevdirektorit. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte SESAR juhtimisstruktuur hõlmab haldusnõukogu ja tegevdirektorit.

| 4. | Haldusnõukogu koosneb ühisettevõtte SESAR liikmete ja sidusrühmade esindajatest (kaitseotstarbelised kasutajad, õhuruumi tsiviileesmärkidel kasutajaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujad, seadmetootjad, lennujaamad, lennuliikluse korraldamise valdkonna töötajad ja teadusringkonnad). Haldusnõukogu ülesanne on nõukogu poolt heaks kiidetud lennuliikluse korraldamise üldkava vastuvõtmine ning üldine kontroll projekti SESAR elluviimise üle. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab tegevdirektor. |
| --- | --- |

4.

Haldusnõukogu koosneb ühisettevõtte SESAR liikmete ja sidusrühmade esindajatest (kaitseotstarbelised kasutajad, õhuruumi tsiviileesmärkidel kasutajaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujad, seadmetootjad, lennujaamad, lennuliikluse korraldamise valdkonna töötajad ja teadusringkonnad). Haldusnõukogu ülesanne on nõukogu poolt heaks kiidetud lennuliikluse korraldamise üldkava vastuvõtmine ning üldine kontroll projekti SESAR elluviimise üle. Ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutab tegevdirektor.

Eesmärgid

| 5. | Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine uute või parandatud tehnoloogiate ja menetluste määratlemise, väljatöötamise ja tarnimise kaudu. Projekt on jagatud järgnevasse kolme etappi:






  — | määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Eurocontrol ning mida kaasrahastatakse üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) programmist. Etapi tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna moodsa lennuliikluse korraldamise süsteemi sisu ning kirjeldatakse selle arendamist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

5.

Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine uute või parandatud tehnoloogiate ja menetluste määratlemise, väljatöötamise ja tarnimise kaudu. Projekt on jagatud järgnevasse kolme etappi:

—

määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Eurocontrol ning mida kaasrahastatakse üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) programmist. Etapi tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna moodsa lennuliikluse korraldamise süsteemi sisu ning kirjeldatakse selle arendamist ja kasutuselevõttu;

| — | kaheosaline arendusetapp (2007–2013, pikendatud 2016. aastani), mida juhib ühisettevõte SESAR ning mida kaasrahastatakse TEN-T programmist ja teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist; |
| --- | --- |

—

kaheosaline arendusetapp (2007–2013, pikendatud 2016. aastani), mida juhib ühisettevõte SESAR ning mida kaasrahastatakse TEN-T programmist ja teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist;

| — | kasutuselevõtu etapp (2014–2024), mida juhivad lennutranspordiettevõtted ja sidusrühmad; selles Horisont 2020“ programmist kaasrahastatud etapis toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutusele võtmine. |
| --- | --- |

—

kasutuselevõtu etapp (2014–2024), mida juhivad lennutranspordiettevõtted ja sidusrühmad; selles Horisont 2020“ programmist kaasrahastatud etapis toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutusele võtmine.

| 6. | Seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmi raames oli ühisettevõtte SESAR ülesanne Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi moderniseerimine ja ohutuse suurendamine; selleks pidi ühisettevõte kontsentreerima kogu ELi asjakohase teadus- ja arendustöö uute tehnoloogiliste süsteemide ning nende koostisosade ja käitamisprotseduuride tootmiseks vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale (SESAR I arendusetapp) ning seda tööd koordineerima. Programmi „Horisont 2020“ raames rakendab ühisettevõte programmi SESAR II (SESAR 2020), mille eesmärk on sidusrühmade teadustöö ja innovatsiooni koordineerimine (arendusetapi jätk) ning lennuliikluse korraldamise uue taristu laiaulatuslik rajamine ja kasutusele võtmine (kasutuselevõtu etapp). |
| --- | --- |

6.

Seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmi raames oli ühisettevõtte SESAR ülesanne Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi moderniseerimine ja ohutuse suurendamine; selleks pidi ühisettevõte kontsentreerima kogu ELi asjakohase teadus- ja arendustöö uute tehnoloogiliste süsteemide ning nende koostisosade ja käitamisprotseduuride tootmiseks vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale (SESAR I arendusetapp) ning seda tööd koordineerima. Programmi „Horisont 2020“ raames rakendab ühisettevõte programmi SESAR II (SESAR 2020), mille eesmärk on sidusrühmade teadustöö ja innovatsiooni koordineerimine (arendusetapi jätk) ning lennuliikluse korraldamise uue taristu laiaulatuslik rajamine ja kasutusele võtmine (kasutuselevõtu etapp).

Ressursid

| 7. | Programmi SESAR I arendusetapi (2008–2015) eelarve oli 2 100 miljonit eurot, mis tuli eraldada võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning programmis osalevate lennundussektori avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi 700 miljoni euro suurust maksimaalset rahalist toetust rahastatakse läbi seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmi (3). |
| --- | --- |

7.

Programmi SESAR I arendusetapi (2008–2015) eelarve oli 2 100 miljonit eurot, mis tuli eraldada võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning programmis osalevate lennundussektori avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi 700 miljoni euro suurust maksimaalset rahalist toetust rahastatakse läbi seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmi (3).

| 8. | EL toetab ühisettevõtet SESAR 2020 rakendamiseks programmi „Horisont 2020“ kaudu maksimaalselt 585 miljoni euroga (4). Vastavalt SESAR 2020 liikmelepingutele panustab Eurocontrol ligikaudu 500 miljonit eurot, teised lennundussektoris tegutsevad liikmed aga eraldavad ühisettevõtte põhitegevuseks vähemalt 720,7 miljoni euroulatuses ressursse. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste liikmete panustatud vahenditest tuleb mitterahaliste sissemaksetena. |
| --- | --- |

8.

EL toetab ühisettevõtet SESAR 2020 rakendamiseks programmi „Horisont 2020“ kaudu maksimaalselt 585 miljoni euroga (4). Vastavalt SESAR 2020 liikmelepingutele panustab Eurocontrol ligikaudu 500 miljonit eurot, teised lennundussektoris tegutsevad liikmed aga eraldavad ühisettevõtte põhitegevuseks vähemalt 720,7 miljoni euroulatuses ressursse. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste liikmete panustatud vahenditest tuleb mitterahaliste sissemaksetena.

| 9. | Ühisettevõtte halduskulude katteks vajalike rahaliste sissemaksete suuruse otsustab haldusnõukogu (summa sõltub iga liikme võetud kohustuste suurusest) ning määrab kindlaks tähtajad, mille jooksul liikmed peavad maksed tegema. |
| --- | --- |

9.

Ühisettevõtte halduskulude katteks vajalike rahaliste sissemaksete suuruse otsustab haldusnõukogu (summa sõltub iga liikme võetud kohustuste suurusest) ning määrab kindlaks tähtajad, mille jooksul liikmed peavad maksed tegema.

| 10. | Ühisettevõtte SESAR 2016. aasta maksete eelarve oli 157,1 miljonit eurot (2015. aastal 136,9 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 44 töötajat (2015. aastal 41) (5). |
| --- | --- |

10.

Ühisettevõtte SESAR 2016. aasta maksete eelarve oli 157,1 miljonit eurot (2015. aastal 136,9 miljonit eurot). 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 44 töötajat (2015. aastal 41) (5).

| ARVAMUS









  11. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

11.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 15. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

15.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 16. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

16.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 17. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

17.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 18. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 19. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

19.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 20. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

20.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 21. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

21.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga.

| 22. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (8) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

22.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (8) sätestatud nõuetele.

| 23. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

23.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

2016. aasta eelarve täitmine

| 24. | Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (5,7 miljonit eurot) sisaldas seitsmendast raamprogrammist ja programmist „Horisont 2020“ eraldatud 2016. aasta lõplik eelarve 101,4 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 162,8 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 95,7 % ja 63,2 %. Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tuleneb peamiselt viivitustest ühisettevõtte SESAR liikmete tehtud uuringute ja arendustöö rakendamisel. |
| --- | --- |

24.

Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (5,7 miljonit eurot) sisaldas seitsmendast raamprogrammist ja programmist „Horisont 2020“ eraldatud 2016. aasta lõplik eelarve 101,4 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 162,8 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 95,7 % ja 63,2 %. Maksete assigneeringute madal kasutusmäär tuleneb peamiselt viivitustest ühisettevõtte SESAR liikmete tehtud uuringute ja arendustöö rakendamisel.

Mitmeaastane eelarve täitmine seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T raames

| 25. | Programmi SESAR I tegevus- ja halduseelarvest (kokku 892,8 miljonit eurot) (9) oli ühisettevõte 2016. aasta lõpu seisuga võtnud kulukohustusi summas 827,4 miljonit eurot ja teinud makseid summas 704,2 miljonit eurot (79 % olemasolevast eelarvest). |
| --- | --- |

25.

Programmi SESAR I tegevus- ja halduseelarvest (kokku 892,8 miljonit eurot) (9) oli ühisettevõte 2016. aasta lõpu seisuga võtnud kulukohustusi summas 827,4 miljonit eurot ja teinud makseid summas 704,2 miljonit eurot (79 % olemasolevast eelarvest).

| 26. | Ühisettevõtte SESAR põhitegevus- ja halduskulude katteks ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 1 254,5 miljoni euro suurusest summast (670,2 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 584,3 miljonit eurot lennundussektori esindajatelt) oli ühisettevõte 31. detsembriks 2016 kinnitanud 910 miljonit eurot (427,7 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 482,3 miljonit eurot lennundussektorilt). Teised liikmed olid ühisettevõttele SESAR 2016. aasta lõpu seisuga teatanud mitterahalistest sissemaksetest summas 133,5 miljonit eurot (49,2 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 84,2 miljonit eurot lennundussektori esindajatelt). |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõtte SESAR põhitegevus- ja halduskulude katteks ette nähtud teiste liikmete mitterahalise ja rahalise toetuse 1 254,5 miljoni euro suurusest summast (670,2 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 584,3 miljonit eurot lennundussektori esindajatelt) oli ühisettevõte 31. detsembriks 2016 kinnitanud 910 miljonit eurot (427,7 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 482,3 miljonit eurot lennundussektorilt). Teised liikmed olid ühisettevõttele SESAR 2016. aasta lõpu seisuga teatanud mitterahalistest sissemaksetest summas 133,5 miljonit eurot (49,2 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 84,2 miljonit eurot lennundussektori esindajatelt).

| 27. | 2016. aasta lõpu seisuga oli ELi eraldanud rahalist toetust kokku 597,1 miljonit eurot, samas kui Eurocontrolilt ja lennundussektorit esindavatelt liikmetelt saadud mitterahalise ja rahalise toetuse kogumaht oli vastavalt 476,9 miljonit eurot ja 566,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

27.

2016. aasta lõpu seisuga oli ELi eraldanud rahalist toetust kokku 597,1 miljonit eurot, samas kui Eurocontrolilt ja lennundussektorit esindavatelt liikmetelt saadud mitterahalise ja rahalise toetuse kogumaht oli vastavalt 476,9 miljonit eurot ja 566,5 miljonit eurot.

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 28. | Ühisettevõttele SESAR programmi SESAR 2020 eraldatud „Horisont 2020“ raames eraldatud 585 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 61,6 miljonit eurot ja teinud makseid summas 49,9 miljonit eurot (8,5 % eraldatud vahenditest). Maksed tehti peamiselt programmi SESAR 2020 projektide esimese laine ettemakseteks. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõttele SESAR programmi SESAR 2020 eraldatud „Horisont 2020“ raames eraldatud 585 miljonist eurost oli ühisettevõte 2016. aasta lõpuks võtnud kulukohustusi summas 61,6 miljonit eurot ja teinud makseid summas 49,9 miljonit eurot (8,5 % eraldatud vahenditest). Maksed tehti peamiselt programmi SESAR 2020 projektide esimese laine ettemakseteks.

| 29. | 2016. aasta lõpu seisuga oli EL teinud ühisettevõtte põhitegevuse toetamiseks rahalisi sissemakseid kokku 56,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

29.

2016. aasta lõpu seisuga oli EL teinud ühisettevõtte põhitegevuse toetamiseks rahalisi sissemakseid kokku 56,8 miljonit eurot.

| 30. | Teised liikmed peaksid andma ühisettevõttele programmi SESAR 2020 põhitegevuse kulude katteks mitterahalist toetust summas 1 220,7 miljonit eurot (500 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 720,7 miljonit eurot lennundussektorilt). 2016. aasta lõpus olid SESAR 2020 projektid aga alles algetapis ja juhatus ühtegi mitterahalist ega rahalist sissemakset ei kinnitanud. |
| --- | --- |

30.

Teised liikmed peaksid andma ühisettevõttele programmi SESAR 2020 põhitegevuse kulude katteks mitterahalist toetust summas 1 220,7 miljonit eurot (500 miljonit eurot Eurocontrolilt ja 720,7 miljonit eurot lennundussektorilt). 2016. aasta lõpus olid SESAR 2020 projektid aga alles algetapis ja juhatus ühtegi mitterahalist ega rahalist sissemakset ei kinnitanud.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 31. | Ühisettevõte SESAR on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete kui EL poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste maksete seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Ühisettevõtte SESAR 2016. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,34 % (10). |
| --- | --- |

31.

Ühisettevõte SESAR on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teeb toetusesaajate juures järelauditeid. Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ühisettevõttele muude liikmete kui EL poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste maksete seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Ühisettevõtte SESAR 2016. aasta tegevusaruandes järelauditite kohta esitatud allesjäänud veamäär oli 1,34 % (10).

Programmi SESAR 2020 projektide mitterahaliste sissemaksete alane aruandlus ja kontroll

| 32. | Ühisettevõte SESAR ei ole veel koostanud liikmetele ja nende välisaudiitoreile spetsiaalseid suuniseid, mis puudutavad SESAR 2020 projektidele tehtud mitterahaliste sissemaksete deklareerimist ja sertifitseerimist. Ühisettevõte ei ole ka koostanud sisemiseks kasutuseks mõeldud suuniseid SESAR 2020 projektide väljamaksetaotluste eelkontrollide tegemiseks; need suunised peaksid põhinema komisjoni programmi „Horisont 2020“ eelkontrollistrateegial. |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõte SESAR ei ole veel koostanud liikmetele ja nende välisaudiitoreile spetsiaalseid suuniseid, mis puudutavad SESAR 2020 projektidele tehtud mitterahaliste sissemaksete deklareerimist ja sertifitseerimist. Ühisettevõte ei ole ka koostanud sisemiseks kasutuseks mõeldud suuniseid SESAR 2020 projektide väljamaksetaotluste eelkontrollide tegemiseks; need suunised peaksid põhinema komisjoni programmi „Horisont 2020“ eelkontrollistrateegial.

Projektikonkurssidel osalevate taotlejate finantssuutlikkuse hindamine

| 33. | Ühisettevõtte tööstusharu ettevõtetest partneritele suunatud piiratud konkursside raames andis ühisettevõte toetust projektikonsortsiumidele; seda hoolimata asjaolust, et kahel juhul olid Teadusuuringute Rakendusameti poolt toetusesaajate juures tehtud rahalise elujõulisuse kontrollid näidanud, et konsortsiume koordineerivate liikmete finantsvõimekus oli nõrk. See tähendab, et ka teisi projekte, milles nimetatud kaks toetusesaajat osalevad, ohustavad suurem valmimise ja finantsrisk. Mõlemal kõnealusel juhul põhjendas tegevdirektor oma otsust täiendava juhtumipõhise riskihindamisega, mille olid teinud ühisettevõtte SESAR töötajad. Ühisettevõttel puudub aga endiselt sisemiseks kasutuseks mõeldud süstemaatiline menetlus juhuks, kui on vaja ümber hinnata toetuse projektikoordinaatori nõrk finantsvõimekus ja võtta meetmeid suurenenud finantsriski maandamiseks ja kompenseerimiseks. |
| --- | --- |

33.

Ühisettevõtte tööstusharu ettevõtetest partneritele suunatud piiratud konkursside raames andis ühisettevõte toetust projektikonsortsiumidele; seda hoolimata asjaolust, et kahel juhul olid Teadusuuringute Rakendusameti poolt toetusesaajate juures tehtud rahalise elujõulisuse kontrollid näidanud, et konsortsiume koordineerivate liikmete finantsvõimekus oli nõrk. See tähendab, et ka teisi projekte, milles nimetatud kaks toetusesaajat osalevad, ohustavad suurem valmimise ja finantsrisk. Mõlemal kõnealusel juhul põhjendas tegevdirektor oma otsust täiendava juhtumipõhise riskihindamisega, mille olid teinud ühisettevõtte SESAR töötajad. Ühisettevõttel puudub aga endiselt sisemiseks kasutuseks mõeldud süstemaatiline menetlus juhuks, kui on vaja ümber hinnata toetuse projektikoordinaatori nõrk finantsvõimekus ja võtta meetmeid suurenenud finantsriski maandamiseks ja kompenseerimiseks.

Teenuslepingute kulutõhusus

| 34. | Teenuste hankemenetluste puhul on ühisettevõte kehtestanud lepingute maksimaalse eelarve. Maksimaalne summa ei põhine süstemaatilisel kulude prognoosimisel ega mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil. See ei taga ühisettevõtte mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal. |
| --- | --- |

34.

Teenuste hankemenetluste puhul on ühisettevõte kehtestanud lepingute maksimaalse eelarve. Maksimaalne summa ei põhine süstemaatilisel kulude prognoosimisel ega mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil. See ei taga ühisettevõtte mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), mida muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Komisjoni ja ühisettevõtte SESAR vahel 2009. aasta detsembris sõlmitud üldise rahastamislepingu artikkel 3.

3

(4)  Määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 4 lõige 1, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1361/2008.

4

(5)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil http://www.sesarju.eu

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  892,8 miljoni eurone kogusumma hõlmab 700 miljoni euro suurust ELi rahalist toetust, mida rahastatakse seitsmendast raamprogrammist ja TEN-T programmist, 165 miljoni euro suurust rahalist toetust Eurocontrolilt ning 27,8 miljoni euro suurust rahalist toetust lennundussektorit esindavatelt liikmetelt.

9

(10)  Ühisettevõtte SESAR 2016. aasta tegevusaruanne, lk 81.

10

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata) |
| --- | --- | --- |
| | Huvide konfliktid | |
| 2015 | 2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikte, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata)

Huvide konfliktid

2015

2015. aasta juulis esitas komisjon ühisettevõtetele suunised, milles käsitletakse huvide konflikte, sh ühtne huvide konflikti puudumise deklaratsioon, mis tuleb lisada ühisettevõtte menetlustesse.

Lõpetatud

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

| 24. | Liikmete uuringute ja arendustöö rakendamise maksete assigneeringute madala kasutusmäära üks peapõhjusi on see, et programmi „Horisont 2020“ ühiseid IT-vahendeid on olnud keeruline kohandada ühisettevõtte SESAR vajadustele. See protsess algas 2016. aastal ning ei ole veel lõppenud. |
| --- | --- |

24.

Liikmete uuringute ja arendustöö rakendamise maksete assigneeringute madala kasutusmäära üks peapõhjusi on see, et programmi „Horisont 2020“ ühiseid IT-vahendeid on olnud keeruline kohandada ühisettevõtte SESAR vajadustele. See protsess algas 2016. aastal ning ei ole veel lõppenud.

| 30. | Liikmed peaksid esitama SESARi programmi „Horisont 2020“ piirangutega hangete projektide esimesed kuludeklaratsioonid 2018. aastal. Seejärel hakkab ühisettevõte SESAR kinnitama nendega seotud mitterahalisi sissemakseid. |
| --- | --- |

30.

Liikmed peaksid esitama SESARi programmi „Horisont 2020“ piirangutega hangete projektide esimesed kuludeklaratsioonid 2018. aastal. Seejärel hakkab ühisettevõte SESAR kinnitama nendega seotud mitterahalisi sissemakseid.

| 32. | 2016. aasta detsembris võttis ühisettevõtte SESAR juhatus vastu dokumendi mitterahaliste sissemaksete metoodika ja kinnitamise kohta SESAR 2020 programmi jaoks ning selle alusel töötatakse välja tingimused ja sertifitseerimismudel, mis esitatakse õigeaegselt, enne mitterahaliste sissemaksete vastuvõtmist 2018. aastal, juhatusele. Ühisettevõte SESAR uurib, kas SESAR 2020 projektidega seotud eririskidele on vaja kohandada komisjoni „Horisont 2020“ eelkontrollistrateegiat. Seni kohaldab ühisettevõte komisjoni eelkontrollistrateegiat analoogia põhjal. |
| --- | --- |

32.

2016. aasta detsembris võttis ühisettevõtte SESAR juhatus vastu dokumendi mitterahaliste sissemaksete metoodika ja kinnitamise kohta SESAR 2020 programmi jaoks ning selle alusel töötatakse välja tingimused ja sertifitseerimismudel, mis esitatakse õigeaegselt, enne mitterahaliste sissemaksete vastuvõtmist 2018. aastal, juhatusele. Ühisettevõte SESAR uurib, kas SESAR 2020 projektidega seotud eririskidele on vaja kohandada komisjoni „Horisont 2020“ eelkontrollistrateegiat. Seni kohaldab ühisettevõte komisjoni eelkontrollistrateegiat analoogia põhjal.

| 33. | „Horisont 2020“ juhiste järgi tehtud täiendavate riskihinnangute põhjal leidis ühisettevõte, et projekti koordineerijatest loobumine ainiti Teadusuuringute Rakendusameti analüüsi tulemuste alusel oleks tekitanud ühisettevõttele olulise kaebuse riski. Ühisettevõte aga nõustub sellega, et tuleb luua sisemenetlus, mille alusel ümber hinnata toetust saava projekti koordineerija, kelle finantssuutlikkus on nõrk, samuti võtta meetmeid suurenenud finantsriskide maandamiseks ja kompenseerimiseks. |
| --- | --- |

33.

„Horisont 2020“ juhiste järgi tehtud täiendavate riskihinnangute põhjal leidis ühisettevõte, et projekti koordineerijatest loobumine ainiti Teadusuuringute Rakendusameti analüüsi tulemuste alusel oleks tekitanud ühisettevõttele olulise kaebuse riski. Ühisettevõte aga nõustub sellega, et tuleb luua sisemenetlus, mille alusel ümber hinnata toetust saava projekti koordineerija, kelle finantssuutlikkus on nõrk, samuti võtta meetmeid suurenenud finantsriskide maandamiseks ja kompenseerimiseks.

| 34. | Kontrollikoja tähelepanekut arvestades võttis ühisettevõte SESAR 2017. aasta aprillis kasutusele metoodika, et hanke kavandamisetapis süstemaatiliselt hinnata lepingute vajadusi ja kulusid. Seda metoodikat on juba mitmel juhul kasutatud. |
| --- | --- |

34.

Kontrollikoja tähelepanekut arvestades võttis ühisettevõte SESAR 2017. aasta aprillis kasutusele metoodika, et hanke kavandamisetapis süstemaatiliselt hinnata lepingute vajadusi ja kulusid. Seda metoodikat on juba mitmel juhul kasutatud.

---

| 12.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/64

---

ARUANNE

ühisettevõtte Shift2Rail eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2017/C 426/09)

SISUKORD

| | Punkt Lk | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1-11 | 65 |
| Shift2Rail ühisettevõtte asutamine | 1-2 | 65 |
| Juhtimine | 3-6 | 65 |
| Eesmärgid | 7-8 | 65 |
| Ressursid | 9-11 | 66 |
| ARVAMUS | 12-24 | 66 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 13 | 66 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 14 | 66 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 66 |
| Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused | 16-18 | 67 |
| Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel | 19-23 | 67 |
| EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE | 25-29 | 68 |
| 2016. aasta eelarve täitmine | 25 | 68 |
| Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames | 26-29 | 68 |
| SISEKONTROLLIMEHHANISMID | 30-33 | 68 |
| Sisekontrolliraamistik | 30 | 68 |
| Pettustevastase tegevuse strateegia | 31 | 68 |
| Projektikonkurssidele esitatud taotluste hindamine | 32 | 68 |
| Hankemenetlused | 33 | 69 |

Punkt Lk

Lehekülg

SISSEJUHATUS

1-11

65

Shift2Rail ühisettevõtte asutamine

1-2

65

Juhtimine

3-6

65

Eesmärgid

7-8

65

Ressursid

9-11

66

ARVAMUS

12-24

66

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

13

66

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14

66

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

66

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

16-18

67

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

19-23

67

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

25-29

68

2016. aasta eelarve täitmine

25

68

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

26-29

68

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

30-33

68

Sisekontrolliraamistik

30

68

Pettustevastase tegevuse strateegia

31

68

Projektikonkurssidele esitatud taotluste hindamine

32

68

Hankemenetlused

33

69

SISSEJUHATUS

Shift2Rail ühisettevõtte asutamine

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Shift2Rail (edaspidi „ühisettevõte“ või „ühisettevõte S2R“) asutati mais 2014 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 24. mail 2016. Kuna ühisettevõte alustas iseseisvat tööd aastal 2016, oli ühisettevõtte S2R selle aasta raamatupidamisaruanne esimene, mida kontrollikoda auditeeris. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte Shift2Rail (edaspidi „ühisettevõte“ või „ühisettevõte S2R“) asutati mais 2014 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 24. mail 2016. Kuna ühisettevõte alustas iseseisvat tööd aastal 2016, oli ühisettevõtte S2R selle aasta raamatupidamisaruanne esimene, mida kontrollikoda auditeeris.

| 2. | Ühisettevõte S2R on raudteesektori avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit (EL), mida esindab komisjon, ja raudteesektori partnerid (peamised sidusrühmad, sh raudteeseadmete tootjad, raudtee-ettevõtjad, taristuettevõtjad ja teaduskeskused). Muud üksused võivad ühisettevõttes osaleda assotsieerunud liikmetena. |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõte S2R on raudteesektori avaliku ja erasektori partnerlus. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit (EL), mida esindab komisjon, ja raudteesektori partnerid (peamised sidusrühmad, sh raudteeseadmete tootjad, raudtee-ettevõtjad, taristuettevõtjad ja teaduskeskused). Muud üksused võivad ühisettevõttes osaleda assotsieerunud liikmetena.

Juhtimine

| 3. | Ühisettevõtte S2R juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed ja ühisettevõtte riikide esindajate rühma. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte S2R juhtimisstruktuur hõlmab juhatust, tegevdirektorit, teaduskomiteed ja ühisettevõtte riikide esindajate rühma.

| 4. | Juhatus koosneb 22 liikmest, kellest kaks on komisjoni esindajad ja igal raudteesektori ettevõtjal on oma esindaja. Juhatus vastutab ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning valvab tegevuse elluviimise järele. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht. |
| --- | --- |

4.

Juhatus koosneb 22 liikmest, kellest kaks on komisjoni esindajad ja igal raudteesektori ettevõtjal on oma esindaja. Juhatus vastutab ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning valvab tegevuse elluviimise järele. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht.

| 5. | Teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on nõuandvad organid. Teaduskomitee annab nõu ühisettevõtte aasta töökavades käsitletavate teaduslike ja tehniliste prioriteetide teemal. Ühisettevõtte riikide esindajate rühm esindab ELi liikmesriike ja teadusuuringute raamprogrammiga „Horisont 2020“ liitunud riike. Riikide esindajate rühm võib esitada arvamusi ühisettevõtte strateegiliste tegevussuundade ning ühisettevõtte tegevuste ja asjaomaste riiklike või piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide vaheliste seoste kohta. |
| --- | --- |

5.

Teaduskomitee ja riikide esindajate rühm on nõuandvad organid. Teaduskomitee annab nõu ühisettevõtte aasta töökavades käsitletavate teaduslike ja tehniliste prioriteetide teemal. Ühisettevõtte riikide esindajate rühm esindab ELi liikmesriike ja teadusuuringute raamprogrammiga „Horisont 2020“ liitunud riike. Riikide esindajate rühm võib esitada arvamusi ühisettevõtte strateegiliste tegevussuundade ning ühisettevõtte tegevuste ja asjaomaste riiklike või piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide vaheliste seoste kohta.

| 6. | Ühisettevõtte S2R põhikirjas sätestatakse ka






  — | Euroopa Liidu Raudteeameti konkreetne nõustav roll ühisettevõtte S2R töökavade koostamisel ja elluviimisel ning selle tagamisel, et ühisettevõtte tegevuse tulemusel oleks koostalitlusvõime ja ohutus tehniliste standarditega tagatud; |
| --- | --- | --- |

6.

Ühisettevõtte S2R põhikirjas sätestatakse ka

—

Euroopa Liidu Raudteeameti konkreetne nõustav roll ühisettevõtte S2R töökavade koostamisel ja elluviimisel ning selle tagamisel, et ühisettevõtte tegevuse tulemusel oleks koostalitlusvõime ja ohutus tehniliste standarditega tagatud;

| — | innovatsiooniprogrammide juhtkomiteede loomine; juhtkomiteed koosnevad asutaja- ja assotsieerunud liikmete esindajatest ning ühisettevõtte programmitöö osakonnast, mis vastutab innovatsiooniprogrammide tehnilise sisendi ja elluviimise eest; |
| --- | --- |

—

innovatsiooniprogrammide juhtkomiteede loomine; juhtkomiteed koosnevad asutaja- ja assotsieerunud liikmete esindajatest ning ühisettevõtte programmitöö osakonnast, mis vastutab innovatsiooniprogrammide tehnilise sisendi ja elluviimise eest;

| — | võimalus luua ekspertide töörühmasid, mis aitaksid ühisettevõttel oma ülesandeid täita. |
| --- | --- |

—

võimalus luua ekspertide töörühmasid, mis aitaksid ühisettevõttel oma ülesandeid täita.

Eesmärgid

| 7. | Ühisettevõte S2R eesmärk on pakkuda raudteesektoris innovatsioonialase koostöö platvormi. Ühisettevõtte ülesanne on arendada, lõimida, tutvustada ja valideerida innovatiivseid tehnoloogiaid ja lahendusi, mis vastavad rangetele ohutusstandarditele, et saavutada järgmist:






  — | raudteetranspordisüsteemi kogu olelusringi kulude vähendamine 50 % võrra; |
| --- | --- | --- |

7.

Ühisettevõte S2R eesmärk on pakkuda raudteesektoris innovatsioonialase koostöö platvormi. Ühisettevõtte ülesanne on arendada, lõimida, tutvustada ja valideerida innovatiivseid tehnoloogiaid ja lahendusi, mis vastavad rangetele ohutusstandarditele, et saavutada järgmist:

—

raudteetranspordisüsteemi kogu olelusringi kulude vähendamine 50 % võrra;

| — | raudteetranspordisüsteemi läbilaskevõime 100 % suurendamine; |
| --- | --- |

—

raudteetranspordisüsteemi läbilaskevõime 100 % suurendamine;

| — | raudteeteenuste usaldusväärsuse suurendamine ja täpsuse parandamine 50 % võrra; |
| --- | --- |

—

raudteeteenuste usaldusväärsuse suurendamine ja täpsuse parandamine 50 % võrra;

| — | raudteesektori koostalitlusvõimet ja tõhusust piiravate tehniliste takistuste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

—

raudteesektori koostalitlusvõimet ja tõhusust piiravate tehniliste takistuste kõrvaldamine;

| — | raudteetranspordiga seotud negatiivsete välistegurite, eeskätt müra, vibratsiooni, heite ja muu keskkonnamõju vähendamine. |
| --- | --- |

—

raudteetranspordiga seotud negatiivsete välistegurite, eeskätt müra, vibratsiooni, heite ja muu keskkonnamõju vähendamine.

| 8. | Eesmärgid on luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, suurendada Euroopa raudteesüsteemide atraktiivsust ja konkurentsivõimet, tagada transpordi ümbersuunamine maanteedelt raudteedele ja säilitada Euroopa raudteetööstuse juhtpositsioon maailmaturul. |
| --- | --- |

8.

Eesmärgid on luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, suurendada Euroopa raudteesüsteemide atraktiivsust ja konkurentsivõimet, tagada transpordi ümbersuunamine maanteedelt raudteedele ja säilitada Euroopa raudteetööstuse juhtpositsioon maailmaturul.

Ressursid

| 9. | Ühisettevõtte S2R tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 450 miljonit eurot (2). Ühisettevõtte muud liikmed peavad osalema rahastamises vähemalt 470 miljoni euro ulatuses, (3) sh rahalise ja mitterahalise toetusega ühisettevõtte põhitegevuses ja halduskuludes vähemalt 350 miljoni euro suuruses summas ning mitterahalise osalusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses vähemalt 120 miljoni euro suuruses summas (4). |
| --- | --- |

9.

Ühisettevõtte S2R tegevusse „Horisont 2020“ kaudu antav maksimaalne ELi toetus on 450 miljonit eurot (2). Ühisettevõtte muud liikmed peavad osalema rahastamises vähemalt 470 miljoni euro ulatuses, (3) sh rahalise ja mitterahalise toetusega ühisettevõtte põhitegevuses ja halduskuludes vähemalt 350 miljoni euro suuruses summas ning mitterahalise osalusega ühisettevõtte täiendavas tegevuses vähemalt 120 miljoni euro suuruses summas (4).

| 10. | Ühisettevõtte S2R halduskulud ei tohi ületada 27 miljonit eurot ning need tuleb katta liikmete rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (5). |
| --- | --- |

10.

Ühisettevõtte S2R halduskulud ei tohi ületada 27 miljonit eurot ning need tuleb katta liikmete rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete vahel (5).

| 11. | Ühisettevõtte S2R 2016. aasta maksete eelarve oli 51,4 miljonit eurot. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 17 töötajat (6). |
| --- | --- |

11.

Ühisettevõtte S2R 2016. aasta maksete eelarve oli 51,4 miljonit eurot. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ühisettevõttel 17 töötajat (6).

| ARVAMUS









  12. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

12.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruannetest (8)31. detsembril 2016. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 16. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

16.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja ühisettevõtte finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Ühisettevõtte juhtkonnal on lõplik vastutus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| 17. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

17.

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ühisettevõtte vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| 18. | Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest. |
| --- | --- |

18.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad majandusüksuse finantsaruandluse järelevalve eest.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 19. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

19.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| 20. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

20.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrollimehhanismide tulemuslikkuse kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse aruande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollimehhanisme. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti aruande üldist esituslaadi.

| 21. | Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda. |
| --- | --- |

21.

Tulude puhul kontrollib kontrollikoda komisjonilt saadud toetust ning hindab ühisettevõtte tasude ja muude tulude kogumise korda.

| 22. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga. |
| --- | --- |

22.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid) auditeeritakse nende tegemise seisuga.

| 23. | Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

23.

Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 (9) sätestatud nõuetele.

| 24. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

24.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

2016. aasta eelarve täitmine

| 25. | Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (0,9 miljonit eurot) sisaldas 2016. aasta lõplik eelarve 50,2 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 52,3 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 94 % ja 82 %. 2016. aastal oli enamik ühisettevõtte tehtud maksetest ettemaksed „Horisont 2020“ projektidele, mis valiti 2015. ja 2016. aasta projektikonkursside tulemusel. |
| --- | --- |

25.

Koos varasemate aastate kasutamata maksete assigneeringutega (0,9 miljonit eurot) sisaldas 2016. aasta lõplik eelarve 50,2 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 52,3 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 94 % ja 82 %. 2016. aastal oli enamik ühisettevõtte tehtud maksetest ettemaksed „Horisont 2020“ projektidele, mis valiti 2015. ja 2016. aasta projektikonkursside tulemusel.

Mitmeaastane eelarve täitmine „Horisont 2020“ raames

| 26. | Algatusele S2R „Horisont 2020“ raames eraldatud 450 miljonist eurost 52 miljonit eurot oli eraldatud raamprogrammi „Horisont 2020“ raames Euroopa Komisjoni hallatavale aastate 2014–2015 transpordi töökavale, mille tulemusel eraldati 398 miljonit eurot ühisettevõttele S2R. 2016. aasta lõpuks oli ühisettevõte esimeste projektide elluviimiseks kulukohustustustega sidunud 92,4 miljonit eurot (10) ja maksetega 42,7 miljonit eurot (10,7 % eraldatud vahenditest). |
| --- | --- |

26.

Algatusele S2R „Horisont 2020“ raames eraldatud 450 miljonist eurost 52 miljonit eurot oli eraldatud raamprogrammi „Horisont 2020“ raames Euroopa Komisjoni hallatavale aastate 2014–2015 transpordi töökavale, mille tulemusel eraldati 398 miljonit eurot ühisettevõttele S2R. 2016. aasta lõpuks oli ühisettevõte esimeste projektide elluviimiseks kulukohustustustega sidunud 92,4 miljonit eurot (10) ja maksetega 42,7 miljonit eurot (10,7 % eraldatud vahenditest).

| 27. | Ühisettevõtte tegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud muude liikmete 350 miljoni euro suurusest osalusest oli 2016. aasta lõpuks ehk neli kuud pärast seda, kui ühisettevõte S2R oli käivitanud oma esimesed „Horisont 2020“ projektid, tegevuskulude katteks liikmed deklareerinud mitterahalist toetust summas 4,5 miljonit eurot, millest kinnitati 3 miljonit eurot. Lisaks oli juhatus heaks kiitnud ühisettevõtte halduskulude rahalise toetuse summas 3,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

27.

Ühisettevõtte tegevus- ja halduskulude katmiseks ette nähtud muude liikmete 350 miljoni euro suurusest osalusest oli 2016. aasta lõpuks ehk neli kuud pärast seda, kui ühisettevõte S2R oli käivitanud oma esimesed „Horisont 2020“ projektid, tegevuskulude katteks liikmed deklareerinud mitterahalist toetust summas 4,5 miljonit eurot, millest kinnitati 3 miljonit eurot. Lisaks oli juhatus heaks kiitnud ühisettevõtte halduskulude rahalise toetuse summas 3,2 miljonit eurot.

| 28. | Ühisettevõtte täiendavate kulude katmiseks ette nähtud muude liikmete 120 miljoni euro suurusest osalusest olid liikmed 2016. aasta lõpuks deklareerinud juba 55 miljonit eurot (45,8 %), millest 35,2 miljonit eurot oli kinnitatud. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõtte täiendavate kulude katmiseks ette nähtud muude liikmete 120 miljoni euro suurusest osalusest olid liikmed 2016. aasta lõpuks deklareerinud juba 55 miljonit eurot (45,8 %), millest 35,2 miljonit eurot oli kinnitatud.

| 29. | Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus muude liikmete osaluse kogusumma 62,7 miljonit eurot ning ELi rahaline toetus 48,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

29.

Sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus muude liikmete osaluse kogusumma 62,7 miljonit eurot ning ELi rahaline toetus 48,5 miljonit eurot.

SISEKONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrolliraamistik

| 30. | Ühisettevõte S2R on oma sisekontrolliraamistiku elluviimiseks koostanud tegevuskava, milles võetakse arvesse komisjoni siseauditi talituses 2016. aasta detsembris valminud riskihindamise tulemusi. Sõltumatud välisaudiitorid käivitavad projektikulude väljamaksetaotluste järelauditid pärast esimeste väljamaksetaotluste heakskiitmist 2017. aastal. |
| --- | --- |

30.

Ühisettevõte S2R on oma sisekontrolliraamistiku elluviimiseks koostanud tegevuskava, milles võetakse arvesse komisjoni siseauditi talituses 2016. aasta detsembris valminud riskihindamise tulemusi. Sõltumatud välisaudiitorid käivitavad projektikulude väljamaksetaotluste järelauditid pärast esimeste väljamaksetaotluste heakskiitmist 2017. aastal.

Pettustevastase tegevuse strateegia

| 31. | Komisjoni teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia on ühisettevõttele S2R kohustuslik. 2016. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte siiski teinud pettustevastast riskide erihindamist ega koostanud komisjoni metoodikal põhinevat tegevuskava oma pettustevastase strateegia elluviimiseks. |
| --- | --- |

31.

Komisjoni teadusuuringute valdkonna pettustevastane strateegia on ühisettevõttele S2R kohustuslik. 2016. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõte siiski teinud pettustevastast riskide erihindamist ega koostanud komisjoni metoodikal põhinevat tegevuskava oma pettustevastase strateegia elluviimiseks.

Projektikonkurssidele esitatud taotluste hindamine

| 32. | Kaheksast kontrollikoja auditeeritud juhtumist kahe puhul andis ühisettevõte toetust projektikonsortsiumidele, hoolimata asjaolust, et Teadusuuringute Rakendusameti poolt toetusesaajate juures tehtud rahalise elujõulisuse kontrollid näitasid, et konsortsiumide koordineerivate muude liikmete rahastamisvõime oli nõrk. See tähendab, et kõnealuste projektide valmimist ohustav finantsrisk on suur. Finantsrisk oli eriti suur ühel juhul, kus koordineerivale partnerile oli eraldatud üle 45 % projekti kogurahastamisest. |
| --- | --- |

32.

Kaheksast kontrollikoja auditeeritud juhtumist kahe puhul andis ühisettevõte toetust projektikonsortsiumidele, hoolimata asjaolust, et Teadusuuringute Rakendusameti poolt toetusesaajate juures tehtud rahalise elujõulisuse kontrollid näitasid, et konsortsiumide koordineerivate muude liikmete rahastamisvõime oli nõrk. See tähendab, et kõnealuste projektide valmimist ohustav finantsrisk on suur. Finantsrisk oli eriti suur ühel juhul, kus koordineerivale partnerile oli eraldatud üle 45 % projekti kogurahastamisest.

Hankemenetlused

| 33. | Teenuste hankemenetluste puhul on ühisettevõte kehtestanud lepingu maksimaalse eelarve. Ei leitud tõendeid selle kohta, et kõnealune maksimaalne summa põhineks süstemaatilisel kulude prognoosimisel või mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil. See ei pruugi tagada ühisettevõtte mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal. |
| --- | --- |

33.

Teenuste hankemenetluste puhul on ühisettevõte kehtestanud lepingu maksimaalse eelarve. Ei leitud tõendeid selle kohta, et kõnealune maksimaalne summa põhineks süstemaatilisel kulude prognoosimisel või mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil. See ei pruugi tagada ühisettevõtte mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis käesoleva aruande vastu 19. septembri 2017. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 642/2014, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail (ELT L 177, 17.6.2014, lk 9).

1

(2)  Määruse (EL) nr 642/2014 artikli 3 lõige 1.

2

(3)  Määruse (EL) nr 642/2014 artikli 4 lõige 1.

3

(4)  Vastavalt määruse (EL) nr 642/2014 artikli 4 lõike 2 punktile b on täiendavad tegevused väljaspool ühisettevõtte töökava ja eelarvet, kuid aitavad kaasa ühisettevõtte S2R üldkava eesmärkide saavutamisele. Sama määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt peab täiendavate tegevuste kulud kinnitama sõltumatu välisaudiitor ning neid kulusid ei auditeeri ühisettevõte, kontrollikoda ega ükski ELi asutus.

4

(5)  Ühisettevõtte S2R põhikirja (määruse (EL) nr 642/2014 I lisa) artikli 16 lõige 2.

5

(6)  Täiendav teave ühisettevõtte ja selle tegevuse kohta on kättesaadav selle veebisaidil http://shift2rail.org.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

9

(10)  Kõnealune summa sisaldab 45,1 miljoni euro väärtuses kasutamata kulukohustusi, mille komisjon oli eelneval aastal heaks kiitnud ja mis kanti ühisettevõttele kasutamiseks üle 2016. aastasse.

10

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 31. | 2017. aastal tegi ühisettevõte esimesed sammud oma pettustevastase tegevuskava koostamiseks, st OLAF korraldas ühisettevõtte töötajatele pettustevastase teadlikkuse tõstmise seminari ja viidi läbi pettustevastaste riskide hindamine. Sellele järgneb mõju hindamine, millega kehtestatakse põhieesmärgid peamiste puuduste leevendamiseks (Q4 2017), ning pettustevastase strateegia ja tegevuskava hindamine (juuni 2018). |
| --- | --- |

31.

2017. aastal tegi ühisettevõte esimesed sammud oma pettustevastase tegevuskava koostamiseks, st OLAF korraldas ühisettevõtte töötajatele pettustevastase teadlikkuse tõstmise seminari ja viidi läbi pettustevastaste riskide hindamine. Sellele järgneb mõju hindamine, millega kehtestatakse põhieesmärgid peamiste puuduste leevendamiseks (Q4 2017), ning pettustevastase strateegia ja tegevuskava hindamine (juuni 2018).

| 32. | Mõlemal juhul võeti ühisettevõtte otsuses arvesse ühisettevõtte laiemat suhet kahe asjassepuutuva asutajaliikmega ja vajalikku järelevalvet.
  Pärast esimest kontrolli (projekti vahemakse mais 2017) on mõlemad projektid osutunud positiivseks tegevuslikuks saavutuseks. Üht kahest üksusest ka taashinnati projekti koordineerija rolli võtmise vajaduse tõttu uues 2017. aasta projektis ja rahalise elujõulisuse kontrolli tulemused on nüüd vastuvõetavad. |
| --- | --- |

32.

Mõlemal juhul võeti ühisettevõtte otsuses arvesse ühisettevõtte laiemat suhet kahe asjassepuutuva asutajaliikmega ja vajalikku järelevalvet.

Pärast esimest kontrolli (projekti vahemakse mais 2017) on mõlemad projektid osutunud positiivseks tegevuslikuks saavutuseks. Üht kahest üksusest ka taashinnati projekti koordineerija rolli võtmise vajaduse tõttu uues 2017. aasta projektis ja rahalise elujõulisuse kontrolli tulemused on nüüd vastuvõetavad.

| 33. | Ühisettevõtte lähenemine on kooskõlas komisjoni hankealase vademeekumiga ja finantsmääruse põhimõtetega. Ühisettevõte rakendab sellegipoolest lisaks meetodit, et registreerida kavandamisetapis turuhindade võrdluse tulemusi igal üksikul juhul eraldi. |
| --- | --- |

33.

Ühisettevõtte lähenemine on kooskõlas komisjoni hankealase vademeekumiga ja finantsmääruse põhimõtetega. Ühisettevõte rakendab sellegipoolest lisaks meetodit, et registreerida kavandamisetapis turuhindade võrdluse tulemusi igal üksikul juhul eraldi.

---