# Službeni list C 35/31.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 35 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.31. siječnja 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 35

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.31. siječnja 2018.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 1. do 4. veljače 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 119, 12.4.2017.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 24. i 25. veljače 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 140, 4.5.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 1. do 4. veljače 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 119, 12.4.2017.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 24. i 25. veljače 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 140, 4.5.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 119, 12.4.2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 140, 4.5.2017.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 2. veljače 2016. |
| 2018/C 35/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o reviziji na sredini razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti (2015/2137(INI)) | 2 |
| | Srijeda, 3. veljače 2016. |
| 2018/C 35/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o ratifikaciji Ugovora iz Marakeša, na temelju primljenih predstavki, posebice Predstavke br. 924/2011 (2016/2542(RSP)) | 14 |
| 2018/C 35/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042684 – 2016/2547(RSP)) | 15 |
| 2018/C 35/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042682 – 2016/2548(RSP)) | 17 |
| 2018/C 35/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042681 – 2016/2549(RSP)) | 19 |
| 2018/C 35/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (2015/2233(INI)) | 21 |
| 2018/C 35/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015. (2016/2526(RSP)) | 35 |
| | Četvrtak, 4. veljače 2016. |
| 2018/C 35/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava, osobito krimskih Tatara, na Krimu (2016/2556(RSP)) | 38 |
| 2018/C 35/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o Bahreinu: slučaj Muhameda Ramadana (2016/2557(RSP)) | 42 |
| 2018/C 35/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (2016/2558(RSP)) | 46 |
| 2018/C 35/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o izvješću o Srbiji za 2015. (2015/2892(RSP)) | 50 |
| 2018/C 35/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o izvješću o Kosovu za 2015. (2015/2893(RSP)) | 58 |
| 2018/C 35/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o stanju u Libiji (2016/2537(RSP)) | 66 |
| 2018/C 35/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o posebnoj situaciji otoka (2015/3014(RSP)) | 71 |
| 2018/C 35/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o ulozi lokalnih i regionalnih tijela vlasti u europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) (2015/3013(RSP)) | 74 |
| 2018/C 35/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (2016/2529(RSP)) | 77 |
| | Četvrtak, 25. veljače 2016. |
| 2018/C 35/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2016. godinu (2015/2285(INI)) | 83 |
| 2018/C 35/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2016. (2015/2330(INI)) | 93 |
| 2018/C 35/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2016. (2015/2256(INI)) | 109 |
| 2018/C 35/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o početku pregovora o Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske Unije i Tunisa (2015/2791(RSP)) | 117 |
| 2018/C 35/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2014. godine (2015/2231(INI)) | 125 |
| 2018/C 35/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2014. (2015/2115(INI)) | 131 |
| 2018/C 35/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (2015/2932(RSP)) | 136 |
| 2018/C 35/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o uvođenju kompatibilnih sustava za registraciju kućnih ljubimaca u državama članicama (2016/2540(RSP)) | 139 |
| 2018/C 35/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu (2016/2515(RSP)) | 142 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 2. veljače 2016.

2018/C 35/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o reviziji na sredini razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti (2015/2137(INI))

2

Srijeda, 3. veljače 2016.

2018/C 35/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o ratifikaciji Ugovora iz Marakeša, na temelju primljenih predstavki, posebice Predstavke br. 924/2011 (2016/2542(RSP))

14

2018/C 35/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042684 – 2016/2547(RSP))

15

2018/C 35/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042682 – 2016/2548(RSP))

17

2018/C 35/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042681 – 2016/2549(RSP))

19

2018/C 35/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (2015/2233(INI))

21

2018/C 35/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015. (2016/2526(RSP))

35

Četvrtak, 4. veljače 2016.

2018/C 35/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava, osobito krimskih Tatara, na Krimu (2016/2556(RSP))

38

2018/C 35/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o Bahreinu: slučaj Muhameda Ramadana (2016/2557(RSP))

42

2018/C 35/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (2016/2558(RSP))

46

2018/C 35/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o izvješću o Srbiji za 2015. (2015/2892(RSP))

50

2018/C 35/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o izvješću o Kosovu za 2015. (2015/2893(RSP))

58

2018/C 35/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o stanju u Libiji (2016/2537(RSP))

66

2018/C 35/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o posebnoj situaciji otoka (2015/3014(RSP))

71

2018/C 35/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o ulozi lokalnih i regionalnih tijela vlasti u europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) (2015/3013(RSP))

74

2018/C 35/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (2016/2529(RSP))

77

Četvrtak, 25. veljače 2016.

2018/C 35/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2016. godinu (2015/2285(INI))

83

2018/C 35/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2016. (2015/2330(INI))

93

2018/C 35/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2016. (2015/2256(INI))

109

2018/C 35/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o početku pregovora o Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske Unije i Tunisa (2015/2791(RSP))

117

2018/C 35/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2014. godine (2015/2231(INI))

125

2018/C 35/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2014. (2015/2115(INI))

131

2018/C 35/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (2015/2932(RSP))

136

2018/C 35/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o uvođenju kompatibilnih sustava za registraciju kućnih ljubimaca u državama članicama (2016/2540(RSP))

139

2018/C 35/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu (2016/2515(RSP))

142

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 2. veljače 2016. |
| 2018/C 35/26 | Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2313(IMM)) | 146 |
| 2018/C 35/27 | Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2240(IMM)) | 148 |
| 2018/C 35/28 | Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Florianu Philippotu (2015/2267(IMM)) | 150 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 2. veljače 2016.

2018/C 35/26

Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2313(IMM))

146

2018/C 35/27

Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2240(IMM))

148

2018/C 35/28

Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Florianu Philippotu (2015/2267(IMM))

150

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 2. veljače 2016. |
| 2018/C 35/29 | P8_TA(2016)0025Pravila kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (kodificirani tekst) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))P8_TC1-COD(2015)0006Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/ ... Europskog parlamenta i Vijeća o o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (kodificirani tekst) | 152 |
| 2018/C 35/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o prihvaćanju izmjena Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE)) | 153 |
| 2018/C 35/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o prihvaćanju izmjena Protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE)) | 154 |
| 2018/C 35/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Ukrajine (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS)) | 155 |
| 2018/C 35/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Crne Gore (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS)) | 156 |
| 2018/C 35/34 | P8_TA(2016)0033Uspostava Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))P8_TC1-COD(2014)0124Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. veljače 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za jačanje suradnje u rješavanju neprijavljenog rada | 157 |
| | Srijeda, 3. veljače 2016. |
| 2018/C 35/35 | P8_TA(2016)0035Sporazum o pridruživanju između EU-a i Moldove: zaštitna klauzula i mehanizam za sprečavanje izbjegavanja mjera ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitne klauzule i mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera, kojima se omogućuje privremena suspenzija povlaštenog carinskog tretmana iz Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))P8_TC1-COD(2015)0079Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitne klauzule i mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera predviđenih u Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane | 158 |
| 2018/C 35/36 | P8_TA(2016)0036Sporazum o pridruživanju između EU-a i Gruzije: mehanizam za sprečavanje izbjegavanja mjera ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera, kojim se omogućuje privremena suspenzija povlaštenog carinskog tretmana iz Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))P8_TC1-COD(2015)0080Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera predviđenog u Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane | 159 |
| | Četvrtak, 25. veljače 2016. |
| 2018/C 35/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća kojom se Republika Austrija ovlašćuje za potpisivanje i ratifikaciju Haške konvencije od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima, a Republika Malta za pristupanje toj Konvenciji u interesu Europske unije (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE)) | 160 |
| 2018/C 35/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Republike San Marina o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamate na štednju (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE)) | 161 |
| 2018/C 35/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. srpnja 1995., sastavljenoj na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 27. rujna 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 29. studenoga 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica o prethodnim pitanjima i Drugom protokolu od 19. lipnja 1997., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE)) | 162 |
| 2018/C 35/40 | P8_TA(2016)0055Europska mreža službi za zapošljavanje, pristup radnika uslugama mobilnosti i daljnja integracija tržišta rada ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj mreži službi za zapošljavanje, pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))P8_TC1-COD(2014)0002Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 | 163 |
| 2018/C 35/41 | Amandamani koje je usvojio Europski parlament 25. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju hitnih autonomnih trgovinskih mjera za Republiku Tunis (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) | 164 |
| 2018/C 35/42 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass koji je podnijela Belgija) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD)) | 167 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 2. veljače 2016.

2018/C 35/29

P8_TA(2016)0025Pravila kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (kodificirani tekst) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))P8_TC1-COD(2015)0006Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/ ... Europskog parlamenta i Vijeća o o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (kodificirani tekst)

152

2018/C 35/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o prihvaćanju izmjena Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))

153

2018/C 35/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o prihvaćanju izmjena Protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))

154

2018/C 35/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Ukrajine (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))

155

2018/C 35/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Crne Gore (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS))

156

2018/C 35/34

P8_TA(2016)0033Uspostava Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))P8_TC1-COD(2014)0124Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. veljače 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za jačanje suradnje u rješavanju neprijavljenog rada

157

Srijeda, 3. veljače 2016.

2018/C 35/35

P8_TA(2016)0035Sporazum o pridruživanju između EU-a i Moldove: zaštitna klauzula i mehanizam za sprečavanje izbjegavanja mjera ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitne klauzule i mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera, kojima se omogućuje privremena suspenzija povlaštenog carinskog tretmana iz Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))P8_TC1-COD(2015)0079Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitne klauzule i mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera predviđenih u Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane

158

2018/C 35/36

P8_TA(2016)0036Sporazum o pridruživanju između EU-a i Gruzije: mehanizam za sprečavanje izbjegavanja mjera ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera, kojim se omogućuje privremena suspenzija povlaštenog carinskog tretmana iz Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))P8_TC1-COD(2015)0080Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera predviđenog u Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane

159

Četvrtak, 25. veljače 2016.

2018/C 35/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća kojom se Republika Austrija ovlašćuje za potpisivanje i ratifikaciju Haške konvencije od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima, a Republika Malta za pristupanje toj Konvenciji u interesu Europske unije (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))

160

2018/C 35/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Republike San Marina o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamate na štednju (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))

161

2018/C 35/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. srpnja 1995., sastavljenoj na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 27. rujna 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 29. studenoga 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica o prethodnim pitanjima i Drugom protokolu od 19. lipnja 1997., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))

162

2018/C 35/40

P8_TA(2016)0055Europska mreža službi za zapošljavanje, pristup radnika uslugama mobilnosti i daljnja integracija tržišta rada ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj mreži službi za zapošljavanje, pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))P8_TC1-COD(2014)0002Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013

163

2018/C 35/41

Amandamani koje je usvojio Europski parlament 25. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju hitnih autonomnih trgovinskih mjera za Republiku Tunis (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))

164

2018/C 35/42

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass koji je podnijela Belgija) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))

167

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

31.1.2018

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 35/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2015.–2016.

Dnevne sjednice od 1. do 4. veljače 2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 119, 12.4.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevne sjednice od 24. i 25. veljače 2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 140, 4.5.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 2. veljače 2016.

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/2

---

P8_TA(2016)0034

Revizija na sredini razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o reviziji na sredini razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti (2015/2137(INI))

(2018/C 035/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. listopada 2015. naslovljeno „Petogodišnji pregled provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.” (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. listopada 2015. naslovljeno „Petogodišnji pregled provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.” (COM(2015)0478),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 20. svibnja 2015. naslovljeno „Stanje prirode u Europskoj uniji: izvješće o stanju i kretanjima stanišnih tipova i vrsta obuhvaćenih Direktivom o pticama i Direktivom o staništima za razdoblje od 2007. do 2012. prema zahtjevu iz članka 17. Direktive o staništima i članka 12. Direktive o pticama” (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 20. svibnja 2015. naslovljeno „Stanje prirode u Europskoj uniji: izvješće o stanju i kretanjima stanišnih tipova i vrsta obuhvaćenih Direktivom o pticama i Direktivom o staništima za razdoblje od 2007. do 2012. prema zahtjevu iz članka 17. Direktive o staništima i članka 12. Direktive o pticama” (COM(2015)0219),

| — | uzimajući u obzir „Izvješće o otvorenom javnom savjetovanju u okviru provjere prikladnosti Direktive o pticama i Direktive o staništima” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Izvješće o otvorenom javnom savjetovanju u okviru provjere prikladnosti Direktive o pticama i Direktive o staništima” (1),

| — | uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra objavljeno u listopadu 2015. o stavu Europljana o biološkoj raznolikosti („Posebno izvješće Eurobarometra br. 436”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra objavljeno u listopadu 2015. o stavu Europljana o biološkoj raznolikosti („Posebno izvješće Eurobarometra br. 436”),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2015. godine” („SOER 2015”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2015. godine” („SOER 2015”),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. veljače 2014. o pristupu EU-a suzbijanju krijumčarenja divlje faune i flore (COM(2014)0064), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. veljače 2014. o pristupu EU-a suzbijanju krijumčarenja divlje faune i flore (COM(2014)0064),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće stručnjaka u okviru Obzora 2020. iz skupine „Rješenja utemeljena na prirodi i vraćanje prirode u gradove” (Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities) naslovljeno „Ususret planu politike EU-a o istraživanju i inovacijama za rješenja utemeljena na prirodi i vraćanje prirode u gradove” (Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities), objavljeno 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće stručnjaka u okviru Obzora 2020. iz skupine „Rješenja utemeljena na prirodi i vraćanje prirode u gradove” (Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities) naslovljeno „Ususret planu politike EU-a o istraživanju i inovacijama za rješenja utemeljena na prirodi i vraćanje prirode u gradove” (Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities), objavljeno 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF), koji je dio financijskog instrumenta LIFE za mjere u vezi s okolišem i klimom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF), koji je dio financijskog instrumenta LIFE za mjere u vezi s okolišem i klimom,

| — | uzimajući u obzir savjetovanje Komisije o budućoj inicijativi EU-a s motom „Bez neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetovanje Komisije o budućoj inicijativi EU-a s motom „Bez neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava”,

| — | uzimajući u obzir 12. konferenciju stranaka potpisnica (COP 12) Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, a osobito pregled postignutog napretka na sredini razdoblja u provedbi strateškog plana o biološkoj raznolikosti od 2011. do 2020. godine, uključujući i četvrto izdanje Pregleda globalne biološke raznolikosti, u cilju postizanja ciljeva iz Aichija u području biološke raznolikosti, te mjere za poboljšanje provedbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 12. konferenciju stranaka potpisnica (COP 12) Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, a osobito pregled postignutog napretka na sredini razdoblja u provedbi strateškog plana o biološkoj raznolikosti od 2011. do 2020. godine, uključujući i četvrto izdanje Pregleda globalne biološke raznolikosti, u cilju postizanja ciljeva iz Aichija u području biološke raznolikosti, te mjere za poboljšanje provedbe,

| — | uzimajući u obzir Odluku X/34 o biološkoj raznolikosti donesenu na 10. konferenciji stranaka potpisnica (COP 10), kojom se naglašava važnost poljoprivredne biološke raznolikosti za sigurnost opskrbe hranom i prehranu, posebno s obzirom na klimatske promjene i ograničene prirodne resurse, kao što je prepoznato u Deklaraciji Svjetskog sastanka na vrhu o sigurnosti opskrbe hranom donesenoj 2009. u Rimu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku X/34 o biološkoj raznolikosti donesenu na 10. konferenciji stranaka potpisnica (COP 10), kojom se naglašava važnost poljoprivredne biološke raznolikosti za sigurnost opskrbe hranom i prehranu, posebno s obzirom na klimatske promjene i ograničene prirodne resurse, kao što je prepoznato u Deklaraciji Svjetskog sastanka na vrhu o sigurnosti opskrbe hranom donesenoj 2009. u Rimu,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za okoliš održanog 12. lipnja 2014., a posebno namjeru EU-a i država članica da povećaju resurse radi ostvarenja ciljeva iz Hyderabada udvostručenjem ukupnih tokova financijskih sredstava povezanih s biološkom raznolikošću do 2015.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za okoliš održanog 12. lipnja 2014., a posebno namjeru EU-a i država članica da povećaju resurse radi ostvarenja ciljeva iz Hyderabada udvostručenjem ukupnih tokova financijskih sredstava povezanih s biološkom raznolikošću do 2015.;

| — | uzimajući u obzir izvješće Tajništva Konvencije o biološkoj raznolikosti i Svjetske zdravstvene organizacije naslovljeno „Povezivanje globalnih prioriteta: biološka raznolikost i ljudsko zdravlje – pregled aktualnih znanja” (Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health – A State of Knowledge Review), objavljeno 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Tajništva Konvencije o biološkoj raznolikosti i Svjetske zdravstvene organizacije naslovljeno „Povezivanje globalnih prioriteta: biološka raznolikost i ljudsko zdravlje – pregled aktualnih znanja” (Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health – A State of Knowledge Review), objavljeno 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije podnesen na 69. zasjedanju Opće skupštine UN-a o potvrdi programa razvoja nakon 2015. godine naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030. godine” (Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije podnesen na 69. zasjedanju Opće skupštine UN-a o potvrdi programa razvoja nakon 2015. godine naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030. godine” (Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development),

| — | uzimajući u obzir izvješća o ekonomskim aspektima ekosustava i biološke raznolikosti (TEEB), svjetskoj inicijativi čiji je cilj „veća vidljivost prirodnih vrijednosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o ekonomskim aspektima ekosustava i biološke raznolikosti (TEEB), svjetskoj inicijativi čiji je cilj „veća vidljivost prirodnih vrijednosti”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) i Konvenciju o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja (CMS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) i Konvenciju o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja (CMS),

| — | uzimajući u obzir crveni popis ugroženih životinja Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir crveni popis ugroženih životinja Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (2),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o nadzoru i upravljanju brodskim balastnim vodama i talozima koju je donijela Međunarodna pomorska organizacija (IMO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o nadzoru i upravljanju brodskim balastnim vodama i talozima koju je donijela Međunarodna pomorska organizacija (IMO),

| — | uzimajući u obzir zajedničku poljoprivrednu politiku nakon 2013., a posebno Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike (3) i Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku poljoprivrednu politiku nakon 2013., a posebno Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike (3) i Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (5),

| — | uzimajući u obzir Višegodišnji financijski okvir (VFO) 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Višegodišnji financijski okvir (VFO) 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. travnja 2012. naslovljenu „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: Strategija EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. travnja 2012. naslovljenu „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: Strategija EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.” (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2013. o zelenoj infrastrukturi – unapređenje europskog prirodnog kapitala (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2013. o zelenoj infrastrukturi – unapređenje europskog prirodnog kapitala (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2015. o novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2015. o novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama (8),

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz travnja 2015. naslovljenu „Očuvanje biološke raznolikosti – politika EU-a i međunarodni sporazumi” (Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz travnja 2015. naslovljenu „Očuvanje biološke raznolikosti – politika EU-a i međunarodni sporazumi” (Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements),

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Forest Europe naslovljeno „Stanje europskih šuma 2015.” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Forest Europe naslovljeno „Stanje europskih šuma 2015.” (9),

| — | uzimajući u obzir studiju o nacionalnom zakonodavstvu i praksama u vezi s provedbom Direktive 92/43/EEZ Vijeća od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore, a posebno njezinog članka 6., koju je 2009. proveo njegov Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o nacionalnom zakonodavstvu i praksama u vezi s provedbom Direktive 92/43/EEZ Vijeća od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore, a posebno njezinog članka 6., koju je 2009. proveo njegov Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija usvojeno na 115. plenarnoj sjednici od 3. i 4. prosinca 2015. naslovljeno „Doprinos provjeri prikladnosti Direktive EU-a o pticama i Direktive EU-a o staništima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija usvojeno na 115. plenarnoj sjednici od 3. i 4. prosinca 2015. naslovljeno „Doprinos provjeri prikladnosti Direktive EU-a o pticama i Direktive EU-a o staništima”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0003/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0003/2016),

| A. | budući da biološku raznolikost čini jedinstven spoj ekosustava, staništa, vrsta i gena na Zemlji o kojemu je čovjek izuzetno ovisan; |
| --- | --- |

A.

budući da biološku raznolikost čini jedinstven spoj ekosustava, staništa, vrsta i gena na Zemlji o kojemu je čovjek izuzetno ovisan;

| B. | budući da biološka raznolikost sama po sebi ima golemu vrijednost koju je potrebno zaštititi za dobrobit budućih generacija; budući da je biološka raznolikost također korisna za zdravlje ljudi te podrazumijeva golemu društvenu i gospodarsku vrijednost i budući da se društveno-gospodarski oportunitetni trošak neispunjavanja glavnog cilja u pogledu biološke raznolikosti procjenjuje na 50 milijardi EUR godišnje; |
| --- | --- |

B.

budući da biološka raznolikost sama po sebi ima golemu vrijednost koju je potrebno zaštititi za dobrobit budućih generacija; budući da je biološka raznolikost također korisna za zdravlje ljudi te podrazumijeva golemu društvenu i gospodarsku vrijednost i budući da se društveno-gospodarski oportunitetni trošak neispunjavanja glavnog cilja u pogledu biološke raznolikosti procjenjuje na 50 milijardi EUR godišnje;

| C. | budući da poljoprivreda ima veliku ulogu u postizanju ciljeva u području biološke raznolikosti; budući da nužnost učinkovite proizvodnje hrane za rastuće svjetsko stanovništvo te ciljevi energetske politike kojima se poziva na povećanu upotrebu biomase kao izvora energije postavljaju visoke zahtjeve pred poljoprivredu; |
| --- | --- |

C.

budući da poljoprivreda ima veliku ulogu u postizanju ciljeva u području biološke raznolikosti; budući da nužnost učinkovite proizvodnje hrane za rastuće svjetsko stanovništvo te ciljevi energetske politike kojima se poziva na povećanu upotrebu biomase kao izvora energije postavljaju visoke zahtjeve pred poljoprivredu;

| D. | budući da poljoprivredni i šumarski sektor pridonose održavanju biološke raznolikosti u kontekstu primjene postojećeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

D.

budući da poljoprivredni i šumarski sektor pridonose održavanju biološke raznolikosti u kontekstu primjene postojećeg zakonodavstva;

| E. | budući da je raznolikost biljnih vrsta i sorti koje tradicionalno uzgajaju mala i srednja poljoprivredna i obiteljska gospodarstva iznimno važna, kako u pogledu odgovora na razne potrebe i načine upotrebe u ruralnim zajednicama, tako i u pogledu smanjenja osjetljivosti usjeva na loše vremenske uvjete, nametnike i bolesti; |
| --- | --- |

E.

budući da je raznolikost biljnih vrsta i sorti koje tradicionalno uzgajaju mala i srednja poljoprivredna i obiteljska gospodarstva iznimno važna, kako u pogledu odgovora na razne potrebe i načine upotrebe u ruralnim zajednicama, tako i u pogledu smanjenja osjetljivosti usjeva na loše vremenske uvjete, nametnike i bolesti;

| F. | budući da održivo i odgovorno obrađivanje zemlje i uzgoj stoke predstavljaju ključan doprinos očuvanju biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

F.

budući da održivo i odgovorno obrađivanje zemlje i uzgoj stoke predstavljaju ključan doprinos očuvanju biološke raznolikosti;

| G. | budući da se širom svijeta vrši velik pritisak na biološku raznolikost, što dovodi do nezaustavljivih promjena koje izrazito štete prirodi, društvu i gospodarstvu; |
| --- | --- |

G.

budući da se širom svijeta vrši velik pritisak na biološku raznolikost, što dovodi do nezaustavljivih promjena koje izrazito štete prirodi, društvu i gospodarstvu;

| H. | budući da se u 11. cilju iz Aichija poziva na zaštitu najmanje 17 % kopnenih površina i unutrašnjih vodenih površina preko sustava zaštićenih područja kojima se učinkovito upravlja; budući da je udio europskih ekoregija u kojima je 17 % njihove površine unutar zaštićenih područja uvelike manji ako se izuzmu područja koja su zaštićena samo mrežom Natura 2000; |
| --- | --- |

H.

budući da se u 11. cilju iz Aichija poziva na zaštitu najmanje 17 % kopnenih površina i unutrašnjih vodenih površina preko sustava zaštićenih područja kojima se učinkovito upravlja; budući da je udio europskih ekoregija u kojima je 17 % njihove površine unutar zaštićenih područja uvelike manji ako se izuzmu područja koja su zaštićena samo mrežom Natura 2000;

| I. | budući da obnova ekosustava može pozitivno utjecati i na prilagodbu klimatskim promjenama i na ublažavanje njihovih posljedica; |
| --- | --- |

I.

budući da obnova ekosustava može pozitivno utjecati i na prilagodbu klimatskim promjenama i na ublažavanje njihovih posljedica;

| J. | budući da najmanje osam od deset građana EU-a utjecaj gubitka biološke raznolikosti smatra ozbiljnim i da je 552 470 građana sudjelovalo u javnom savjetovanju o provjeri prikladnosti direktiva o prirodi, što je dosad najveći odaziv na neko savjetovanje Komisije; budući da prema istraživanju Eurobarometra građani žele dobivati više informacija o gubitku biološke raznolikosti i da većina nije upoznata s mrežom Natura 2000; |
| --- | --- |

J.

budući da najmanje osam od deset građana EU-a utjecaj gubitka biološke raznolikosti smatra ozbiljnim i da je 552 470 građana sudjelovalo u javnom savjetovanju o provjeri prikladnosti direktiva o prirodi, što je dosad najveći odaziv na neko savjetovanje Komisije; budući da prema istraživanju Eurobarometra građani žele dobivati više informacija o gubitku biološke raznolikosti i da većina nije upoznata s mrežom Natura 2000;

| K. | budući da znatan broj predanih građana, koji djeluju ili na vlastitu inicijativu ili kao članovi lokalnih ili regionalnih akcijskih skupina, poduzimaju lokalne i regionalne mjere radi promicanja biološke raznolikosti te tako ostvaruju pozitivne rezultate u razmjerno kratkom vremenskom okviru; |
| --- | --- |

K.

budući da znatan broj predanih građana, koji djeluju ili na vlastitu inicijativu ili kao članovi lokalnih ili regionalnih akcijskih skupina, poduzimaju lokalne i regionalne mjere radi promicanja biološke raznolikosti te tako ostvaruju pozitivne rezultate u razmjerno kratkom vremenskom okviru;

| L. | budući da 65 % građana EU-a živi unutar 5 km od područja koje je dio mreže Natura 2000, a njih 98 % unutar 20 km, što upućuje na to da ta područja potencijalno mogu pomoći u podizanju osviještenosti o biološkoj raznolikosti te u pružanju usluga ekosustava koje doprinose dobrobiti velikog dijela stanovništva EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da 65 % građana EU-a živi unutar 5 km od područja koje je dio mreže Natura 2000, a njih 98 % unutar 20 km, što upućuje na to da ta područja potencijalno mogu pomoći u podizanju osviještenosti o biološkoj raznolikosti te u pružanju usluga ekosustava koje doprinose dobrobiti velikog dijela stanovništva EU-a;

| M. | budući da politike u području biološke raznolikosti moraju u potpunosti biti u skladu s načelom supsidijarnosti kako bi se regionalne razlike u krajolicima i staništima u potpunosti poštovale; |
| --- | --- |

M.

budući da politike u području biološke raznolikosti moraju u potpunosti biti u skladu s načelom supsidijarnosti kako bi se regionalne razlike u krajolicima i staništima u potpunosti poštovale;

| N. | budući da je biološka raznolikost u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima vrlo važna s obzirom na to da su to jedinstveni rezervati životinjskih i biljnih endemskih vrsta; budući da se Direktiva o pticama i Direktiva o staništima ipak ne primjenjuju u nekim od tih regija; |
| --- | --- |

N.

budući da je biološka raznolikost u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima vrlo važna s obzirom na to da su to jedinstveni rezervati životinjskih i biljnih endemskih vrsta; budući da se Direktiva o pticama i Direktiva o staništima ipak ne primjenjuju u nekim od tih regija;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja reviziju na sredini razdoblja provedbe strategije o biološkoj raznolikosti te izvješća „Stanje prirode” i „SOER 2015”; ističe stratešku važnost tih izvješća za postizanje ciljeva EU-a u pogledu biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja reviziju na sredini razdoblja provedbe strategije o biološkoj raznolikosti te izvješća „Stanje prirode” i „SOER 2015”; ističe stratešku važnost tih izvješća za postizanje ciljeva EU-a u pogledu biološke raznolikosti;

| 2. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog neprestanog gubitka biološke raznolikosti; napominje da se postavljeni ciljevi za 2020. neće ostvariti bez znatnih dodatnih i trajnih napora; u isto vrijeme napominje da su znanstveni dokazi pokazali da bi europska priroda bila u puno gorem stanju da nije bilo pozitivnih utjecaja Direktive EU-a o pticama i Direktive EU-a o staništima te da ciljani i odgovarajuće financirani napori zaista daju pozitivne rezultate; ističe, međutim, da još uvijek postoji velik potencijal za poboljšanje; |
| --- | --- |

2.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog neprestanog gubitka biološke raznolikosti; napominje da se postavljeni ciljevi za 2020. neće ostvariti bez znatnih dodatnih i trajnih napora; u isto vrijeme napominje da su znanstveni dokazi pokazali da bi europska priroda bila u puno gorem stanju da nije bilo pozitivnih utjecaja Direktive EU-a o pticama i Direktive EU-a o staništima te da ciljani i odgovarajuće financirani napori zaista daju pozitivne rezultate; ističe, međutim, da još uvijek postoji velik potencijal za poboljšanje;

| 3. | ističe da je uništavanje staništa najvažniji uzročnik gubitka biološke raznolikosti i da predstavlja poseban prioritet kada je riječ o rješavanju tog problema, što uključuje smanjenje degradacije i fragmentacije; |
| --- | --- |

3.

ističe da je uništavanje staništa najvažniji uzročnik gubitka biološke raznolikosti i da predstavlja poseban prioritet kada je riječ o rješavanju tog problema, što uključuje smanjenje degradacije i fragmentacije;

| 4. | ističe da se gubitak biološke raznolikosti ne odnosi samo na vrste i staništa, nego i na genetsku raznolikost; poziva Komisiju da razvije strategiju za očuvanje genetske raznolikosti; |
| --- | --- |

4.

ističe da se gubitak biološke raznolikosti ne odnosi samo na vrste i staništa, nego i na genetsku raznolikost; poziva Komisiju da razvije strategiju za očuvanje genetske raznolikosti;

| 5. | ističe ključnu ulogu biološke raznolikosti u postizanju ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 14 („Očuvati i na održiv način koristiti oceane, mora i morske resurse”) te cilja br. 15 („Zaštititi, obnoviti i promicati održivo korištenje kopnenih ekosustava, održivo upravljati šumama, boriti se protiv dezertifikacije i zaustaviti degradaciju tla i poništiti njezine učinke te zaustaviti gubitak biološke raznolikosti”); podsjeća na to da je biološka raznolikost EU-a iznimno bogata, posebno zbog njegovih najudaljenijih regija te pridruženih prekomorskih zemalja i područja; stoga poziva EU da i dalje bude snažno predan daljnjem jačanju Konvencije o biološkoj raznolikosti i da zajamči njezinu učinkovitu provedbu; |
| --- | --- |

5.

ističe ključnu ulogu biološke raznolikosti u postizanju ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 14 („Očuvati i na održiv način koristiti oceane, mora i morske resurse”) te cilja br. 15 („Zaštititi, obnoviti i promicati održivo korištenje kopnenih ekosustava, održivo upravljati šumama, boriti se protiv dezertifikacije i zaustaviti degradaciju tla i poništiti njezine učinke te zaustaviti gubitak biološke raznolikosti”); podsjeća na to da je biološka raznolikost EU-a iznimno bogata, posebno zbog njegovih najudaljenijih regija te pridruženih prekomorskih zemalja i područja; stoga poziva EU da i dalje bude snažno predan daljnjem jačanju Konvencije o biološkoj raznolikosti i da zajamči njezinu učinkovitu provedbu;

| 6. | napominje da su fragmentacija, degradacija i uništenje staništa zbog prenamjene zemljišta, klimatskih promjena, neodrživih obrazaca potrošnje i korištenja pomorskog dobra među glavnim pokretačima i uzročnicima gubitka biološke raznolikosti u EU-u i izvan njegovih granica; stoga ističe da je potrebno utvrditi i odrediti pokazatelje kojima se znanstvenim metodama precizno mjeri stanje biološke raznolikosti u određenom području ili regiji te podržati promišljenu i održivu upotrebu resursa i unutar Unije i na globalnoj razini, što se odnosi i na zemlje u razvoju, te posebno apelira na EU da bolje uključi svoje međunarodne obveze u pogledu biološke raznolikosti u svoju strategiju u području klimatskih promjena i strategiju Europa 2020.; naglašava da bi gospodarstvo u kojem se učinkovitije iskorištavaju resursi i smanjenje pretjerane potrošnje mogli doprinijeti smanjenju ovisnosti EU-a o prirodnim resursima, posebno o onima izvan Europe; isto tako podsjeća na to da bi, kada je riječ o prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica, pristupi koji se temelje na ekosustavima mogli biti isplativa alternativa tehnološkim rješenjima te da napredak u mnogim primijenjenim znanostima ovisi o dugoročnoj dostupnosti i raznolikosti prirodnih bogatstva; |
| --- | --- |

6.

napominje da su fragmentacija, degradacija i uništenje staništa zbog prenamjene zemljišta, klimatskih promjena, neodrživih obrazaca potrošnje i korištenja pomorskog dobra među glavnim pokretačima i uzročnicima gubitka biološke raznolikosti u EU-u i izvan njegovih granica; stoga ističe da je potrebno utvrditi i odrediti pokazatelje kojima se znanstvenim metodama precizno mjeri stanje biološke raznolikosti u određenom području ili regiji te podržati promišljenu i održivu upotrebu resursa i unutar Unije i na globalnoj razini, što se odnosi i na zemlje u razvoju, te posebno apelira na EU da bolje uključi svoje međunarodne obveze u pogledu biološke raznolikosti u svoju strategiju u području klimatskih promjena i strategiju Europa 2020.; naglašava da bi gospodarstvo u kojem se učinkovitije iskorištavaju resursi i smanjenje pretjerane potrošnje mogli doprinijeti smanjenju ovisnosti EU-a o prirodnim resursima, posebno o onima izvan Europe; isto tako podsjeća na to da bi, kada je riječ o prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica, pristupi koji se temelje na ekosustavima mogli biti isplativa alternativa tehnološkim rješenjima te da napredak u mnogim primijenjenim znanostima ovisi o dugoročnoj dostupnosti i raznolikosti prirodnih bogatstva;

| 7. | ističe ključnu ulogu snažnije političke volje na najvišoj razini za očuvanje biološke raznolikosti i zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti; smatra da je ključno primijeniti postojeće zakonodavstvo te primijeniti i dodatno integrirati zaštitu biološke raznolikosti u druga područja politika; osobito poziva regionalne i lokalne vlasti u državama članicama da podignu osviještenost o biološkoj raznolikosti te da o njoj informiraju javnost; |
| --- | --- |

7.

ističe ključnu ulogu snažnije političke volje na najvišoj razini za očuvanje biološke raznolikosti i zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti; smatra da je ključno primijeniti postojeće zakonodavstvo te primijeniti i dodatno integrirati zaštitu biološke raznolikosti u druga područja politika; osobito poziva regionalne i lokalne vlasti u državama članicama da podignu osviještenost o biološkoj raznolikosti te da o njoj informiraju javnost;

| 8. | izražava žaljenje zbog činjenice da je u Europi približno četvrtina divljih vrsta u opasnosti od izumiranja te da su mnogi ekosustavi narušeni, što EU-u nanosi ozbiljnu društvenu i gospodarsku štetu; |
| --- | --- |

8.

izražava žaljenje zbog činjenice da je u Europi približno četvrtina divljih vrsta u opasnosti od izumiranja te da su mnogi ekosustavi narušeni, što EU-u nanosi ozbiljnu društvenu i gospodarsku štetu;

| 9. | naglašava da se priroda i gospodarski razvoj međusobno ne isključuju; uvjeren je u to da priroda treba imati važnije mjesto u društvu, uključujući u gospodarstvu i privatnim poduzećima, kako bi se potaknuo održivi gospodarski rast i poduzele proaktivne mjere za zaštitu i obnovu okoliša te bolje upravljanje okolišem; smatra, posebice, da obveza smanjenja iskorištavanja resursa mora biti okosnica spajanja ekoloških i gospodarskih ciljeva; |
| --- | --- |

9.

naglašava da se priroda i gospodarski razvoj međusobno ne isključuju; uvjeren je u to da priroda treba imati važnije mjesto u društvu, uključujući u gospodarstvu i privatnim poduzećima, kako bi se potaknuo održivi gospodarski rast i poduzele proaktivne mjere za zaštitu i obnovu okoliša te bolje upravljanje okolišem; smatra, posebice, da obveza smanjenja iskorištavanja resursa mora biti okosnica spajanja ekoloških i gospodarskih ciljeva;

| 10. | naglašava da gubitak biološke raznolikosti predstavlja poguban gospodarski trošak za društvo, koji dosad nije bio dostatno uključen u gospodarske i druge politike; smatra da je nužno prepoznati da je ulaganje u biološku raznolikost ključno u društveno-gospodarskom smislu; napominje da jedno od šest radnih mjesta u Europskoj uniji u nekoj mjeri ovisi o prirodi i biološkoj raznolikosti; naglašava da biološka raznolikost ima znatan potencijal za stvaranje novih vještina, radnih mjesta i poslovnih prilika; pozdravlja metode za mjerenje gospodarske vrijednosti biološke raznolikosti; smatra da ti instrumenti mogu doprinijeti povećanju osviještenosti, boljoj upotrebi dostupnih resursa i boljem donošenju odluka; |
| --- | --- |

10.

naglašava da gubitak biološke raznolikosti predstavlja poguban gospodarski trošak za društvo, koji dosad nije bio dostatno uključen u gospodarske i druge politike; smatra da je nužno prepoznati da je ulaganje u biološku raznolikost ključno u društveno-gospodarskom smislu; napominje da jedno od šest radnih mjesta u Europskoj uniji u nekoj mjeri ovisi o prirodi i biološkoj raznolikosti; naglašava da biološka raznolikost ima znatan potencijal za stvaranje novih vještina, radnih mjesta i poslovnih prilika; pozdravlja metode za mjerenje gospodarske vrijednosti biološke raznolikosti; smatra da ti instrumenti mogu doprinijeti povećanju osviještenosti, boljoj upotrebi dostupnih resursa i boljem donošenju odluka;

| 11. | poziva Komisiju da ojača ulogu koju biološka raznolikost i ekosustavi imaju u gospodarskim pitanjima u cilju prijelaza na zeleno gospodarstvo; potiče Komisiju da pojača poduzete mjere ekologizacije Europskog semestra; ističe da je biološka raznolikost opća društvena odgovornost koja se ne može temeljiti samo na javnim rashodima; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da ojača ulogu koju biološka raznolikost i ekosustavi imaju u gospodarskim pitanjima u cilju prijelaza na zeleno gospodarstvo; potiče Komisiju da pojača poduzete mjere ekologizacije Europskog semestra; ističe da je biološka raznolikost opća društvena odgovornost koja se ne može temeljiti samo na javnim rashodima;

| 12. | mišljenja je da bi se gospodarska vrijednost biološke raznolikosti trebala odražavati u pokazateljima na temelju kojih se donose odluke, pri čemu se biološku raznolikost ne smije pretvoriti u puku robu na tržištu, te da se ti pokazatelji ne bi trebali odnositi samo na BDP; uvjeren je da će to pozitivno utjecati na ostvarenje ciljeva održivog razvoja; u tom pogledu poziva na sustavnu integraciju vrijednosti biološke raznolikosti u nacionalne računovodstvene sustave kao dio procesa praćenja ostvarenja ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

12.

mišljenja je da bi se gospodarska vrijednost biološke raznolikosti trebala odražavati u pokazateljima na temelju kojih se donose odluke, pri čemu se biološku raznolikost ne smije pretvoriti u puku robu na tržištu, te da se ti pokazatelji ne bi trebali odnositi samo na BDP; uvjeren je da će to pozitivno utjecati na ostvarenje ciljeva održivog razvoja; u tom pogledu poziva na sustavnu integraciju vrijednosti biološke raznolikosti u nacionalne računovodstvene sustave kao dio procesa praćenja ostvarenja ciljeva održivog razvoja;

| 13. | naglašava da EU i njegove države članice nisu ispunili ciljeve strategije o biološkoj raznolikosti za 2010.; poziva Komisiju da, s obzirom na nedovoljan napredak u ostvarenju ciljeva u vezi s biološkom raznolikosti za razdoblje do 2020., Parlamentu svake dvije godine podnese izvješće u kojem će Vijeće i Komisija izložiti aktualno stanje, navesti razloge neostvarenja ciljeva te strategiju za jamčenje buduće sukladnosti; |
| --- | --- |

13.

naglašava da EU i njegove države članice nisu ispunili ciljeve strategije o biološkoj raznolikosti za 2010.; poziva Komisiju da, s obzirom na nedovoljan napredak u ostvarenju ciljeva u vezi s biološkom raznolikosti za razdoblje do 2020., Parlamentu svake dvije godine podnese izvješće u kojem će Vijeće i Komisija izložiti aktualno stanje, navesti razloge neostvarenja ciljeva te strategiju za jamčenje buduće sukladnosti;

Revizija na sredini razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti

Glavni cilj

| 14. | poziva Komisiju i države članice da ostvarenju ciljeva za 2020. hitno daju veći prioritet; poziva na pristup koji uključuje više dionika i naglašava ključnu ulogu nacionalnih, regionalnih i lokalnih aktera i njihovo potpuno sudjelovanje u tom procesu; ističe ključnu ulogu financiranja, veće javne osviještenosti, razumijevanja i potpore u pogledu zaštite biološke raznolikosti; stoga smatra da je za postizanje tih ciljeva ključna dobra politika informiranja i rano uključivanje svih relevantnih aktera, uključujući društveno-gospodarske aktere; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju i države članice da ostvarenju ciljeva za 2020. hitno daju veći prioritet; poziva na pristup koji uključuje više dionika i naglašava ključnu ulogu nacionalnih, regionalnih i lokalnih aktera i njihovo potpuno sudjelovanje u tom procesu; ističe ključnu ulogu financiranja, veće javne osviještenosti, razumijevanja i potpore u pogledu zaštite biološke raznolikosti; stoga smatra da je za postizanje tih ciljeva ključna dobra politika informiranja i rano uključivanje svih relevantnih aktera, uključujući društveno-gospodarske aktere;

| 15. | poziva EU da u skladu s načelima usklađenosti politika u interesu razvoja ublaži utjecaj koji njegovo djelovanje ima na gubitak biološke raznolikosti na globalnoj razini te da ostvari napredak u postizanju glavnih ciljeva i ispunjavanju obveza u pogledu zaštite biološke raznolikosti kako bi taj utjecaj smanjio ispod granica održivosti ekosustava; također poziva EU da pomogne zemljama u razvoju u njihovim naporima za očuvanje biološke raznolikosti i za jamčenje njezine održive uporabe; |
| --- | --- |

15.

poziva EU da u skladu s načelima usklađenosti politika u interesu razvoja ublaži utjecaj koji njegovo djelovanje ima na gubitak biološke raznolikosti na globalnoj razini te da ostvari napredak u postizanju glavnih ciljeva i ispunjavanju obveza u pogledu zaštite biološke raznolikosti kako bi taj utjecaj smanjio ispod granica održivosti ekosustava; također poziva EU da pomogne zemljama u razvoju u njihovim naporima za očuvanje biološke raznolikosti i za jamčenje njezine održive uporabe;

Cilj 1.

| 16. | izražava žaljenje zbog sporog napretka država članica u provedbi zakonodavstva EU-a o zaštiti okoliša; naglašava da je potrebno pružiti više informacija o statusu provedbe u državama članicama; |
| --- | --- |

16.

izražava žaljenje zbog sporog napretka država članica u provedbi zakonodavstva EU-a o zaštiti okoliša; naglašava da je potrebno pružiti više informacija o statusu provedbe u državama članicama;

| 17. | ističe da potpuna provedba i primjena direktiva o prirodi te izdvajanje odgovarajućih sredstava u tom području predstavljaju ključan preduvjet za jamčenje uspjeha strategije u cijelosti i za ostvarivanje njezinog glavnog cilja; poziva sve uključene strane da, s obzirom na malo vremena koje im je preostalo, daju sve od sebe da to i ostvare te da zajamče visoku razinu podrške; |
| --- | --- |

17.

ističe da potpuna provedba i primjena direktiva o prirodi te izdvajanje odgovarajućih sredstava u tom području predstavljaju ključan preduvjet za jamčenje uspjeha strategije u cijelosti i za ostvarivanje njezinog glavnog cilja; poziva sve uključene strane da, s obzirom na malo vremena koje im je preostalo, daju sve od sebe da to i ostvare te da zajamče visoku razinu podrške;

| 18. | apelira na čelnike EU-a da poslušaju pola milijuna građana koji pozivaju na poštovanje i bolje provođenje naših strogih zakona o zaštiti prirode; |
| --- | --- |

18.

apelira na čelnike EU-a da poslušaju pola milijuna građana koji pozivaju na poštovanje i bolje provođenje naših strogih zakona o zaštiti prirode;

| 19. | poziva Komisiju da poboljša smjernice kojima bi trebalo olakšati punu provedbu i primjenu direktiva, u skladu s postojećom sudskom praksom; poziva Komisiju da veću važnost da dijalogu s državama članicama i svim relevantnim dionicima, uključujući društveno-gospodarske aktere, kako bi se potaknule razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da poboljša smjernice kojima bi trebalo olakšati punu provedbu i primjenu direktiva, u skladu s postojećom sudskom praksom; poziva Komisiju da veću važnost da dijalogu s državama članicama i svim relevantnim dionicima, uključujući društveno-gospodarske aktere, kako bi se potaknule razmjene najboljih praksi;

| 20. | potvrđuje da je jedna od glavnih koristi direktiva o prirodi razmjer u kojem pomažu osigurati jednake uvjete za sve u cijelom EU-u tako što pružaju osnovni standard za zaštitu okoliša koji sve države članice moraju zadovoljiti, u skladu sa zahtjevima za zajedničke standarde i načelom uzajamnog priznavanja u okviru jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

20.

potvrđuje da je jedna od glavnih koristi direktiva o prirodi razmjer u kojem pomažu osigurati jednake uvjete za sve u cijelom EU-u tako što pružaju osnovni standard za zaštitu okoliša koji sve države članice moraju zadovoljiti, u skladu sa zahtjevima za zajedničke standarde i načelom uzajamnog priznavanja u okviru jedinstvenog tržišta;

| 21. | napominje da je 2012. za samo 58 % područja unutar mreže Natura 2000 postojao plan upravljanja; zabrinut je zbog razlika u razinama provedbe; poziva države članice da privedu kraju određivanje kopnenih i morskih područja unutar mreže Natura 2000 i da izrade planove upravljanja u dogovoru sa svim dionicima; |
| --- | --- |

21.

napominje da je 2012. za samo 58 % područja unutar mreže Natura 2000 postojao plan upravljanja; zabrinut je zbog razlika u razinama provedbe; poziva države članice da privedu kraju određivanje kopnenih i morskih područja unutar mreže Natura 2000 i da izrade planove upravljanja u dogovoru sa svim dionicima;

| 22. | ističe da se za upravljanje područjima unutar mreže Natura 2000 u cijelom EU-u izdvaja najmanje 5,8 milijardi EUR, no da ta područja godišnje donesu ekološku i društveno-gospodarsku korist u vrijednosti od 200 do 300 milijardi EUR; poziva države članice da osiguraju transparentno upravljanje područjima unutar mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

22.

ističe da se za upravljanje područjima unutar mreže Natura 2000 u cijelom EU-u izdvaja najmanje 5,8 milijardi EUR, no da ta područja godišnje donesu ekološku i društveno-gospodarsku korist u vrijednosti od 200 do 300 milijardi EUR; poziva države članice da osiguraju transparentno upravljanje područjima unutar mreže Natura 2000;

| 23. | potvrđuje ključan doprinos koji će zaštićena morska područja uspostavljena u okviru mreže Natura 2000 pružiti u postizanju dobrog stanja okoliša kako je navedeno u Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji te u ostvarenju globalnog cilja o zaštiti 10 % obalnih i morskih područja do 2020., kako je određeno 11. ciljem iz Aichija za biološku raznolikost; žali zbog toga što smo još uvijek daleko od ostvarivanja tog cilja; |
| --- | --- |

23.

potvrđuje ključan doprinos koji će zaštićena morska područja uspostavljena u okviru mreže Natura 2000 pružiti u postizanju dobrog stanja okoliša kako je navedeno u Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji te u ostvarenju globalnog cilja o zaštiti 10 % obalnih i morskih područja do 2020., kako je određeno 11. ciljem iz Aichija za biološku raznolikost; žali zbog toga što smo još uvijek daleko od ostvarivanja tog cilja;

| 24. | poziva Komisiju i države članice da intenziviraju prikupljanje podataka i praćenje staništa i vrsta, osobito u slučaju znatnih praznina, kako bi se ocijenio napredak u ostvarenju tih ciljeva; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju i države članice da intenziviraju prikupljanje podataka i praćenje staništa i vrsta, osobito u slučaju znatnih praznina, kako bi se ocijenio napredak u ostvarenju tih ciljeva;

| 25. | izražava zabrinutost zbog toga što još uvijek ne postoji detaljan uvid u to koliko konkretno sredstava svaka država članica izdvaja za očuvanje prirode; smatra da zbog toga imamo nepotpunu sliku stvarnog stanja; poziva Komisiju i države članice da bez odgode odrede i sastave odgovarajuće nacionalne proračunske linije; |
| --- | --- |

25.

izražava zabrinutost zbog toga što još uvijek ne postoji detaljan uvid u to koliko konkretno sredstava svaka država članica izdvaja za očuvanje prirode; smatra da zbog toga imamo nepotpunu sliku stvarnog stanja; poziva Komisiju i države članice da bez odgode odrede i sastave odgovarajuće nacionalne proračunske linije;

| 26. | ponovno poziva EU da sufinancira upravljanje područjima unutar mreže Natura 2000 sredstvima koja trebaju dopunjavati sredstva iz fondova za ruralni razvoj, strukturnih fondova i fondova za ribarstvo te sredstva koja na raspolaganje stavljaju države članice; |
| --- | --- |

26.

ponovno poziva EU da sufinancira upravljanje područjima unutar mreže Natura 2000 sredstvima koja trebaju dopunjavati sredstva iz fondova za ruralni razvoj, strukturnih fondova i fondova za ribarstvo te sredstva koja na raspolaganje stavljaju države članice;

| 27. | apelira na Komisiju i države članice da i dalje savjesno provode direktive o prirodi; ističe da se poštovanje i provedba zakonodavstva EU-a moraju poboljšati uz pomoć, primjerice, proporcionalnih, djelotvornih i odvraćajućih kazni; |
| --- | --- |

27.

apelira na Komisiju i države članice da i dalje savjesno provode direktive o prirodi; ističe da se poštovanje i provedba zakonodavstva EU-a moraju poboljšati uz pomoć, primjerice, proporcionalnih, djelotvornih i odvraćajućih kazni;

| 28. | u tom smislu poziva na to da se ulože dodatni napori kako bi se zaustavili svi oblici nezakonitog ubijanja i hvatanja ptica te trgovine pticama i kako bi se riješili posljedični lokalni konflikti; poziva Komisiju i države članice da razviju nove instrumente za otkrivanje nezakonitih aktivnosti u područjima unutar mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

28.

u tom smislu poziva na to da se ulože dodatni napori kako bi se zaustavili svi oblici nezakonitog ubijanja i hvatanja ptica te trgovine pticama i kako bi se riješili posljedični lokalni konflikti; poziva Komisiju i države članice da razviju nove instrumente za otkrivanje nezakonitih aktivnosti u područjima unutar mreže Natura 2000;

Cilj 2.

| 29. | poziva Komisiju da podnese konkretan prijedlog za razvoj transeuropske mreže za zelenu infrastrukturu (TEN-G) do 2017.; potiče na to da se zajednički, s državama članicama, razvije strategija za europske prijelaze za divlje životinje za ciljane vrste; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da podnese konkretan prijedlog za razvoj transeuropske mreže za zelenu infrastrukturu (TEN-G) do 2017.; potiče na to da se zajednički, s državama članicama, razvije strategija za europske prijelaze za divlje životinje za ciljane vrste;

| 30. | poziva države članice koje to još nisu učinile da odmah razviju i provedu okvire za prioritetnu obnovu ekosustava; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice koje to još nisu učinile da odmah razviju i provedu okvire za prioritetnu obnovu ekosustava;

| 31. | poziva države članice da kao prioritet postave cilj u sklopu kojeg se do 2020. godine treba obnoviti 15 % narušenih ekosustava i da za to iskoriste raspoloživa sredstva u okviru VFO-a; poziva Komisiju da pruži smjernice o tome kako primjenjivati takva sredstva za obnovu narušenih ekosustava i općenito za zaštitu biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice da kao prioritet postave cilj u sklopu kojeg se do 2020. godine treba obnoviti 15 % narušenih ekosustava i da za to iskoriste raspoloživa sredstva u okviru VFO-a; poziva Komisiju da pruži smjernice o tome kako primjenjivati takva sredstva za obnovu narušenih ekosustava i općenito za zaštitu biološke raznolikosti;

| 32. | skreće pozornost na važnost poljoprivrede i šumarstva za postizanje tog cilja i na činjenicu da su u području poljoprivrede i šumarstva potrebna održiva rješenja; |
| --- | --- |

32.

skreće pozornost na važnost poljoprivrede i šumarstva za postizanje tog cilja i na činjenicu da su u području poljoprivrede i šumarstva potrebna održiva rješenja;

| 33. | prepoznaje štetne učinke onečišćenja zraka na biološku raznolikost i usluge ekosustava, pri čemu se kritično opterećenje u pogledu gnojidbe dušikom i kiselosti koristi kao pokazatelj pritiska na prirodne ekosustave i raznolikost vrsta; |
| --- | --- |

33.

prepoznaje štetne učinke onečišćenja zraka na biološku raznolikost i usluge ekosustava, pri čemu se kritično opterećenje u pogledu gnojidbe dušikom i kiselosti koristi kao pokazatelj pritiska na prirodne ekosustave i raznolikost vrsta;

| 34. | poziva Komisiju i države članice da ulažu u biološku raznolikost kako bi podržale kapacitete za inovativnost kod poduzeća, osobito u području ekološkog inženjerstva; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju i države članice da ulažu u biološku raznolikost kako bi podržale kapacitete za inovativnost kod poduzeća, osobito u području ekološkog inženjerstva;

Cilj 3.

| 35. | napominje da je uključivanje očuvanja prirode u druga područja politika i dalje iznimno važno te ističe ključnu ulogu poljoprivrede i šumarstva u tom pogledu; |
| --- | --- |

35.

napominje da je uključivanje očuvanja prirode u druga područja politika i dalje iznimno važno te ističe ključnu ulogu poljoprivrede i šumarstva u tom pogledu;

| 36. | naglašava da je očuvanje biološke raznolikosti ključno za proizvodnju hrane i hrane za životinje te da je stoga poljoprivrednicima od osobnog interesa; naglašava važnost pristupa koji uključuje više dionika i kojim se poljoprivrednike i šumare aktivno uključuje te ih se potiče da zajednički odgovaraju na te izazove; |
| --- | --- |

36.

naglašava da je očuvanje biološke raznolikosti ključno za proizvodnju hrane i hrane za životinje te da je stoga poljoprivrednicima od osobnog interesa; naglašava važnost pristupa koji uključuje više dionika i kojim se poljoprivrednike i šumare aktivno uključuje te ih se potiče da zajednički odgovaraju na te izazove;

| 37. | podsjeća da zajednička poljoprivredna politika (ZPP) već raspolaže instrumentima za obnovu, očuvanje i poboljšanje biološke raznolikosti, kao što su ekološki značajne površine; ističe da su obnova, očuvanje i poboljšanje ekosustava povezanih s poljoprivredom i šumarstvom, uključujući one u područjima unutar mreže Natura 2000, istaknuti kao jedan od šest ključnih prioriteta za ruralni razvoj u EU-u; |
| --- | --- |

37.

podsjeća da zajednička poljoprivredna politika (ZPP) već raspolaže instrumentima za obnovu, očuvanje i poboljšanje biološke raznolikosti, kao što su ekološki značajne površine; ističe da su obnova, očuvanje i poboljšanje ekosustava povezanih s poljoprivredom i šumarstvom, uključujući one u područjima unutar mreže Natura 2000, istaknuti kao jedan od šest ključnih prioriteta za ruralni razvoj u EU-u;

| 38. | sa žaljenjem napominje da mjerljivog poboljšanja stanja biološke raznolikosti u poljoprivredi još uvijek nema, ali uviđa da je još prerano za mjerenje stvarne djelotvornosti reformirane zajedničke poljoprivredne politike; pozdravlja plan Komisije da ocijeni napredak provedbe zajedničke poljoprivredne politike te potiče Komisiju i države članice da prate, ocjenjuju i, prema potrebi, povećaju učinkovitost mjera ekologizacije, uključujući procjenu fleksibilnosti država članica, i relevantnih mjera ruralnog razvoja u kontekstu zajedničke poljoprivredne politike; poziva Komisiju da uzme u obzir svoje zaključke pri reviziji zajedničke poljoprivredne politike na sredini razdoblja; |
| --- | --- |

38.

sa žaljenjem napominje da mjerljivog poboljšanja stanja biološke raznolikosti u poljoprivredi još uvijek nema, ali uviđa da je još prerano za mjerenje stvarne djelotvornosti reformirane zajedničke poljoprivredne politike; pozdravlja plan Komisije da ocijeni napredak provedbe zajedničke poljoprivredne politike te potiče Komisiju i države članice da prate, ocjenjuju i, prema potrebi, povećaju učinkovitost mjera ekologizacije, uključujući procjenu fleksibilnosti država članica, i relevantnih mjera ruralnog razvoja u kontekstu zajedničke poljoprivredne politike; poziva Komisiju da uzme u obzir svoje zaključke pri reviziji zajedničke poljoprivredne politike na sredini razdoblja;

| 39. | poziva države članice da bolje iskoriste postojeće instrumente zajedničke poljoprivredne politike i kohezijske politike kako bi pomogle poljoprivrednicima i šumarima da postignu ciljeve u području biološke raznolikosti; naglašava da je potrebno promicati održivu uporabu biljnih genetskih resursa i tradicionalnih poljoprivrednih sorta uz održiva rješenja za poljoprivredu i šumarstvo; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice da bolje iskoriste postojeće instrumente zajedničke poljoprivredne politike i kohezijske politike kako bi pomogle poljoprivrednicima i šumarima da postignu ciljeve u području biološke raznolikosti; naglašava da je potrebno promicati održivu uporabu biljnih genetskih resursa i tradicionalnih poljoprivrednih sorta uz održiva rješenja za poljoprivredu i šumarstvo;

| 40. | ističe da ekološki značajne površine trebaju u načelu biti područja za zaštitu i promicanje poljoprivredno-ekoloških procesa kao što su oprašivanje i očuvanje tla; traži od Komisije da objavi podatke o tome koliko država članica dopušta uporabu pesticida i gnojiva u tim ekološki značajnim površinama otkad je Uredba (EU) br. 1307/2013 stupila na snagu; |
| --- | --- |

40.

ističe da ekološki značajne površine trebaju u načelu biti područja za zaštitu i promicanje poljoprivredno-ekoloških procesa kao što su oprašivanje i očuvanje tla; traži od Komisije da objavi podatke o tome koliko država članica dopušta uporabu pesticida i gnojiva u tim ekološki značajnim površinama otkad je Uredba (EU) br. 1307/2013 stupila na snagu;

| 41. | poziva Komisiju da u interesu transparentnosti objavi obrazloženja koja su države članice dale u pogledu mjera ekologizacije koje su odabrale; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da u interesu transparentnosti objavi obrazloženja koja su države članice dale u pogledu mjera ekologizacije koje su odabrale;

| 42. | ustraje u tome da Komisija i države članice trebaju zajamčiti preusmjeravanje financijskih sredstava u okviru ZPP-a sa subvencioniranja ekološki štetnih aktivnosti na financiranje održivih poljoprivrednih praksi i održavanje povezane biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

42.

ustraje u tome da Komisija i države članice trebaju zajamčiti preusmjeravanje financijskih sredstava u okviru ZPP-a sa subvencioniranja ekološki štetnih aktivnosti na financiranje održivih poljoprivrednih praksi i održavanje povezane biološke raznolikosti;

| 43. | ističe da je potrebno zaštiti poljoprivrednu biološku raznolikost u zemljama u razvoju kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe hranom; stoga poziva Komisiju da u skladu s preporukama posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu ulaže u agroekologiju zemalja u razvoju; |
| --- | --- |

43.

ističe da je potrebno zaštiti poljoprivrednu biološku raznolikost u zemljama u razvoju kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe hranom; stoga poziva Komisiju da u skladu s preporukama posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu ulaže u agroekologiju zemalja u razvoju;

| 44. | poziva Komisiju da promiče održivo upravljanje svjetskim šumama jamčenjem ekoloških procesa i biološke raznolikosti i produktivnosti šuma te poštovanjem prava autohtonog stanovništva u cilju očuvanja šumskih resursa; nadalje poziva Komisiju da zabrani uništavanje prirodnih šuma, da štiti ugrožene vrste te da zabrani toksične pesticide i sađenje genetski modificiranog drveća; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da promiče održivo upravljanje svjetskim šumama jamčenjem ekoloških procesa i biološke raznolikosti i produktivnosti šuma te poštovanjem prava autohtonog stanovništva u cilju očuvanja šumskih resursa; nadalje poziva Komisiju da zabrani uništavanje prirodnih šuma, da štiti ugrožene vrste te da zabrani toksične pesticide i sađenje genetski modificiranog drveća;

| 45. | poziva Komisiju da u sklopu svoje strategije za biološku raznolikost vodi više računa o tropskim šumama s obzirom na koncentraciju ekosustava, staništa i osjetljivih i posebno ugroženih vrsta koji se u njima nalaze, njihovu ključnu ulogu za uravnoteženost okoliša i klimu te njihovu društvenu i kulturnu važnost za autohtono stanovništvo; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da u sklopu svoje strategije za biološku raznolikost vodi više računa o tropskim šumama s obzirom na koncentraciju ekosustava, staništa i osjetljivih i posebno ugroženih vrsta koji se u njima nalaze, njihovu ključnu ulogu za uravnoteženost okoliša i klimu te njihovu društvenu i kulturnu važnost za autohtono stanovništvo;

| 46. | poziva države članice da razviju i provedu planove upravljanja šumama s ciljem poboljšanja stanja očuvanosti šumskih staništa i vrsta te poboljšanja dostupnosti informacija; traži od Komisije da razvije kriterije i norme za prikupljanje podataka o biološkoj raznolikosti šuma kako bi se zajamčila dosljednost i usporedivost; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice da razviju i provedu planove upravljanja šumama s ciljem poboljšanja stanja očuvanosti šumskih staništa i vrsta te poboljšanja dostupnosti informacija; traži od Komisije da razvije kriterije i norme za prikupljanje podataka o biološkoj raznolikosti šuma kako bi se zajamčila dosljednost i usporedivost;

| 47. | skreće pozornost na moguću prijetnju biološkoj raznolikosti koju predstavljaju rastuća potražnja za agrogorivima te sve intenzivniji pritisak na njihovu proizvodnju u zemljama u razvoju, pri čemu dolazi do prenamjene i degradacije staništa i ekosustava kao što su močvare i šume; |
| --- | --- |

47.

skreće pozornost na moguću prijetnju biološkoj raznolikosti koju predstavljaju rastuća potražnja za agrogorivima te sve intenzivniji pritisak na njihovu proizvodnju u zemljama u razvoju, pri čemu dolazi do prenamjene i degradacije staništa i ekosustava kao što su močvare i šume;

| 48. | apelira na to da se kriteriji socijalne i ekološke održivosti za proizvodnju biomase na dosljedan način uvrste u okvir utvrđen Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora; smatra da je ključno razviti standarde održivosti za sve sektore u kojima postoji mogućnost korištenja biomase te izraditi kriterije održivog upravljanja šumama kako bi se zajamčilo da energija dobivena iz biomase ne pridonosi klimatskim promjenama ili da ne predstavlja dodatan uzrok prisvajanja zemljišta i nesigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

48.

apelira na to da se kriteriji socijalne i ekološke održivosti za proizvodnju biomase na dosljedan način uvrste u okvir utvrđen Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora; smatra da je ključno razviti standarde održivosti za sve sektore u kojima postoji mogućnost korištenja biomase te izraditi kriterije održivog upravljanja šumama kako bi se zajamčilo da energija dobivena iz biomase ne pridonosi klimatskim promjenama ili da ne predstavlja dodatan uzrok prisvajanja zemljišta i nesigurnosti opskrbe hranom;

| 49. | sa zabrinutošću napominje da se 90 % palmina ulja koje se konzumira u svijetu proizvodi u Indoneziji i Maleziji u kojima se, kako bi se napravilo mjesta za velike plantaže akacije i uljane palme, spaljuju tresetne močvarne šume; ističe činjenicu da je prema studiji Svjetske banke Indonezija postala treća država po emisijama stakleničkih plinova, upravo zbog šumskih požara; |
| --- | --- |

49.

sa zabrinutošću napominje da se 90 % palmina ulja koje se konzumira u svijetu proizvodi u Indoneziji i Maleziji u kojima se, kako bi se napravilo mjesta za velike plantaže akacije i uljane palme, spaljuju tresetne močvarne šume; ističe činjenicu da je prema studiji Svjetske banke Indonezija postala treća država po emisijama stakleničkih plinova, upravo zbog šumskih požara;

Cilj 4.

| 50. | poziva Komisiju i države članice da ispravno i pravovremeno provedu reformiranu zajedničku ribarstvenu politiku primjenjujući upravljanje ribarstvom temeljeno na ekosustavima kako bi se ostvario cilj najvišeg održivog prinosa, između ostalog promicanjem održivih i inovativnih metoda ulova; ističe važnost smanjenja onečišćenja kako bi se, između ostalog, zaštitili biološka raznolikost i stokovi u morima te podržao gospodarski rast uz pomoć plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju i države članice da ispravno i pravovremeno provedu reformiranu zajedničku ribarstvenu politiku primjenjujući upravljanje ribarstvom temeljeno na ekosustavima kako bi se ostvario cilj najvišeg održivog prinosa, između ostalog promicanjem održivih i inovativnih metoda ulova; ističe važnost smanjenja onečišćenja kako bi se, između ostalog, zaštitili biološka raznolikost i stokovi u morima te podržao gospodarski rast uz pomoć plavog gospodarstva;

| 51. | naglašava da su morski ekosustavi i resursi iznimno važni kao temelj za održivi razvoj priobalnih zemalja; poziva države članice da u cijelosti provedu prethodno preuzete obveze i da surađuju s vladama na globalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini kako bi se ostvarilo znatno poboljšanje ambicioznosti i djelovanja radi ostvarenja pravičnog te ekonomski i ekološki održivog ribarstva; |
| --- | --- |

51.

naglašava da su morski ekosustavi i resursi iznimno važni kao temelj za održivi razvoj priobalnih zemalja; poziva države članice da u cijelosti provedu prethodno preuzete obveze i da surađuju s vladama na globalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini kako bi se ostvarilo znatno poboljšanje ambicioznosti i djelovanja radi ostvarenja pravičnog te ekonomski i ekološki održivog ribarstva;

| 52. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da EU preuzme vodeću ulogu u osiguravanju postizanja sporazuma u okviru Konvencije UN-a o pravu mora u vezi s očuvanjem i održivom upotrebom morske biološke raznolikosti koji nadilaze jurisdikcije država; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da EU preuzme vodeću ulogu u osiguravanju postizanja sporazuma u okviru Konvencije UN-a o pravu mora u vezi s očuvanjem i održivom upotrebom morske biološke raznolikosti koji nadilaze jurisdikcije država;

| 53. | poziva Komisiju da s državama članicama i trećim zemljama radi na poboljšanju provedbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da s državama članicama i trećim zemljama radi na poboljšanju provedbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu;

| 54. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju kvalitetu morskog okoliša EU-a provođenjem projekata usmjerenih na smanjenje kemijskog, fizičkog i mikrobiološkog onečišćenja optimiziranjem održivosti pomorskog prometa i zaštitom biološke raznolikosti, koja je neupitno ugrožena; u tom pogledu napominje da preko kanalizacijskih sustava, plovnih putova i odlagališta otpada uz obalu u oceanima svake godine završi 12,7 milijuna tona plastike (5 % ukupne proizvodnje), što narušava okoliš i biološku raznolikost cijelog planeta; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju i države članice da poboljšaju kvalitetu morskog okoliša EU-a provođenjem projekata usmjerenih na smanjenje kemijskog, fizičkog i mikrobiološkog onečišćenja optimiziranjem održivosti pomorskog prometa i zaštitom biološke raznolikosti, koja je neupitno ugrožena; u tom pogledu napominje da preko kanalizacijskih sustava, plovnih putova i odlagališta otpada uz obalu u oceanima svake godine završi 12,7 milijuna tona plastike (5 % ukupne proizvodnje), što narušava okoliš i biološku raznolikost cijelog planeta;

Cilj 5.

| 55. | poziva Komisiju da bez odgode i u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1143/2014 sastavi točan i potpun popis invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji, vodeći računa o tome da takav popis ne bi smio biti ograničen na fiksni broj vrsta te da bi trebao obuhvaćati potpune i dosljedne provedbene mjere, uz jamčenje odgovarajućih resursa, u cilju ispunjavanja zadanih ciljeva; naglašava važnost stalnog ažuriranja tog popisa i provođenja dodatnih procjena rizika za vrste kako bi zakonodavstvo o invazivnim stranim vrstama moglo ispuniti svoju ulogu snažne poluge; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisiju da bez odgode i u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1143/2014 sastavi točan i potpun popis invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji, vodeći računa o tome da takav popis ne bi smio biti ograničen na fiksni broj vrsta te da bi trebao obuhvaćati potpune i dosljedne provedbene mjere, uz jamčenje odgovarajućih resursa, u cilju ispunjavanja zadanih ciljeva; naglašava važnost stalnog ažuriranja tog popisa i provođenja dodatnih procjena rizika za vrste kako bi zakonodavstvo o invazivnim stranim vrstama moglo ispuniti svoju ulogu snažne poluge;

| 56. | poziva sve države članice da ratificiraju Konvenciju o upravljanju balastnim vodama Međunarodne pomorske organizacije kako bi se spriječilo širenje invazivnih stranih vrsta pomorskim prijevozom i prijevozom unutarnjim vodama te kako bi se pridonijelo provedbi i ostvarenju tog cilja; |
| --- | --- |

56.

poziva sve države članice da ratificiraju Konvenciju o upravljanju balastnim vodama Međunarodne pomorske organizacije kako bi se spriječilo širenje invazivnih stranih vrsta pomorskim prijevozom i prijevozom unutarnjim vodama te kako bi se pridonijelo provedbi i ostvarenju tog cilja;

| 57. | poziva države članice da nadziru uvoz egzotičnih vrsta u svoje državno područje i da redovito o njima izvješćuju Komisiju i ostale države članice; poziva na stroža ograničenja u pogledu uvoza i osobnog posjedovanja ugroženih vrsta, uključujući primate, gmazove i vodozemce; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice da nadziru uvoz egzotičnih vrsta u svoje državno područje i da redovito o njima izvješćuju Komisiju i ostale države članice; poziva na stroža ograničenja u pogledu uvoza i osobnog posjedovanja ugroženih vrsta, uključujući primate, gmazove i vodozemce;

Cilj 6.

| 58. | poziva Komisiju i države članice da postupno ukinu subvencije koje su štetne za okoliš do 2020. te da se pobrinu za to da se ocjene takvih subvencija dovrše do 2016. i da se obveze izvješćivanja ugrade u relevantna područja sektorskih politika EU-a; poziva Komisiju i države članice da u potpunosti podrže i omoguće prijelaz na cirkularnu ekonomiju; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisiju i države članice da postupno ukinu subvencije koje su štetne za okoliš do 2020. te da se pobrinu za to da se ocjene takvih subvencija dovrše do 2016. i da se obveze izvješćivanja ugrade u relevantna područja sektorskih politika EU-a; poziva Komisiju i države članice da u potpunosti podrže i omoguće prijelaz na cirkularnu ekonomiju;

| 59. | poziva države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja prije konferencije stranaka i sastanka stranaka COP-MOP 2 u prosincu 2016.; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja prije konferencije stranaka i sastanka stranaka COP-MOP 2 u prosincu 2016.;

| 60. | podsjeća da EU na svjetskoj razini znatno doprinosi borbi protiv gubitka biološke raznolikosti te da je sa svojim državama članicama glavni donator sredstava namijenjenih njezinom očuvanju i najveći izvor službene razvojne pomoći za biološku raznolikost; |
| --- | --- |

60.

podsjeća da EU na svjetskoj razini znatno doprinosi borbi protiv gubitka biološke raznolikosti te da je sa svojim državama članicama glavni donator sredstava namijenjenih njezinom očuvanju i najveći izvor službene razvojne pomoći za biološku raznolikost;

| 61. | pozdravlja vodeći projekt Komisije „Biološka raznolikost za život” (B4Life) za razdoblje od 2014. do 2020., ali smatra da EU mora povećati svoj doprinos sprječavanju globalnog gubitka biološke raznolikosti te poziva EU i države članice da ispune obveze preuzete u Hyderabadu i do 2015. udvostruče ukupne tokove financijskih sredstava u području biološke raznolikosti namijenjene zemljama u razvoju te da tu razinu financiranja održe barem do 2020.; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja vodeći projekt Komisije „Biološka raznolikost za život” (B4Life) za razdoblje od 2014. do 2020., ali smatra da EU mora povećati svoj doprinos sprječavanju globalnog gubitka biološke raznolikosti te poziva EU i države članice da ispune obveze preuzete u Hyderabadu i do 2015. udvostruče ukupne tokove financijskih sredstava u području biološke raznolikosti namijenjene zemljama u razvoju te da tu razinu financiranja održe barem do 2020.;

| 62. | ističe da kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama te gubitak staništa predstavljaju izravnu i primarnu prijetnju globalnoj biološkoj raznolikosti; uviđa da izostavljanje problema krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta i nedostatak djelovanja u vezi sa sudjelovanjem EU-a na Konvenciji o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) predstavljaju ozbiljan nedostatak u strategiji EU-a o biološkoj raznolikosti; naglašava prijeku potrebu usklađenog djelovanja kako bi se suzbila nezakonita trgovina divljim biljnim i životinjskim vrstama; poziva Komisiju da podnese ambiciozan akcijski plan za borbu protiv nezakonite trgovine divljim životinjama i biljkama i od njih dobivenim proizvodima, te poziva na poduzimanje sličnih mjera kako bi se riješio problem krčenja i degradacije šuma; |
| --- | --- |

62.

ističe da kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama te gubitak staništa predstavljaju izravnu i primarnu prijetnju globalnoj biološkoj raznolikosti; uviđa da izostavljanje problema krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta i nedostatak djelovanja u vezi sa sudjelovanjem EU-a na Konvenciji o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) predstavljaju ozbiljan nedostatak u strategiji EU-a o biološkoj raznolikosti; naglašava prijeku potrebu usklađenog djelovanja kako bi se suzbila nezakonita trgovina divljim biljnim i životinjskim vrstama; poziva Komisiju da podnese ambiciozan akcijski plan za borbu protiv nezakonite trgovine divljim životinjama i biljkama i od njih dobivenim proizvodima, te poziva na poduzimanje sličnih mjera kako bi se riješio problem krčenja i degradacije šuma;

Provjera prikladnosti direktiva o prirodi

| 63. | ističe da su direktive o prirodi ključan element kada je riječ o politici u vezi s prirodom, ne samo u Europskoj uniji, nego i na međunarodnoj razini; smatra da se direktive o prirodi, zahvaljujući svom sažetom, koherentnom i dosljednom obliku, mogu smatrati pametnim donošenjem propisa avant la lettre; |
| --- | --- |

63.

ističe da su direktive o prirodi ključan element kada je riječ o politici u vezi s prirodom, ne samo u Europskoj uniji, nego i na međunarodnoj razini; smatra da se direktive o prirodi, zahvaljujući svom sažetom, koherentnom i dosljednom obliku, mogu smatrati pametnim donošenjem propisa avant la lettre;

| 64. | ističe da je Natura 2000 još uvijek relativno nova mreža i da njezin puni potencijal u velikoj mjeri još nije iskorišten; smatra da su direktive o prirodi i dalje relevantne i da najbolje prakse koje se primjenjuju pri njihovoj provedbi pokazuju njihovu djelotvornost; ističe izraženu fleksibilnost direktiva o prirodi, uključujući mogućnost prilagodbe u skladu s tehničkim i znanstvenim napretkom; napominje da su pametna provedba i međunarodna suradnja ključne za ostvarivanje ciljeva biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

64.

ističe da je Natura 2000 još uvijek relativno nova mreža i da njezin puni potencijal u velikoj mjeri još nije iskorišten; smatra da su direktive o prirodi i dalje relevantne i da najbolje prakse koje se primjenjuju pri njihovoj provedbi pokazuju njihovu djelotvornost; ističe izraženu fleksibilnost direktiva o prirodi, uključujući mogućnost prilagodbe u skladu s tehničkim i znanstvenim napretkom; napominje da su pametna provedba i međunarodna suradnja ključne za ostvarivanje ciljeva biološke raznolikosti;

| 65. | protivi se eventualnoj reviziji direktiva o prirodi jer bi se time dovela u pitanje provedba strategije o biološkoj raznolikosti, došlo bi do dugog razdoblja pravne nesigurnosti, pri čemu se javlja rizik slabljenja zakonske zaštite i financiranja, te bi se takav razvoj događaja negativno odrazio na prirodu, ljude i poduzeća; naglašava, u tom pogledu, da bi se aktualna provjera direktiva o prirodi u okviru Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) trebala usredotočiti na poboljšanje provedbe; |
| --- | --- |

65.

protivi se eventualnoj reviziji direktiva o prirodi jer bi se time dovela u pitanje provedba strategije o biološkoj raznolikosti, došlo bi do dugog razdoblja pravne nesigurnosti, pri čemu se javlja rizik slabljenja zakonske zaštite i financiranja, te bi se takav razvoj događaja negativno odrazio na prirodu, ljude i poduzeća; naglašava, u tom pogledu, da bi se aktualna provjera direktiva o prirodi u okviru Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) trebala usredotočiti na poboljšanje provedbe;

| 66. | uvjeren je da problemi u ostvarivanju ciljeva direktiva o prirodi i strategije o biološkoj raznolikosti u pravilu nisu nastali zbog zakonodavstva, već prije svega zbog nepotpune, neusklađene i neodgovarajuće primjene, provedbe i integracije u druga područja politika; |
| --- | --- |

66.

uvjeren je da problemi u ostvarivanju ciljeva direktiva o prirodi i strategije o biološkoj raznolikosti u pravilu nisu nastali zbog zakonodavstva, već prije svega zbog nepotpune, neusklađene i neodgovarajuće primjene, provedbe i integracije u druga područja politika;

| 67. | ističe izraženu fleksibilnost direktiva o prirodi kojom se olakšava njihova provedba uz vođenje računa o gospodarskim, društvenim, kulturnim i regionalnim zahtjevima, kako je ustanovljeno Direktivom o staništima; unatoč tomu, potiče Komisiju da pojasni smjernice o tumačenju i provedbi tih direktiva kako bi se izbjegla i riješila sporna pitanja; |
| --- | --- |

67.

ističe izraženu fleksibilnost direktiva o prirodi kojom se olakšava njihova provedba uz vođenje računa o gospodarskim, društvenim, kulturnim i regionalnim zahtjevima, kako je ustanovljeno Direktivom o staništima; unatoč tomu, potiče Komisiju da pojasni smjernice o tumačenju i provedbi tih direktiva kako bi se izbjegla i riješila sporna pitanja;

| 68. | poziva na pomno ispitivanje uloge velikih grabežljivaca i eventualno uvođenje mjera prilagodbe kako bi se očuvalo biološku raznolikost, kultivirani krajolik i stoljetnu tradiciju ispaše stoke u planinskim područjima; |
| --- | --- |

68.

poziva na pomno ispitivanje uloge velikih grabežljivaca i eventualno uvođenje mjera prilagodbe kako bi se očuvalo biološku raznolikost, kultivirani krajolik i stoljetnu tradiciju ispaše stoke u planinskim područjima;

| 69. | uviđa da zakonodavstvo Unije o prirodi pozitivno utječe na očuvanje ekosustava, staništa i vrsta u zaštićenim područjima; međutim, izražava žaljenje zbog toga što francuske najudaljenije regije, koje predstavljaju jedinstvene rezervate vrsta i ekosustava te znatan dio europske i svjetske biološke raznolikosti, nisu obuhvaćene tim zakonodavnim okvirom, niti bilo kojim drugim zakonodavnim okvirom prilagođenim njihovim posebnostima; ističe, međutim, uspjeh svih projekata u tim regijama koji se financiraju kroz program LIFE+ kao i uspjeh europske inicijative BEST za bolje očuvanje biološke raznolikosti i prilagodbu klimatskim promjenama u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima; |
| --- | --- |

69.

uviđa da zakonodavstvo Unije o prirodi pozitivno utječe na očuvanje ekosustava, staništa i vrsta u zaštićenim područjima; međutim, izražava žaljenje zbog toga što francuske najudaljenije regije, koje predstavljaju jedinstvene rezervate vrsta i ekosustava te znatan dio europske i svjetske biološke raznolikosti, nisu obuhvaćene tim zakonodavnim okvirom, niti bilo kojim drugim zakonodavnim okvirom prilagođenim njihovim posebnostima; ističe, međutim, uspjeh svih projekata u tim regijama koji se financiraju kroz program LIFE+ kao i uspjeh europske inicijative BEST za bolje očuvanje biološke raznolikosti i prilagodbu klimatskim promjenama u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima;

| 70. | poziva Komisiju da, nastavljajući se na pripremno djelovanje inicijative BEST, uvede održivi mehanizam financiranja zaštite biološke raznolikosti u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisiju da, nastavljajući se na pripremno djelovanje inicijative BEST, uvede održivi mehanizam financiranja zaštite biološke raznolikosti u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima;

Daljnji koraci: dodatne mjere

| 71. | smatra da gubitak biološke raznolikosti izvan zaštićenih područja predstavlja nedostatak u strategiji; potiče Komisiju i države članice da prikupe informacije o takvim staništima i vrstama te da osmisle prikladne okvire za sprečavanje fragmentacije staništa i neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava u suradnji s lokalnim tijelima i civilnim društvom; |
| --- | --- |

71.

smatra da gubitak biološke raznolikosti izvan zaštićenih područja predstavlja nedostatak u strategiji; potiče Komisiju i države članice da prikupe informacije o takvim staništima i vrstama te da osmisle prikladne okvire za sprečavanje fragmentacije staništa i neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava u suradnji s lokalnim tijelima i civilnim društvom;

| 72. | smatra da se takav okvir mora sastojati od niza dopunskih mjera kojima se rješavaju temeljni uzroci gubitka biološke raznolikosti i poboljšava integracija biološke raznolikosti u sektorske politike, uključujući poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo, energetiku i promet; |
| --- | --- |

72.

smatra da se takav okvir mora sastojati od niza dopunskih mjera kojima se rješavaju temeljni uzroci gubitka biološke raznolikosti i poboljšava integracija biološke raznolikosti u sektorske politike, uključujući poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo, energetiku i promet;

| 73. | potiče države članice da uz pomoć inicijativa urbanističkog planiranja zajamče pomno osmišljenu upotrebu prostora i odgovarajuću zaštitu mreže Natura 2000, da zajamče očuvanje otvorenih prostora, osobito odabirom stočarstva kao alternative napuštanju poljoprivrednih zemljišta zbog čega raste opasnost od prirodnih katastrofa kao što su lavine, klizanje terena i pomicanje tla, te uspostavu koherentne mreže plavo-zelene infrastrukture u ruralnim i urbanim područjima, uz istodobno stvaranje nužne pravne sigurnosti za gospodarske aktivnosti; traži od Komisije da izradi pregled najboljih praksi u tom području; |
| --- | --- |

73.

potiče države članice da uz pomoć inicijativa urbanističkog planiranja zajamče pomno osmišljenu upotrebu prostora i odgovarajuću zaštitu mreže Natura 2000, da zajamče očuvanje otvorenih prostora, osobito odabirom stočarstva kao alternative napuštanju poljoprivrednih zemljišta zbog čega raste opasnost od prirodnih katastrofa kao što su lavine, klizanje terena i pomicanje tla, te uspostavu koherentne mreže plavo-zelene infrastrukture u ruralnim i urbanim područjima, uz istodobno stvaranje nužne pravne sigurnosti za gospodarske aktivnosti; traži od Komisije da izradi pregled najboljih praksi u tom području;

| 74. | smatra da je ključno da Komisija osmisli konkretne kriterije za instrument za financiranje prirodnog kapitala, kojim se mora zajamčiti da projekti imaju relevantne, pozitivne i znanstveno opipljive rezultate za biološku raznolikost, kako bi se raspoloživa sredstva djelotvornije koristila i kako bi bila bolje usmjerena; smatra da bi projekti LIFE trebali biti povezani s tokovima financiranja iz ostalih programa kao što su strukturni fondovi radi unaprjeđenja i ponavljanja rezultata uspješnih projekata diljem EU-a te stvaranja snažnijeg učinka umnožavanja; |
| --- | --- |

74.

smatra da je ključno da Komisija osmisli konkretne kriterije za instrument za financiranje prirodnog kapitala, kojim se mora zajamčiti da projekti imaju relevantne, pozitivne i znanstveno opipljive rezultate za biološku raznolikost, kako bi se raspoloživa sredstva djelotvornije koristila i kako bi bila bolje usmjerena; smatra da bi projekti LIFE trebali biti povezani s tokovima financiranja iz ostalih programa kao što su strukturni fondovi radi unaprjeđenja i ponavljanja rezultata uspješnih projekata diljem EU-a te stvaranja snažnijeg učinka umnožavanja;

| 75. | potiče Komisiju da produbi pristup financiranju biološke raznolikosti koji obuhvaća više fondova i poziva na bolje povezivanje različitih instrumenata financiranja; |
| --- | --- |

75.

potiče Komisiju da produbi pristup financiranju biološke raznolikosti koji obuhvaća više fondova i poziva na bolje povezivanje različitih instrumenata financiranja;

| 76. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju usklađenost relevantnih sektorskih politika radi uključivanja ciljeva o biološkoj raznolikosti pri čemu je potrebno pobrinuti se za to da se sljedećim višegodišnjim financijskim okvirom zajamči da neće doći do neto ukupnog gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava, |
| --- | --- |

76.

poziva Komisiju i države članice da poboljšaju usklađenost relevantnih sektorskih politika radi uključivanja ciljeva o biološkoj raznolikosti pri čemu je potrebno pobrinuti se za to da se sljedećim višegodišnjim financijskim okvirom zajamči da neće doći do neto ukupnog gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava,

| 77. | poziva Komisiju da uspostavi skupinu na visokoj razini o prirodnom kapitalu kako bi se ti ciljevi ostvarili na način da im se zajamči veći politički značaj i prioritet; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisiju da uspostavi skupinu na visokoj razini o prirodnom kapitalu kako bi se ti ciljevi ostvarili na način da im se zajamči veći politički značaj i prioritet;

| 78. | žali zbog činjenice da pravo EU-a o zaštiti okoliša nije podložno dosljednim i djelotvornim ekološkim inspekcijama i nadzoru radi otkrivanja i sprječavanja kršenja prava o zaštiti okoliša u različitim sektorima, uključujući kada je riječ o zaštićenim područjima za očuvanje prirode; pozdravlja pripremno djelovanje za uspostavu okvira EU-a za ekološke inspekcije te poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog bez daljnjeg odlaganja; |
| --- | --- |

78.

žali zbog činjenice da pravo EU-a o zaštiti okoliša nije podložno dosljednim i djelotvornim ekološkim inspekcijama i nadzoru radi otkrivanja i sprječavanja kršenja prava o zaštiti okoliša u različitim sektorima, uključujući kada je riječ o zaštićenim područjima za očuvanje prirode; pozdravlja pripremno djelovanje za uspostavu okvira EU-a za ekološke inspekcije te poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog bez daljnjeg odlaganja;

| 79. | ističe važnost inovacija, istraživanja i razvoja kada je riječ o postizanju ciljeva direktiva o prirodi te poziva Komisiju i države članice da se osobito usredotoče na povezanost između očuvanja biološke raznolikosti i pozitivnih učinaka na zdravlje ljudi i njihovo ekonomsko blagostanje te da koordiniraju mjere u području prikupljanja podataka; podsjeća da i dalje postoje velike praznine u znanju u vezi sa stanjem morskih ekosustava i ribolovnih resursa; poziva države članice da zajamče prikupljanje podataka o učinku ribarstva i akvakulture na širi okoliš i zajamče njihovu javnu dostupnost; |
| --- | --- |

79.

ističe važnost inovacija, istraživanja i razvoja kada je riječ o postizanju ciljeva direktiva o prirodi te poziva Komisiju i države članice da se osobito usredotoče na povezanost između očuvanja biološke raznolikosti i pozitivnih učinaka na zdravlje ljudi i njihovo ekonomsko blagostanje te da koordiniraju mjere u području prikupljanja podataka; podsjeća da i dalje postoje velike praznine u znanju u vezi sa stanjem morskih ekosustava i ribolovnih resursa; poziva države članice da zajamče prikupljanje podataka o učinku ribarstva i akvakulture na širi okoliš i zajamče njihovu javnu dostupnost;

| 80. | poziva Komisiju i države članice da bez odlaganja pokrenu europsku inicijativu o oprašivačima, pri čemu je potrebno posebnu pozornost posvetiti otpornosti biljaka na nametnike, što utječe na pčele i druge oprašivače, na temelju politika koje su već primijenjene u državama članicama, te da bez daljnjeg odlaganja podnesu prijedloge u vezi s okvirnom direktivom o zaštiti tla, direktivom o pristupu pravosuđu i revidiranim pravnim okvirom EU-a o ekološkim inspekcijama; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisiju i države članice da bez odlaganja pokrenu europsku inicijativu o oprašivačima, pri čemu je potrebno posebnu pozornost posvetiti otpornosti biljaka na nametnike, što utječe na pčele i druge oprašivače, na temelju politika koje su već primijenjene u državama članicama, te da bez daljnjeg odlaganja podnesu prijedloge u vezi s okvirnom direktivom o zaštiti tla, direktivom o pristupu pravosuđu i revidiranim pravnim okvirom EU-a o ekološkim inspekcijama;

| 81. | sa zabrinutošću naglašava da sve veći broj znanstvenih dokaza ukazuje na negativan učinak koji neonikotinoidni pesticidi mogu imati na ključne usluge kao što su oprašivanje i prirodno suzbijanje nametnika; poziva stoga Komisiju da zadrži zabranu upotrebe neonikotinoida; |
| --- | --- |

81.

sa zabrinutošću naglašava da sve veći broj znanstvenih dokaza ukazuje na negativan učinak koji neonikotinoidni pesticidi mogu imati na ključne usluge kao što su oprašivanje i prirodno suzbijanje nametnika; poziva stoga Komisiju da zadrži zabranu upotrebe neonikotinoida;

| 82. | potiče Komisiju i države članice da u cijelosti primjenjuju načelo predostrožnosti pri odobravanju upotrebe živih modificiranih organizama i njihova uvođenja u okoliš kako bi se spriječio bilo kakav negativan učinak na biološku raznolikost; |
| --- | --- |

82.

potiče Komisiju i države članice da u cijelosti primjenjuju načelo predostrožnosti pri odobravanju upotrebe živih modificiranih organizama i njihova uvođenja u okoliš kako bi se spriječio bilo kakav negativan učinak na biološku raznolikost;

| 83. | naglašava važnost programa LIFE za okoliš, a posebno potprograma Priroda i biološka raznolikost, za zaštitu i poboljšanje europske biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

83.

naglašava važnost programa LIFE za okoliš, a posebno potprograma Priroda i biološka raznolikost, za zaštitu i poboljšanje europske biološke raznolikosti;

| 84. | čvrsto vjeruje da se okoliš i inovacije međusobno nadopunjuju i osobito skreće pozornost na „rješenja utemeljena na prirodi” iz kojih proizlaze ekonomski i ekološki pametna rješenja koja nude odgovor na izazove kao što su klimatske promjene, nedostatak sirovina, zagađenje i antimikrobna otpornost; poziva relevantne dionike da se tim pitanjima posvete u okviru programa Obzor 2020.; poziva države članice da učinkovitije zajamče regulatorni prostor koji je potreban kako bi se omogućila primjena pametnih rješenja uz pomoć kojih će se postići pozitivni rezultati u području biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

84.

čvrsto vjeruje da se okoliš i inovacije međusobno nadopunjuju i osobito skreće pozornost na „rješenja utemeljena na prirodi” iz kojih proizlaze ekonomski i ekološki pametna rješenja koja nude odgovor na izazove kao što su klimatske promjene, nedostatak sirovina, zagađenje i antimikrobna otpornost; poziva relevantne dionike da se tim pitanjima posvete u okviru programa Obzor 2020.; poziva države članice da učinkovitije zajamče regulatorni prostor koji je potreban kako bi se omogućila primjena pametnih rješenja uz pomoć kojih će se postići pozitivni rezultati u području biološke raznolikosti;

| 85. | ističe neraskidivu povezanost pitanja u vezi s biološkom raznolikosti, klimatskim promjenama i nedostatkom sirovina; podsjeća na to da će ograničenje klimatskih promjena na manje od 2 Celzijeva stupnja u usporedbi s predindustrijskim razinama biti presudno za sprječavanje gubitka biološke raznolikosti; pritom podsjeća na to da cijeli niz ekosustava djeluje kao zaštita od prirodnih katastrofa i time doprinosi strategijama prilagodbe klimatskim promjenama i ublažavanja njihovih posljedica; |
| --- | --- |

85.

ističe neraskidivu povezanost pitanja u vezi s biološkom raznolikosti, klimatskim promjenama i nedostatkom sirovina; podsjeća na to da će ograničenje klimatskih promjena na manje od 2 Celzijeva stupnja u usporedbi s predindustrijskim razinama biti presudno za sprječavanje gubitka biološke raznolikosti; pritom podsjeća na to da cijeli niz ekosustava djeluje kao zaštita od prirodnih katastrofa i time doprinosi strategijama prilagodbe klimatskim promjenama i ublažavanja njihovih posljedica;

| 86. | traži od Komisije i država članica da o tome vode računa i pobrinu se za to da strategija EU-a o biološkoj raznolikosti za 2020. bude u potpunosti integrirana sa stajalištem EU-a u raspravama o novom sporazumu o klimatskim promjenama, pogotovo s obzirom na činjenicu da je, prema projektu ROBIN koji financira EU, biološka raznolikost dio rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica, posebno jer tropske šume imaju potencijal ublažavanja ukupnih emisija stakleničkih plinova za 25 %; |
| --- | --- |

86.

traži od Komisije i država članica da o tome vode računa i pobrinu se za to da strategija EU-a o biološkoj raznolikosti za 2020. bude u potpunosti integrirana sa stajalištem EU-a u raspravama o novom sporazumu o klimatskim promjenama, pogotovo s obzirom na činjenicu da je, prema projektu ROBIN koji financira EU, biološka raznolikost dio rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica, posebno jer tropske šume imaju potencijal ublažavanja ukupnih emisija stakleničkih plinova za 25 %;

| 87. | poziva Komisiju da u međunarodne sporazume koje sklapa uvrsti pitanja povezana s okolišem i klimatskim promjenama te da provede ekološke analize o mogućnostima zaštite i poboljšanja biološke raznolikosti; ističe važnost sustavnog utvrđivanja i ocjenjivanja mogućih učinaka na biološku raznolikost; poziva Komisiju da poduzme daljnje korake u skladu s rezultatima studije pod nazivom „Utvrđivanje i ublaživanje negativnih učinaka potražnje za određenim proizvodima u EU-u na biološku raznolikost u trećim zemljama” tako da predloži načine na koje se može doprinijeti izbjegavanju ili minimiziranju gubitka globalne biološke raznolikosti prouzročenog određenim obrascima proizvodnje i potrošnje u EU-u; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisiju da u međunarodne sporazume koje sklapa uvrsti pitanja povezana s okolišem i klimatskim promjenama te da provede ekološke analize o mogućnostima zaštite i poboljšanja biološke raznolikosti; ističe važnost sustavnog utvrđivanja i ocjenjivanja mogućih učinaka na biološku raznolikost; poziva Komisiju da poduzme daljnje korake u skladu s rezultatima studije pod nazivom „Utvrđivanje i ublaživanje negativnih učinaka potražnje za određenim proizvodima u EU-u na biološku raznolikost u trećim zemljama” tako da predloži načine na koje se može doprinijeti izbjegavanju ili minimiziranju gubitka globalne biološke raznolikosti prouzročenog određenim obrascima proizvodnje i potrošnje u EU-u;

| 88. | apelira na države članice da, u skladu s načelom predostrožnosti i načelom poduzimanja preventivnih mjera te vodeći računa o rizicima i negativnim učincima na klimu, okoliš i biološku raznolikost do kojih dolazi pri hidrauličkom frakturiranju radi crpljenja nekonvencionalnih ugljikovodika te vodeći računa o nedostacima utvrđenim u regulatornom režimu EU-a o aktivnostima vađenja plina iz škriljevca, ne odobravaju nove operacije hidrauličkog frakturiranja u EU-u; |
| --- | --- |

88.

apelira na države članice da, u skladu s načelom predostrožnosti i načelom poduzimanja preventivnih mjera te vodeći računa o rizicima i negativnim učincima na klimu, okoliš i biološku raznolikost do kojih dolazi pri hidrauličkom frakturiranju radi crpljenja nekonvencionalnih ugljikovodika te vodeći računa o nedostacima utvrđenim u regulatornom režimu EU-a o aktivnostima vađenja plina iz škriljevca, ne odobravaju nove operacije hidrauličkog frakturiranja u EU-u;

| 89. | poziva Komisiju i države članice da zajamče provođenje plana iz Guadalupe donesenog u listopadu 2014. i da uvedu potrebne alate za zaštitu biološke raznolikosti u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisiju i države članice da zajamče provođenje plana iz Guadalupe donesenog u listopadu 2014. i da uvedu potrebne alate za zaštitu biološke raznolikosti u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima;

| 90. | ističe globalnu ulogu strategije EU-a o biološkoj raznolikosti; poziva Komisiju da integrira odredbe o biološkoj raznolikosti u aktualne trgovinske pregovore i da integrira ciljeve u području biološke raznolikosti u trgovinske politike EU-a; |
| --- | --- |

90.

ističe globalnu ulogu strategije EU-a o biološkoj raznolikosti; poziva Komisiju da integrira odredbe o biološkoj raznolikosti u aktualne trgovinske pregovore i da integrira ciljeve u području biološke raznolikosti u trgovinske politike EU-a;

o

o o

| 91. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

91.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/nature/ legislation/fitness_check/docs/consultation/ public%20consultation_FINAL.pdf

(2)  SL L 317, 4.11.2014., str. 35.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(5)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(6)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 99.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0600.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0109.

(9)  http://www.foresteurope.org/fullsoef2015

---

Srijeda, 3. veljače 2016.

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/14

---

P8_TA(2016)0037

Ratifikacija Ugovora iz Marakeša na temelju primljenih predstavki, osobito predstavke br. 924/2011

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o ratifikaciji Ugovora iz Marakeša, na temelju primljenih predstavki, posebice Predstavke br. 924/2011 (2016/2542(RSP))

(2018/C 035/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir predstavke građana Europske unije koji imaju teškoće u čitanju te posebice Predstavku br. 0924/2011 koju je podnio Dan Pescod (britanski državljanin), u ime Europskog saveza slijepih/Kraljevskog državnog instituta za slijepe osobe (European Blind Union (EBU)/Royal National Institute of Blind People (RNIB)), o pristupu slijepih osoba knjigama i drugim tiskanim proizvodima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstavke građana Europske unije koji imaju teškoće u čitanju te posebice Predstavku br. 0924/2011 koju je podnio Dan Pescod (britanski državljanin), u ime Europskog saveza slijepih/Kraljevskog državnog instituta za slijepe osobe (European Blind Union (EBU)/Royal National Institute of Blind People (RNIB)), o pristupu slijepih osoba knjigama i drugim tiskanim proizvodima,

| — | uzimajući u obzir Ugovor iz Marakeša za olakšanje pristupa objavljenim djelima slijepim i slabovidnim osobama te osobama koje se iz nekog drugog razloga ne mogu služiti standardnim tiskom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor iz Marakeša za olakšanje pristupa objavljenim djelima slijepim i slabovidnim osobama te osobama koje se iz nekog drugog razloga ne mogu služiti standardnim tiskom,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD),

| — | uzimajući u obzir članak 216. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 216. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Svjetska zdravstvena organizacija 2010. procijenila da je u Europi 2 550 000 slijepih osoba i 23 800 000 slabovidnih osoba, što ukupno čini 26 350 000 slijepih i slabovidnih osoba; |
| --- | --- |

A.

budući da je Svjetska zdravstvena organizacija 2010. procijenila da je u Europi 2 550 000 slijepih osoba i 23 800 000 slabovidnih osoba, što ukupno čini 26 350 000 slijepih i slabovidnih osoba;

| B. | budući da se u razvijenim zemljama u dostupnom obliku proizvodi samo 5 % knjiga, a u zemljama u razvoju čak manje od 1 %; |
| --- | --- |

B.

budući da se u razvijenim zemljama u dostupnom obliku proizvodi samo 5 % knjiga, a u zemljama u razvoju čak manje od 1 %;

| C. | budući da su države članice Europske unije članice Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

C.

budući da su države članice Europske unije članice Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom;

| D. | budući da su u travnju 2014. države članice Europske unije potpisale Ugovor iz Marakeša čime su se politički obvezale da će ga ratificirati; |
| --- | --- |

D.

budući da su u travnju 2014. države članice Europske unije potpisale Ugovor iz Marakeša čime su se politički obvezale da će ga ratificirati;

| E. | budući da je Odbor UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) u Zaključnim napomenama početnog izvješća Europske Unije o provedbi Konvencije Europsku uniju poticao da poduzme sve moguće mjere za ratifikaciju i provedbu Ugovora iz Marakeša u najbržem mogućem roku; |
| --- | --- |

E.

budući da je Odbor UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) u Zaključnim napomenama početnog izvješća Europske Unije o provedbi Konvencije Europsku uniju poticao da poduzme sve moguće mjere za ratifikaciju i provedbu Ugovora iz Marakeša u najbržem mogućem roku;

| F. | budući da je u Komisiji predstavljen Prijedlog odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Ugovora iz Marakeša (COM(2014)0638); |
| --- | --- |

F.

budući da je u Komisiji predstavljen Prijedlog odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Ugovora iz Marakeša (COM(2014)0638);

| 1. | prisjeća se da se u člancima 24. i 30. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCPRD) ističu prava osoba s invaliditetom na obrazovanje bez diskriminacije i na temelju jednakih mogućnosti te istodobno osigurava da zakoni kojima se štite prava na intelektualnog vlasništva ne tvore nerazumnu ili diskriminirajuću prepreku osobama s invaliditetom pri pristupu kulturalnim materijalima; |
| --- | --- |

1.

prisjeća se da se u člancima 24. i 30. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCPRD) ističu prava osoba s invaliditetom na obrazovanje bez diskriminacije i na temelju jednakih mogućnosti te istodobno osigurava da zakoni kojima se štite prava na intelektualnog vlasništva ne tvore nerazumnu ili diskriminirajuću prepreku osobama s invaliditetom pri pristupu kulturalnim materijalima;

| 2. | s nezadovoljstvom ističe da sedam država članica EU-a tvori blokirajuću manjinu koja onemogućuje postupak ratifikacije Ugovora; poziva Vijeće i države članice da ubrzaju postupak ratifikacije, i to tako da on ne ovisi o reviziji pravnog okvira EU-a ili odluci Suda Europske unije; |
| --- | --- |

2.

s nezadovoljstvom ističe da sedam država članica EU-a tvori blokirajuću manjinu koja onemogućuje postupak ratifikacije Ugovora; poziva Vijeće i države članice da ubrzaju postupak ratifikacije, i to tako da on ne ovisi o reviziji pravnog okvira EU-a ili odluci Suda Europske unije;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, državama članicama, Europskoj komisiji i Odboru UN-a o pravima osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, državama članicama, Europskoj komisiji i Odboru UN-a o pravima osoba s invaliditetom.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/15

---

P8_TA(2016)0038

Proizvodi koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042684 – 2016/2547(RSP))

(2018/C 035/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja na koji se upućuje u članku 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 18. studenog 2015. glasovanjem odlučio da neće dati mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja na koji se upućuje u članku 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 18. studenog 2015. glasovanjem odlučio da neće dati mišljenje,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 16. srpnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 16. srpnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Bayer CropScience AG 24. lipnja 2011. nadležnom tijelu u Belgiji podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju soju FG72, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; |
| --- | --- |

A.

budući da je Bayer CropScience AG 24. lipnja 2011. nadležnom tijelu u Belgiji podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju soju FG72, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje;

| B. | budući da je kod genetski modificirane soje MST-FGØ72-2, kako je opisano u zahtjevu, eksprimiran protein 2mEPSPS, koji uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadrže glifosat, i protein HPPD W336, koji uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadrže izoksaflutol; budući da je 20. ožujka 2015. Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (5); |
| --- | --- |

B.

budući da je kod genetski modificirane soje MST-FGØ72-2, kako je opisano u zahtjevu, eksprimiran protein 2mEPSPS, koji uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadrže glifosat, i protein HPPD W336, koji uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadrže izoksaflutol; budući da je 20. ožujka 2015. Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (5);

| C. | budući da je Stalni odbor 18. studenog 2015. glasovao o nacrtu provedbene odluke Komisije te da nije dao mišljenje; |
| --- | --- |

C.

budući da je Stalni odbor 18. studenog 2015. glasovao o nacrtu provedbene odluke Komisije te da nije dao mišljenje;

| D. | budući da je 22. travnja 2015. Komisija u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o izdavanju odobrenja u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom bez potpore u obliku mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji kako bi ona donijela konačnu odluku, što je zapravo iznimka za postupak u cjelini, postalo standardno u postupku odlučivanja o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

D.

budući da je 22. travnja 2015. Komisija u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o izdavanju odobrenja u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom bez potpore u obliku mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji kako bi ona donijela konačnu odluku, što je zapravo iznimka za postupak u cjelini, postalo standardno u postupku odlučivanja o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| E. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (6) iz razloga što se, usprkos činjenici da se uzgoj nužno odvija na teritoriju jedne države članice, trgovina genetski modificiranim organizmima odvija izvan nacionalnih granica, što znači da bi nacionalna zabrana „prodaje i uporabe” koju je predložila Komisija mogla biti neprovediva bez ponovnog uvođenja graničnih kontrola pri uvozu; budući da je Parlament odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i pozvao Komisiju da povuče svoj prijedlog i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (6) iz razloga što se, usprkos činjenici da se uzgoj nužno odvija na teritoriju jedne države članice, trgovina genetski modificiranim organizmima odvija izvan nacionalnih granica, što znači da bi nacionalna zabrana „prodaje i uporabe” koju je predložila Komisija mogla biti neprovediva bez ponovnog uvođenja graničnih kontrola pri uvozu; budući da je Parlament odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i pozvao Komisiju da povuče svoj prijedlog i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu sa zakonodavstvom Unije jer nije usklađen s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i Uredbe (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (7), koji u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (8) podrazumijeva osiguranje temelja za jamstvo visoke razine zaštite ljudskog života i zdravlja, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istodobno jamstvo učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

1.

smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu sa zakonodavstvom Unije jer nije usklađen s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i Uredbe (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (7), koji u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (8) podrazumijeva osiguranje temelja za jamstvo visoke razine zaštite ljudskog života i zdravlja, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istodobno jamstvo učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta;

| 2. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke;

| 3. | poziva Komisiju da na temelju Ugovora u funkcioniranju Europske unije predstavi novi zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003, uzimajući u obzir pitanja koja se često postavljaju na nacionalnoj razini i koja se ne odnose samo na probleme u vezi sa sigurnošću genetski modificiranih organizama za zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da na temelju Ugovora u funkcioniranju Europske unije predstavi novi zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003, uzimajući u obzir pitanja koja se često postavljaju na nacionalnoj razini i koja se ne odnose samo na probleme u vezi sa sigurnošću genetski modificiranih organizama za zdravlje i okoliš;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  EFSA-ino povjerenstvo za GMO (EFSA-ino povjerenstvo za genetski modificirane organizme), 2015. Znanstveno mišljenje o zahtjevu (EFSA-GMO-BE-2011-98), koji je podnio Bayer CropScience AG, za stavljanje na tržište genetski modificirane soje FG72, tolerantne na herbicide, za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i obradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003. EFSA Journal 2015.; 13(7):4167, 29 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4167.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456.

(5)  Monografije Međunarodne agencije za istraživanje raka, 112. svezak: Ocjena pet organofosfatnih insekticida i herbicida, 20. ožujka 2015. http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0379.

(7)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(8)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/17

---

P8_TA(2016)0039

Proizvodi koji sadržavaju genetski modoficiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042682 – 2016/2548(RSP))

(2018/C 035/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 glasovanjem 18. studenog 2015. odlučio da neće dati mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 glasovanjem 18. studenog 2015. odlučio da neće dati mišljenje,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 18. lipnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 18. lipnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Monsanto Europe S.A. 23. ožujka 2012. nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; |
| --- | --- |

A.

budući da je Monsanto Europe S.A. 23. ožujka 2012. nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje;

| B. | budući da su kod genetski modificirane soje MON-877Ø8-9 × MON-89788-1, kako je opisano u zahtjevu, eksprimirani proteini DMO, koji uzrokuju toleranciju na herbicide čija je osnova aktivna tvar dikamba, i protein CP4 EPSPS, koji uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadržavaju glifosat; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 20. ožujka 2015. glifosat uvrstila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (5); |
| --- | --- |

B.

budući da su kod genetski modificirane soje MON-877Ø8-9 × MON-89788-1, kako je opisano u zahtjevu, eksprimirani proteini DMO, koji uzrokuju toleranciju na herbicide čija je osnova aktivna tvar dikamba, i protein CP4 EPSPS, koji uzrokuje toleranciju na herbicide koji sadržavaju glifosat; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 20. ožujka 2015. glifosat uvrstila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (5);

| C. | budući da se o nacrtu provedbene odluke Komisije glasovalo u Stalnom odboru 18. studenog 2015. te o njemu nije usvojeno mišljenje; |
| --- | --- |

C.

budući da se o nacrtu provedbene odluke Komisije glasovalo u Stalnom odboru 18. studenog 2015. te o njemu nije usvojeno mišljenje;

| D. | budući da je 22. travnja 2015. Komisija u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Komisija donosila odluke o izdavanju odobrenja bez potpore u obliku mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji kako bi ona donijela konačnu odluku, što je zapravo iznimka za postupak u cjelini, postalo standardno u postupku odlučivanja o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

D.

budući da je 22. travnja 2015. Komisija u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Komisija donosila odluke o izdavanju odobrenja bez potpore u obliku mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji kako bi ona donijela konačnu odluku, što je zapravo iznimka za postupak u cjelini, postalo standardno u postupku odlučivanja o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| E. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. (6) odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 22. travnja 2015. jer se usprkos činjenici da se uzgoj nužno odvija na teritoriju jedne države članice trgovina genetski modificiranim organizmima odvija izvan nacionalnih granica, što znači da bi nacionalna zabrana „prodaje i uporabe” koju je predložila Komisija mogla biti neprovediva bez ponovnog uvođenja graničnih kontrola pri uvozu; budući da je Parlament odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te pozvao Komisiju da povuče svoj prijedlog i podnese novi; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. (6) odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 22. travnja 2015. jer se usprkos činjenici da se uzgoj nužno odvija na teritoriju jedne države članice trgovina genetski modificiranim organizmima odvija izvan nacionalnih granica, što znači da bi nacionalna zabrana „prodaje i uporabe” koju je predložila Komisija mogla biti neprovediva bez ponovnog uvođenja graničnih kontrola pri uvozu; budući da je Parlament odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te pozvao Komisiju da povuče svoj prijedlog i podnese novi;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu sa zakonodavstvom Unije jer nije usklađen s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i Uredbe (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (7), koji u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (8) podrazumijeva osiguranje temelja za jamstvo visoke razine zaštite ljudskog života i zdravlja, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istodobno jamstvo učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

1.

smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu sa zakonodavstvom Unije jer nije usklađen s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i Uredbe (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (7), koji u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (8) podrazumijeva osiguranje temelja za jamstvo visoke razine zaštite ljudskog života i zdravlja, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istodobno jamstvo učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta;

| 2. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke;

| 3. | poziva Komisiju da na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese novi zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i da pritom vodi računa o pitanjima koja se često postavljaju na nacionalnoj razini i koja se ne odnose samo na probleme u vezi sa sigurnošću genetski modificiranih organizama za zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese novi zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i da pritom vodi računa o pitanjima koja se često postavljaju na nacionalnoj razini i koja se ne odnose samo na probleme u vezi sa sigurnošću genetski modificiranih organizama za zdravlje i okoliš;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje o zahtjevu EFSA-GMO-NL-2011-110, koji je podnio Monsanto, za stavljanje na tržište genetski modificirane soje MON 87708 × MON 89788 tolerantne na herbicide, za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i obradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003. EFSA Journal 2015.;13(6):4136, 26. str. doi: 10.2903/j.efsa.2015.4136.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456.

(5)  Monografije Međunarodne agencije za istraživanje raka, 112. svezak: ocjena pet organofosfatnih insekticida i herbicida, 20. ožujka 2015., http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0379.

(7)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(8)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/19

---

P8_TA(2016)0040

Proizvodi koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D042681 – 2016/2549(RSP))

(2018/C 035/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 glasovanjem 18. studenog 2015. odlučio da neće dati mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 glasovanjem 18. studenog 2015. odlučio da neće dati mišljenje,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 16. srpnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 16. srpnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Monsanto Europe S.A. 11. kolovoza 2011. nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; |
| --- | --- |

A.

budući da je Monsanto Europe S.A. 11. kolovoza 2011. nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje;

| B. | budući da genetski modificirana soja MON-877Ø5-6 × MON-89788-1, kako je opisano u zahtjevu, ima smanjenu ekspresiju enzima Δ12-desaturaze masne kiseline (FAD2) i tioesteraze palmitoil proteina nosača acila (FATB), što ima za posljedicu povećanje udjela oleinske kiseline i smanjenje udjela linolne kiseline, te da je kod nje eksprimiran protein CP4 EPSPS koji prouzročuje tolerantnost na herbicide koji sadržavaju glifosat; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 20. ožujka 2015. glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (5); |
| --- | --- |

B.

budući da genetski modificirana soja MON-877Ø5-6 × MON-89788-1, kako je opisano u zahtjevu, ima smanjenu ekspresiju enzima Δ12-desaturaze masne kiseline (FAD2) i tioesteraze palmitoil proteina nosača acila (FATB), što ima za posljedicu povećanje udjela oleinske kiseline i smanjenje udjela linolne kiseline, te da je kod nje eksprimiran protein CP4 EPSPS koji prouzročuje tolerantnost na herbicide koji sadržavaju glifosat; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 20. ožujka 2015. glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (5);

| C. | budući da se o nacrtu provedbene odluke Komisije glasovalo u Stalnom odboru 18. studenog 2015. te o njemu nije izdano mišljenje; |
| --- | --- |

C.

budući da se o nacrtu provedbene odluke Komisije glasovalo u Stalnom odboru 18. studenog 2015. te o njemu nije izdano mišljenje;

| D. | budući da je 22. travnja 2015. Komisija u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom donosila odluke o izdavanju odobrenja bez potpore u obliku mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji kako bi ona donijela konačnu odluku, što je zapravo iznimka za postupak u cjelini, postalo standardno u postupku odlučivanja o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

D.

budući da je 22. travnja 2015. Komisija u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom donosila odluke o izdavanju odobrenja bez potpore u obliku mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji kako bi ona donijela konačnu odluku, što je zapravo iznimka za postupak u cjelini, postalo standardno u postupku odlučivanja o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| E. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. (6) odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 22. travnja 2015. jer se usprkos činjenici da se uzgoj nužno odvija na teritoriju jedne države članice trgovina genetski modificiranim organizmima odvija izvan nacionalnih granica, što znači da bi nacionalna zabrana „prodaje i uporabe” koju je predložila Komisija mogla biti neprovediva bez ponovnog uvođenja graničnih kontrola pri uvozu; budući da je Parlament odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da povuče svoj prijedlog i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. (6) odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 22. travnja 2015. jer se usprkos činjenici da se uzgoj nužno odvija na teritoriju jedne države članice trgovina genetski modificiranim organizmima odvija izvan nacionalnih granica, što znači da bi nacionalna zabrana „prodaje i uporabe” koju je predložila Komisija mogla biti neprovediva bez ponovnog uvođenja graničnih kontrola pri uvozu; budući da je Parlament odbio zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da povuče svoj prijedlog i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije usklađen s pravom Unije, tj. nije kompatibilan s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i Uredbe (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (7), koji, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (8), podrazumijeva osiguranje temelja za jamstvo visoke razine zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamstvo učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

1.

smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije usklađen s pravom Unije, tj. nije kompatibilan s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i Uredbe (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (7), koji, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (8), podrazumijeva osiguranje temelja za jamstvo visoke razine zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamstvo učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta;

| 2. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke;

| 3. | poziva Komisiju da na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese novi zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i da pritom vodi računa o pitanjima koja se često postavljaju na nacionalnoj razini i koja se ne odnose samo na probleme u vezi sa sigurnošću genetski modificiranih organizama za zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese novi zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i da pritom vodi računa o pitanjima koja se često postavljaju na nacionalnoj razini i koja se ne odnose samo na probleme u vezi sa sigurnošću genetski modificiranih organizama za zdravlje i okoliš;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje o zahtjevu EFSA-GMO-NL-2011-110, koji je podnio Monsanto, za stavljanje na tržište genetski modificirane soje MON 87705 x MON 89788 tolerantne na herbicide i s visokim udjelom oleinske kiseline, za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i obradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003. EFSA Journal 2015.; 13(7):4178, 30 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456.

(5)  Monografije Međunarodne agencije za istraživanje raka, 112. svezak: ocjena pet organofosfatnih insekticida i herbicida, 20. ožujka 2015. http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0379.

(7)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(8)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1).

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/21

---

P8_TA(2016)0041

Pregovori o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA)

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (2015/2233(INI))

(2018/C 035/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opći sporazum o trgovini uslugama (GATS) (1), koji je stupio na snagu u siječnju 1995. kao rezultat Kruga pregovora iz Urugvaja u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći sporazum o trgovini uslugama (GATS) (1), koji je stupio na snagu u siječnju 1995. kao rezultat Kruga pregovora iz Urugvaja u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO),

| — | uzimajući u obzir izvješće od 21. travnja 2011. o posebnom zasjedanju o trgovini uslugama koje je veleposlanik Fernando de Mateo, predsjednik Vijeća WTO-a za trgovinu uslugama, podnio Odboru WTO-a za trgovinske pregovore (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 21. travnja 2011. o posebnom zasjedanju o trgovini uslugama koje je veleposlanik Fernando de Mateo, predsjednik Vijeća WTO-a za trgovinu uslugama, podnio Odboru WTO-a za trgovinske pregovore (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu skupine „Really Good Friends of Services” (RGF) od 5. srpnja 2012. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu skupine „Really Good Friends of Services” (RGF) od 5. srpnja 2012. (3),

| — | uzimajući u obzir direktive EU-a za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) koje je Vijeće donijelo 8. ožujka 2013. i s kojih je skinulo oznaku tajnosti te ih objavilo 10. ožujka 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir direktive EU-a za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) koje je Vijeće donijelo 8. ožujka 2013. i s kojih je skinulo oznaku tajnosti te ih objavilo 10. ožujka 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o početku pregovora o višestranom sporazumu u sektoru usluga (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o početku pregovora o višestranom sporazumu u sektoru usluga (5),

| — | uzimajući u obzir političke smjernice predsjednika Junckera od 15. srpnja 2014., upućene novoj Komisiji i naslovljene „Novi početak za Europu: moj program za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice predsjednika Junckera od 15. srpnja 2014., upućene novoj Komisiji i naslovljene „Novi početak za Europu: moj program za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće o zatečenom stanju od 17. srpnja 2014. koje je za Komisiju sastavio Ecorys, naslovljeno „Procjena učinka trgovine na održivi razvoj kao potpora pregovorima o plurilateralnom Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA)” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće o zatečenom stanju od 17. srpnja 2014. koje je za Komisiju sastavio Ecorys, naslovljeno „Procjena učinka trgovine na održivi razvoj kao potpora pregovorima o plurilateralnom Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA)” (6),

| — | uzimajući u obzir pregovaračke dokumente koje su podnijele sve strane TiSA-e, posebno one s kojih je Komisija skinula oznaku tajnosti te ih objavila 22. srpnja 2014., uključujući prvotnu ponudu EU-a (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovaračke dokumente koje su podnijele sve strane TiSA-e, posebno one s kojih je Komisija skinula oznaku tajnosti te ih objavila 22. srpnja 2014., uključujući prvotnu ponudu EU-a (7),

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenice Malmström od 5. veljače 2015. o mobilnosti pacijenata u TiSA-i (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenice Malmström od 5. veljače 2015. o mobilnosti pacijenata u TiSA-i (8),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i SAD-a od 20. ožujka 2015. o javnim uslugama (9) u kontekstu pregovora o TiSA-i i TTIP-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i SAD-a od 20. ožujka 2015. o javnim uslugama (9) u kontekstu pregovora o TiSA-i i TTIP-u,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije,

| — | uzimajući u obzir članak 39. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), članak 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije koji se odnosi na zaštitu osobnih podataka te članak 12. Opće deklaracije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), članak 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije koji se odnosi na zaštitu osobnih podataka te članak 12. Opće deklaracije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. (UEU) te članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojima se promiče jednakost između žena i muškarca kao jedna od temeljnih vrijednosti EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. (UEU) te članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojima se promiče jednakost između žena i muškarca kao jedna od temeljnih vrijednosti EU-a,

| — | uzimajući u obzir članke 14. i 106. (UFEU) te Protokol 26. o uslugama od općeg interesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 14. i 106. (UFEU) te Protokol 26. o uslugama od općeg interesa,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2003. o Općem sporazumu o trgovini uslugama (GATS) unutar WTO-a, uključujući kulturnu raznolikost (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2003. o Općem sporazumu o trgovini uslugama (GATS) unutar WTO-a, uključujući kulturnu raznolikost (10),

| — | uzimajući u obzir članak 21. UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. UEU-a,

| — | uzimajući u obzir članke 207. i 218. (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 207. i 218. (UFEU),

| — | uzimajući u obzir načelo usklađenosti politika u interesu razvoja navedeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načelo usklađenosti politika u interesu razvoja navedeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija o lokalnoj i regionalnoj dimenziji Sporazuma o trgovini uslugama (TiSA) (CDR 2700/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija o lokalnoj i regionalnoj dimenziji Sporazuma o trgovini uslugama (TiSA) (CDR 2700/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 4. i članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 4. i članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0009/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0009/2016),

| A. | budući da bi se pregovorima o TiSA-i trebala postići učinkovita međunarodna regulativa, a ne smanjenje domaće regulative; |
| --- | --- |

A.

budući da bi se pregovorima o TiSA-i trebala postići učinkovita međunarodna regulativa, a ne smanjenje domaće regulative;

| B. | budući da bi, unatoč činjenici da je u odnosu na svoj aktualan oblik i postojeće članice koje sudjeluju u pregovorima TiSA plurilateralan sporazum, trebalo težiti k tome da sklopljeni sporazum dosegne kritičnu masu kako bi mogao poprimiti multilateralnu dimenziju u okviru WTO-a; |
| --- | --- |

B.

budući da bi, unatoč činjenici da je u odnosu na svoj aktualan oblik i postojeće članice koje sudjeluju u pregovorima TiSA plurilateralan sporazum, trebalo težiti k tome da sklopljeni sporazum dosegne kritičnu masu kako bi mogao poprimiti multilateralnu dimenziju u okviru WTO-a;

| C. | budući da se svakim trgovinskim sporazumom moraju pružiti veća prava i niže cijene europskim potrošačima te više radnih mjesta i bolja zaštita radnika; budući da se tim sporazumima također mora doprinijeti održivom razvoju, promicati društveno odgovorno poslovanje na globalnoj razini i izjednačiti uvjete za europska poduzeća; budući da bi trgovinskom politikom trebalo doprinijeti Programu za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada i Programu UN-a za održivi razvoj do 2030. te je potpuno uskladiti s njima; |
| --- | --- |

C.

budući da se svakim trgovinskim sporazumom moraju pružiti veća prava i niže cijene europskim potrošačima te više radnih mjesta i bolja zaštita radnika; budući da se tim sporazumima također mora doprinijeti održivom razvoju, promicati društveno odgovorno poslovanje na globalnoj razini i izjednačiti uvjete za europska poduzeća; budući da bi trgovinskom politikom trebalo doprinijeti Programu za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada i Programu UN-a za održivi razvoj do 2030. te je potpuno uskladiti s njima;

| D. | budući da svaki trgovinski sporazum mora omogućiti otvaranje tržišta našim poduzećima u inozemstvu te služiti kao sigurnosna mreža našim građanima u EU-u; budući da se sporazumom TiSA treba povećati pristup stranim tržištima, promicati najbolje prakse i oblikovati proces globalizacije kako bi se zajamčilo da se njemu odražavaju vrijednosti, načela, i interesi EU-a i da on pomaže poduzećima iz EU-a da napreduju u doba globalnih lanaca vrijednosti; budući da prava potrošača, kao i socijalni i okolišni standardi, nisu prepreka trgovini, nego su sastavni elementi strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast o kojima se ne pregovara; budući da se trgovinskom politikom EU-a moraju podupirati ciljevi gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije iz članka 174. UFEU-a; budući da se pružanje usluga u EU-u temelji na načelima univerzalnog pristupa, kvalitete, sigurnosti, dostupnosti i jednakog postupanja koji trebaju biti zajamčeni u svakom trenutku u svim gradovima i regijama; budući da EU treba promicati rodnu jednakost na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

D.

budući da svaki trgovinski sporazum mora omogućiti otvaranje tržišta našim poduzećima u inozemstvu te služiti kao sigurnosna mreža našim građanima u EU-u; budući da se sporazumom TiSA treba povećati pristup stranim tržištima, promicati najbolje prakse i oblikovati proces globalizacije kako bi se zajamčilo da se njemu odražavaju vrijednosti, načela, i interesi EU-a i da on pomaže poduzećima iz EU-a da napreduju u doba globalnih lanaca vrijednosti; budući da prava potrošača, kao i socijalni i okolišni standardi, nisu prepreka trgovini, nego su sastavni elementi strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast o kojima se ne pregovara; budući da se trgovinskom politikom EU-a moraju podupirati ciljevi gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije iz članka 174. UFEU-a; budući da se pružanje usluga u EU-u temelji na načelima univerzalnog pristupa, kvalitete, sigurnosti, dostupnosti i jednakog postupanja koji trebaju biti zajamčeni u svakom trenutku u svim gradovima i regijama; budući da EU treba promicati rodnu jednakost na međunarodnoj razini;

| E. | budući da je u kontekstu globalizacije, digitalizacije te trenda prelaska na trgovinu uslugama koji se odvijaju u našim gospodarstvima i međunarodnoj trgovini potrebno smjesta politički djelovati radi poboljšanja međunarodnih propisa; budući da EU ima ključan interes u jačanju globalnih trgovinskih pravila za upravljanje lancima globalne opskrbe; budući da je multilateralni trgovinski sustav i dalje najučinkovitiji okvir za postizanje otvorene i pravedne trgovine diljem svijeta; |
| --- | --- |

E.

budući da je u kontekstu globalizacije, digitalizacije te trenda prelaska na trgovinu uslugama koji se odvijaju u našim gospodarstvima i međunarodnoj trgovini potrebno smjesta politički djelovati radi poboljšanja međunarodnih propisa; budući da EU ima ključan interes u jačanju globalnih trgovinskih pravila za upravljanje lancima globalne opskrbe; budući da je multilateralni trgovinski sustav i dalje najučinkovitiji okvir za postizanje otvorene i pravedne trgovine diljem svijeta;

| F. | budući da je TiSA prilika da EU, čiji udio u globalnom izvozu usluga iznosi 25 %, a trgovinski višak za 2013. 170 milijardi EUR, učvrsti svoj položaj najvećeg svjetskog izvoznika usluga; budući da se vrijednost izvoza usluga EU-a tijekom posljednjih deset godina udvostručila i 2014. godine dosegla vrijednost od 728 milijardi EUR; budući da je u uslužnim sektorima zaposleno blizu 70 % radne snage EU-a i da usluge čine 40 % vrijednosti robe izvezene iz Europe; budući da će uslužni sektori biti zaslužni za 90 % novih radnih mjesta koja će se u EU-u otvoriti između 2013. i 2025. godine; budući da taj sporazum ima potencijal da potakne otvaranje radnih mjesta u EU-u; |
| --- | --- |

F.

budući da je TiSA prilika da EU, čiji udio u globalnom izvozu usluga iznosi 25 %, a trgovinski višak za 2013. 170 milijardi EUR, učvrsti svoj položaj najvećeg svjetskog izvoznika usluga; budući da se vrijednost izvoza usluga EU-a tijekom posljednjih deset godina udvostručila i 2014. godine dosegla vrijednost od 728 milijardi EUR; budući da je u uslužnim sektorima zaposleno blizu 70 % radne snage EU-a i da usluge čine 40 % vrijednosti robe izvezene iz Europe; budući da će uslužni sektori biti zaslužni za 90 % novih radnih mjesta koja će se u EU-u otvoriti između 2013. i 2025. godine; budući da taj sporazum ima potencijal da potakne otvaranje radnih mjesta u EU-u;

| G. | budući da je trgovina uslugama pokretač zapošljavanja i rasta u EU-u, što se može pojačati TiSA-om; |
| --- | --- |

G.

budući da je trgovina uslugama pokretač zapošljavanja i rasta u EU-u, što se može pojačati TiSA-om;

| H. | budući da su mnoga važna tržišta, ne samo u gospodarstvima u usponu, i dalje zatvorena za europska poduzeća; budući da nepotrebne prepreke trgovini uslugama, koje bi, ako bismo ih pretvorili u carine, iznosile 15 % za Kanadu, 16 % za Japan, 25 % za Republiku Koreju, 44 % za Tursku i 68 % za Kinu, i dalje sprječavaju europska poduzeća da u potpunosti iskoriste prednosti svoje konkurentnosti; budući da je EU, u kojemu ograničenje usluga izraženo kao carina iznosi samo 6 %, znatno više otvoren u usporedbi s većinom svojih partnera; budući da EU treba iskoristiti svoj položaj najvažnijeg uvoznika i izvoznika usluga kako bi se preko uzajamnog pristupa tržištu i poštenog tržišnog natjecanja pobrinuo da se primjenjuju jednaki uvjeti; |
| --- | --- |

H.

budući da su mnoga važna tržišta, ne samo u gospodarstvima u usponu, i dalje zatvorena za europska poduzeća; budući da nepotrebne prepreke trgovini uslugama, koje bi, ako bismo ih pretvorili u carine, iznosile 15 % za Kanadu, 16 % za Japan, 25 % za Republiku Koreju, 44 % za Tursku i 68 % za Kinu, i dalje sprječavaju europska poduzeća da u potpunosti iskoriste prednosti svoje konkurentnosti; budući da je EU, u kojemu ograničenje usluga izraženo kao carina iznosi samo 6 %, znatno više otvoren u usporedbi s većinom svojih partnera; budući da EU treba iskoristiti svoj položaj najvažnijeg uvoznika i izvoznika usluga kako bi se preko uzajamnog pristupa tržištu i poštenog tržišnog natjecanja pobrinuo da se primjenjuju jednaki uvjeti;

| I. | budući da necarinske prepreke, koje u prosjeku čine više od 50 % troška prekograničnih usluga, nerazmjerno utječu na mala i srednja poduzeća koja su odgovorna za trećinu izvoza usluga EU-a te kojima često nedostaje osoblja i financijskih sredstava za prevladavanje tih prepreka; budući da bi uklanjanje nepotrebnih prepreka olakšalo međunarodne aktivnosti malih i srednjih poduzeća pod uvjetom da je moguće ukloniti te prepreke, a da se ne ugrozi ostvarivanje ciljeva javne politike na kojima počivaju; budući da treba zadržati mjere potrebne za postizanje legitimnih ciljeva javne politike; |
| --- | --- |

I.

budući da necarinske prepreke, koje u prosjeku čine više od 50 % troška prekograničnih usluga, nerazmjerno utječu na mala i srednja poduzeća koja su odgovorna za trećinu izvoza usluga EU-a te kojima često nedostaje osoblja i financijskih sredstava za prevladavanje tih prepreka; budući da bi uklanjanje nepotrebnih prepreka olakšalo međunarodne aktivnosti malih i srednjih poduzeća pod uvjetom da je moguće ukloniti te prepreke, a da se ne ugrozi ostvarivanje ciljeva javne politike na kojima počivaju; budući da treba zadržati mjere potrebne za postizanje legitimnih ciljeva javne politike;

| J. | budući da se globalizacijom lanaca vrijednosti povećava udio uvoza i u domaćoj proizvodnji i u izvozu; budući da su trgovina robom i trgovina uslugama međusobno povezane i da su potrebna pravila na globalnoj razini kako bi se moglo upravljati tim lancima opskrbe; budući da su u kontekstu globalnih lanaca vrijednosti obvezujuće temeljne međunarodne norme još potrebnije kako bi se izbjegla daljnja utrka prema dnu, kao i socijalni i ekološki damping; |
| --- | --- |

J.

budući da se globalizacijom lanaca vrijednosti povećava udio uvoza i u domaćoj proizvodnji i u izvozu; budući da su trgovina robom i trgovina uslugama međusobno povezane i da su potrebna pravila na globalnoj razini kako bi se moglo upravljati tim lancima opskrbe; budući da su u kontekstu globalnih lanaca vrijednosti obvezujuće temeljne međunarodne norme još potrebnije kako bi se izbjegla daljnja utrka prema dnu, kao i socijalni i ekološki damping;

| K. | budući da se povjerenje građana u trgovinsku politiku EU-a mora potaknuti jamčenjem ne samo povoljnih ishoda u smislu zapošljavanja i stvaranja bogatstva za građane i poduzeća, nego i jamčenjem najviše razine transparentnosti, angažmana i odgovornosti, održavanjem trajnog dijaloga sa socijalnim partnerima, civilnim društvom, lokalnim i regionalnim tijelima i drugim relevantnim dionicima te određivanjem jasnih smjernica u pregovorima; |
| --- | --- |

K.

budući da se povjerenje građana u trgovinsku politiku EU-a mora potaknuti jamčenjem ne samo povoljnih ishoda u smislu zapošljavanja i stvaranja bogatstva za građane i poduzeća, nego i jamčenjem najviše razine transparentnosti, angažmana i odgovornosti, održavanjem trajnog dijaloga sa socijalnim partnerima, civilnim društvom, lokalnim i regionalnim tijelima i drugim relevantnim dionicima te određivanjem jasnih smjernica u pregovorima;

| L. | budući da se većina obveza u rasporedu EU-a odnosi na nacionalno zakonodavstvo država članica; budući da ispunjavanje obveza posebno utječe na regionalnu i lokalnu vlast; |
| --- | --- |

L.

budući da se većina obveza u rasporedu EU-a odnosi na nacionalno zakonodavstvo država članica; budući da ispunjavanje obveza posebno utječe na regionalnu i lokalnu vlast;

| M. | budući da zaštita podataka nije gospodarsko opterećenje, već izvor gospodarskoga rasta; budući da je ključno vratiti povjerenje u digitalni svijet; budući da je prijenos podataka prijeko potreban za trgovinu uslugama, ali da se njime nikada ne smije ugroziti pravna stečevina EU-a o zaštiti podataka i pravu na privatnost; |
| --- | --- |

M.

budući da zaštita podataka nije gospodarsko opterećenje, već izvor gospodarskoga rasta; budući da je ključno vratiti povjerenje u digitalni svijet; budući da je prijenos podataka prijeko potreban za trgovinu uslugama, ali da se njime nikada ne smije ugroziti pravna stečevina EU-a o zaštiti podataka i pravu na privatnost;

| N. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 4. srpnja 2013. o početku pregovora o višestranom sporazumu u sektoru usluga od Komisije zatražio „da nastavi s namjerama za pripremu procjene učinka održivosti”; |
| --- | --- |

N.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 4. srpnja 2013. o početku pregovora o višestranom sporazumu u sektoru usluga od Komisije zatražio „da nastavi s namjerama za pripremu procjene učinka održivosti”;

| O. | budući da će se TiSA-om obuhvatiti kretanje fizičkih osoba među državama koje su strane sporazuma te da se u tom pogledu sa svim europskim građanima treba jednako postupati u pogledu pristupa teritorijima drugih ugovornih strana sporazuma; |
| --- | --- |

O.

budući da će se TiSA-om obuhvatiti kretanje fizičkih osoba među državama koje su strane sporazuma te da se u tom pogledu sa svim europskim građanima treba jednako postupati u pogledu pristupa teritorijima drugih ugovornih strana sporazuma;

| P. | budući da Parlament preko postupka suglasnosti ima posljednju riječ u pogledu trgovinskih sporazuma te da će njegovi zastupnici odlučivati samo o tome hoće li odobriti ili odbiti TiSA-u nakon što pregovori završe; budući da bi ratifikacija u nekim državama članicama mogla zahtijevati ratifikaciju regionalnih parlamenata i/ili parlamentarnih domova koji predstavljaju regionalnu razinu; |
| --- | --- |

P.

budući da Parlament preko postupka suglasnosti ima posljednju riječ u pogledu trgovinskih sporazuma te da će njegovi zastupnici odlučivati samo o tome hoće li odobriti ili odbiti TiSA-u nakon što pregovori završe; budući da bi ratifikacija u nekim državama članicama mogla zahtijevati ratifikaciju regionalnih parlamenata i/ili parlamentarnih domova koji predstavljaju regionalnu razinu;

| Q. | budući da Parlament zadržava pravo izražavanja svojeg mišljenja nakon razmatranja svakog budućeg prijedloga teksta ili nacrta TiSA-e; |
| --- | --- |

Q.

budući da Parlament zadržava pravo izražavanja svojeg mišljenja nakon razmatranja svakog budućeg prijedloga teksta ili nacrta TiSA-e;

| 1. | U kontekstu tekućih pregovora o Sporazumu o trgovini uslugama Komisiji daje sljedeće preporuke:






  (a) | u pogledu konteksta i područja primjene:







  i. | da pregovore o TiSA-i smatra polazišnom točkom prema obnovljenim ciljevima na razini WTO-a radi ponovnog pokretanja pregovora za reformu GATS-a; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

U kontekstu tekućih pregovora o Sporazumu o trgovini uslugama Komisiji daje sljedeće preporuke:

(a)

u pogledu konteksta i područja primjene:

i.

da pregovore o TiSA-i smatra polazišnom točkom prema obnovljenim ciljevima na razini WTO-a radi ponovnog pokretanja pregovora za reformu GATS-a;

| ii. | da ponovno izrazi potporu ambicioznim, sveobuhvatnim i uravnoteženim pregovorima kojima bi trebalo osloboditi neiskorišteni potencijal za veću integraciju globalnoga tržišta usluga uz istovremeno sprečavanje socijalnog, ekološkog i ekonomskog dampinga i jamčenje potpune usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a; da usmjeri i regulira globalizaciju i ojača međunarodne norme te da pritom na zakonit način zajamči pravo na donošenje regulative i da nastoji ostvariti legitimne ciljeve javne politike kao što su javno zdravstvo, sigurnost i okoliš; da zajamči veći pristup tržištu za europske pružatelje usluga, uključujući mala i srednja poduzeća, u ključnim područjima interesa te da pritom zadrži posebne iznimke za osjetljive sektore, uključujući sve javne usluge; da se pobrine da se tim pregovorima pošteno i u velikoj mjeri doprinosi otvaranju radnih mjesta i uključivom rastu te da uspostavi ambiciozne norme za usluge 21. stoljeća; da poštuje političke, socijalne i kulturne modele EU-a i država članica, kao i temeljna načela sadržana u Ugovorima EU-a, uključujući ona iz Povelje o temeljnim pravima EU-a, kao što je rodna jednakost; da promiče i štiti ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava diljem svijeta; |
| --- | --- |

ii.

da ponovno izrazi potporu ambicioznim, sveobuhvatnim i uravnoteženim pregovorima kojima bi trebalo osloboditi neiskorišteni potencijal za veću integraciju globalnoga tržišta usluga uz istovremeno sprečavanje socijalnog, ekološkog i ekonomskog dampinga i jamčenje potpune usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a; da usmjeri i regulira globalizaciju i ojača međunarodne norme te da pritom na zakonit način zajamči pravo na donošenje regulative i da nastoji ostvariti legitimne ciljeve javne politike kao što su javno zdravstvo, sigurnost i okoliš; da zajamči veći pristup tržištu za europske pružatelje usluga, uključujući mala i srednja poduzeća, u ključnim područjima interesa te da pritom zadrži posebne iznimke za osjetljive sektore, uključujući sve javne usluge; da se pobrine da se tim pregovorima pošteno i u velikoj mjeri doprinosi otvaranju radnih mjesta i uključivom rastu te da uspostavi ambiciozne norme za usluge 21. stoljeća; da poštuje političke, socijalne i kulturne modele EU-a i država članica, kao i temeljna načela sadržana u Ugovorima EU-a, uključujući ona iz Povelje o temeljnim pravima EU-a, kao što je rodna jednakost; da promiče i štiti ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava diljem svijeta;

| iii. | da teži k multilateralizaciji te da se protivi svim odredbama ili prilozima kojima bi se ona sprječavala, koji bi se kosili s GATS-om i kojima bi se spriječila buduća integracija u sustav WTO-a; da prihvati nove strane ako su spremne prihvatiti već dogovorena pravila i ciljeve; da potakne veće sudjelovanje u pregovorima; da primi na znanje da se, kada je u pitanju trgovina uslugama, u zemljama koje pripadaju skupinama BRICS i MINT nalaze i najviše prepreke i najveći potencijal za rast; da prepozna važnost tih zemalja za EU s obzirom na to da su one izvozna odredišta s rastućom srednjom klasom, izvori intermedijarnih proizvoda te ključne karike u globalnim lancima vrijednosti; da omogući sudjelovanje predanih dinamičnih gospodarstava u usponu i ponovi svoju potporu zahtjevu Kine da pristupi pregovorima; da zajamči predanost svih zemalja sudionica u TiSA-i multilateralizaciji ishoda pregovora; da se pobrine da se zemljama u razvoju prida posebna pozornost te da se u TiSA-u uvrste odredbe iz članka IV. GATS-a; |
| --- | --- |

iii.

da teži k multilateralizaciji te da se protivi svim odredbama ili prilozima kojima bi se ona sprječavala, koji bi se kosili s GATS-om i kojima bi se spriječila buduća integracija u sustav WTO-a; da prihvati nove strane ako su spremne prihvatiti već dogovorena pravila i ciljeve; da potakne veće sudjelovanje u pregovorima; da primi na znanje da se, kada je u pitanju trgovina uslugama, u zemljama koje pripadaju skupinama BRICS i MINT nalaze i najviše prepreke i najveći potencijal za rast; da prepozna važnost tih zemalja za EU s obzirom na to da su one izvozna odredišta s rastućom srednjom klasom, izvori intermedijarnih proizvoda te ključne karike u globalnim lancima vrijednosti; da omogući sudjelovanje predanih dinamičnih gospodarstava u usponu i ponovi svoju potporu zahtjevu Kine da pristupi pregovorima; da zajamči predanost svih zemalja sudionica u TiSA-i multilateralizaciji ishoda pregovora; da se pobrine da se zemljama u razvoju prida posebna pozornost te da se u TiSA-u uvrste odredbe iz članka IV. GATS-a;

| iv. | da primi na znanje da prema konferenciji Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) uslužni sektor ima udio od 51 % u BDP-u zemalja u razvoju te da se povećava izvoz usluga iz afričkih zemalja; da uzme u obzir da bi trgovina, pa i trgovina uslugama, pod određenim uvjetima mogla biti zamašnjak uključivog rasta, održivog razvoja, smanjenja siromaštva i nejednakosti i otvaranja dostojnih radnih mjesta te da bi potpomaganjem razmjene znanja i iskustva, tehnologije i ulaganja u istraživanje i razvoj, pa i u okviru inozemnih ulaganja, mogla potaknuti inovativnost; da stoga uvidi da bi se stvaranjem uvjeta za to da zemlje u razvoju imaju ravnopravan pristup svjetskim tržištima usluga mogao dati snažan poticaj njihovoj gospodarskoj integraciji i prilagodbi globalizaciji; |
| --- | --- |

iv.

da primi na znanje da prema konferenciji Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) uslužni sektor ima udio od 51 % u BDP-u zemalja u razvoju te da se povećava izvoz usluga iz afričkih zemalja; da uzme u obzir da bi trgovina, pa i trgovina uslugama, pod određenim uvjetima mogla biti zamašnjak uključivog rasta, održivog razvoja, smanjenja siromaštva i nejednakosti i otvaranja dostojnih radnih mjesta te da bi potpomaganjem razmjene znanja i iskustva, tehnologije i ulaganja u istraživanje i razvoj, pa i u okviru inozemnih ulaganja, mogla potaknuti inovativnost; da stoga uvidi da bi se stvaranjem uvjeta za to da zemlje u razvoju imaju ravnopravan pristup svjetskim tržištima usluga mogao dati snažan poticaj njihovoj gospodarskoj integraciji i prilagodbi globalizaciji;

| v. | da primi na znanje da će, s obzirom na to da se pregovori vode na osnovi povlaštenog postupanja, povlastice koje donosi sporazum biti ograničene na strane TiSA-e dok se ne postigne multilateralizacija; da odbaci primjenu klauzule o najpovlaštenijoj naciji na strane koje ne sudjeluju u TiSA-i dok sporazum ne postane multilateralan; da, kao što je slučaj u GATS-u, odbije uvrštenje sporazuma o slobodnoj trgovini u klauzulu o najpovlaštenijoj naciji; |
| --- | --- |

v.

da primi na znanje da će, s obzirom na to da se pregovori vode na osnovi povlaštenog postupanja, povlastice koje donosi sporazum biti ograničene na strane TiSA-e dok se ne postigne multilateralizacija; da odbaci primjenu klauzule o najpovlaštenijoj naciji na strane koje ne sudjeluju u TiSA-i dok sporazum ne postane multilateralan; da, kao što je slučaj u GATS-u, odbije uvrštenje sporazuma o slobodnoj trgovini u klauzulu o najpovlaštenijoj naciji;

| vi. | da ponovno potakne raspravu o uslugama u okviru Kruga pregovora iz Dohe; |
| --- | --- |

vi.

da ponovno potakne raspravu o uslugama u okviru Kruga pregovora iz Dohe;

| vii. | da zajamči postizanje sinergijskog učinka i dosljednosti bilateralnih, plurilateralnih i multilateralnih sporazuma o kojima se trenutačno pregovara, kao i s razvojem događaja na jedinstvenom tržištu, osobito u pogledu jedinstvenog digitalnog tržišta; da osigura usklađenost između unutarnjih i vanjskih politika EU-a i promiče integriran pristup vanjskim poslovima; da poštuje načelo usklađenosti politika u interesu razvoja i potiče provedbu ciljeva održivog razvoja usvojenih u rujnu 2015.; |
| --- | --- |

vii.

da zajamči postizanje sinergijskog učinka i dosljednosti bilateralnih, plurilateralnih i multilateralnih sporazuma o kojima se trenutačno pregovara, kao i s razvojem događaja na jedinstvenom tržištu, osobito u pogledu jedinstvenog digitalnog tržišta; da osigura usklađenost između unutarnjih i vanjskih politika EU-a i promiče integriran pristup vanjskim poslovima; da poštuje načelo usklađenosti politika u interesu razvoja i potiče provedbu ciljeva održivog razvoja usvojenih u rujnu 2015.;

| viii. | da predloži posebne oblike zaštite za turiste kako bi se, među ostalim, postigla transparentnost međunarodnih naknada za roaming, kao i transparentnost naknada za međunarodne pozive i poruke, čime bi se ograničile prekomjerne naknade koje se naplaćuju potrošačima koji se koriste kreditnim karticama izvan Europe te kako bi se očuvalo pravo država članica EU-a da izdaju sigurnosna upozorenja o turističkim odredištima; |
| --- | --- |

viii.

da predloži posebne oblike zaštite za turiste kako bi se, među ostalim, postigla transparentnost međunarodnih naknada za roaming, kao i transparentnost naknada za međunarodne pozive i poruke, čime bi se ograničile prekomjerne naknade koje se naplaćuju potrošačima koji se koriste kreditnim karticama izvan Europe te kako bi se očuvalo pravo država članica EU-a da izdaju sigurnosna upozorenja o turističkim odredištima;

| ix. | da uvrsti klauzulu o reviziji kojom se uspostavlja mehanizam koji omogućuje strani da izađe iz sporazuma ili da obustavi ili poništi obveze o liberalizaciji usluge, osobito u slučaju povrede radnih i socijalnih standarda; |
| --- | --- |

ix.

da uvrsti klauzulu o reviziji kojom se uspostavlja mehanizam koji omogućuje strani da izađe iz sporazuma ili da obustavi ili poništi obveze o liberalizaciji usluge, osobito u slučaju povrede radnih i socijalnih standarda;

| x. | da bez daljnje odgode objavi procjenu učinka na održivi razvoj i da je nakon završetka pregovora u skladu s time ažurira te da pritom posebno vodi računa o utjecaju TiSA-e na građane, lokalne i regionalne vlasti, zemlje u razvoju koje ne sudjeluju u pregovorima, kao i na stanje društva i zaposlenosti u EU-u; da provede detaljnu i pravodobnu procjenu učinka GATS-a na gospodarstvo EU-a od njegova stupanja na snagu; da u potpunosti uključi socijalne partnere i civilno društvo u finalizaciju procjene učinka na održivi razvoj; da od službi Parlamenta koje provode istraživanja zatraži da objave sveobuhvatnu i informativnu studiju o području primjene i mogućem učinku pregovora o TiSA-i i iz rodne perspektive te o potrebi da se riješi problem fenomena „staklenog stropa” i razlike u plaćama s obzirom na spol; da provede provjeru usklađenosti s temeljnim pravima kako bi Parlament mogao donijeti utemeljenu odluku o tome hoće li dati ili odbiti suglasnost za TiSA-u; |
| --- | --- |

x.

da bez daljnje odgode objavi procjenu učinka na održivi razvoj i da je nakon završetka pregovora u skladu s time ažurira te da pritom posebno vodi računa o utjecaju TiSA-e na građane, lokalne i regionalne vlasti, zemlje u razvoju koje ne sudjeluju u pregovorima, kao i na stanje društva i zaposlenosti u EU-u; da provede detaljnu i pravodobnu procjenu učinka GATS-a na gospodarstvo EU-a od njegova stupanja na snagu; da u potpunosti uključi socijalne partnere i civilno društvo u finalizaciju procjene učinka na održivi razvoj; da od službi Parlamenta koje provode istraživanja zatraži da objave sveobuhvatnu i informativnu studiju o području primjene i mogućem učinku pregovora o TiSA-i i iz rodne perspektive te o potrebi da se riješi problem fenomena „staklenog stropa” i razlike u plaćama s obzirom na spol; da provede provjeru usklađenosti s temeljnim pravima kako bi Parlament mogao donijeti utemeljenu odluku o tome hoće li dati ili odbiti suglasnost za TiSA-u;

| xi. | da zajamči da se mehanizmi rješavanja sporova između ulagača i država ne mogu „uvesti” iz drugih bilateralnih sporazuma preko klauzula o najpovlaštenijoj državi; |
| --- | --- |

xi.

da zajamči da se mehanizmi rješavanja sporova između ulagača i država ne mogu „uvesti” iz drugih bilateralnih sporazuma preko klauzula o najpovlaštenijoj državi;

| (b) | u pogledu pristupa tržištu:







  i. | da izuzme javne i audiovizualne usluge iz područja primjene sporazuma, da primijeni oprezan pristup u vezi s kulturnim uslugama ne dovodeći u pitanje obveze EU-a u okviru GATS-a; da od svih strana, sektora i razina vlasti traži znatno obvezivanje, a posebno daljnje otvaranje inozemnih tržišta u pogledu javne nabave, telekomunikacija, prijevoza, financijskih i profesionalnih usluga; |
| --- | --- | --- |

(b)

u pogledu pristupa tržištu:

i.

da izuzme javne i audiovizualne usluge iz područja primjene sporazuma, da primijeni oprezan pristup u vezi s kulturnim uslugama ne dovodeći u pitanje obveze EU-a u okviru GATS-a; da od svih strana, sektora i razina vlasti traži znatno obvezivanje, a posebno daljnje otvaranje inozemnih tržišta u pogledu javne nabave, telekomunikacija, prijevoza, financijskih i profesionalnih usluga;

| ii. | da zajamči uzajamnost na svim razinama; da podupre primjenu horizontalnih odredbi povezanih s obvezama kao sredstva za određivanje zajedničke razine ambicije ne dovodeći u pitanje prava i obveze iz članaka XVI. i XVII. GATS-a te da uvidi da će se takvim minimalnim uvjetima odrediti jasni parametri za zemlje koje su zainteresirane za sudjelovanje; da u skladu s člankom IV. GATS-a omogući fleksibilnost za zemlje u razvoju i najslabije razvijene zemlje koje odluče preuzeti razinu ambicije iz predmetnoga sporazuma; da se pobrine da se sporazumom pokušaju postići jednaki uvjeti za sve u sektoru usluga i otvaranje novih tržišta pružateljima usluga iz EU-a; |
| --- | --- |

ii.

da zajamči uzajamnost na svim razinama; da podupre primjenu horizontalnih odredbi povezanih s obvezama kao sredstva za određivanje zajedničke razine ambicije ne dovodeći u pitanje prava i obveze iz članaka XVI. i XVII. GATS-a te da uvidi da će se takvim minimalnim uvjetima odrediti jasni parametri za zemlje koje su zainteresirane za sudjelovanje; da u skladu s člankom IV. GATS-a omogući fleksibilnost za zemlje u razvoju i najslabije razvijene zemlje koje odluče preuzeti razinu ambicije iz predmetnoga sporazuma; da se pobrine da se sporazumom pokušaju postići jednaki uvjeti za sve u sektoru usluga i otvaranje novih tržišta pružateljima usluga iz EU-a;

| iii. | da iz obveza EU-a izuzme pružanje novih usluga koje nisu razvrstane u mjerodavnom sustavu za klasifikaciju, istodobno zadržavajući mogućnost njihova naknadnog unošenja; |
| --- | --- |

iii.

da iz obveza EU-a izuzme pružanje novih usluga koje nisu razvrstane u mjerodavnom sustavu za klasifikaciju, istodobno zadržavajući mogućnost njihova naknadnog unošenja;

| iv. | da odbije primjenu klauzula o mirovanju i nepovratnosti (engl. standstill i ratchet) na sve obveze u pogledu pristupa tržištu i obveze u pogledu nacionalnog postupanja i da odbije njihovu primjenu na osjetljive sektore, kao što su javne i kulturne usluge, javna nabava, 4. modalitet, prijevoz i financijske usluge; da dopusti dovoljno fleksibilnosti da se usluge od općeg gospodarskog interesa vrate pod javni nadzor; da zadrži pravo EU-a i država članica da izmjenjuju svoj raspored obveza u skladu s GATS-om; |
| --- | --- |

iv.

da odbije primjenu klauzula o mirovanju i nepovratnosti (engl. standstill i ratchet) na sve obveze u pogledu pristupa tržištu i obveze u pogledu nacionalnog postupanja i da odbije njihovu primjenu na osjetljive sektore, kao što su javne i kulturne usluge, javna nabava, 4. modalitet, prijevoz i financijske usluge; da dopusti dovoljno fleksibilnosti da se usluge od općeg gospodarskog interesa vrate pod javni nadzor; da zadrži pravo EU-a i država članica da izmjenjuju svoj raspored obveza u skladu s GATS-om;

| v. | da preuzme ograničene obveze u 1. modalitetu, posebno u području digitalnih, financijskih usluga i cestovnog prijevoza, kako bi se izbjegla regulatorna arbitraža i socijalni damping; da unatoč tome preuzme ambiciozne obveze i prepozna ofenzivne interese u području usluga satelitske telekomunikacije, pomorskih usluga i reosiguranja; da potvrdi da takve obveze mogu biti plodonosne samo u okružju koje je odgovarajuće regulirano; da zajamči da se europski propisi u potpunosti poštuju te da su važeći i za strane pružatelje usluga kada neko poduzeće pruža uslugu iz inozemstva europskim potrošačima i da unese odredbe kojima se potrošačima jamči jednostavan pristup pravnoj zaštiti; da utvrdi izazove s kojima se potrošači suočavaju kada posluju s pružateljima usluga smještenima u trećim zemljama, da potrošačima pruži smjernice u pogledu njihova prava na pravna sredstva u takvim okolnostima te da po potrebi predloži konkretne mjere; |
| --- | --- |

v.

da preuzme ograničene obveze u 1. modalitetu, posebno u području digitalnih, financijskih usluga i cestovnog prijevoza, kako bi se izbjegla regulatorna arbitraža i socijalni damping; da unatoč tome preuzme ambiciozne obveze i prepozna ofenzivne interese u području usluga satelitske telekomunikacije, pomorskih usluga i reosiguranja; da potvrdi da takve obveze mogu biti plodonosne samo u okružju koje je odgovarajuće regulirano; da zajamči da se europski propisi u potpunosti poštuju te da su važeći i za strane pružatelje usluga kada neko poduzeće pruža uslugu iz inozemstva europskim potrošačima i da unese odredbe kojima se potrošačima jamči jednostavan pristup pravnoj zaštiti; da utvrdi izazove s kojima se potrošači suočavaju kada posluju s pružateljima usluga smještenima u trećim zemljama, da potrošačima pruži smjernice u pogledu njihova prava na pravna sredstva u takvim okolnostima te da po potrebi predloži konkretne mjere;

| vi. | da ambiciozno pristupi pregovorima u okviru 3. modaliteta, tražeći da se uklone prepreke poslovnoj prisutnosti i poslovnom nastanu u trećim zemljama, kao što su nametanje gornje granice udjela stranog kapitala i uvjeti za zajedničke pothvate, što je od presudne važnosti u pogledu rasta usluga koje se pružaju u skladu s 1. i 4. modalitetom, zadržavajući pritom sadašnju razinu rezervi diljem EU-a; |
| --- | --- |

vi.

da ambiciozno pristupi pregovorima u okviru 3. modaliteta, tražeći da se uklone prepreke poslovnoj prisutnosti i poslovnom nastanu u trećim zemljama, kao što su nametanje gornje granice udjela stranog kapitala i uvjeti za zajedničke pothvate, što je od presudne važnosti u pogledu rasta usluga koje se pružaju u skladu s 1. i 4. modalitetom, zadržavajući pritom sadašnju razinu rezervi diljem EU-a;

| vii. | da ima na umu da EU ima ofenzivni interes u pogledu mobilnosti visokokvalificiranih profesionalaca; da se suzdrži od preuzimanja novih obveza koje već nisu sadržane u GATS-u u pogledu unutarnje mobilnosti dok druge strane znatno ne unaprijede svoje ponude; da potvrdi da se klauzulom o radnoj snazi zadržava pravna obveza stranih pružatelja usluga da se usklade sa socijalnim i radnim zakonodavstvom EU-a i država članica te s kolektivnim ugovorima; da preuzme ambiciozne obveze iz 4. modaliteta u slučajevima kojima se podupiru obveze iz 3. modaliteta; da zadrži mogućnost provođenja ispitivanja gospodarskih potreba i tržišta rada ugovornih pružatelja usluga i neovisnih stručnjaka; |
| --- | --- |

vii.

da ima na umu da EU ima ofenzivni interes u pogledu mobilnosti visokokvalificiranih profesionalaca; da se suzdrži od preuzimanja novih obveza koje već nisu sadržane u GATS-u u pogledu unutarnje mobilnosti dok druge strane znatno ne unaprijede svoje ponude; da potvrdi da se klauzulom o radnoj snazi zadržava pravna obveza stranih pružatelja usluga da se usklade sa socijalnim i radnim zakonodavstvom EU-a i država članica te s kolektivnim ugovorima; da preuzme ambiciozne obveze iz 4. modaliteta u slučajevima kojima se podupiru obveze iz 3. modaliteta; da zadrži mogućnost provođenja ispitivanja gospodarskih potreba i tržišta rada ugovornih pružatelja usluga i neovisnih stručnjaka;

| viii. | da poštuje suvereno pravo država članica da s pomoću ograničenja i izuzeća odaberu koje će sektore otvoriti stranoj konkurenciji i do koje mjere; da se suzdrži od pritiska na države članice da se ne koriste tim pravom u punom opsegu; |
| --- | --- |

viii.

da poštuje suvereno pravo država članica da s pomoću ograničenja i izuzeća odaberu koje će sektore otvoriti stranoj konkurenciji i do koje mjere; da se suzdrži od pritiska na države članice da se ne koriste tim pravom u punom opsegu;

| ix. | da u skladu s člancima 14. i 106. UFEU-a te Protokolom 26., iz područja primjene sporazuma izuzme postojeće i buduće usluge od općeg interesa kao i usluge od općega gospodarskog interesa (među ostalim, vodoopskrbu, zdravstvo, socijalne usluge, sustave socijalne sigurnosti, obrazovanje, gospodarenje otpadom i javni prijevoz); da se pobrine da EU te nacionalne i lokalne vlasti zadrže potpuno pravo da uvedu, donesu, zadrže ili odbiju bilo koju mjeru u pogledu naručivanja, organiziranja, financiranja i pružanja javnih usluga; da to izuzeće primijeni bez obzira na način pružanja i financiranja javnih usluga; da zajamči da su sustavi socijalne sigurnosti izuzeti iz područja primjene sporazuma; da odbije prijedlog o prilogu o mobilnosti pacijenata, kojemu se protivi većina zemalja sudionica u TiSA-i; da prepozna veliku važnost koju europski građani pridaju kvalitetnim javnim uslugama kojima se unaprjeđuje socijalna i teritorijalna kohezija; |
| --- | --- |

ix.

da u skladu s člancima 14. i 106. UFEU-a te Protokolom 26., iz područja primjene sporazuma izuzme postojeće i buduće usluge od općeg interesa kao i usluge od općega gospodarskog interesa (među ostalim, vodoopskrbu, zdravstvo, socijalne usluge, sustave socijalne sigurnosti, obrazovanje, gospodarenje otpadom i javni prijevoz); da se pobrine da EU te nacionalne i lokalne vlasti zadrže potpuno pravo da uvedu, donesu, zadrže ili odbiju bilo koju mjeru u pogledu naručivanja, organiziranja, financiranja i pružanja javnih usluga; da to izuzeće primijeni bez obzira na način pružanja i financiranja javnih usluga; da zajamči da su sustavi socijalne sigurnosti izuzeti iz područja primjene sporazuma; da odbije prijedlog o prilogu o mobilnosti pacijenata, kojemu se protivi većina zemalja sudionica u TiSA-i; da prepozna veliku važnost koju europski građani pridaju kvalitetnim javnim uslugama kojima se unaprjeđuje socijalna i teritorijalna kohezija;

| x. | da se usprotivi ograničenjima unakrsnog financiranja poduzeća u istoj teritorijalnoj jedinici koja nadilaze ograničenja u pravu Unije ili pravima država članica; |
| --- | --- |

x.

da se usprotivi ograničenjima unakrsnog financiranja poduzeća u istoj teritorijalnoj jedinici koja nadilaze ograničenja u pravu Unije ili pravima država članica;

| xi. | da ne dovodeći u pitanje GATS nastoji uvesti nedvosmislenu klauzulu „zlatnog standarda” koju bi se moglo uvrstiti u sve trgovinske sporazume te kojom bi se zajamčilo da se klauzula o komunalnim djelatnostima primjenjuje na sve načine pružanja usluga i na sve usluge koje europske, nacionalne ili regionalne vlasti smatraju javnim uslugama u bilo kojem sektoru i neovisno o tome ima li pružatelj usluge monopol; |
| --- | --- |

xi.

da ne dovodeći u pitanje GATS nastoji uvesti nedvosmislenu klauzulu „zlatnog standarda” koju bi se moglo uvrstiti u sve trgovinske sporazume te kojom bi se zajamčilo da se klauzula o komunalnim djelatnostima primjenjuje na sve načine pružanja usluga i na sve usluge koje europske, nacionalne ili regionalne vlasti smatraju javnim uslugama u bilo kojem sektoru i neovisno o tome ima li pružatelj usluge monopol;

| xii. | da se u skladu s člankom 167. stavkom 4. UFEU-a i Konvencijom UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005., i to pravno obvezujućom horizontalnom klauzulom kojom bi se obuhvatio cijeli sporazum, pobrine da strane zadrže pravo na donošenje ili zadržavanje svih mjera koje se odnose na zaštitu ili promicanje kulturne i jezične raznolikosti, bez obzira na korištenu tehnologiju ili platformu za distribuciju, i na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

xii.

da se u skladu s člankom 167. stavkom 4. UFEU-a i Konvencijom UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005., i to pravno obvezujućom horizontalnom klauzulom kojom bi se obuhvatio cijeli sporazum, pobrine da strane zadrže pravo na donošenje ili zadržavanje svih mjera koje se odnose na zaštitu ili promicanje kulturne i jezične raznolikosti, bez obzira na korištenu tehnologiju ili platformu za distribuciju, i na internetu i izvan njega;

| (c) | u pogledu pravila o digitalnom gospodarstvu:







  i. | da zajamči prekogranični prijenos podataka u skladu s općim pravom na privatnost; |
| --- | --- | --- |

(c)

u pogledu pravila o digitalnom gospodarstvu:

i.

da zajamči prekogranični prijenos podataka u skladu s općim pravom na privatnost;

| ii. | da pristupi s oprezom pregovorima o poglavljima o zaštiti osobnih podataka i privatnosti; |
| --- | --- |

ii.

da pristupi s oprezom pregovorima o poglavljima o zaštiti osobnih podataka i privatnosti;

| iii. | da potvrdi da zaštita podataka i pravo na privatnost nisu prepreka trgovini, već temeljno pravo, utvrđeno člankom 39. UEU-a i člancima 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, kao i člankom 12. Opće deklaracije o ljudskim pravima; da potvrdi da je visoka razina povjerenja ključna za razvoj gospodarstva temeljenog na podacima; da jamči puno poštovanje tog temeljnog prava, uzimajući pritom u obzir nedavni razvoj događaja u području digitalnog gospodarstva te u potpunosti poštujući odluku Suda Europske unije u pogledu sustava „sigurne luke”; da uvrsti sveobuhvatnu, nedvosmislenu, horizontalnu, samostalnu i pravno obvezujuću odredbu na temelju članka XIV. GATS-a, kojom se iz područja primjene tog sporazuma u potpunosti izuzima postojeći i budući pravni okvir EU-a za zaštitu osobnih podataka, ne uvjetujući pritom njezinu sukladnost s drugim dijelovima TiSA-e; da tu odredbu primijeni na sve druge priloge TISA-i; da odmah i službeno pruži podršku takvim prijedlozima u prilogu TiSA-i o e-trgovini; da podupre prijedloge kojima je cilj omogućiti da se domaći pravni okviri za zaštitu osobnih informacija korisnika primjenjuju bez diskriminacije; da primijeni odredbe o zaštiti podataka sadržane u prilogu o e-trgovini na sve ostale priloge TiSA-i, uključujući i prilog o financijskim uslugama; |
| --- | --- |

iii.

da potvrdi da zaštita podataka i pravo na privatnost nisu prepreka trgovini, već temeljno pravo, utvrđeno člankom 39. UEU-a i člancima 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, kao i člankom 12. Opće deklaracije o ljudskim pravima; da potvrdi da je visoka razina povjerenja ključna za razvoj gospodarstva temeljenog na podacima; da jamči puno poštovanje tog temeljnog prava, uzimajući pritom u obzir nedavni razvoj događaja u području digitalnog gospodarstva te u potpunosti poštujući odluku Suda Europske unije u pogledu sustava „sigurne luke”; da uvrsti sveobuhvatnu, nedvosmislenu, horizontalnu, samostalnu i pravno obvezujuću odredbu na temelju članka XIV. GATS-a, kojom se iz područja primjene tog sporazuma u potpunosti izuzima postojeći i budući pravni okvir EU-a za zaštitu osobnih podataka, ne uvjetujući pritom njezinu sukladnost s drugim dijelovima TiSA-e; da tu odredbu primijeni na sve druge priloge TISA-i; da odmah i službeno pruži podršku takvim prijedlozima u prilogu TiSA-i o e-trgovini; da podupre prijedloge kojima je cilj omogućiti da se domaći pravni okviri za zaštitu osobnih informacija korisnika primjenjuju bez diskriminacije; da primijeni odredbe o zaštiti podataka sadržane u prilogu o e-trgovini na sve ostale priloge TiSA-i, uključujući i prilog o financijskim uslugama;

| iv. | da zajamči da prijenos osobnih podataka europskih građana bude u potpunosti sukladan sa zaštitom podataka i sigurnosnim propisima koji su na snazi u Europi; da zajamči da će građani i dalje upravljati svojim podacima; da stoga odbaci sve „sveobuhvatne” odredbe o prijenosu podataka u kojima nema spomena o potrebnoj sukladnosti sa standardima zaštite podataka; |
| --- | --- |

iv.

da zajamči da prijenos osobnih podataka europskih građana bude u potpunosti sukladan sa zaštitom podataka i sigurnosnim propisima koji su na snazi u Europi; da zajamči da će građani i dalje upravljati svojim podacima; da stoga odbaci sve „sveobuhvatne” odredbe o prijenosu podataka u kojima nema spomena o potrebnoj sukladnosti sa standardima zaštite podataka;

| v. | da se odmah i bez odgode službeno usprotivi prijedlogu SAD-a u pogledu protoka informacija; |
| --- | --- |

v.

da se odmah i bez odgode službeno usprotivi prijedlogu SAD-a u pogledu protoka informacija;

| vi. | da ima na umu da jasno definiran i uzajamno dogovoren pravni okvir jamči brzu razmjenu informacija kada je to potrebno radi rješavanja sigurnosnih prijetnji; da zajamči da je članak XIV.a GATS-a ponovljen u temeljnom tekstu TiSA-e; da zajamči da su klauzule o nacionalnoj sigurnosti utemeljene na prikladnim kriterijima nužnosti; da međutim odlučno odbije svako proširivanje područja primjene izuzeća radi nacionalne sigurnosti utvrđenog člankom XIV.a GATS-a, kao i korištenje tehnološkog „sporednog ulaza”; da se odmah i službeno usprotivi takvim prijedlozima u TiSA-i; |
| --- | --- |

vi.

da ima na umu da jasno definiran i uzajamno dogovoren pravni okvir jamči brzu razmjenu informacija kada je to potrebno radi rješavanja sigurnosnih prijetnji; da zajamči da je članak XIV.a GATS-a ponovljen u temeljnom tekstu TiSA-e; da zajamči da su klauzule o nacionalnoj sigurnosti utemeljene na prikladnim kriterijima nužnosti; da međutim odlučno odbije svako proširivanje područja primjene izuzeća radi nacionalne sigurnosti utvrđenog člankom XIV.a GATS-a, kao i korištenje tehnološkog „sporednog ulaza”; da se odmah i službeno usprotivi takvim prijedlozima u TiSA-i;

| vii. | da uvidi da su digitalne inovacije pokretač gospodarskog rasta i produktivnosti u cjelokupnom gospodarstvu; da uvidi da je prijenos podataka presudan pokretač gospodarstva temeljenog na uslugama, ključan element globalnog lanca vrijednosti za tradicionalna proizvodna poduzeća i ključan za razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta; da stoga nastoji potpuno zabraniti uvjete prisilne lokalizacije podataka i da zajamči da TiSA sadrži pravila otporna na promjene u budućnosti i da se njome sprječava fragmentacija digitalnog svijeta; da ima na umu da uvjeti prisilne lokalizacije, koja pružatelje usluga prisiljava da upotrebljavaju lokalnu infrastrukturu ili budu lokalno prisutni kao preduvjet za pružanje usluga, sprječava sporazumne strane od izravnih inozemnih ulaganja, kao i izravna inozemna ulaganja u sporazumne strane; da stoga teži k zaustavljanju takvih praksi unutar i izvan Europe u mjeri u kojoj je to moguće, istodobno zadržavajući potrebna izuzeća na temelju zakonitih javnih ciljeva, kao što su zaštita potrošača i zaštita temeljnih prava; |
| --- | --- |

vii.

da uvidi da su digitalne inovacije pokretač gospodarskog rasta i produktivnosti u cjelokupnom gospodarstvu; da uvidi da je prijenos podataka presudan pokretač gospodarstva temeljenog na uslugama, ključan element globalnog lanca vrijednosti za tradicionalna proizvodna poduzeća i ključan za razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta; da stoga nastoji potpuno zabraniti uvjete prisilne lokalizacije podataka i da zajamči da TiSA sadrži pravila otporna na promjene u budućnosti i da se njome sprječava fragmentacija digitalnog svijeta; da ima na umu da uvjeti prisilne lokalizacije, koja pružatelje usluga prisiljava da upotrebljavaju lokalnu infrastrukturu ili budu lokalno prisutni kao preduvjet za pružanje usluga, sprječava sporazumne strane od izravnih inozemnih ulaganja, kao i izravna inozemna ulaganja u sporazumne strane; da stoga teži k zaustavljanju takvih praksi unutar i izvan Europe u mjeri u kojoj je to moguće, istodobno zadržavajući potrebna izuzeća na temelju zakonitih javnih ciljeva, kao što su zaštita potrošača i zaštita temeljnih prava;

| viii. | da zajamči da su odredbe konačnog sporazuma sukladne s postojećim i budućim zakonodavstvom na razini EU-a, uključujući Uredbu EU-a o jedinstvenom europskom telekomunikacijskom tržištu, Opću uredbu o zaštiti podataka, Direktivu o privatnosti i elektroničkim komunikacijama i 16 mjera uvrštenih u komunikaciju o jedinstvenom digitalnom tržištu; da štiti neutralnost mreže i otvoreni internet; da zajamči da se prijenos osobnih podataka izvan Unije može provoditi samo uz poštovanje odredaba o prijenosima u treće zemlje iz propisa EU-a o zaštiti podataka; da konkretno zajamči da će EU zadržati mogućnost obustave prijenosa osobnih podataka iz EU-a u treće zemlje u kojima propisi treće strane ne zadovoljavaju standarde adekvatnosti EU-a, u kojima se poduzeća ne koriste alternativnim putovima, kao što su obvezujuća korporativna pravila ili standardne ugovorne klauzule te u kojima se ne primjenjuju odstupanja navedena u članku 26. stavku 1. Direktive 95/46/EZ; da spriječi praksu uskraćivanja pristupa na temelju zemljopisne lokacije te da poštuje načelo otvorenog upravljanja internetom; da unutar prikladnog okvira surađuje sa stranama u cilju usvajanja dostatno visokih standarda zaštite podataka; |
| --- | --- |

viii.

da zajamči da su odredbe konačnog sporazuma sukladne s postojećim i budućim zakonodavstvom na razini EU-a, uključujući Uredbu EU-a o jedinstvenom europskom telekomunikacijskom tržištu, Opću uredbu o zaštiti podataka, Direktivu o privatnosti i elektroničkim komunikacijama i 16 mjera uvrštenih u komunikaciju o jedinstvenom digitalnom tržištu; da štiti neutralnost mreže i otvoreni internet; da zajamči da se prijenos osobnih podataka izvan Unije može provoditi samo uz poštovanje odredaba o prijenosima u treće zemlje iz propisa EU-a o zaštiti podataka; da konkretno zajamči da će EU zadržati mogućnost obustave prijenosa osobnih podataka iz EU-a u treće zemlje u kojima propisi treće strane ne zadovoljavaju standarde adekvatnosti EU-a, u kojima se poduzeća ne koriste alternativnim putovima, kao što su obvezujuća korporativna pravila ili standardne ugovorne klauzule te u kojima se ne primjenjuju odstupanja navedena u članku 26. stavku 1. Direktive 95/46/EZ; da spriječi praksu uskraćivanja pristupa na temelju zemljopisne lokacije te da poštuje načelo otvorenog upravljanja internetom; da unutar prikladnog okvira surađuje sa stranama u cilju usvajanja dostatno visokih standarda zaštite podataka;

| ix. | da promiče tržišno natjecanje u telekomunikacijskom sektoru utemeljeno na propisima u korist pružatelja usluga i potrošača; da riješi problem trajne regulatorne neravnoteže u telekomunikacijskom sektoru sprječavanjem strana da nametnu gornje granice udjela stranog kapitala, određivanjem pravila o veleprodajnom pristupu za postojeće mreže operatera, a kojima se potiče tržišno natjecanje, donošenjem jasnih i nediskriminirajućih pravila za izdavanje dozvola, omogućavanjem da pružatelji telekomunikacijskih usluga iz EU-a na izvoznim tržištima zaista dobiju pristup tzv. infrastrukturi posljednje milje, jamčenjem neovisnosti regulatornih tijela te podupiranjem opsežne definicije telekomunikacijskih usluga kojom bi se obuhvatile sve vrste mreža; da zajamči jednake uvjete za sve operatere i da poduzeća koja nisu iz EU-a, već iz oligopolističkih tržišta, ne iskorištavaju fragmentaciju tržišta EU-a; da zajamči da strane TiSA-e poštuju načelo otvorenog i nediskriminirajućeg pristupa internetu za pružatelje usluga i potrošače; da zajamči da operateri iz EU-a u državama koje sudjeluju u TiSA-i imaju pravedan i simetričan pristup tržištu telekomunikacijskih usluga bez necarinskih prepreka i prepreka „iza granice”, uključujući regulatorne zahtjeve, asimetriju među standardima, tehnološke pristojbe i ograničenja; |
| --- | --- |

ix.

da promiče tržišno natjecanje u telekomunikacijskom sektoru utemeljeno na propisima u korist pružatelja usluga i potrošača; da riješi problem trajne regulatorne neravnoteže u telekomunikacijskom sektoru sprječavanjem strana da nametnu gornje granice udjela stranog kapitala, određivanjem pravila o veleprodajnom pristupu za postojeće mreže operatera, a kojima se potiče tržišno natjecanje, donošenjem jasnih i nediskriminirajućih pravila za izdavanje dozvola, omogućavanjem da pružatelji telekomunikacijskih usluga iz EU-a na izvoznim tržištima zaista dobiju pristup tzv. infrastrukturi posljednje milje, jamčenjem neovisnosti regulatornih tijela te podupiranjem opsežne definicije telekomunikacijskih usluga kojom bi se obuhvatile sve vrste mreža; da zajamči jednake uvjete za sve operatere i da poduzeća koja nisu iz EU-a, već iz oligopolističkih tržišta, ne iskorištavaju fragmentaciju tržišta EU-a; da zajamči da strane TiSA-e poštuju načelo otvorenog i nediskriminirajućeg pristupa internetu za pružatelje usluga i potrošače; da zajamči da operateri iz EU-a u državama koje sudjeluju u TiSA-i imaju pravedan i simetričan pristup tržištu telekomunikacijskih usluga bez necarinskih prepreka i prepreka „iza granice”, uključujući regulatorne zahtjeve, asimetriju među standardima, tehnološke pristojbe i ograničenja;

| x. | da pruži snažnu podršku odredbama o međunarodnom mobilnom roamingu i da ih proširi na međunarodne pozive i poruke; da kratkoročno poveća broj javno dostupnih informacija o maloprodajnim cijenama i da dugoročno podrži gornje granice u cilju snižavanja cijena; da se pobrine da TiSA ne stvara nikakve prepreke bilateralnim sporazumima u tom području; da se zauzme za zaštitu potrošača na internetu, posebno u pogledu neželjenih komercijalnih elektroničkih poruka; |
| --- | --- |

x.

da pruži snažnu podršku odredbama o međunarodnom mobilnom roamingu i da ih proširi na međunarodne pozive i poruke; da kratkoročno poveća broj javno dostupnih informacija o maloprodajnim cijenama i da dugoročno podrži gornje granice u cilju snižavanja cijena; da se pobrine da TiSA ne stvara nikakve prepreke bilateralnim sporazumima u tom području; da se zauzme za zaštitu potrošača na internetu, posebno u pogledu neželjenih komercijalnih elektroničkih poruka;

| xi. | da omogući dobro porezno upravljanje po uzoru na rad Platforme Europske komisije za dobro porezno upravljanje, koja će poslužiti kao temelj stvarne suradnje u području oporezivanja digitalne tehnologije te da posebno zajamči povezanost između oporezivanja i stvarne gospodarske aktivnosti poduzeća u određenom sektoru; |
| --- | --- |

xi.

da omogući dobro porezno upravljanje po uzoru na rad Platforme Europske komisije za dobro porezno upravljanje, koja će poslužiti kao temelj stvarne suradnje u području oporezivanja digitalne tehnologije te da posebno zajamči povezanost između oporezivanja i stvarne gospodarske aktivnosti poduzeća u određenom sektoru;

| (d) | u pogledu pravila o mobilnosti:







  i. | da zajamči da ništa neće spriječiti EU i njegove države članice da zadrže, unaprjeđuju i primjenjuju svoje radno i socijalno pravo ili kolektivne ugovore i zakonodavstvo kojima se uređuje ulazak i privremeni boravak fizičkih osoba na njihovu teritoriju, što podrazumijeva i mjere koje su nužne za uredno kretanje fizičkih osoba preko njihovih granica poput, među ostalim, mjera u pogledu prihvata ili uvjeta za prihvat; da u skladu s Direktivom 96/71/EZ o upućivanju radnika zajamči da se minimalni uvjeti zapošljavanja zemlje domaćina primjenjuju na sve pružatelje usluga koji će imati pristup EU-u, i danas i u budućnosti; da zajamči da svi radnici koji dolaze u Europu, neovisno o njihovoj matičnoj zemlji, uživaju jednaka radnička prava kao i državljani zemlje domaćina te da se poštuje načelo jednake plaće za jednaki rad; da zajamči da strane TiSA-e ratificiraju i djelotvorno provedu osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada; da od svih strana zatraži da ratificiraju i primjenjuju glavne standarde Međunarodne organizacije rada te da promiču druge relevantne konvencije Međunarodne organizacije rada i rezolucije UN-a; da zajamči da se na teritoriju EU-a poštuju radna prava EU-a i država članica, kao i kolektivni ugovori; da ojača mehanizme EU-a za praćenje i provedbu kako bi se odvratilo od kršenja; da apelira na države članice da povećaju sredstva dostupna inspektoratima rada; da hitno objedini i predstavi iscrpne informacije o broju i vrsti pružatelja usluga koji trenutačno djeluju u EU-u u skladu s 4. modalitetom, koje će sadržavati i podatke o trajanju njihova boravka; da zajamči uvođenje učinkovitijeg prekograničnog pristupa podacima unutar EU-a u budućnosti; da uvrsti klauzulu o sigurnosti kojom bi se poduzeća spriječilo da zapošljavanjem radnika iz trećih zemalja tijekom pregovora o kolektivnim ugovorima ili radnih sporova zaobilaze ili dovode u pitanje pravo na poduzimanje kolektivnih mjera i da sudionicama u TiSA-i dopusti provođenje svih potrebnih zaštitnih mjera u slučaju pritiska na domaće plaće, ugrožavanja prava domaćih radnika ili povrede drugih dogovorenih standarda, u skladu s ograničenjima iz članka X. GATS-a; da potiče sve ugovorne strane da se pridržavaju Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća; |
| --- | --- | --- |

(d)

u pogledu pravila o mobilnosti:

i.

da zajamči da ništa neće spriječiti EU i njegove države članice da zadrže, unaprjeđuju i primjenjuju svoje radno i socijalno pravo ili kolektivne ugovore i zakonodavstvo kojima se uređuje ulazak i privremeni boravak fizičkih osoba na njihovu teritoriju, što podrazumijeva i mjere koje su nužne za uredno kretanje fizičkih osoba preko njihovih granica poput, među ostalim, mjera u pogledu prihvata ili uvjeta za prihvat; da u skladu s Direktivom 96/71/EZ o upućivanju radnika zajamči da se minimalni uvjeti zapošljavanja zemlje domaćina primjenjuju na sve pružatelje usluga koji će imati pristup EU-u, i danas i u budućnosti; da zajamči da svi radnici koji dolaze u Europu, neovisno o njihovoj matičnoj zemlji, uživaju jednaka radnička prava kao i državljani zemlje domaćina te da se poštuje načelo jednake plaće za jednaki rad; da zajamči da strane TiSA-e ratificiraju i djelotvorno provedu osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada; da od svih strana zatraži da ratificiraju i primjenjuju glavne standarde Međunarodne organizacije rada te da promiču druge relevantne konvencije Međunarodne organizacije rada i rezolucije UN-a; da zajamči da se na teritoriju EU-a poštuju radna prava EU-a i država članica, kao i kolektivni ugovori; da ojača mehanizme EU-a za praćenje i provedbu kako bi se odvratilo od kršenja; da apelira na države članice da povećaju sredstva dostupna inspektoratima rada; da hitno objedini i predstavi iscrpne informacije o broju i vrsti pružatelja usluga koji trenutačno djeluju u EU-u u skladu s 4. modalitetom, koje će sadržavati i podatke o trajanju njihova boravka; da zajamči uvođenje učinkovitijeg prekograničnog pristupa podacima unutar EU-a u budućnosti; da uvrsti klauzulu o sigurnosti kojom bi se poduzeća spriječilo da zapošljavanjem radnika iz trećih zemalja tijekom pregovora o kolektivnim ugovorima ili radnih sporova zaobilaze ili dovode u pitanje pravo na poduzimanje kolektivnih mjera i da sudionicama u TiSA-i dopusti provođenje svih potrebnih zaštitnih mjera u slučaju pritiska na domaće plaće, ugrožavanja prava domaćih radnika ili povrede drugih dogovorenih standarda, u skladu s ograničenjima iz članka X. GATS-a; da potiče sve ugovorne strane da se pridržavaju Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća;

| ii. | da podsjeti na to da se obveze iz 4. modaliteta moraju primjenjivati samo na kretanje visokokvalificiranih stručnjaka, kao što su osobe sa sveučilišnom diplomom ili završenim jednakovrijednim diplomskim studijem ili osobe zaposlene na višem upraviteljskom položaju, radi specifičnog cilja, tijekom ograničenog razdoblja i pod točnim uvjetima određenima domaćim zakonodavstvom zemlje u kojoj se pruža usluga i ugovorom koji je u skladu s tim domaćim zakonodavstvom; poziva da se u tom kontekstu poštuje i provodi članak 16. Direktive o uslugama (2006/123/EZ); da odbije znatne izmjene pravila u okviru 4. modaliteta kako su definirana u GATS-u i da razmotri reviziju Direktive 2014/66/EU o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u okviru premještaja unutar društva; |
| --- | --- |

ii.

da podsjeti na to da se obveze iz 4. modaliteta moraju primjenjivati samo na kretanje visokokvalificiranih stručnjaka, kao što su osobe sa sveučilišnom diplomom ili završenim jednakovrijednim diplomskim studijem ili osobe zaposlene na višem upraviteljskom položaju, radi specifičnog cilja, tijekom ograničenog razdoblja i pod točnim uvjetima određenima domaćim zakonodavstvom zemlje u kojoj se pruža usluga i ugovorom koji je u skladu s tim domaćim zakonodavstvom; poziva da se u tom kontekstu poštuje i provodi članak 16. Direktive o uslugama (2006/123/EZ); da odbije znatne izmjene pravila u okviru 4. modaliteta kako su definirana u GATS-u i da razmotri reviziju Direktive 2014/66/EU o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u okviru premještaja unutar društva;

| iii. | da prepozna da je prilog o 4. modalitetu ofenzivan interes Europe, s obzirom na to da su stručnjaci iz EU-a dobro obrazovani i mobilni te da su poduzećima iz EU-a sve češće potrebne posebne vještine stranih stručnjaka u Europi i njihova osoblja izvan Europe, kako bi se poduprlo pokretanje novih poslovnih aktivnosti; da zajamči da ta mobilnost donosi korist ne samo europskim poduzećima nego i europskim radnicima; |
| --- | --- |

iii.

da prepozna da je prilog o 4. modalitetu ofenzivan interes Europe, s obzirom na to da su stručnjaci iz EU-a dobro obrazovani i mobilni te da su poduzećima iz EU-a sve češće potrebne posebne vještine stranih stručnjaka u Europi i njihova osoblja izvan Europe, kako bi se poduprlo pokretanje novih poslovnih aktivnosti; da zajamči da ta mobilnost donosi korist ne samo europskim poduzećima nego i europskim radnicima;

| iv. | da se usprotivi svim odredbama u pogledu viza i drugih postupaka ulaska, osim onima kojima se nastoji povećati transparentnost i pojednostavniti administrativni postupci; da zajamči da se TiSA ne primjenjuje na mjere koje utječu na fizičke osobe koje traže pristup tržištu rada ugovorne strane, niti na mjere koje se odnose na državljanstvo, boravak ili trajno zapošljavanje; da odredi odgovarajuće mjere zaštite kojima bi se zajamčilo da se privremeni pružatelji usluga vrate u svoju zemlju; |
| --- | --- |

iv.

da se usprotivi svim odredbama u pogledu viza i drugih postupaka ulaska, osim onima kojima se nastoji povećati transparentnost i pojednostavniti administrativni postupci; da zajamči da se TiSA ne primjenjuje na mjere koje utječu na fizičke osobe koje traže pristup tržištu rada ugovorne strane, niti na mjere koje se odnose na državljanstvo, boravak ili trajno zapošljavanje; da odredi odgovarajuće mjere zaštite kojima bi se zajamčilo da se privremeni pružatelji usluga vrate u svoju zemlju;

| v. | da nastoji da se zahtijevanje poslovne prisutnosti ili statusa rezidenta kao preduvjeta za pružanje profesionalnih usluga horizontalno zabrani; da ograniči područje primjene priloga o profesionalnim uslugama na popis obveza koje je preuzela svaka strana; |
| --- | --- |

v.

da nastoji da se zahtijevanje poslovne prisutnosti ili statusa rezidenta kao preduvjeta za pružanje profesionalnih usluga horizontalno zabrani; da ograniči područje primjene priloga o profesionalnim uslugama na popis obveza koje je preuzela svaka strana;

| vi. | da teži k stvaranju okvira o uzajamnom priznavanju osposobljavanja, akademskih stupnjeva i stručnih kvalifikacija, osobito u arhitektonskom, računovodstvenom i pravnom sektoru, te da pritom zajamči osposobljenost dobavljača i posljedično kvalitetu pruženih usluga u skladu s Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija EU-a, izbjegavajući pritom automatsko i kvantitativno priznavanje sveučilišnih diploma; |
| --- | --- |

vi.

da teži k stvaranju okvira o uzajamnom priznavanju osposobljavanja, akademskih stupnjeva i stručnih kvalifikacija, osobito u arhitektonskom, računovodstvenom i pravnom sektoru, te da pritom zajamči osposobljenost dobavljača i posljedično kvalitetu pruženih usluga u skladu s Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija EU-a, izbjegavajući pritom automatsko i kvantitativno priznavanje sveučilišnih diploma;

| vii. | da traži jasnu definiciju radnika obuhvaćenih prilogom o 4. modalitetu; |
| --- | --- |

vii.

da traži jasnu definiciju radnika obuhvaćenih prilogom o 4. modalitetu;

| (e) | u pogledu pravila o financijskim uslugama:







  i. | da postigne sporazum koji sadrži ambiciozan, ali uravnotežen prilog kojim je obuhvaćeno pružanje svih vrsta financijskih usluga, posebno bankarskih usluga i usluga osiguranja, kojim se nadilazi prilog o financijskim uslugama GATS-a te potiče dugoročni održivi rast u skladu s ciljevima strategije Europa 2020.; da nastoji poboljšati stabilnost financijskog sustava i pojedinačnih financijskih institucija, jamčeći potpunu usklađenost s regulatornim okružjem koje je nastalo nakon krize, i zajamčiti pravedno tržišno natjecanje između pružatelja financijskih usluga; da postigne sporazum koji će europskim potrošačima donijeti vrijednost i zaštitu u obliku uzlazne konvergencije financijskih propisa i šireg izbora financijskih usluga; da nastoji zajamčiti primjerenu zaštitu potrošača, uključujući zaštitu podataka i pravo na privatnost, kao i pružanje razumljivih i točnih informacija, koje su prijeko potrebne za smanjenje asimetrije informacija; |
| --- | --- | --- |

(e)

u pogledu pravila o financijskim uslugama:

i.

da postigne sporazum koji sadrži ambiciozan, ali uravnotežen prilog kojim je obuhvaćeno pružanje svih vrsta financijskih usluga, posebno bankarskih usluga i usluga osiguranja, kojim se nadilazi prilog o financijskim uslugama GATS-a te potiče dugoročni održivi rast u skladu s ciljevima strategije Europa 2020.; da nastoji poboljšati stabilnost financijskog sustava i pojedinačnih financijskih institucija, jamčeći potpunu usklađenost s regulatornim okružjem koje je nastalo nakon krize, i zajamčiti pravedno tržišno natjecanje između pružatelja financijskih usluga; da postigne sporazum koji će europskim potrošačima donijeti vrijednost i zaštitu u obliku uzlazne konvergencije financijskih propisa i šireg izbora financijskih usluga; da nastoji zajamčiti primjerenu zaštitu potrošača, uključujući zaštitu podataka i pravo na privatnost, kao i pružanje razumljivih i točnih informacija, koje su prijeko potrebne za smanjenje asimetrije informacija;

| ii. | da strane koje sudjeluju u TiSA-i obveže na provedbu i primjenu međunarodnih normi za regulativu i nadzor nad financijskim sektorom kao što su one koje podupiru skupina G20, Bazelski odbor za nadzor banaka, Odbor za financijsku stabilnost, Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire te Međunarodno udruženje osiguravateljnih nadzornih tijela; da poduzme korake kako bi se zajamčilo da se ključni elementi Utanačenja WTO-a o obvezama u financijskim uslugama preuzmu u TiSA-u, uz istodobno poboljšanje nacrta Utanačenja kako bi bio u skladu s točnim aktualnim političkim usmjerenjima EU-a u tim područjima; da zajamči da se TiSA-om doprinese ublažavanju dvostrukog oporezivanja i da se ni na koji način ne olakša ili zbog zakonske nedorečenosti ne stvori mogućnost za porezne prijevare, utaju poreza, agresivno porezno planiranje ili pranje novca; da traži čvrste obveze, posebno u pogledu pristupa tržištu, od zemalja koje trenutačno nemaju bilateralne trgovinske sporazume s EU-om, kao Australija, Novi Zeland, Hong Kong i Tajvan, imaju vrlo ograničene obveze na razini WTO-a, kao Čile i Turska, ili vrlo ograničene bilateralne obveze u pogledu financijskih usluga, kao Meksiko; |
| --- | --- |

ii.

da strane koje sudjeluju u TiSA-i obveže na provedbu i primjenu međunarodnih normi za regulativu i nadzor nad financijskim sektorom kao što su one koje podupiru skupina G20, Bazelski odbor za nadzor banaka, Odbor za financijsku stabilnost, Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire te Međunarodno udruženje osiguravateljnih nadzornih tijela; da poduzme korake kako bi se zajamčilo da se ključni elementi Utanačenja WTO-a o obvezama u financijskim uslugama preuzmu u TiSA-u, uz istodobno poboljšanje nacrta Utanačenja kako bi bio u skladu s točnim aktualnim političkim usmjerenjima EU-a u tim područjima; da zajamči da se TiSA-om doprinese ublažavanju dvostrukog oporezivanja i da se ni na koji način ne olakša ili zbog zakonske nedorečenosti ne stvori mogućnost za porezne prijevare, utaju poreza, agresivno porezno planiranje ili pranje novca; da traži čvrste obveze, posebno u pogledu pristupa tržištu, od zemalja koje trenutačno nemaju bilateralne trgovinske sporazume s EU-om, kao Australija, Novi Zeland, Hong Kong i Tajvan, imaju vrlo ograničene obveze na razini WTO-a, kao Čile i Turska, ili vrlo ograničene bilateralne obveze u pogledu financijskih usluga, kao Meksiko;

| iii. | da u TiSA-u uvrsti bonitetno izuzeće na osnovi onog sadržanog u Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu EU-a i Kanade (CETA), čuvajući suvereno pravo strane da odstupi od svojih trgovinskih obveza i usvoji sve mjere koje smatra potrebnima za regulaciju svojeg financijskog i bankovnog sektora zbog bonitetnih i nadzornih razloga s ciljem očuvanja stabilnosti i cjelovitosti financijskog sustava ugovorne strane; |
| --- | --- |

iii.

da u TiSA-u uvrsti bonitetno izuzeće na osnovi onog sadržanog u Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu EU-a i Kanade (CETA), čuvajući suvereno pravo strane da odstupi od svojih trgovinskih obveza i usvoji sve mjere koje smatra potrebnima za regulaciju svojeg financijskog i bankovnog sektora zbog bonitetnih i nadzornih razloga s ciljem očuvanja stabilnosti i cjelovitosti financijskog sustava ugovorne strane;

| iv. | da se pobrine za to da se u području financijskih usluga ne stvore nove obveze kojima bi se mogli ugroziti financijski propisi EU-a prisiljavajući EU da odustane od svojeg poboljšanog regulatornog okvira za financijski sektor ili onemogućavajući EU da se koristi pravnim sredstvima za rješavanje slučajeva prekomjernog riskiranja financijskih institucija; da zajamči da se ničim u tom sporazumu ne ograniči mogućnost da regulatori EU-a odobre ili odbiju postojeće ili nove financijske proizvode u skladu s regulatornim okvirom EU-a; |
| --- | --- |

iv.

da se pobrine za to da se u području financijskih usluga ne stvore nove obveze kojima bi se mogli ugroziti financijski propisi EU-a prisiljavajući EU da odustane od svojeg poboljšanog regulatornog okvira za financijski sektor ili onemogućavajući EU da se koristi pravnim sredstvima za rješavanje slučajeva prekomjernog riskiranja financijskih institucija; da zajamči da se ničim u tom sporazumu ne ograniči mogućnost da regulatori EU-a odobre ili odbiju postojeće ili nove financijske proizvode u skladu s regulatornim okvirom EU-a;

| v. | da izuzme prekogranične financijske usluge iz obveza EU-a, uključujući upravljanje portfeljem, dok se ne postigne konvergencija u financijskoj regulativi na najvišoj razini, osim u vrlo ograničenim i propisno opravdanim slučajevima, kao što su slučajevi usluga reosiguranja pruženih u kontekstu poslovanja između poduzeća, pritom stavljajući naglasak na potrebu da se diljem svijeta poveća pristup financijskim uslugama s obzirom na njihovu važnost za rast i gospodarstvo; da posebno ima na umu da su prijeko potrebna jasna i pouzdana pravila i postupci kojima se poduzećima smještenim u trećim zemljama izdaju odobrenja za pružanje takvih usluga u EU-u te, po potrebi, izričita potvrda EU-a da zemlje podrijetla tih poduzeća imaju provediv regulatorni i nadzorni okvir ekvivalentan onome u EU-u, kako bi se zajamčilo da nenadzirani subjekti ne mogu poslovati u Uniji i kako bi se postigli jednaki uvjeti za europska i inozemna poduzeća, neovisno o području poslovnog nastana; da paralelno s TiSA-om poduzme hitne mjere za smanjenje razlika u načinima na koje zemlje trenutačno priznaju ekvivalentnost regulatornih i nadzornih sustava drugih nadležnosti, što trenutačno prouzročuje fragmentaciju globalnih tržišta financijskih usluga, postizanjem zajedničkog dogovora da bi odluka o ekvivalentnosti trebala biti rezultat transparentne procjene o tome ostvaruju li se pravilima svake nadležnosti isti ciljevi i da ta odluka, premda bi trebala biti donesena nakon ranih i čestih bilateralnih dijaloga, može biti jednostrana kada uzajamno priznavanje nije moguće; |
| --- | --- |

v.

da izuzme prekogranične financijske usluge iz obveza EU-a, uključujući upravljanje portfeljem, dok se ne postigne konvergencija u financijskoj regulativi na najvišoj razini, osim u vrlo ograničenim i propisno opravdanim slučajevima, kao što su slučajevi usluga reosiguranja pruženih u kontekstu poslovanja između poduzeća, pritom stavljajući naglasak na potrebu da se diljem svijeta poveća pristup financijskim uslugama s obzirom na njihovu važnost za rast i gospodarstvo; da posebno ima na umu da su prijeko potrebna jasna i pouzdana pravila i postupci kojima se poduzećima smještenim u trećim zemljama izdaju odobrenja za pružanje takvih usluga u EU-u te, po potrebi, izričita potvrda EU-a da zemlje podrijetla tih poduzeća imaju provediv regulatorni i nadzorni okvir ekvivalentan onome u EU-u, kako bi se zajamčilo da nenadzirani subjekti ne mogu poslovati u Uniji i kako bi se postigli jednaki uvjeti za europska i inozemna poduzeća, neovisno o području poslovnog nastana; da paralelno s TiSA-om poduzme hitne mjere za smanjenje razlika u načinima na koje zemlje trenutačno priznaju ekvivalentnost regulatornih i nadzornih sustava drugih nadležnosti, što trenutačno prouzročuje fragmentaciju globalnih tržišta financijskih usluga, postizanjem zajedničkog dogovora da bi odluka o ekvivalentnosti trebala biti rezultat transparentne procjene o tome ostvaruju li se pravilima svake nadležnosti isti ciljevi i da ta odluka, premda bi trebala biti donesena nakon ranih i čestih bilateralnih dijaloga, može biti jednostrana kada uzajamno priznavanje nije moguće;

| vi. | da zatraži temeljitu neovisnu ex ante procjenu učinka kako bi se ocijenili ekonomski i socijalni učinci daljnje liberalizacije u okviru TiSA-e; |
| --- | --- |

vi.

da zatraži temeljitu neovisnu ex ante procjenu učinka kako bi se ocijenili ekonomski i socijalni učinci daljnje liberalizacije u okviru TiSA-e;

| vii. | da uzme u obzir činjenicu da određivanje novih propisa nakon financijske krize još nije završeno, što uključuje i zahtjeve za određene pravne oblike, odvajanja (npr. odvajanje banaka), promjene poslovanja ili smanjenje broja osoblja; |
| --- | --- |

vii.

da uzme u obzir činjenicu da određivanje novih propisa nakon financijske krize još nije završeno, što uključuje i zahtjeve za određene pravne oblike, odvajanja (npr. odvajanje banaka), promjene poslovanja ili smanjenje broja osoblja;

| (f) | u pogledu pravila o logistici:







  i. | da traži ambiciozan, ali i uravnotežen ishod za sektor prijevoza, koji je ključan za održiv razvoj globalnih lanaca vrijednosti; da poveća brzinu, pouzdanost, sigurnost i interoperabilnost prijevoznih usluga u korist poslovnih klijenata, privatnih korisnika i radnika; da se pobrine za usklađenost s klimatskom politikom EU-a; da vodi računa o tome koliko su usluge prijevoza i dostave važne za europsko gospodarstvo i zapošljavanje s obzirom na to da europski brodovlasnici u svojim rukama drže 40 % svjetske trgovačke flote, da zrakoplovna industrija zapošljava više od pet milijuna osoba, da europska željeznička industrija ostvaruje više od polovice svjetske proizvodnje željezničke opreme i usluga te da je cestovni prijevoz i dalje važan za logistiku EU-a; da stoga uvidi potencijal usluga prijevoza u smislu smanjenja stope nezaposlenosti u Europi; da zajamči da se u pregovorima uzima u obzir činjenica da se sektor prijevoza ubrzano razvija i da načini prijevoza u okviru kolaborativnog gospodarstva postaju sve važniji u svakodnevnom životu Europljana; da zahtijeva od inozemnih poduzeća da se u potpunosti pridržavaju postojećih regulatornih standarda EU-a kada svoje usluge prijevoza ili dostave pružaju na teritoriju EU-a; |
| --- | --- | --- |

(f)

u pogledu pravila o logistici:

i.

da traži ambiciozan, ali i uravnotežen ishod za sektor prijevoza, koji je ključan za održiv razvoj globalnih lanaca vrijednosti; da poveća brzinu, pouzdanost, sigurnost i interoperabilnost prijevoznih usluga u korist poslovnih klijenata, privatnih korisnika i radnika; da se pobrine za usklađenost s klimatskom politikom EU-a; da vodi računa o tome koliko su usluge prijevoza i dostave važne za europsko gospodarstvo i zapošljavanje s obzirom na to da europski brodovlasnici u svojim rukama drže 40 % svjetske trgovačke flote, da zrakoplovna industrija zapošljava više od pet milijuna osoba, da europska željeznička industrija ostvaruje više od polovice svjetske proizvodnje željezničke opreme i usluga te da je cestovni prijevoz i dalje važan za logistiku EU-a; da stoga uvidi potencijal usluga prijevoza u smislu smanjenja stope nezaposlenosti u Europi; da zajamči da se u pregovorima uzima u obzir činjenica da se sektor prijevoza ubrzano razvija i da načini prijevoza u okviru kolaborativnog gospodarstva postaju sve važniji u svakodnevnom životu Europljana; da zahtijeva od inozemnih poduzeća da se u potpunosti pridržavaju postojećih regulatornih standarda EU-a kada svoje usluge prijevoza ili dostave pružaju na teritoriju EU-a;

| ii. | da teži poboljšanom pristupu stranim tržištima i smanjenju regulatornih praksi kojima se narušava tržišno natjecanje, posebno onih koje su štetne za okoliš te kojima se smanjuje učinkovitost prijevoznih usluga te ograničenja koja nameću zemlje izvan EU-a kada je riječ o inozemnom vlasništvu, pritom zakonski osiguravajući javnim vlastima pravo na regulaciju prijevoza i na jamčenje javnog prijevoza; da riješi pitanje ograničenja u sektoru kabotaže te da spriječi situacije u kojima se prijevoznici vraćaju prazni iz zemlje domaćina, posebno u prilozima o pomorskom i zračnom prijevozu; |
| --- | --- |

ii.

da teži poboljšanom pristupu stranim tržištima i smanjenju regulatornih praksi kojima se narušava tržišno natjecanje, posebno onih koje su štetne za okoliš te kojima se smanjuje učinkovitost prijevoznih usluga te ograničenja koja nameću zemlje izvan EU-a kada je riječ o inozemnom vlasništvu, pritom zakonski osiguravajući javnim vlastima pravo na regulaciju prijevoza i na jamčenje javnog prijevoza; da riješi pitanje ograničenja u sektoru kabotaže te da spriječi situacije u kojima se prijevoznici vraćaju prazni iz zemlje domaćina, posebno u prilozima o pomorskom i zračnom prijevozu;

| iii. | da predloži odredbe usmjerene na jačanje prava putnika, osobito u prilogu o zračnom prijevozu, te u vezi sa svim vrstama prijevoza, kako bi i potrošači mogli imati koristi od sporazuma; |
| --- | --- |

iii.

da predloži odredbe usmjerene na jačanje prava putnika, osobito u prilogu o zračnom prijevozu, te u vezi sa svim vrstama prijevoza, kako bi i potrošači mogli imati koristi od sporazuma;

| iv. | da očuva prava država članica u pogledu aktualnih i budućih nacionalnih propisa i bilateralnih ili multilateralnih sporazuma o cestovnom prijevozu, uključujući zahtjeve za izdavanje tranzitnih dozvola; da iz područja primjene priloga o cestovnom prijevozu ukloni sve odredbe kojima se olakšava ulazak i boravak profesionalnih vozača; da odbaci sve zahtjeve da se obveze iz 4. modaliteta pružanja usluga primijene na sektor cestovnog prijevoza; |
| --- | --- |

iv.

da očuva prava država članica u pogledu aktualnih i budućih nacionalnih propisa i bilateralnih ili multilateralnih sporazuma o cestovnom prijevozu, uključujući zahtjeve za izdavanje tranzitnih dozvola; da iz područja primjene priloga o cestovnom prijevozu ukloni sve odredbe kojima se olakšava ulazak i boravak profesionalnih vozača; da odbaci sve zahtjeve da se obveze iz 4. modaliteta pružanja usluga primijene na sektor cestovnog prijevoza;

| v. | da zajamči usklađenost s međunarodnim standardima, kao što su oni koje podržavaju Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva, da ih smatra minimalnim standardima te da se usprotivi svakom snižavanju tih međunarodnih referentnih vrijednosti; da kao dugoročni cilj nastoji ostvariti donošenje obvezujućih pravila o međunarodnoj trgovini za sektore pomorskog i zračnog prijevoza; da se pobrine za provedbu konvencija Međunarodne organizacije rada koje se odnose na sektore logistike i prijevoza, kao što je Konvencija o radu pomoraca; da istakne da zakonodavstva EU-a i država članica predviđaju povlastice za radnike, među ostalim u području sigurnosti i zaštite, potrošača i okoliša; da naglasi da svi pružatelji usluga u EU-u, i domaći i inozemni, moraju poštovati to zakonodavstvo; da uzme u obzir da je kvaliteta usluga neraskidivo povezana s kvalitetom radnih mjesta i postojećim regulatornim okvirima; |
| --- | --- |

v.

da zajamči usklađenost s međunarodnim standardima, kao što su oni koje podržavaju Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva, da ih smatra minimalnim standardima te da se usprotivi svakom snižavanju tih međunarodnih referentnih vrijednosti; da kao dugoročni cilj nastoji ostvariti donošenje obvezujućih pravila o međunarodnoj trgovini za sektore pomorskog i zračnog prijevoza; da se pobrine za provedbu konvencija Međunarodne organizacije rada koje se odnose na sektore logistike i prijevoza, kao što je Konvencija o radu pomoraca; da istakne da zakonodavstva EU-a i država članica predviđaju povlastice za radnike, među ostalim u području sigurnosti i zaštite, potrošača i okoliša; da naglasi da svi pružatelji usluga u EU-u, i domaći i inozemni, moraju poštovati to zakonodavstvo; da uzme u obzir da je kvaliteta usluga neraskidivo povezana s kvalitetom radnih mjesta i postojećim regulatornim okvirima;

| vi. | da pronađe ravnotežu između liberalizacije konkurentnog poštanskog sektora, koja je ključna za daljnji razvoj usluga i digitalnog gospodarstva, i zaštite univerzalnih poštanskih usluga koje imaju ključnu ulogu u promicanju socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije; da stoga spriječi unakrsno subvencioniranje kojim se narušava tržišno natjecanje i poveća pristup tržištima zemalja izvan EU-a, istodobno jamčeći ispunjavanje obveza za provođenje univerzalnih usluga kako ih je definirala svaka strana; |
| --- | --- |

vi.

da pronađe ravnotežu između liberalizacije konkurentnog poštanskog sektora, koja je ključna za daljnji razvoj usluga i digitalnog gospodarstva, i zaštite univerzalnih poštanskih usluga koje imaju ključnu ulogu u promicanju socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije; da stoga spriječi unakrsno subvencioniranje kojim se narušava tržišno natjecanje i poveća pristup tržištima zemalja izvan EU-a, istodobno jamčeći ispunjavanje obveza za provođenje univerzalnih usluga kako ih je definirala svaka strana;

| vii. | da podsjeti na ključnu ulogu koju pomorski prijevoz ima u svjetskom gospodarstvu, i kao samostalna privredna grana i kao sredstvo za olakšavanje međunarodne trgovine; da zagovara usvajanje jasnog teksta s čvrstim obvezama u pogledu jamčenja pristupa lukama kao i pristupa tržištima te nacionalnog postupanja koje se odnosi na usluge međunarodnog pomorskog prijevoza; |
| --- | --- |

vii.

da podsjeti na ključnu ulogu koju pomorski prijevoz ima u svjetskom gospodarstvu, i kao samostalna privredna grana i kao sredstvo za olakšavanje međunarodne trgovine; da zagovara usvajanje jasnog teksta s čvrstim obvezama u pogledu jamčenja pristupa lukama kao i pristupa tržištima te nacionalnog postupanja koje se odnosi na usluge međunarodnog pomorskog prijevoza;

| (g) | u pogledu pravila o domaćoj regulativi i transparentnosti:







  i. | da zakonski osigura pravo europskih, nacionalnih i lokalnih vlasti na zakonsko uređivanje od javnog interesa na način koji nije restriktivniji od GATS-a i koji nije podložan provjerama nužnosti; da se pobrine za to da odredbe iz priloga ne budu restriktivnije od načela sadržanih u članku VI. GATS-a ili u pravu EU-a; |
| --- | --- | --- |

(g)

u pogledu pravila o domaćoj regulativi i transparentnosti:

i.

da zakonski osigura pravo europskih, nacionalnih i lokalnih vlasti na zakonsko uređivanje od javnog interesa na način koji nije restriktivniji od GATS-a i koji nije podložan provjerama nužnosti; da se pobrine za to da odredbe iz priloga ne budu restriktivnije od načela sadržanih u članku VI. GATS-a ili u pravu EU-a;

| ii. | da prepozna da strane u pregovorima djeluju u okvirima vladavine prava i imaju neovisne pravosudne sustave uz mogućnost pružanja pravnih sredstava kojima se jamče prava ulagača i građana; |
| --- | --- |

ii.

da prepozna da strane u pregovorima djeluju u okvirima vladavine prava i imaju neovisne pravosudne sustave uz mogućnost pružanja pravnih sredstava kojima se jamče prava ulagača i građana;

| iii. | da promiče dobro upravljanje i transparentnost te da potiče dobre prakse u upravnim, regulatornim i zakonodavnim postupcima poticanjem široke primjene mjera kojima se jača neovisnost donositelja odluka, povećava transparentnost i demokratska odgovornost odluka i smanjuje birokracija; da naglasi da zaštita i sigurnost potrošača, zdravlja i okoliša te prava radnika moraju biti u središtu regulatornih inicijativa; da se pobrine za to da sve promjene razina regulatorne zaštite u EU-u mogu biti samo uzlazne, nikad silazne; |
| --- | --- |

iii.

da promiče dobro upravljanje i transparentnost te da potiče dobre prakse u upravnim, regulatornim i zakonodavnim postupcima poticanjem široke primjene mjera kojima se jača neovisnost donositelja odluka, povećava transparentnost i demokratska odgovornost odluka i smanjuje birokracija; da naglasi da zaštita i sigurnost potrošača, zdravlja i okoliša te prava radnika moraju biti u središtu regulatornih inicijativa; da se pobrine za to da sve promjene razina regulatorne zaštite u EU-u mogu biti samo uzlazne, nikad silazne;

| iv. | da zajamči očuvanje načela pružanja univerzalne usluge tako da primjerice ljudi koji žive u udaljenim regijama, pograničnim, planinskim ili otočnim područjima primaju istu uslugu i ne plaćaju više od ljudi koji žive u urbanim područjima; |
| --- | --- |

iv.

da zajamči očuvanje načela pružanja univerzalne usluge tako da primjerice ljudi koji žive u udaljenim regijama, pograničnim, planinskim ili otočnim područjima primaju istu uslugu i ne plaćaju više od ljudi koji žive u urbanim područjima;

| v. | da uvidi da u skladu s odredbama iz GATS-a prilog o domaćoj regulativi treba sprječavati strane u postavljanju prikrivenih prepreka trgovini i nametanju nepotrebnih opterećenja stranim poduzećima, osobito prilikom prijave za razne vrste dozvola; da osigura da domaća regulativa i dalje služi ciljevima javne politike; |
| --- | --- |

v.

da uvidi da u skladu s odredbama iz GATS-a prilog o domaćoj regulativi treba sprječavati strane u postavljanju prikrivenih prepreka trgovini i nametanju nepotrebnih opterećenja stranim poduzećima, osobito prilikom prijave za razne vrste dozvola; da osigura da domaća regulativa i dalje služi ciljevima javne politike;

| vi. | da zajamči da se dogovorena pravila primjenjuju samo na mjere povezane s trgovinom, kao što su kvalifikacije te uvjeti i postupci za izdavanje dozvola, te samo u sektorima u kojima je određena strana preuzela obveze; |
| --- | --- |

vi.

da zajamči da se dogovorena pravila primjenjuju samo na mjere povezane s trgovinom, kao što su kvalifikacije te uvjeti i postupci za izdavanje dozvola, te samo u sektorima u kojima je određena strana preuzela obveze;

| vii. | da zatraži i objavi pravno mišljenje prije nego što Parlament glasuje o konačnom sporazumu kako bi se temeljito analizirala dva priloga o domaćoj regulativi i transparentnosti u svjetlu prava EU-a te kako bi se ocijenilo poštuju li se već u EU-u pravne obveze određene u tim prilozima; |
| --- | --- |

vii.

da zatraži i objavi pravno mišljenje prije nego što Parlament glasuje o konačnom sporazumu kako bi se temeljito analizirala dva priloga o domaćoj regulativi i transparentnosti u svjetlu prava EU-a te kako bi se ocijenilo poštuju li se već u EU-u pravne obveze određene u tim prilozima;

| viii. | da jasno odredi načela transparentnosti i objektivnosti pri izradi zakonodavstva kako bi se zajamčilo da se ti pojmovi ne pretvore u sveobuhvatne odredbe; |
| --- | --- |

viii.

da jasno odredi načela transparentnosti i objektivnosti pri izradi zakonodavstva kako bi se zajamčilo da se ti pojmovi ne pretvore u sveobuhvatne odredbe;

| ix. | da informacije o propisima povezanima s trgovinom i načinu njihove provedbe, pa i onima koji se primjenjuju na razini nižoj od savezne, objavi na internetu; da stavi naglasak na pravila koja se odnose na izdavanje dozvola i autorizacija; da se posebno zauzme za uspostavu internetskog informacijskog mehanizma za mala i srednja poduzeća prema načelu „sve na jednom mjestu” te da u to uključi mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

ix.

da informacije o propisima povezanima s trgovinom i načinu njihove provedbe, pa i onima koji se primjenjuju na razini nižoj od savezne, objavi na internetu; da stavi naglasak na pravila koja se odnose na izdavanje dozvola i autorizacija; da se posebno zauzme za uspostavu internetskog informacijskog mehanizma za mala i srednja poduzeća prema načelu „sve na jednom mjestu” te da u to uključi mala i srednja poduzeća;

| x. | da zajamči da su upravne pristojbe koje se naplaćuju stranim poduzećima pravedne i nediskriminirajuće, da su dostatna pravna sredstva koja omogućuju ulaganje žalbi na nacionalnim sudovima jednako dostupna domaćim i stranim pružateljima usluga te da se odluke donose u razumnom roku; |
| --- | --- |

x.

da zajamči da su upravne pristojbe koje se naplaćuju stranim poduzećima pravedne i nediskriminirajuće, da su dostatna pravna sredstva koja omogućuju ulaganje žalbi na nacionalnim sudovima jednako dostupna domaćim i stranim pružateljima usluga te da se odluke donose u razumnom roku;

| xi. | da zadrži praksu EU-a prema kojoj se prije podnošenja zakonodavnih prijedloga provode javna savjetovanja; da zajamči da se ishodi tih savjetovanja strogo poštuju tijekom pregovora; |
| --- | --- |

xi.

da zadrži praksu EU-a prema kojoj se prije podnošenja zakonodavnih prijedloga provode javna savjetovanja; da zajamči da se ishodi tih savjetovanja strogo poštuju tijekom pregovora;

| xii. | da se usprotivi svim prijedlozima kojima se poziva na obvezno podnošenje zakonodavnih prijedloga trećim stranama prije njihove objave; da ima na umu činjenicu da dionici imaju različit pristup resursima i stručnom znanju te da se pobrine za to da se uvođenjem dobrovoljnog postupka savjetovanja s dionicima u TiSA-i ne ide na ruku organizacijama koje se financiraju s više sredstava; |
| --- | --- |

xii.

da se usprotivi svim prijedlozima kojima se poziva na obvezno podnošenje zakonodavnih prijedloga trećim stranama prije njihove objave; da ima na umu činjenicu da dionici imaju različit pristup resursima i stručnom znanju te da se pobrine za to da se uvođenjem dobrovoljnog postupka savjetovanja s dionicima u TiSA-i ne ide na ruku organizacijama koje se financiraju s više sredstava;

| (h) | u pogledu pravila iz ostalih regulatornih obveza:







  i. | da uzme u obzir da je TiSA prilika da se zajamči konkurencija po pravilima, a ne zbog pravila; |
| --- | --- | --- |

(h)

u pogledu pravila iz ostalih regulatornih obveza:

i.

da uzme u obzir da je TiSA prilika da se zajamči konkurencija po pravilima, a ne zbog pravila;

| ii. | da se pobrine za to da se uzajamno dogovorene obveze poštuju u praksi, da omogući učinkovite protumjere i predvidi mjere kojima se odvraća od kršenja obveza; da stoga u sporazum uvrsti mehanizam za rješavanje sporova između država koji će se primjenjivati sve dok sporazum ne postane multilateralan i dok mehanizmi WTO-a za rješavanje sporova ne postanu dostupni; da revidira Uredbu (EU) br. 654/2014 o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila kako bi se zajamčilo da EU može poduzeti protumjere u uslužnim sektorima; |
| --- | --- |

ii.

da se pobrine za to da se uzajamno dogovorene obveze poštuju u praksi, da omogući učinkovite protumjere i predvidi mjere kojima se odvraća od kršenja obveza; da stoga u sporazum uvrsti mehanizam za rješavanje sporova između država koji će se primjenjivati sve dok sporazum ne postane multilateralan i dok mehanizmi WTO-a za rješavanje sporova ne postanu dostupni; da revidira Uredbu (EU) br. 654/2014 o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila kako bi se zajamčilo da EU može poduzeti protumjere u uslužnim sektorima;

| iii. | da obrani uvrštenje regulatornog priloga o javnoj nabavi kako bi se maksimalno povećalo sudjelovanje europskih poduzeća u inozemnim natječajima, zadržavajući pritom kriterije EU-a, među ostalim socijalne i ekološke kriterije te europske postupke javnog nadmetanja, posebno u pogledu pristupa malih i srednjih poduzeća ugovorima javne nabave, kriterija prihvatljivosti utemeljenih na najboljem omjeru cijene i kvalitete te praga ispod kojeg se obveze ne primjenjuju; da prevlada nedovoljnu transparentnost i prepreke pristupu tržištu u izvaneuropskim pozivima na podnošenje ponuda te da osudi nedostatak uzajamnosti u tom području na svim razinama upravljanja, koji je vidljiv iz povlaštenog postupanja prema domaćim poduzećima u nekoliko zemalja, istodobno dopuštajući mogućnost odabira obveza u pogledu pristupa tržištu i nacionalnog postupanja u korist multilateralizacije; da strane koje to još nisu učinile potakne na ratifikaciju i provedbu Sporazuma WTO-a o javnoj nabavi i njegove revizije iz 2011.; da pozove Europsku uniju da, po uzoru na Američki zakon o poduzetništvu donese Europski zakon o poduzetništvu kojim se potiče gospodarski razvoj malih i srednjih poduzeća i europske industrije; |
| --- | --- |

iii.

da obrani uvrštenje regulatornog priloga o javnoj nabavi kako bi se maksimalno povećalo sudjelovanje europskih poduzeća u inozemnim natječajima, zadržavajući pritom kriterije EU-a, među ostalim socijalne i ekološke kriterije te europske postupke javnog nadmetanja, posebno u pogledu pristupa malih i srednjih poduzeća ugovorima javne nabave, kriterija prihvatljivosti utemeljenih na najboljem omjeru cijene i kvalitete te praga ispod kojeg se obveze ne primjenjuju; da prevlada nedovoljnu transparentnost i prepreke pristupu tržištu u izvaneuropskim pozivima na podnošenje ponuda te da osudi nedostatak uzajamnosti u tom području na svim razinama upravljanja, koji je vidljiv iz povlaštenog postupanja prema domaćim poduzećima u nekoliko zemalja, istodobno dopuštajući mogućnost odabira obveza u pogledu pristupa tržištu i nacionalnog postupanja u korist multilateralizacije; da strane koje to još nisu učinile potakne na ratifikaciju i provedbu Sporazuma WTO-a o javnoj nabavi i njegove revizije iz 2011.; da pozove Europsku uniju da, po uzoru na Američki zakon o poduzetništvu donese Europski zakon o poduzetništvu kojim se potiče gospodarski razvoj malih i srednjih poduzeća i europske industrije;

| iv. | da malim i srednjim pružateljima usluga iz EU-a omogući zaštitu od nepoštenih trgovinskih praksi pružatelja usluga koji dolaze iz zemalja izvan EU-a; |
| --- | --- |

iv.

da malim i srednjim pružateljima usluga iz EU-a omogući zaštitu od nepoštenih trgovinskih praksi pružatelja usluga koji dolaze iz zemalja izvan EU-a;

| v. | da smanji broj nepotrebnih prepreka trgovini uslugama povezanim s energijom i okolišem, posebno uslugama povezanim s razvojem i promicanjem obnovljive energije i ekološki prihvatljivih tehnologija, zadržavajući mogućnost rezervacija u pogledu pristupa tržištu i nacionalnog postupanja za sve načine pružanja usluga u tom području s obzirom na to da se sve veći broj usluga, kao što su usluge instalacije, upravljanja i popravaka, prodaje zajedno s proizvodima u tim dvama područjima; da potvrdi izričito priznavanje suverenosti svake strane nad energetskim resursima u skladu s odredbama iz Ugovora te da poboljšanjem odredbi ekvivalentnih onima iz GATS-a zakonski osigura pravo EU-a na zakonsko uređivanje, osobito kako bi se postigli europski ciljevi u pogledu održivosti, klimatske politike te sigurnosti i pristupačnosti; |
| --- | --- |

v.

da smanji broj nepotrebnih prepreka trgovini uslugama povezanim s energijom i okolišem, posebno uslugama povezanim s razvojem i promicanjem obnovljive energije i ekološki prihvatljivih tehnologija, zadržavajući mogućnost rezervacija u pogledu pristupa tržištu i nacionalnog postupanja za sve načine pružanja usluga u tom području s obzirom na to da se sve veći broj usluga, kao što su usluge instalacije, upravljanja i popravaka, prodaje zajedno s proizvodima u tim dvama područjima; da potvrdi izričito priznavanje suverenosti svake strane nad energetskim resursima u skladu s odredbama iz Ugovora te da poboljšanjem odredbi ekvivalentnih onima iz GATS-a zakonski osigura pravo EU-a na zakonsko uređivanje, osobito kako bi se postigli europski ciljevi u pogledu održivosti, klimatske politike te sigurnosti i pristupačnosti;

| vi. | da zajamči da buduće obveze u pogledu javne nabave ne budu nadređene lokalnim ili nacionalnim zakonima bilo koje strane; |
| --- | --- |

vi.

da zajamči da buduće obveze u pogledu javne nabave ne budu nadređene lokalnim ili nacionalnim zakonima bilo koje strane;

| (i) | u pogledu komunikacije na javnom i političkom planu:







  i. | da zajamči najvišu razinu transparentnosti, dijaloga i odgovornosti; |
| --- | --- | --- |

(i)

u pogledu komunikacije na javnom i političkom planu:

i.

da zajamči najvišu razinu transparentnosti, dijaloga i odgovornosti;

| ii. | da neposredno i u potpunosti izvješćuje Europski parlament u svim fazama pregovora; da zajamči da svi zastupnici u Europskom parlamentu dobiju sve pregovaračke dokumente povezane s TiSA-om, kao i interne dokumente Europske komisije, kao što su detaljni sažeci krugova pregovora i temeljite procjene ponuda strana TiSA-e, pod uvjetom da je zajamčena propisna povjerljivost podataka; da u skladu s politikom WTO-a, sudskom praksom Suda Europske unije u vezi s povjerljivim dokumentima, kao i u vezi s ograničenjima sadržanima u pravnoj stečevini EU-a, posebno u Uredbi (EZ) br. 1049/2001 o pristupu dokumentima, objavi pregovaračke dokumente, uz iznimku onih koje na pojedinačnoj osnovi i uz jasno obrazloženje treba proglasiti povjerljivima; |
| --- | --- |

ii.

da neposredno i u potpunosti izvješćuje Europski parlament u svim fazama pregovora; da zajamči da svi zastupnici u Europskom parlamentu dobiju sve pregovaračke dokumente povezane s TiSA-om, kao i interne dokumente Europske komisije, kao što su detaljni sažeci krugova pregovora i temeljite procjene ponuda strana TiSA-e, pod uvjetom da je zajamčena propisna povjerljivost podataka; da u skladu s politikom WTO-a, sudskom praksom Suda Europske unije u vezi s povjerljivim dokumentima, kao i u vezi s ograničenjima sadržanima u pravnoj stečevini EU-a, posebno u Uredbi (EZ) br. 1049/2001 o pristupu dokumentima, objavi pregovaračke dokumente, uz iznimku onih koje na pojedinačnoj osnovi i uz jasno obrazloženje treba proglasiti povjerljivima;

| iii. | da pozdravi znatne napore uložene od europskih izbora 2014. naovamo u cilju postizanja transparentnosti prema javnosti, što uključuje i objavljivanje ponuda EU-a u pogledu pristupa tržištu te mandat koji je dodijelilo Vijeće; da nastavi tako djelovati pružanjem informativnih brošura kojima se svaki dio sporazuma objašnjava na jasan i razumljiv način te objavom informativnih izvješća s podacima o svakom krugu pregovora na internetskoj stranici Europa; da potakne naše pregovaračke partnere na veću transparentnost kako se o TiSA-i ne bi pregovaralo u uvjetima koji su manje transparentni od onih koji su dogovoreni pod okriljem WTO-a; |
| --- | --- |

iii.

da pozdravi znatne napore uložene od europskih izbora 2014. naovamo u cilju postizanja transparentnosti prema javnosti, što uključuje i objavljivanje ponuda EU-a u pogledu pristupa tržištu te mandat koji je dodijelilo Vijeće; da nastavi tako djelovati pružanjem informativnih brošura kojima se svaki dio sporazuma objašnjava na jasan i razumljiv način te objavom informativnih izvješća s podacima o svakom krugu pregovora na internetskoj stranici Europa; da potakne naše pregovaračke partnere na veću transparentnost kako se o TiSA-i ne bi pregovaralo u uvjetima koji su manje transparentni od onih koji su dogovoreni pod okriljem WTO-a;

| iv. | da zajamči ozbiljnu i kontinuiranu suradnju institucija EU-a sa svim relevantnim dionicima tijekom cijelog procesa pregovora; da pozove na jačanje te suradnje tijekom napredovanja pregovora kako bi se očekivanja europskog civilnog društva, socijalnih partnera i drugih dionika uzela u obzir na primjeren način, među ostalim u okviru dijaloga s civilnim društvom; da naglasi ključnu ulogu država članica koje određuju pregovaračke smjernice; |
| --- | --- |

iv.

da zajamči ozbiljnu i kontinuiranu suradnju institucija EU-a sa svim relevantnim dionicima tijekom cijelog procesa pregovora; da pozove na jačanje te suradnje tijekom napredovanja pregovora kako bi se očekivanja europskog civilnog društva, socijalnih partnera i drugih dionika uzela u obzir na primjeren način, među ostalim u okviru dijaloga s civilnim društvom; da naglasi ključnu ulogu država članica koje određuju pregovaračke smjernice;

| v. | da potakne države članice da surađuju s nacionalnim parlamentima te lokalnim i regionalnim vlastima te da se savjetuju s njima, kao i da ih redovito i primjereno obavještavaju o tekućim pregovorima; |
| --- | --- |

v.

da potakne države članice da surađuju s nacionalnim parlamentima te lokalnim i regionalnim vlastima te da se savjetuju s njima, kao i da ih redovito i primjereno obavještavaju o tekućim pregovorima;

| vi. | da predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti, koje na razini EU-a predstavlja Odbor regija, pozove na dijaloge koje Komisija organizira na početku i kraju svakog kruga pregovora; |
| --- | --- |

vi.

da predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti, koje na razini EU-a predstavlja Odbor regija, pozove na dijaloge koje Komisija organizira na početku i kraju svakog kruga pregovora;

| 2. | traži od Komisije da u potpunosti uzme u obzir ovu Rezoluciju i da ponudi odgovor na nju u roku od šest mjeseci od njezina usvajanja; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da u potpunosti uzme u obzir ovu Rezoluciju i da ponudi odgovor na nju u roku od šest mjeseci od njezina usvajanja;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, koja sadržava preporuke Europskog parlamenta, proslijedi Komisiji, te da je radi obavijesti proslijedi Vijeću, vladama i parlamentima država članica te vladama i parlamentima svih strana TiSA-e. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, koja sadržava preporuke Europskog parlamenta, proslijedi Komisiji, te da je radi obavijesti proslijedi Vijeću, vladama i parlamentima država članica te vladama i parlamentima svih strana TiSA-e.

---

(1)  https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/26-gats_01_e.htm

(2)  TN/S/36

(3)  http://eeas.europa.eu/delegations/wto/press_corner/all_news/news /2012/20120705_advancing_negotiations_services.htm

(4)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/03/150310-trade-services-agreement-negotiating-mandate-made-public/

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0325.

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf

(7)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1254

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/march/tradoc_153264.pdf

(10)  SL C 61 E, 10.3.2004., str. 289.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/35

---

P8_TA(2016)0042

Nova strategija za jednakost spolova i prava žena nakon 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015. (2016/2526(RSP))

(2018/C 035/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. veljače 1996. naslovljenu „Uvođenje jednakih mogućnosti za žene i muškarce u sve aktivnosti i politike Zajednice” (COM(1996)0067) u kojoj se ona obvezuje na „promicanje jednakosti žena i muškaraca u svim svojim aktivnostima i politikama na svim razinama”, čime je zapravo utvrdila načelo rodne osviještenosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. veljače 1996. naslovljenu „Uvođenje jednakih mogućnosti za žene i muškarce u sve aktivnosti i politike Zajednice” (COM(1996)0067) u kojoj se ona obvezuje na „promicanje jednakosti žena i muškaraca u svim svojim aktivnostima i politikama na svim razinama”, čime je zapravo utvrdila načelo rodne osviještenosti,

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je u ožujku 2011. usvojilo Vijeće Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je u ožujku 2011. usvojilo Vijeće Europske unije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o istraživanju od 21. rujna 2010. naslovljeno „Ocjena dobrih i loših strana Strategije za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o istraživanju od 21. rujna 2010. naslovljeno „Ocjena dobrih i loših strana Strategije za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. naslovljenu „Veća predanost jednakosti žena i muškaraca: Ženska povelja” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. naslovljenu „Veća predanost jednakosti žena i muškaraca: Ženska povelja” (COM(2010)0078),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. naslovljenu „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. naslovljenu „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir analizu javnog savjetovanja o „Jednakosti između muškaraca i žena u EU-u” objavljenu u listopadu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analizu javnog savjetovanja o „Jednakosti između muškaraca i žena u EU-u” objavljenu u listopadu 2015.,

| — | uzimajući u obzir novi „Plan: novi početak suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima”, paket zakonodavnih i nezakonodavnih prijedloga koji je Komisija objavila u kolovozu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi „Plan: novi početak suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima”, paket zakonodavnih i nezakonodavnih prijedloga koji je Komisija objavila u kolovozu 2015.,

| — | uzimajući u obzir ishod sjednice Savjetodavnog odbora Europske komisije za jednake mogućnosti žena i muškaraca održane 26. studenog 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod sjednice Savjetodavnog odbora Europske komisije za jednake mogućnosti žena i muškaraca održane 26. studenog 2015.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir zaključke donesene na sjednici Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) od 7. prosinca 2015., a osobito stavak 35., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke donesene na sjednici Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) od 7. prosinca 2015., a osobito stavak 35.,

| — | uzimajući u obzir izjavu trija predsjedatelja EU-a (Nizozemska, Slovačka i Malta) od 7. prosinca 2015. o jednakosti spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu trija predsjedatelja EU-a (Nizozemska, Slovačka i Malta) od 7. prosinca 2015. o jednakosti spolova,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015. (O-000006/2016 – B8-0103/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015. (O-000006/2016 – B8-0103/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je jednakost spolova jedna od temeljnih vrijednosti EU-a, kao što je ustanovljeno Ugovorima i Poveljom o temeljnim pravima, i da se EU obvezao integrirati je u sve svoje aktivnosti, te budući da je jednakost spolova kao strateški cilj ključna za postizanje ukupnih ciljeva strategije Europa 2020. u području rasta, zapošljavanja i socijalne uključenosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je jednakost spolova jedna od temeljnih vrijednosti EU-a, kao što je ustanovljeno Ugovorima i Poveljom o temeljnim pravima, i da se EU obvezao integrirati je u sve svoje aktivnosti, te budući da je jednakost spolova kao strateški cilj ključna za postizanje ukupnih ciljeva strategije Europa 2020. u području rasta, zapošljavanja i socijalne uključenosti;

| B. | budući da je pravo na jednako postupanje temeljno pravo prepoznato u Ugovorima Europske unije i duboko ukorijenjeno u europsko društvo i budući da je nužno za njegov daljnji razvoj te se treba primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i u svakodnevnom životu; |
| --- | --- |

B.

budući da je pravo na jednako postupanje temeljno pravo prepoznato u Ugovorima Europske unije i duboko ukorijenjeno u europsko društvo i budući da je nužno za njegov daljnji razvoj te se treba primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i u svakodnevnom životu;

| C. | budući da je EU u prošlosti poduzeo neke važne korake u cilju jačanja prava žena i jednakosti spolova, ali je tijekom zadnjih desetak godina na razini EU-a došlo do usporavanja političkog djelovanja i reformi u području jednakosti spolova; budući da prošla strategija Komisije za jednakost žena i muškaraca za razdoblje 2010. – 2015. nije bila dovoljno sveobuhvatna da bi se njome pridonijelo jednakosti spolova na europskoj i međunarodnoj razini te budući da ciljevi planirani u okviru te strategije nisu bili učinkovito ostvareni; budući da se novom strategijom za razdoblje nakon 2015. treba dati novi poticaj i dovesti do konkretnih mjera usmjerenih na jačanje prava žena i promicanje jednakosti spolova; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU u prošlosti poduzeo neke važne korake u cilju jačanja prava žena i jednakosti spolova, ali je tijekom zadnjih desetak godina na razini EU-a došlo do usporavanja političkog djelovanja i reformi u području jednakosti spolova; budući da prošla strategija Komisije za jednakost žena i muškaraca za razdoblje 2010. – 2015. nije bila dovoljno sveobuhvatna da bi se njome pridonijelo jednakosti spolova na europskoj i međunarodnoj razini te budući da ciljevi planirani u okviru te strategije nisu bili učinkovito ostvareni; budući da se novom strategijom za razdoblje nakon 2015. treba dati novi poticaj i dovesti do konkretnih mjera usmjerenih na jačanje prava žena i promicanje jednakosti spolova;

| D. | budući da se u ocjeni Strategije za razdoblje 2010. – 2015. i u stajalištima dionika, sadržanim u izvješću Komisije o istraživanju naslovljenom „Ocjena dobrih i loših strana Strategije za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015”, naglašava da je potrebno dodatno ojačati strateški pristup usvojen 2010.; |
| --- | --- |

D.

budući da se u ocjeni Strategije za razdoblje 2010. – 2015. i u stajalištima dionika, sadržanim u izvješću Komisije o istraživanju naslovljenom „Ocjena dobrih i loših strana Strategije za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015”, naglašava da je potrebno dodatno ojačati strateški pristup usvojen 2010.;

| E. | budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 9. lipnja 2015. jasno pozvao na donošenje nove, zasebne strategije za jednakost spolova i prava žena za razdoblje nakon 2015.; budući da su rezultati javnog savjetovanja pokazali da se 90 % ispitanika zalaže za novu strategiju; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 9. lipnja 2015. jasno pozvao na donošenje nove, zasebne strategije za jednakost spolova i prava žena za razdoblje nakon 2015.; budući da su rezultati javnog savjetovanja pokazali da se 90 % ispitanika zalaže za novu strategiju;

| F. | budući da Vijeće EPSCO u svojim zaključcima od 7. prosinca 2015. (stavak 35.) poziva Komisiju da „usvoji novu strategiju, u obliku komunikacije, za jednakost spolova nakon 2015.”; budući da se u svojoj izjavi od 7. prosinca 2015. trio predsjedatelja EU-a obvezao da će Vijeću EPSCO dostaviti nacrt zaključaka Vijeća o strategiji EU-a za jednakost spolova nakon 2015.; |
| --- | --- |

F.

budući da Vijeće EPSCO u svojim zaključcima od 7. prosinca 2015. (stavak 35.) poziva Komisiju da „usvoji novu strategiju, u obliku komunikacije, za jednakost spolova nakon 2015.”; budući da se u svojoj izjavi od 7. prosinca 2015. trio predsjedatelja EU-a obvezao da će Vijeću EPSCO dostaviti nacrt zaključaka Vijeća o strategiji EU-a za jednakost spolova nakon 2015.;

| 1. | podsjeća da u skladu s člankom 2. UEU-a i Poveljom o temeljnim pravima Komisija ima obvezu djelovati u cilju promicanja jednakosti spolova; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da u skladu s člankom 2. UEU-a i Poveljom o temeljnim pravima Komisija ima obvezu djelovati u cilju promicanja jednakosti spolova;

| 2. | podsjeća da je Komisija u prošlosti snažno podržala jasnu, transparentnu, legitimnu i javnu Komunikaciju o strategiji za jednakost žena i muškaraca, koju su podržale sve institucije EU-a, na najvišoj političkoj razini; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je Komisija u prošlosti snažno podržala jasnu, transparentnu, legitimnu i javnu Komunikaciju o strategiji za jednakost žena i muškaraca, koju su podržale sve institucije EU-a, na najvišoj političkoj razini;

| 3. | izražava žaljenje zbog činjenice da strategija EU-a za jednakost spolova nakon 2015. u programu rada Komisije za 2016. objavljenom u studenom 2015. nije konkretno spomenuta; žali zbog činjenice da je Komisija 3. prosinca 2015. objavila samo radni dokument službi naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” te tako predstavila interni dokument na nižoj razini pri čemu je i ograničila trajanje povezanog djelovanja; |
| --- | --- |

3.

izražava žaljenje zbog činjenice da strategija EU-a za jednakost spolova nakon 2015. u programu rada Komisije za 2016. objavljenom u studenom 2015. nije konkretno spomenuta; žali zbog činjenice da je Komisija 3. prosinca 2015. objavila samo radni dokument službi naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” te tako predstavila interni dokument na nižoj razini pri čemu je i ograničila trajanje povezanog djelovanja;

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u kolovozu 2015. objavila svoj „Plan: novi početak suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima”, paket zakonodavnih i nezakonodavnih prijedloga; .; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja činjenicu da je Komisija u kolovozu 2015. objavila svoj „Plan: novi početak suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima”, paket zakonodavnih i nezakonodavnih prijedloga; .;

| 5. | poziva države članice da preuzmu potpunu odgovornost za poboljšanje provedbe načela jednakog postupanja i jednakih mogućnosti za muškarce i žene na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice da preuzmu potpunu odgovornost za poboljšanje provedbe načela jednakog postupanja i jednakih mogućnosti za muškarce i žene na nacionalnoj razini;

| 6. | žali zbog toga što Vijeće za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) 7. prosinca 2015. nije usuglasilo službeni stav u pogledu nekoliko pitanja kojima se zagovara jednakost spolova, uključujući Direktivu o ženama u upravnim odborima koju Parlament dugo očekuje; |
| --- | --- |

6.

žali zbog toga što Vijeće za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) 7. prosinca 2015. nije usuglasilo službeni stav u pogledu nekoliko pitanja kojima se zagovara jednakost spolova, uključujući Direktivu o ženama u upravnim odborima koju Parlament dugo očekuje;

| 7. | pozdravlja pristup koji je Komisija usvojila u spomenutom radnom dokumentu službi o strateškoj suradnji za jednakost spolova, ali izražava žaljenje zbog manjka konkretnih referentnih vrijednosti i zasebnog proračuna, bez kojih se napredak u pogledu ciljeva i pokazatelja ne može izmjeriti niti ostvariti; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pristup koji je Komisija usvojila u spomenutom radnom dokumentu službi o strateškoj suradnji za jednakost spolova, ali izražava žaljenje zbog manjka konkretnih referentnih vrijednosti i zasebnog proračuna, bez kojih se napredak u pogledu ciljeva i pokazatelja ne može izmjeriti niti ostvariti;

| 8. | poziva Komisiju da ponovno razmotri svoju odluku i usvoji komunikaciju o novoj strategiji za jednakost spolova i prava žena za razdoblje 2016 – 2020. u kojoj će se pozabaviti pitanjima jednakosti spolova tekoja će biti u skladu s međunarodnim programom, poglavito zaključnim dokumentom s posebne sjednice UN-a Peking + 20 iz 2015. i novim okvirom za „Jednakosti spolova i jačanje položaja žena: promijeniti život djevojaka i žena uz pomoć vanjskih odnosa EU-a 2016. – 2020.”; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da ponovno razmotri svoju odluku i usvoji komunikaciju o novoj strategiji za jednakost spolova i prava žena za razdoblje 2016 – 2020. u kojoj će se pozabaviti pitanjima jednakosti spolova tekoja će biti u skladu s međunarodnim programom, poglavito zaključnim dokumentom s posebne sjednice UN-a Peking + 20 iz 2015. i novim okvirom za „Jednakosti spolova i jačanje položaja žena: promijeniti život djevojaka i žena uz pomoć vanjskih odnosa EU-a 2016. – 2020.”;

| 9. | poziva Komisiju da surađuje s Parlamentom i Vijećem te poziva na održavanje sastanka na vrhu na razini EU-a o jednakosti spolova i pravima žena kako bi se ustanovilo u kojoj je mjeri postignut napredak te na preuzimanje obnovljenih obveza u okviru predstojeće sjednice Vijeća EPSCO u ožujku 2016.; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da surađuje s Parlamentom i Vijećem te poziva na održavanje sastanka na vrhu na razini EU-a o jednakosti spolova i pravima žena kako bi se ustanovilo u kojoj je mjeri postignut napredak te na preuzimanje obnovljenih obveza u okviru predstojeće sjednice Vijeća EPSCO u ožujku 2016.;

| 10. | podsjeća da provedba propisa i političkih instrumenata EU-a mora biti u skladu s načelima supsidijarnosti i „dodane vrijednosti”, da ujednačena pravila nisu uvijek nužna za praktično i konkurentno funkcioniranje unutarnjeg tržišta te da Komisija mora uzeti u obzir administrativna opterećenja proizašla iz njezinih zakonodavnih prijedloga i različite kulturne kontekste i postupke u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da provedba propisa i političkih instrumenata EU-a mora biti u skladu s načelima supsidijarnosti i „dodane vrijednosti”, da ujednačena pravila nisu uvijek nužna za praktično i konkurentno funkcioniranje unutarnjeg tržišta te da Komisija mora uzeti u obzir administrativna opterećenja proizašla iz njezinih zakonodavnih prijedloga i različite kulturne kontekste i postupke u različitim državama članicama;

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladama država članica. |
| --- | --- |

11.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladama država članica.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0218.

---

Četvrtak, 4. veljače 2016.

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/38

---

P8_TA(2016)0043

Stanje ljudskih prava na Krimu, posebno kada je riječ o krimskim Tatarima

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava, osobito krimskih Tatara, na Krimu (2016/2556(RSP))

(2018/C 035/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Istočnom partnerstvu, Ukrajini i Ruskoj Federaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Istočnom partnerstvu, Ukrajini i Ruskoj Federaciji,

| — | uzimajući u obzir izvješća Misije za procjenu ljudskih prava na Krimu koju provodi Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava i visoki povjerenik OESS-a za nacionalne manjine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Misije za procjenu ljudskih prava na Krimu koju provodi Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava i visoki povjerenik OESS-a za nacionalne manjine,

| — | uzimajući u obzir odluke Europskog vijeća (od 21. ožujka, 27. lipnja i 16. srpnja 2014.) o nametanju sankcija Ruskoj Federaciji kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Europskog vijeća (od 21. ožujka, 27. lipnja i 16. srpnja 2014.) o nametanju sankcija Ruskoj Federaciji kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima,

| — | uzimajući u obzir „Izvješće o stanju ljudskih prava u Ukrajini – od 16. kolovoza do 15. studenoga 2015.” Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Izvješće o stanju ljudskih prava u Ukrajini – od 16. kolovoza do 15. studenoga 2015.” Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine”,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Freedom House naslovljeno „Sloboda u svijetu 2016.” u kojem se stanje političkih i građanskih sloboda na nezakonito pripojenom Krimu ocjenjuje kao „neslobodno”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Freedom House naslovljeno „Sloboda u svijetu 2016.” u kojem se stanje političkih i građanskih sloboda na nezakonito pripojenom Krimu ocjenjuje kao „neslobodno”,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Ruska Federacija nezakonito pripojila Krim i Sevastopolj i tako prekršila međunarodno pravo, uključujući i Povelju UN-a, Helsinški završni akt, Memorandum iz Budimpešte iz 1994. i Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ruske Federacije i Ukrajine iz 1997.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ruska Federacija nezakonito pripojila Krim i Sevastopolj i tako prekršila međunarodno pravo, uključujući i Povelju UN-a, Helsinški završni akt, Memorandum iz Budimpešte iz 1994. i Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ruske Federacije i Ukrajine iz 1997.;

| B. | budući da su tijekom nezakonitog pripojenja Krima Ruskoj Federaciji u ožujku 2014. Ukrajinci, uključujući krimske Tatare, i ukrajinska vojska pokazali veliku hrabrost i odanost Ukrajini i mirno se usprotivili agresivnom činu pripojenja; budući da nekoliko međunarodnih organizacija i skupina boraca za ljudskih prava osuđuje činjenicu da je od okupacije i nezakonitog pripojenja poluotoka od strane Ruske Federacije početkom 2014. ozbiljno ograničena zaštita ljudskih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da su tijekom nezakonitog pripojenja Krima Ruskoj Federaciji u ožujku 2014. Ukrajinci, uključujući krimske Tatare, i ukrajinska vojska pokazali veliku hrabrost i odanost Ukrajini i mirno se usprotivili agresivnom činu pripojenja; budući da nekoliko međunarodnih organizacija i skupina boraca za ljudskih prava osuđuje činjenicu da je od okupacije i nezakonitog pripojenja poluotoka od strane Ruske Federacije početkom 2014. ozbiljno ograničena zaštita ljudskih prava;

| C. | budući da su zabilježena ciljana kršenja prava nad zajednicom Tatara, koja se u većini usprotivila ruskom pripajanju i bojkotirala tzv. referendum 16. ožujka 2014., osobito provedbom neodređenog i preširoko definiranog ruskog zakonodavstva protiv ekstremista u cilju zastrašivanja ili ušutkivanja protivnika; budući da ta kršenja prava uključuju otmice, prisilna nestajanja, nasilje, mučenja i izvansudska pogubljenja u kojima de facto vlasti nisu provele istragu ni pokrenule kazneni progon; |
| --- | --- |

C.

budući da su zabilježena ciljana kršenja prava nad zajednicom Tatara, koja se u većini usprotivila ruskom pripajanju i bojkotirala tzv. referendum 16. ožujka 2014., osobito provedbom neodređenog i preširoko definiranog ruskog zakonodavstva protiv ekstremista u cilju zastrašivanja ili ušutkivanja protivnika; budući da ta kršenja prava uključuju otmice, prisilna nestajanja, nasilje, mučenja i izvansudska pogubljenja u kojima de facto vlasti nisu provele istragu ni pokrenule kazneni progon;

| D. | budući da je čelnicima krimskih Tatara, kao što su Mustafa Džemilijev, član ukrajinskog parlamenta Verhovne Rade, i Refat Čubarov, predsjednik Medžlisa, bio zabranjen dolazak na Krim; budući da im je to trenutačno dopušteno, ali pod kaznom uhićenja; budući da je ruski sud izdao uhidbeni nalog za Mustafu Džemilijeva koji je ranije proveo 15 godina u sovjetskim zatvorima zbog svojeg zalaganja da se njegovu narodu omogući povratak u svoju domovinu na Krimu; |
| --- | --- |

D.

budući da je čelnicima krimskih Tatara, kao što su Mustafa Džemilijev, član ukrajinskog parlamenta Verhovne Rade, i Refat Čubarov, predsjednik Medžlisa, bio zabranjen dolazak na Krim; budući da im je to trenutačno dopušteno, ali pod kaznom uhićenja; budući da je ruski sud izdao uhidbeni nalog za Mustafu Džemilijeva koji je ranije proveo 15 godina u sovjetskim zatvorima zbog svojeg zalaganja da se njegovu narodu omogući povratak u svoju domovinu na Krimu;

| E. | budući da su svim vjerskim zajednicama, uključujući i kršćanske crkve koje ne ovise o Moskvi, ograničene aktivnosti; budući da su te poteškoće posljedica strogih ograničenja slobode udruživanja, izvlaštenja, neproduživanja dokumenata i redovitih pretraga u preostalim prostorijama tih vjerskih organizacija; |
| --- | --- |

E.

budući da su svim vjerskim zajednicama, uključujući i kršćanske crkve koje ne ovise o Moskvi, ograničene aktivnosti; budući da su te poteškoće posljedica strogih ograničenja slobode udruživanja, izvlaštenja, neproduživanja dokumenata i redovitih pretraga u preostalim prostorijama tih vjerskih organizacija;

| F. | budući da pojedinci koji su odbili uzeti rusko državljanstvo nakon pripojenja doživljavaju diskriminaciju i ozbiljne probleme u svim sferama političkog, društvenog i gospodarskog života; |
| --- | --- |

F.

budući da pojedinci koji su odbili uzeti rusko državljanstvo nakon pripojenja doživljavaju diskriminaciju i ozbiljne probleme u svim sferama političkog, društvenog i gospodarskog života;

| G. | budući da Rusija OESS-u, UN-u i Vijeće Europe, a pogotovo nevladinim organizacijama za ljudska prava i neovisnim novinarima, ograničava pristup na Krim; budući da je zbog nemogućnosti pristupa nadzor nad poštovanjem ljudskih prava i izvješćivanje o tomu na Krimu vrlo otežano; |
| --- | --- |

G.

budući da Rusija OESS-u, UN-u i Vijeće Europe, a pogotovo nevladinim organizacijama za ljudska prava i neovisnim novinarima, ograničava pristup na Krim; budući da je zbog nemogućnosti pristupa nadzor nad poštovanjem ljudskih prava i izvješćivanje o tomu na Krimu vrlo otežano;

| H. | budući da je cijela populacija krimskih Tatara, autohtonog krimskog naroda, 1944. prisilno deportirana u druge dijelove tadašnjeg SSSR-a i da do 1989. nisu imali pravo na povratak; budući da je 12. studenoga 2015. ukrajinska Verhovna Rada usvojila rezoluciju u kojoj deportaciju krimskih Tatara 1944. priznaje kao genocid i da je 18. svibnja proglasila Danom sjećanja; |
| --- | --- |

H.

budući da je cijela populacija krimskih Tatara, autohtonog krimskog naroda, 1944. prisilno deportirana u druge dijelove tadašnjeg SSSR-a i da do 1989. nisu imali pravo na povratak; budući da je 12. studenoga 2015. ukrajinska Verhovna Rada usvojila rezoluciju u kojoj deportaciju krimskih Tatara 1944. priznaje kao genocid i da je 18. svibnja proglasila Danom sjećanja;

| 1. | ponavlja svoju čvrstu predanost suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama te njezinom slobodnom i suverenom opredjeljenju za europski put; podsjeća na svoju strogu osudu nezakonitog pripojenja krimskog poluotoka od strane Rusije i na predanost Europske unije, njezinih država članica i međunarodne zajednice potpunoj provedbi politike nepriznavanja nezakonitog pripojenja Krima; također naglašava da je jedan od preduvjeta za ponovnu uspostavu suradnje s Ruskom Federacijom, što uključuje obustavu s tim povezanih sankcija, ponovna uspostava ukrajinske kontrole nad poluotokom; |
| --- | --- |

1.

ponavlja svoju čvrstu predanost suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama te njezinom slobodnom i suverenom opredjeljenju za europski put; podsjeća na svoju strogu osudu nezakonitog pripojenja krimskog poluotoka od strane Rusije i na predanost Europske unije, njezinih država članica i međunarodne zajednice potpunoj provedbi politike nepriznavanja nezakonitog pripojenja Krima; također naglašava da je jedan od preduvjeta za ponovnu uspostavu suradnje s Ruskom Federacijom, što uključuje obustavu s tim povezanih sankcija, ponovna uspostava ukrajinske kontrole nad poluotokom;

| 2. | oštro osuđuje neviđene razine kršenja ljudskih prava nad stanovništvom Krima, osobito nad krimskim Tatarima koji ne prihvaćaju nametnutu vladavinu tzv. lokalnih vlasti, posebno pod izgovorom borbe protiv ekstremizma i terorizma; |
| --- | --- |

2.

oštro osuđuje neviđene razine kršenja ljudskih prava nad stanovništvom Krima, osobito nad krimskim Tatarima koji ne prihvaćaju nametnutu vladavinu tzv. lokalnih vlasti, posebno pod izgovorom borbe protiv ekstremizma i terorizma;

| 3. | osuđuje stroga ograničenja slobode izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, među ostalim i na tradicionalnim prigodnim događajima kao što su godišnjica deportacije krimskih Tatara za vrijeme Staljinova režima u Sovjetskom Savezu i kulturna okupljanja krimskih Tatara; naglašava da, u skladu s međunarodnim pravom, Tatari, kao autohtoni narod Krima, imaju pravo na održavanje i jačanje svojih zasebnih političkih, pravnih, gospodarskih, društvenih i kulturnih ustanova; poziva na poštovanje Medžlisa kao legitimnog predstavničkog tijela zajednice krimskih Tatara i na suzdržavanje od bilo kakvog uznemiravanja i sustavnog progona njegovih članova; izražava zabrinutost zbog kršenja njihovih prava i sloboda u pogledu imovine, zastrašivanja i zatvaranja, kao i nepoštovanja njihovih građanskih, političkih i kulturnih prava; s jednakom zabrinutošću primjećuje ograničavajuće uvjete za ponovnu registracije medijskih kuća, kao i za organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

3.

osuđuje stroga ograničenja slobode izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, među ostalim i na tradicionalnim prigodnim događajima kao što su godišnjica deportacije krimskih Tatara za vrijeme Staljinova režima u Sovjetskom Savezu i kulturna okupljanja krimskih Tatara; naglašava da, u skladu s međunarodnim pravom, Tatari, kao autohtoni narod Krima, imaju pravo na održavanje i jačanje svojih zasebnih političkih, pravnih, gospodarskih, društvenih i kulturnih ustanova; poziva na poštovanje Medžlisa kao legitimnog predstavničkog tijela zajednice krimskih Tatara i na suzdržavanje od bilo kakvog uznemiravanja i sustavnog progona njegovih članova; izražava zabrinutost zbog kršenja njihovih prava i sloboda u pogledu imovine, zastrašivanja i zatvaranja, kao i nepoštovanja njihovih građanskih, političkih i kulturnih prava; s jednakom zabrinutošću primjećuje ograničavajuće uvjete za ponovnu registracije medijskih kuća, kao i za organizacije civilnog društva;

| 4. | poziva ruske i de facto lokalne vlasti da djelotvorno, nepristrano i transparentno istraži sve slučajeve nestajanja i mučenja osoba kao i kršenja ljudskih prava od strane policije i paravojnih snaga aktivnih na Krimskom poluotoku od veljače 2014.; |
| --- | --- |

4.

poziva ruske i de facto lokalne vlasti da djelotvorno, nepristrano i transparentno istraži sve slučajeve nestajanja i mučenja osoba kao i kršenja ljudskih prava od strane policije i paravojnih snaga aktivnih na Krimskom poluotoku od veljače 2014.;

| 5. | podsjeća da Ruska Federacija kao okupacijska sila ima odgovornost da zajamči sigurnost cjelokupnog stanovništva i poštovanje ljudskih, kulturnih i vjerskih prava autohtonih Tatara i svih drugih manjina na Krimu te da poštuje pravni poredak na Krimu; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da Ruska Federacija kao okupacijska sila ima odgovornost da zajamči sigurnost cjelokupnog stanovništva i poštovanje ljudskih, kulturnih i vjerskih prava autohtonih Tatara i svih drugih manjina na Krimu te da poštuje pravni poredak na Krimu;

| 6. | podsjeća da je institucijama i neovisnim stručnjacima iz OESS-a, Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe bio u potpunosti ili djelomično uskraćen pristup na Krimski poluotok te da im je stoga, unatoč njihovim ovlastima za obavljanje takvih aktivnosti na Krimu, bio onemogućen nadzor nad stanjem ljudskih prava; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da je institucijama i neovisnim stručnjacima iz OESS-a, Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe bio u potpunosti ili djelomično uskraćen pristup na Krimski poluotok te da im je stoga, unatoč njihovim ovlastima za obavljanje takvih aktivnosti na Krimu, bio onemogućen nadzor nad stanjem ljudskih prava;

| 7. | poziva vlasti Ruske Federacije i de facto vlasti na Krimu, koje su obvezane međunarodnim humanitarnim pravom i međunarodnim pravom o ljudskim pravima, da međunarodnim institucijama i neovisnim stručnjacima iz OESS-a, Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe, kao i svim nevladinim organizacijama za ljudska prava i medijske kuće koje žele doći na Krim te procijeniti stanje i izvijestiti o njemu, omoguće nesmetan pristup na Krim; poziva Vijeće i Europsku službu za vanjsko djelovanje da izvše pritisak na Rusiju u tom pogledu; pozdravlja odluku glavnog tajnika Vijeća Europe o slanju svojeg posebnog predstavnika za ljudska prava na Krim jer je to bio prvi posjet nakon ruskog pripojenja te se očekuje da će se njime dobiti novi uvid u stanje na terenu; sa zanimanjem iščekuje njegove nalaze; naglašava da bi svaka međunarodna prisutnost na terenu trebala biti koordinirana s Ukrajinom; |
| --- | --- |

7.

poziva vlasti Ruske Federacije i de facto vlasti na Krimu, koje su obvezane međunarodnim humanitarnim pravom i međunarodnim pravom o ljudskim pravima, da međunarodnim institucijama i neovisnim stručnjacima iz OESS-a, Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe, kao i svim nevladinim organizacijama za ljudska prava i medijske kuće koje žele doći na Krim te procijeniti stanje i izvijestiti o njemu, omoguće nesmetan pristup na Krim; poziva Vijeće i Europsku službu za vanjsko djelovanje da izvše pritisak na Rusiju u tom pogledu; pozdravlja odluku glavnog tajnika Vijeća Europe o slanju svojeg posebnog predstavnika za ljudska prava na Krim jer je to bio prvi posjet nakon ruskog pripojenja te se očekuje da će se njime dobiti novi uvid u stanje na terenu; sa zanimanjem iščekuje njegove nalaze; naglašava da bi svaka međunarodna prisutnost na terenu trebala biti koordinirana s Ukrajinom;

| 8. | pozdravlja ukrajinsku inicijativu za uspostavu međunarodnog mehanizma za pregovore o ponovnoj uspostavi ukrajinskog suvereniteta na Krimu u formatu „Ženeva plus”, što bi trebalo uključivati izravni angažman EU-a; poziva Rusiju da započne pregovore s Ukrajinom i drugim stranama o okončanju okupacije Krima, da opozove embargo na trgovinu i energiju te da ukine izvanredno stanje na Krimu; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja ukrajinsku inicijativu za uspostavu međunarodnog mehanizma za pregovore o ponovnoj uspostavi ukrajinskog suvereniteta na Krimu u formatu „Ženeva plus”, što bi trebalo uključivati izravni angažman EU-a; poziva Rusiju da započne pregovore s Ukrajinom i drugim stranama o okončanju okupacije Krima, da opozove embargo na trgovinu i energiju te da ukine izvanredno stanje na Krimu;

| 9. | žali zbog prepreka s kojima se suočavaju čelnici Tatara pri povratku na Krim i zbog njihova progona, kao i zbog rastućeg i neprihvatljivog pritiska na druge članove Medžlisa; također žali zbog nezakonitog zatvaranja medijske kuće ATR koja ima istaknutu ulogu unutar zajednice krimskih Tatara; poziva Europsku komisiju da produlji nužnu financijsku pomoć koja je potrebna za sigurno funkcioniranje tog i drugih medija u egzilu u Ukrajini; smatra da je zatvaranje škola i razreda krimskih Tatara i ograničavanje korištenja jezikom ozbiljno ograničavanje osnovnih prava članova zajednice kao što je i činjenica da je ukrajinski uklonjen iz javnog prostora; |
| --- | --- |

9.

žali zbog prepreka s kojima se suočavaju čelnici Tatara pri povratku na Krim i zbog njihova progona, kao i zbog rastućeg i neprihvatljivog pritiska na druge članove Medžlisa; također žali zbog nezakonitog zatvaranja medijske kuće ATR koja ima istaknutu ulogu unutar zajednice krimskih Tatara; poziva Europsku komisiju da produlji nužnu financijsku pomoć koja je potrebna za sigurno funkcioniranje tog i drugih medija u egzilu u Ukrajini; smatra da je zatvaranje škola i razreda krimskih Tatara i ograničavanje korištenja jezikom ozbiljno ograničavanje osnovnih prava članova zajednice kao što je i činjenica da je ukrajinski uklonjen iz javnog prostora;

| 10. | poziva na očuvanje višekulturne sredine na Krima i na puno poštovanje ukrajinskog, tatarskog i drugih manjinskih jezika i posebnih kultura; |
| --- | --- |

10.

poziva na očuvanje višekulturne sredine na Krima i na puno poštovanje ukrajinskog, tatarskog i drugih manjinskih jezika i posebnih kultura;

| 11. | žali zbog postupanja de facto uprave u cilju onemogućavanja rada Medžlisa krimskih Tatara, najvišeg izvršnog i predstavničkog tijela krimskih Tatara, zatvaranjem njegova sjedišta i oduzimanjem njegove imovine, kao i drugim činovima zastrašivanja; |
| --- | --- |

11.

žali zbog postupanja de facto uprave u cilju onemogućavanja rada Medžlisa krimskih Tatara, najvišeg izvršnog i predstavničkog tijela krimskih Tatara, zatvaranjem njegova sjedišta i oduzimanjem njegove imovine, kao i drugim činovima zastrašivanja;

| 12. | osuđuje redovite napade na neovisne medije, novinare i aktiviste civilnog društva na Krimu; žali zbog toga što Ruska Federacija ukrajinskim građanima na Krimu prisilno nameće ruske putovnice; također osuđuje i praksu prema kojoj de facto vlasti stanovništvu Krima nameću rusko državljanstvo; |
| --- | --- |

12.

osuđuje redovite napade na neovisne medije, novinare i aktiviste civilnog društva na Krimu; žali zbog toga što Ruska Federacija ukrajinskim građanima na Krimu prisilno nameće ruske putovnice; također osuđuje i praksu prema kojoj de facto vlasti stanovništvu Krima nameću rusko državljanstvo;

| 13. | ponavlja svoju potporu odluci EU-a o zabrani uvoza robe podrijetlom s Krima osim ako je popraćena potvrdom o podrijetlu izdanom od strane ukrajinskih vlasti, kao i potporu restriktivnim mjerama koje se odnose na izvoz određene robe i tehnologije, ulaganje, trgovinu i usluge na Krimu; poziva Vijeće da nastavi s provedbom tih sankcija do završetka procesa potpune reintegracije Krima u pravni poredak Ukrajine; |
| --- | --- |

13.

ponavlja svoju potporu odluci EU-a o zabrani uvoza robe podrijetlom s Krima osim ako je popraćena potvrdom o podrijetlu izdanom od strane ukrajinskih vlasti, kao i potporu restriktivnim mjerama koje se odnose na izvoz određene robe i tehnologije, ulaganje, trgovinu i usluge na Krimu; poziva Vijeće da nastavi s provedbom tih sankcija do završetka procesa potpune reintegracije Krima u pravni poredak Ukrajine;

| 14. | poziva Rusku Federaciju da istraži sve slučajeve mučenja zatvorenika nezakonito lišenih slobode na Krimu, da oslobodi zatvorenike među kojima su Oleg Sencov i Oleksandr Kolčenko, kao i zamjenik predsjednika Medžlisa Ahtem Čiigoz, Mustafa Degermendži i Ali Asanov koji su uhićeni na Krimu jer su mirno prosvjedovali protiv okupacije te da im zajamči siguran povratak u Ukrajinu; poziva Rusku Federaciju da okonča politički motivirane progone disidenata i građanskih aktivista; osuđuje njihovo naknadno odvođenje u Rusiju i prisilno dodjeljivanje ruskog državljanstva; |
| --- | --- |

14.

poziva Rusku Federaciju da istraži sve slučajeve mučenja zatvorenika nezakonito lišenih slobode na Krimu, da oslobodi zatvorenike među kojima su Oleg Sencov i Oleksandr Kolčenko, kao i zamjenik predsjednika Medžlisa Ahtem Čiigoz, Mustafa Degermendži i Ali Asanov koji su uhićeni na Krimu jer su mirno prosvjedovali protiv okupacije te da im zajamči siguran povratak u Ukrajinu; poziva Rusku Federaciju da okonča politički motivirane progone disidenata i građanskih aktivista; osuđuje njihovo naknadno odvođenje u Rusiju i prisilno dodjeljivanje ruskog državljanstva;

| 15. | osuđuje militarizaciju Krimskog poluotoka koja ima vrlo nepovoljan utjecaj na gospodarski i socijalni život, kao i prijetnje Rusije da će rasporediti nuklearno oružje na Krimu, što predstavlja ozbiljnu prijetnju regionalnoj, europskoj i svjetskoj sigurnosti; ponavlja svoj poziv za povlačenje svih ruskih snaga s Krima i iz istočne Ukrajine; |
| --- | --- |

15.

osuđuje militarizaciju Krimskog poluotoka koja ima vrlo nepovoljan utjecaj na gospodarski i socijalni život, kao i prijetnje Rusije da će rasporediti nuklearno oružje na Krimu, što predstavlja ozbiljnu prijetnju regionalnoj, europskoj i svjetskoj sigurnosti; ponavlja svoj poziv za povlačenje svih ruskih snaga s Krima i iz istočne Ukrajine;

| 16. | naglašava da bi se gospodarska suradnja, kao i nabave robe i usluga između Ukrajine i privremeno okupiranog Krimskog poluotoka, trebala odvijati unutar pravnog okvira Ukrajine i da bi je trebale poštovati sve strane, čime bi se izbjegle sve negativne posljedice za stanovništvo Krima; poziva vlasti da, u slučaju nepoštovanja takvog ponašanja, istraže i zaustave takva kršenja prava; |
| --- | --- |

16.

naglašava da bi se gospodarska suradnja, kao i nabave robe i usluga između Ukrajine i privremeno okupiranog Krimskog poluotoka, trebala odvijati unutar pravnog okvira Ukrajine i da bi je trebale poštovati sve strane, čime bi se izbjegle sve negativne posljedice za stanovništvo Krima; poziva vlasti da, u slučaju nepoštovanja takvog ponašanja, istraže i zaustave takva kršenja prava;

| 17. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog stanja zajednice LGBTI na Krimu, koje se znatno pogoršalo nakon ruskog pripojenja, kao i zbog represivnih mjera i prijetnji od strane de facto vlasti i paravojnih skupina; |
| --- | --- |

17.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog stanja zajednice LGBTI na Krimu, koje se znatno pogoršalo nakon ruskog pripojenja, kao i zbog represivnih mjera i prijetnji od strane de facto vlasti i paravojnih skupina;

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / visokoj predstavnici, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, Vijeću Europe, OSSS-u, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te Medžlisu krimskih Tatara. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / visokoj predstavnici, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, Vijeću Europe, OSSS-u, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te Medžlisu krimskih Tatara.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/42

---

P8_TA(2016)0044

Bahrein: slučaj Muhameda Ramadana

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o Bahreinu: slučaj Muhameda Ramadana (2016/2557(RSP))

(2018/C 035/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bahreinu, osobito onu od 9. srpnja 2015. o Bahreinu, a posebno o slučaju Nabila Radžaba (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bahreinu, osobito onu od 9. srpnja 2015. o Bahreinu, a posebno o slučaju Nabila Radžaba (1),

| — | uzimajući u obzir Bahreinsko neovisno istražno povjerenstvo osnovano kraljevskom uredbom radi istrage i izvještavanja o događajima u Bahreinu u veljači 2011. i njihovim posljedicama, a koje je svoj izvještaj objavilo u studenom 2011. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bahreinsko neovisno istražno povjerenstvo osnovano kraljevskom uredbom radi istrage i izvještavanja o događajima u Bahreinu u veljači 2011. i njihovim posljedicama, a koje je svoj izvještaj objavilo u studenom 2011. godine,

| — | uzimajući u obzir da je 27. siječnja 2016. predsjednik Nacionalnog instituta za ljudska prava dr. Abdulaziz Abul ministru vanjskih poslova generalu pukovniku šeiku Rašidu bin Abdulahu al-Kalifi podnio drugo godišnje izvješće za 2014. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je 27. siječnja 2016. predsjednik Nacionalnog instituta za ljudska prava dr. Abdulaziz Abul ministru vanjskih poslova generalu pukovniku šeiku Rašidu bin Abdulahu al-Kalifi podnio drugo godišnje izvješće za 2014. godinu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu 33 države o Bahreinu objavljenu 14. rujna 2015. na 30. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu 33 države o Bahreinu objavljenu 14. rujna 2015. na 30. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu o Bahreinu posebnog izvjestitelja UN-a za položaj branitelja ljudskih prava, posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja te posebne izvjestiteljice UN-a za prava na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja od 16. srpnja 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu o Bahreinu posebnog izvjestitelja UN-a za položaj branitelja ljudskih prava, posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja te posebne izvjestiteljice UN-a za prava na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja od 16. srpnja 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir izvještaj Bahreinskog neovisnog istražnog povjerenstva iz studenog 2011. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvještaj Bahreinskog neovisnog istražnog povjerenstva iz studenog 2011. godine,

| — | uzimajući u obzir poziv na trenutačno puštanje na slobodu dr. Abduldžalila al-Singacea, zatvorenika zbog svojih uvjerenja, koji štrajka glađu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv na trenutačno puštanje na slobodu dr. Abduldžalila al-Singacea, zatvorenika zbog svojih uvjerenja, koji štrajka glađu,

| — | uzimajući u obzir odluku ministarskog vijeća Arapske lige, koje se sastalo u Kairu 1. rujna 2013., o osnivanju panarapskog suda za ljudska prava u Manami, glavnom gradu Bahreina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku ministarskog vijeća Arapske lige, koje se sastalo u Kairu 1. rujna 2013., o osnivanju panarapskog suda za ljudska prava u Manami, glavnom gradu Bahreina,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske unije i Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva iz 1988. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske unije i Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva iz 1988. godine,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni kako su izmijenjene 12. travnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni kako su izmijenjene 12. travnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. godine, Konvenciju protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja te Arapsku povelju o ljudskim pravima, kao i činjenicu da je Bahrein potpisnik svih tih dokumenata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. godine, Konvenciju protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja te Arapsku povelju o ljudskim pravima, kao i činjenicu da je Bahrein potpisnik svih tih dokumenata,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 68/178 Opće skupštine UN-a i Rezoluciju br. 25/7 Vijeća UN-a za ljudska prava o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 68/178 Opće skupštine UN-a i Rezoluciju br. 25/7 Vijeća UN-a za ljudska prava o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Bahrein ključni partner Europske unije u Perzijskom zaljevu, između ostalog i u područjima političkih i ekonomskih odnosa, energetike i sigurnosti; budući da je dodatno produbljivanje partnerstva u našem zajedničkom interesu kako bi se bolje odgovorilo na buduće izazove; |
| --- | --- |

A.

budući da je Bahrein ključni partner Europske unije u Perzijskom zaljevu, između ostalog i u područjima političkih i ekonomskih odnosa, energetike i sigurnosti; budući da je dodatno produbljivanje partnerstva u našem zajedničkom interesu kako bi se bolje odgovorilo na buduće izazove;

| B. | budući da bahreinske vlasti od početka ustanka 2011. godine sve više primjenjuju represivne mjere protiv mirnih prosvjednika na osnovi optužbi za terorizam, a da te mjere uključuju i smrtnu kaznu; budući da su 2015. godine bahreinski sudovi izrekli sedam novih smrtnih kazni; |
| --- | --- |

B.

budući da bahreinske vlasti od početka ustanka 2011. godine sve više primjenjuju represivne mjere protiv mirnih prosvjednika na osnovi optužbi za terorizam, a da te mjere uključuju i smrtnu kaznu; budući da su 2015. godine bahreinski sudovi izrekli sedam novih smrtnih kazni;

| C. | budući da su bahreinske vlasti 18. veljače 2014. uhitile Muhameda Ramadana, 32-godišnjeg zaposlenika aerodromske službe sigurnosti, zbog navoda da je zajedno s ranije uhićenim Husainom Alijem Musom sudjelovao u bombaškom napadu u Al Dairu 14. veljače 2014. u kojem je jedan pripadnik službe sigurnosti ubijen, a više ih je ranjeno; |
| --- | --- |

C.

budući da su bahreinske vlasti 18. veljače 2014. uhitile Muhameda Ramadana, 32-godišnjeg zaposlenika aerodromske službe sigurnosti, zbog navoda da je zajedno s ranije uhićenim Husainom Alijem Musom sudjelovao u bombaškom napadu u Al Dairu 14. veljače 2014. u kojem je jedan pripadnik službe sigurnosti ubijen, a više ih je ranjeno;

| D. | budući da je, prema navodima, Muhamed Ramadan uhićen bez naloga i da obojica kažu da su prije priznavanja krivnje teško pretučeni i mučeni, ali da su zatim pred javnim tužiteljem svoja priznanja povukli; budući da su priznanja navodno dobivena mučenjem bila glavni dokaz u sudskim postupcima protiv g. Ramadana i g. Muse; |
| --- | --- |

D.

budući da je, prema navodima, Muhamed Ramadan uhićen bez naloga i da obojica kažu da su prije priznavanja krivnje teško pretučeni i mučeni, ali da su zatim pred javnim tužiteljem svoja priznanja povukli; budući da su priznanja navodno dobivena mučenjem bila glavni dokaz u sudskim postupcima protiv g. Ramadana i g. Muse;

| E. | budući da je 29. prosinca 2014. Bahreinski kazneni sud g. Ramadana i g. Musu osudio na smrt; budući da su oni osuđeni zajedno s još deset okrivljenika od kojih su devetorici izrečene kazne zatvora u trajanju od šest godina, a jedan je osuđen na kaznu doživotnog zatvora; budući da se sud u obrazloženju smrtne kazne pozvao na bahreinski zakon o borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

E.

budući da je 29. prosinca 2014. Bahreinski kazneni sud g. Ramadana i g. Musu osudio na smrt; budući da su oni osuđeni zajedno s još deset okrivljenika od kojih su devetorici izrečene kazne zatvora u trajanju od šest godina, a jedan je osuđen na kaznu doživotnog zatvora; budući da se sud u obrazloženju smrtne kazne pozvao na bahreinski zakon o borbi protiv terorizma;

| F. | budući da je smrtne kazne izrečene g. Ramadanu i g. Musi 16. studenog 2015. potvrdio i Kasacijski sud, najviši bahreinski prizivni sud, unatoč tome što su oni povukli svoja priznanja i ponovili da je priznanje krivnje dobiveno mučenjem; budući da bahreinski sudovi nisu razmotrili njihove tvrdnje i da čak nisu ni pokrenuli istragu; |
| --- | --- |

F.

budući da je smrtne kazne izrečene g. Ramadanu i g. Musi 16. studenog 2015. potvrdio i Kasacijski sud, najviši bahreinski prizivni sud, unatoč tome što su oni povukli svoja priznanja i ponovili da je priznanje krivnje dobiveno mučenjem; budući da bahreinski sudovi nisu razmotrili njihove tvrdnje i da čak nisu ni pokrenuli istragu;

| G. | budući da je g. Ramadan tek jedna od deset osoba koje u Bahreinu čekaju na izvršenje smrtne kazne i prva osuđena na smrt od 2011. godine; budući da je g. Ramadan jedan od prvih koji je iscrpio sve pravne mogućnosti za ulaganje žalbe i da mu prijeti pogubljenje u najskorije vrijeme; budući da je poznato da u slučaju g. Ramadana nije provedena istraga o navodima o mučenju; |
| --- | --- |

G.

budući da je g. Ramadan tek jedna od deset osoba koje u Bahreinu čekaju na izvršenje smrtne kazne i prva osuđena na smrt od 2011. godine; budući da je g. Ramadan jedan od prvih koji je iscrpio sve pravne mogućnosti za ulaganje žalbe i da mu prijeti pogubljenje u najskorije vrijeme; budući da je poznato da u slučaju g. Ramadana nije provedena istraga o navodima o mučenju;

| H. | budući da je 14. kolovoza 2014. pet stručnjaka UN-a za ljudska prava bahreinskoj vladi izrazilo zabrinutost zbog navoda o protupravnom oduzimanju slobode, pritvoru i mučenju devetoro bahreinskih državljana, uključujući i g. Ramadana, te njihovu osudu u sudskim postupcima koji nisu održani u skladu s međunarodnim standardima pravednog suđenja i zakonitog postupanja; |
| --- | --- |

H.

budući da je 14. kolovoza 2014. pet stručnjaka UN-a za ljudska prava bahreinskoj vladi izrazilo zabrinutost zbog navoda o protupravnom oduzimanju slobode, pritvoru i mučenju devetoro bahreinskih državljana, uključujući i g. Ramadana, te njihovu osudu u sudskim postupcima koji nisu održani u skladu s međunarodnim standardima pravednog suđenja i zakonitog postupanja;

| I. | budući da je više nevladinih organizacija koje se bave ljudskim pravima prikupilo dokumentirane dokaze o nepravednim suđenjima i primjeni mučenja i smrtnih kazni u Bahreinu, što predstavlja kršenje raznih međunarodnih konvencija, između ostalog i Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima kojem je Bahrein pristupio 2006. godine; |
| --- | --- |

I.

budući da je više nevladinih organizacija koje se bave ljudskim pravima prikupilo dokumentirane dokaze o nepravednim suđenjima i primjeni mučenja i smrtnih kazni u Bahreinu, što predstavlja kršenje raznih međunarodnih konvencija, između ostalog i Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima kojem je Bahrein pristupio 2006. godine;

| J. | budući da je Bahreinsko neovisno istražno povjerenstvo, koje je u Kraljevini Bahrein uspostavljeno 29. lipnja 2011. kraljevskom uredbom br. 28 radi istrage i izvještavanja o događajima u Bahreinu u veljači 2011. godine, donijelo niz preporuka o ljudskim pravima i političkim reformama; |
| --- | --- |

J.

budući da je Bahreinsko neovisno istražno povjerenstvo, koje je u Kraljevini Bahrein uspostavljeno 29. lipnja 2011. kraljevskom uredbom br. 28 radi istrage i izvještavanja o događajima u Bahreinu u veljači 2011. godine, donijelo niz preporuka o ljudskim pravima i političkim reformama;

| K. | budući da se među 26 preporuka Bahreinskog neovisnog istražnog povjerenstva nalazila i preporuka da se preinače smrtne kazne izrečene za djela iz veljače i ožujka 2011. godine; budući da je to bila jedna od dvije preporuke koje su u potpunosti provedene, što je bio pozitivan korak prema ukidanju smrtne kazne; |
| --- | --- |

K.

budući da se među 26 preporuka Bahreinskog neovisnog istražnog povjerenstva nalazila i preporuka da se preinače smrtne kazne izrečene za djela iz veljače i ožujka 2011. godine; budući da je to bila jedna od dvije preporuke koje su u potpunosti provedene, što je bio pozitivan korak prema ukidanju smrtne kazne;

| L. | budući da su te preporuke navele vladu Bahreina na to da nakon 2012. osnuje tri tijela – Ured pučkog pravobranitelja u okviru Ministarstva unutarnjih poslova, Posebnu jedinicu za istrage u okviru Ureda glavnog tužitelja te Komisiju za prava zatvorenika i pritvorenika – sa zajedničkim mandatom da se okonča primjena mučenja u ustanovama za ispitivanje i pritvorskim i zatvorskim ustanovama; |
| --- | --- |

L.

budući da su te preporuke navele vladu Bahreina na to da nakon 2012. osnuje tri tijela – Ured pučkog pravobranitelja u okviru Ministarstva unutarnjih poslova, Posebnu jedinicu za istrage u okviru Ureda glavnog tužitelja te Komisiju za prava zatvorenika i pritvorenika – sa zajedničkim mandatom da se okonča primjena mučenja u ustanovama za ispitivanje i pritvorskim i zatvorskim ustanovama;

| M. | budući da se brojnim nedavno poduzetim mjerama bahreinskih vlasti dijelu stanovništva Bahreina i dalje krše i ograničavaju ljudska prava i slobode, posebno pravo pojedinaca na miran prosvjed, slobodu izražavanja i digitalnu slobodu; budući da se aktivisti koji se bore za ljudska prava neprestano suočavaju sa sustavnim napadima, uznemiravanjem i pritvaranjem; |
| --- | --- |

M.

budući da se brojnim nedavno poduzetim mjerama bahreinskih vlasti dijelu stanovništva Bahreina i dalje krše i ograničavaju ljudska prava i slobode, posebno pravo pojedinaca na miran prosvjed, slobodu izražavanja i digitalnu slobodu; budući da se aktivisti koji se bore za ljudska prava neprestano suočavaju sa sustavnim napadima, uznemiravanjem i pritvaranjem;

| N. | budući da se prema izvješćima u Bahreinu još uvijek nalazi velik broj ljudi zatvorenih zbog svojih uvjerenja; |
| --- | --- |

N.

budući da se prema izvješćima u Bahreinu još uvijek nalazi velik broj ljudi zatvorenih zbog svojih uvjerenja;

| O. | budući da prema izvješćima bahreinske sigurnosne snage i dalje muče zatvorenike; |
| --- | --- |

O.

budući da prema izvješćima bahreinske sigurnosne snage i dalje muče zatvorenike;

| 1. | izražava zabrinutost i razočaranje zbog toga što se Bahrein vratio praksi izricanja smrtne kazne; poziva na ponovno uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao prvog koraka prema njezinu ukidanju; poziva vladu Bahreina, a posebno Nj. V. šeika Hamada bin Isu al-Kalifa da Muhamedu Ramadanu udijeli kraljevsko pomilovanje ili da mu preinači kaznu; |
| --- | --- |

1.

izražava zabrinutost i razočaranje zbog toga što se Bahrein vratio praksi izricanja smrtne kazne; poziva na ponovno uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao prvog koraka prema njezinu ukidanju; poziva vladu Bahreina, a posebno Nj. V. šeika Hamada bin Isu al-Kalifa da Muhamedu Ramadanu udijeli kraljevsko pomilovanje ili da mu preinači kaznu;

| 2. | oštro osuđuje kontinuiranu primjenu mučenja i ostalih oblika okrutnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja zatvorenika, što ih provode sigurnosne snage; izuzetno je zabrinut zbog tjelesnog i duševnog integriteta zatvorenika; |
| --- | --- |

2.

oštro osuđuje kontinuiranu primjenu mučenja i ostalih oblika okrutnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja zatvorenika, što ih provode sigurnosne snage; izuzetno je zabrinut zbog tjelesnog i duševnog integriteta zatvorenika;

| 3. | izražava zabrinutost zbog toga što se u Bahreinu zakoni o borbi protiv terorizma primjenjuju za kažnjavanje političkih mišljenja i uvjerenja i sprečavanje građana da se bave političkim aktivnostima; |
| --- | --- |

3.

izražava zabrinutost zbog toga što se u Bahreinu zakoni o borbi protiv terorizma primjenjuju za kažnjavanje političkih mišljenja i uvjerenja i sprečavanje građana da se bave političkim aktivnostima;

| 4. | naglašava obvezu da se borcima za ljudska prava osigura zaštita i dopusti im se da svoj posao obavljaju bez ometanja, zastrašivanja ili uznemiravanja; |
| --- | --- |

4.

naglašava obvezu da se borcima za ljudska prava osigura zaštita i dopusti im se da svoj posao obavljaju bez ometanja, zastrašivanja ili uznemiravanja;

| 5. | primjećuje stalne napore vlade Bahreina u cilju reformiranja kaznenog zakona i zakonskih postupaka te potiče nastavak tog procesa; potiče vladu Bahreina da se pridržava međunarodnih standarda o pravu na pravedno suđenje i zakonito postupanje te da poštuje minimalne međunarodne standarde kako je utvrđeno u člancima 9. i 14. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

5.

primjećuje stalne napore vlade Bahreina u cilju reformiranja kaznenog zakona i zakonskih postupaka te potiče nastavak tog procesa; potiče vladu Bahreina da se pridržava međunarodnih standarda o pravu na pravedno suđenje i zakonito postupanje te da poštuje minimalne međunarodne standarde kako je utvrđeno u člancima 9. i 14. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima;

| 6. | poziva nadležna tijela da hitno pokrenu neovisnu istragu navoda o mučenju, da kazne osumnjičene počinitelje i ukinu sve osuđujuće presude izrečene na osnovi priznanja dobivenih mučenjem; |
| --- | --- |

6.

poziva nadležna tijela da hitno pokrenu neovisnu istragu navoda o mučenju, da kazne osumnjičene počinitelje i ukinu sve osuđujuće presude izrečene na osnovi priznanja dobivenih mučenjem;

| 7. | podsjeća bahreinske vlasti da je u skladu s člankom 15. Konvencije protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja zabranjena upotreba izjava dobivenih mučenjem kao dokaza u bilo kojem postupku; poziva na hitnu ratifikaciju Fakultativnog protokola uz Konvenciju protiv mučenja i Drugog fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima kojima je cilj ukidanje smrtne kazne; |
| --- | --- |

7.

podsjeća bahreinske vlasti da je u skladu s člankom 15. Konvencije protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja zabranjena upotreba izjava dobivenih mučenjem kao dokaza u bilo kojem postupku; poziva na hitnu ratifikaciju Fakultativnog protokola uz Konvenciju protiv mučenja i Drugog fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima kojima je cilj ukidanje smrtne kazne;

| 8. | poziva vladu Bahreina da odmah objavi otvoreni poziv posebnom izvjestitelju UN-a za mučenje da posjeti zemlju i da zajamči neometan pristup zatvorenim osobama i svim pritvorskim i zatvorskim ustanovama; |
| --- | --- |

8.

poziva vladu Bahreina da odmah objavi otvoreni poziv posebnom izvjestitelju UN-a za mučenje da posjeti zemlju i da zajamči neometan pristup zatvorenim osobama i svim pritvorskim i zatvorskim ustanovama;

| 9. | prima na znanje preporuke pučkog pravobranitelja, Komisije za prava zatvorenika i pritvorenika i Nacionalnog instituta za ljudska prava, osobito u pogledu prava pritvorenika i uvjeta u zatvorima, uključujući navodno zlostavljanje i mučenje; međutim, poziva vladu Bahreina da zajamči neovisnost Ureda pučkog pravobranitelja i Komisije za prava zatvorenika i pritvorenika te da zajamči neovisnost Posebne jedinice za istrage u odnosu na Ured glavnog tužitelja; |
| --- | --- |

9.

prima na znanje preporuke pučkog pravobranitelja, Komisije za prava zatvorenika i pritvorenika i Nacionalnog instituta za ljudska prava, osobito u pogledu prava pritvorenika i uvjeta u zatvorima, uključujući navodno zlostavljanje i mučenje; međutim, poziva vladu Bahreina da zajamči neovisnost Ureda pučkog pravobranitelja i Komisije za prava zatvorenika i pritvorenika te da zajamči neovisnost Posebne jedinice za istrage u odnosu na Ured glavnog tužitelja;

| 10. | ističe važnost potpore Bahreinu, osobito glede pravosuđa, kako bi se zajamčilo poštovanje međunarodnih standarda u vezi s ljudskim pravima; snažno potiče uspostavu radne skupine EU-a i Bahreina za ljudska prava; |
| --- | --- |

10.

ističe važnost potpore Bahreinu, osobito glede pravosuđa, kako bi se zajamčilo poštovanje međunarodnih standarda u vezi s ljudskim pravima; snažno potiče uspostavu radne skupine EU-a i Bahreina za ljudska prava;

| 11. | poziva bahreinske vlasti da ukinu samovoljnu zabranu putovanja Nabilu Radžabu i da odbace sve postojeće optužbe povezane sa slobodom govora za koje se on trenutačno tereti; |
| --- | --- |

11.

poziva bahreinske vlasti da ukinu samovoljnu zabranu putovanja Nabilu Radžabu i da odbace sve postojeće optužbe povezane sa slobodom govora za koje se on trenutačno tereti;

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Kraljevine Bahrein te članicama Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva. |
| --- | --- |

12.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Kraljevine Bahrein te članicama Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0279.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/46

---

P8_TA(2016)0045

Slučaj nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (2016/2558(RSP))

(2018/C 035/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Kini, posebno Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (1) i Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Kini, posebno Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (1) i Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. siječnja 2016. o nestanku pojedinaca povezanih s izdavačkom kućom Mighty Current u Hong Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. siječnja 2016. o nestanku pojedinaca povezanih s izdavačkom kućom Mighty Current u Hong Kongu,

| — | uzimajući u obzir izjavu ESVD-a od 29. siječnja 2016. o zabrinutosti EU-a zbog stanja ljudskih prava u Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ESVD-a od 29. siječnja 2016. o zabrinutosti EU-a zbog stanja ljudskih prava u Kini,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije za 2014. o Posebnom upravnom području Hong Kongu, objavljeno u travnju 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije za 2014. o Posebnom upravnom području Hong Kongu, objavljeno u travnju 2015.,

| — | uzimajući u obzir uspostavu diplomatskih odnosa između EU-a i Kine 6. svibnja 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu diplomatskih odnosa između EU-a i Kine 6. svibnja 1975.,

| — | uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine započeto 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine započeto 2003.,

| — | uzimajući u obzir Strateški program suradnje do 2020. između EU-a i Kine dogovoren 21. studenoga 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški program suradnje do 2020. između EU-a i Kine dogovoren 21. studenoga 2013.,

| — | uzimajući u obzir pregovore o novom sporazumu o partnerstvu i suradnji koji su obustavljeni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovore o novom sporazumu o partnerstvu i suradnji koji su obustavljeni,

| — | uzimajući u obzir novi zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 1. srpnja 2015. te drugi nacrt novog zakona o upravljanju stranim nevladinim organizacijama objavljen 5. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 1. srpnja 2015. te drugi nacrt novog zakona o upravljanju stranim nevladinim organizacijama objavljen 5. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. i njegov 34. krug održan 30. studenoga i 1. prosinca 2015. u Pekingu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. i njegov 34. krug održan 30. studenoga i 1. prosinca 2015. u Pekingu,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora Ujedinjenih naroda za ljudska prava o trećem periodičnom izvješću o Hong Kongu, Kina, koja je Odbor donio na svojoj 107. sjednici (11. – 28. ožujka 2013.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora Ujedinjenih naroda za ljudska prava o trećem periodičnom izvješću o Hong Kongu, Kina, koja je Odbor donio na svojoj 107. sjednici (11. – 28. ožujka 2013.),

| — | uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora Ujedinjenih naroda protiv mučenja o petom periodičnom izvješću o Kini, koja je Odbor donio na svojem 1391. i 1392. sastanku, održanom 2., odnosno 3. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora Ujedinjenih naroda protiv mučenja o petom periodičnom izvješću o Kini, koja je Odbor donio na svojem 1391. i 1392. sastanku, održanom 2., odnosno 3. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Temeljni zakon Posebnog upravnog područja Narodne Republike Kine Hong Konga (u daljnjem tekstu „Temeljni zakon”), posebno članke o osobnim slobodama i slobodi tiska, i hongkonšku Povelju o pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljni zakon Posebnog upravnog područja Narodne Republike Kine Hong Konga (u daljnjem tekstu „Temeljni zakon”), posebno članke o osobnim slobodama i slobodi tiska, i hongkonšku Povelju o pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su tijekom protekla četiri mjeseca pod nerazjašnjenim okolnostima nestala petorica izdavača (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji i Lee Po), od kojih su četvorica rezidenti Hong Konga, a jedan je nerezident, i koji su povezani s izdavačkom kućom Mighty Current i njezinom knjižarom, koja je prodavala književna djela kritički nastrojena prema Pekingu; budući da su dvojica od njih građani EU-a – Gui Minhai, švedski državljanin, i Lee Po, britanski državljanin; budući da je u siječnju 2016. potvrđeno da se oba građanina EU-a nalaze u kontinentalnoj Kini, i budući da postoji sumnja da su ondje i preostala trojica; budući da se Leeu Pou 23. siječnja 2016. na tajnoj lokaciji u kontinentalnoj Kini privremeno pridružila supruga; budući da izrazito zabrinjava činjenica da i dalje nema informacija o njihovu stanju i tome gdje se nalaze; |
| --- | --- |

A.

budući da su tijekom protekla četiri mjeseca pod nerazjašnjenim okolnostima nestala petorica izdavača (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji i Lee Po), od kojih su četvorica rezidenti Hong Konga, a jedan je nerezident, i koji su povezani s izdavačkom kućom Mighty Current i njezinom knjižarom, koja je prodavala književna djela kritički nastrojena prema Pekingu; budući da su dvojica od njih građani EU-a – Gui Minhai, švedski državljanin, i Lee Po, britanski državljanin; budući da je u siječnju 2016. potvrđeno da se oba građanina EU-a nalaze u kontinentalnoj Kini, i budući da postoji sumnja da su ondje i preostala trojica; budući da se Leeu Pou 23. siječnja 2016. na tajnoj lokaciji u kontinentalnoj Kini privremeno pridružila supruga; budući da izrazito zabrinjava činjenica da i dalje nema informacija o njihovu stanju i tome gdje se nalaze;

| B. | budući da su prema uvjerljivim navodima medija petoricu izdavača otele vlasti kontinentalne Kine, što brine i zakonodavce, organizacije koje se bave ljudskim pravima i brojne građane; budući da je, konkretno, Lee Po otet u Hong Kongu, dok je Giu Minhai nestao iz svojeg doma na Tajlandu; |
| --- | --- |

B.

budući da su prema uvjerljivim navodima medija petoricu izdavača otele vlasti kontinentalne Kine, što brine i zakonodavce, organizacije koje se bave ljudskim pravima i brojne građane; budući da je, konkretno, Lee Po otet u Hong Kongu, dok je Giu Minhai nestao iz svojeg doma na Tajlandu;

| C. | budući da su se 10. siječnja 2016. tisuće prosvjednika okupile na ulicama Hong Konga zahtijevajući od gradskih vlasti da objasne nestanak petorice izdavača; budući da je tim nestancima tijekom 2013. i 2014. prethodio niz nasilnih napada na hongkonške novinare kritički nastrojene prema Pekingu; |
| --- | --- |

C.

budući da su se 10. siječnja 2016. tisuće prosvjednika okupile na ulicama Hong Konga zahtijevajući od gradskih vlasti da objasne nestanak petorice izdavača; budući da je tim nestancima tijekom 2013. i 2014. prethodio niz nasilnih napada na hongkonške novinare kritički nastrojene prema Pekingu;

| D. | budući da Hong Kong poštuje i štiti slobodu govora, izražavanja i objavljivanja; budući da je u Hong Kongu objava bilo kakvog materijala kojim se kritizira kinesko vodstvo legalna, premda je u kontinentalnoj Kini zabranjena; budući da se načelom „jedna zemlja, dva sustava” Hong Kongu jamči autonomija u odnosima s Pekingom u pogledu tih sloboda koje su utvrđene člankom 27. Temeljnog zakona; |
| --- | --- |

D.

budući da Hong Kong poštuje i štiti slobodu govora, izražavanja i objavljivanja; budući da je u Hong Kongu objava bilo kakvog materijala kojim se kritizira kinesko vodstvo legalna, premda je u kontinentalnoj Kini zabranjena; budući da se načelom „jedna zemlja, dva sustava” Hong Kongu jamči autonomija u odnosima s Pekingom u pogledu tih sloboda koje su utvrđene člankom 27. Temeljnog zakona;

| E. | budući da su objavljene informacije prema kojima su 14 izdavača i 21 publikacija u Hong Kongu definirani kao mete u internom dokumentu Komunističke stranke iz travnja 2015., u kojemu je izložena strategija za „istrebljenje” zabranjenih knjiga na njihovu izvoru u Hong Kongu i Makau; budući da su zbog straha od odmazde neki prodavači knjiga u Hong Kongu s polica maknuli knjige koje kritiziraju Kinu; |
| --- | --- |

E.

budući da su objavljene informacije prema kojima su 14 izdavača i 21 publikacija u Hong Kongu definirani kao mete u internom dokumentu Komunističke stranke iz travnja 2015., u kojemu je izložena strategija za „istrebljenje” zabranjenih knjiga na njihovu izvoru u Hong Kongu i Makau; budući da su zbog straha od odmazde neki prodavači knjiga u Hong Kongu s polica maknuli knjige koje kritiziraju Kinu;

| F. | budući da vlada kontinentalne Kine strogo ograničava i kriminalizira slobodu izražavanja, posebno cenzurom; budući da vlada zahvaljujući „velikom vatrozidu” na kineskom internetu može cenzurirati sve politički neprihvatljive informacije; budući da Kina i dalje strogo ograničava slobodu izražavanja te se popularnost knjiga koje kritiziraju Kinu među čitateljima u kontinentalnoj Kini smatra prijetnjom društvenoj stabilnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da vlada kontinentalne Kine strogo ograničava i kriminalizira slobodu izražavanja, posebno cenzurom; budući da vlada zahvaljujući „velikom vatrozidu” na kineskom internetu može cenzurirati sve politički neprihvatljive informacije; budući da Kina i dalje strogo ograničava slobodu izražavanja te se popularnost knjiga koje kritiziraju Kinu među čitateljima u kontinentalnoj Kini smatra prijetnjom društvenoj stabilnosti;

| G. | budući da je 17. siječnja 2016. Gui Minhai dao izjavu za medije u kontinentalnoj Kini u kojoj je ustvrdio da je dobrovoljno otputovao u kontinentalnu Kinu te je priznao da je u prošlosti bio osuđen zbog vožnje u pijanom stanju, što se doimalo kao iznuđeno priznanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je 17. siječnja 2016. Gui Minhai dao izjavu za medije u kontinentalnoj Kini u kojoj je ustvrdio da je dobrovoljno otputovao u kontinentalnu Kinu te je priznao da je u prošlosti bio osuđen zbog vožnje u pijanom stanju, što se doimalo kao iznuđeno priznanje;

| H. | budući da su i švedske i britanske vlasti zatražile punu potporu kineskih vlasti u zaštiti prava dvojice svojih državljana kao i ostalih „nestalih” pojedinaca; |
| --- | --- |

H.

budući da su i švedske i britanske vlasti zatražile punu potporu kineskih vlasti u zaštiti prava dvojice svojih državljana kao i ostalih „nestalih” pojedinaca;

| I. | budući da je Odbor UN-a protiv mučenja izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog stalnih navoda iz raznih izvora o ustaljenoj praksi nezakonitog pritvaranja na nepotvrđenim i neslužbenim pritvornim objektima, takozvanim crnim zatvorima; budući da je također izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog stalnih navoda koji upućuju na to da je praksa mučenja i zlostavljanja još uvijek duboko usađena u kaznenopravni sustav, koji se pretjerano oslanja na priznanja kao osnovu za osuđujuće presude; |
| --- | --- |

I.

budući da je Odbor UN-a protiv mučenja izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog stalnih navoda iz raznih izvora o ustaljenoj praksi nezakonitog pritvaranja na nepotvrđenim i neslužbenim pritvornim objektima, takozvanim crnim zatvorima; budući da je također izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog stalnih navoda koji upućuju na to da je praksa mučenja i zlostavljanja još uvijek duboko usađena u kaznenopravni sustav, koji se pretjerano oslanja na priznanja kao osnovu za osuđujuće presude;

| J. | budući da je Kina službeno i nominalno prihvatila univerzalnost ljudskih prava te da se u posljednja tri desetljeća uključila u međunarodni okvir za ljudska prava potpisavši široki raspon sporazuma o ljudskim pravima, čime je postala dio međunarodnog pravnog i institucionalnog okvira za ljudska prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je Kina službeno i nominalno prihvatila univerzalnost ljudskih prava te da se u posljednja tri desetljeća uključila u međunarodni okvir za ljudska prava potpisavši široki raspon sporazuma o ljudskim pravima, čime je postala dio međunarodnog pravnog i institucionalnog okvira za ljudska prava;

| K. | budući da se člankom 27. Temeljnog zakona, koji služi kao de facto ustav Hong Konga, jamči „sloboda govora, tiska i objavljivanja, sloboda udruživanja, okupljanja, mimohoda i demonstracija”; budući da su Temeljnim zakonom, koji su dogovorili Kina i Ujedinjena Kraljevina, ta prava zajamčena na razdoblje od 50 godina koje završava 2047.; |
| --- | --- |

K.

budući da se člankom 27. Temeljnog zakona, koji služi kao de facto ustav Hong Konga, jamči „sloboda govora, tiska i objavljivanja, sloboda udruživanja, okupljanja, mimohoda i demonstracija”; budući da su Temeljnim zakonom, koji su dogovorili Kina i Ujedinjena Kraljevina, ta prava zajamčena na razdoblje od 50 godina koje završava 2047.;

| L. | budući da je 17. sastanak na vrhu između EU-a i Kine, održan 29. lipnja 2015., podigao bilateralne odnose na novu razinu i budući da se u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju EU obvezuje da će ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere; |
| --- | --- |

L.

budući da je 17. sastanak na vrhu između EU-a i Kine, održan 29. lipnja 2015., podigao bilateralne odnose na novu razinu i budući da se u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju EU obvezuje da će ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere;

| M. | budući da EU i Kina od 1995. vode dijaloge o ljudskim pravima i budući da obje strane ljudska prava smatraju važnim dijelom međusobnih bilateralnih odnosa; |
| --- | --- |

M.

budući da EU i Kina od 1995. vode dijaloge o ljudskim pravima i budući da obje strane ljudska prava smatraju važnim dijelom međusobnih bilateralnih odnosa;

| N. | budući da je prema 21. godišnjem izvješću (srpanj 2014.) Udruge novinara Hong Konga 2014. bila najlošija godina u pogledu slobode govora u Hong Kongu u proteklih nekoliko desetljeća; budući da su neki novinari fizički napadnuti ili otpušteni, dok su drugi koji su izrazili kritička stajališta premješteni na manje osjetljiva područja; |
| --- | --- |

N.

budući da je prema 21. godišnjem izvješću (srpanj 2014.) Udruge novinara Hong Konga 2014. bila najlošija godina u pogledu slobode govora u Hong Kongu u proteklih nekoliko desetljeća; budući da su neki novinari fizički napadnuti ili otpušteni, dok su drugi koji su izrazili kritička stajališta premješteni na manje osjetljiva područja;

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog činjenice da se ne zna kako su i gdje se nalaze petorica nestalih izdavača; poziva na hitnu objavu detaljnih informacija o tome kako su i gdje se nalaze Lee Po i Gui Minhai te poziva da ih se odmah pod sigurnim uvjetima pusti na slobodu i da im se omogući pravo na komunikaciju; poziva na trenutačno oslobađanje svih drugih osoba koje su samovoljno uhićene zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i objavljivanja u Hong Kongu, uključujući preostalu trojicu izdavača; |
| --- | --- |

1.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog činjenice da se ne zna kako su i gdje se nalaze petorica nestalih izdavača; poziva na hitnu objavu detaljnih informacija o tome kako su i gdje se nalaze Lee Po i Gui Minhai te poziva da ih se odmah pod sigurnim uvjetima pusti na slobodu i da im se omogući pravo na komunikaciju; poziva na trenutačno oslobađanje svih drugih osoba koje su samovoljno uhićene zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i objavljivanja u Hong Kongu, uključujući preostalu trojicu izdavača;

| 2. | poziva kinesku vladu da bez odgode izvijesti o svim informacijama u vezi s nestalim izdavačima i da odmah započne uključiv i transparentan dijalog i komunikaciju o tom pitanju između vlasti u kontinentalnoj Kini i vlasti u Hong Kongu; prima na znanje kao pozitivan pomak poruku Leea Poa i njegovo ponovno spajanje sa suprugom; |
| --- | --- |

2.

poziva kinesku vladu da bez odgode izvijesti o svim informacijama u vezi s nestalim izdavačima i da odmah započne uključiv i transparentan dijalog i komunikaciju o tom pitanju između vlasti u kontinentalnoj Kini i vlasti u Hong Kongu; prima na znanje kao pozitivan pomak poruku Leea Poa i njegovo ponovno spajanje sa suprugom;

| 3. | poziva mjerodavne vlasti u Kini i Hong Kongu te na Tajlandu da istraže i razjasne okolnosti nestanaka u skladu s vladavinom prava i da, u mjeri u kojoj je to moguće, pomognu da se izdavači sigurno vrate kući; |
| --- | --- |

3.

poziva mjerodavne vlasti u Kini i Hong Kongu te na Tajlandu da istraže i razjasne okolnosti nestanaka u skladu s vladavinom prava i da, u mjeri u kojoj je to moguće, pomognu da se izdavači sigurno vrate kući;

| 4. | izražava zabrinutost zbog optužbi da tijela kaznenopravnog progona kontinentalne Kine djeluju u Hong Kongu; podsjeća da bi djelovanje tijela kaznenopravnog progona kontinentalne Kine predstavljalo kršenje Temeljnog zakona; smatra da to ne bi bilo u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava”; poziva Kinu da poštuje jamstva autonomije koja su Hong Kongu dodijeljena Temeljnim zakonom; |
| --- | --- |

4.

izražava zabrinutost zbog optužbi da tijela kaznenopravnog progona kontinentalne Kine djeluju u Hong Kongu; podsjeća da bi djelovanje tijela kaznenopravnog progona kontinentalne Kine predstavljalo kršenje Temeljnog zakona; smatra da to ne bi bilo u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava”; poziva Kinu da poštuje jamstva autonomije koja su Hong Kongu dodijeljena Temeljnim zakonom;

| 5. | oštro osuđuje sve slučajeve kršenja ljudskih prava, posebno samovoljna uhićenja, izručenja, iznuđena priznanja, tajna pritvaranja, pritvor u izolaciji i kršenja slobode objavljivanja i izražavanja; podsjeća da se mora zaštititi neovisnost književnih urednika, novinara i blogera; poziva na to da se smjesta obustave kršenja ljudskih prava i političko zastrašivanje; |
| --- | --- |

5.

oštro osuđuje sve slučajeve kršenja ljudskih prava, posebno samovoljna uhićenja, izručenja, iznuđena priznanja, tajna pritvaranja, pritvor u izolaciji i kršenja slobode objavljivanja i izražavanja; podsjeća da se mora zaštititi neovisnost književnih urednika, novinara i blogera; poziva na to da se smjesta obustave kršenja ljudskih prava i političko zastrašivanje;

| 6. | osuđuje ograničenja i kriminalizaciju slobode izražavanja i žali zbog postroženja ograničenja slobode izražavanja; poziva kinesku vladu da prestane kočiti slobodan protok informacija, među ostalim ograničenjem upotrebe interneta; |
| --- | --- |

6.

osuđuje ograničenja i kriminalizaciju slobode izražavanja i žali zbog postroženja ograničenja slobode izražavanja; poziva kinesku vladu da prestane kočiti slobodan protok informacija, među ostalim ograničenjem upotrebe interneta;

| 7. | izražava zabrinutost zbog skorašnjeg usvajanja nacrta kineskog zakona o upravljanju stranim nevladinim organizacijama, s obzirom na to da bi se tim zakonom u njegovu trenutačnom obliku drastično otežale aktivnosti kineskog civilnog društva te bi se znatno ograničile sloboda udruživanja i izražavanja u toj zemlji, među ostalim onemogućavanjem djelovanja „prekomorskih nevladinih organizacija” koje nisu registrirane pri kineskom ministarstvu javne sigurnosti i zabranom provincijskim uredima za javnu sigurnost da financiraju kineske pojedince ili organizacije te zabranom kineskim skupinama da provode „aktivnosti” u ime ili s ovlaštenjem neregistriranih prekomorskih nevladinih organizacija, uključujući one sa sjedištem u Hong Kongu i Makau; poziva kineske vlasti da bitno revidiraju taj nacrt zakona kako bi bio u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava, uključujući međunarodne obveze koje je preuzela Narodna Republika Kina; |
| --- | --- |

7.

izražava zabrinutost zbog skorašnjeg usvajanja nacrta kineskog zakona o upravljanju stranim nevladinim organizacijama, s obzirom na to da bi se tim zakonom u njegovu trenutačnom obliku drastično otežale aktivnosti kineskog civilnog društva te bi se znatno ograničile sloboda udruživanja i izražavanja u toj zemlji, među ostalim onemogućavanjem djelovanja „prekomorskih nevladinih organizacija” koje nisu registrirane pri kineskom ministarstvu javne sigurnosti i zabranom provincijskim uredima za javnu sigurnost da financiraju kineske pojedince ili organizacije te zabranom kineskim skupinama da provode „aktivnosti” u ime ili s ovlaštenjem neregistriranih prekomorskih nevladinih organizacija, uključujući one sa sjedištem u Hong Kongu i Makau; poziva kineske vlasti da bitno revidiraju taj nacrt zakona kako bi bio u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava, uključujući međunarodne obveze koje je preuzela Narodna Republika Kina;

| 8. | izražava zabrinutost zbog novog nacrta zakona o kibersigurnosti, kojim bi se podržale i institucionalizirale prakse cenzuriranja i nadziranja kiberprostora, te zbog donesenog zakona o nacionalnoj sigurnosti i nacrta zakona o borbi protiv terorizma; prima na znanje bojazan kineskih reformističkih odvjetnika i boraca za građanska prava da će se tim zakonima dodatno ograničiti sloboda izražavanja i da će biti sve više autocenzure; |
| --- | --- |

8.

izražava zabrinutost zbog novog nacrta zakona o kibersigurnosti, kojim bi se podržale i institucionalizirale prakse cenzuriranja i nadziranja kiberprostora, te zbog donesenog zakona o nacionalnoj sigurnosti i nacrta zakona o borbi protiv terorizma; prima na znanje bojazan kineskih reformističkih odvjetnika i boraca za građanska prava da će se tim zakonima dodatno ograničiti sloboda izražavanja i da će biti sve više autocenzure;

| 9. | smatra da postojeći čvrsti odnosi EU-a i Kine moraju ponuditi učinkovitu platformu za promišljen, sadržajan i otvoren dijalog o ljudskim pravima koji se temelji na uzajamnom poštovanju; |
| --- | --- |

9.

smatra da postojeći čvrsti odnosi EU-a i Kine moraju ponuditi učinkovitu platformu za promišljen, sadržajan i otvoren dijalog o ljudskim pravima koji se temelji na uzajamnom poštovanju;

| 10. | ističe da se EU zauzima za jačanje demokracije, uključujući vladavinu prava, neovisnosti pravosuđa, temeljnih sloboda i prava, transparentnosti te slobode informiranja i izražavanja u Hong Kongu; |
| --- | --- |

10.

ističe da se EU zauzima za jačanje demokracije, uključujući vladavinu prava, neovisnosti pravosuđa, temeljnih sloboda i prava, transparentnosti te slobode informiranja i izražavanja u Hong Kongu;

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine te izvršnom dužnosniku i skupštini Posebnog upravnog područja Hong Konga. |
| --- | --- |

11.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine te izvršnom dužnosniku i skupštini Posebnog upravnog područja Hong Konga.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0458.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0252.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/50

---

P8_TA(2016)0046

Izvješće o napretku Srbije za 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o izvješću o Srbiji za 2015. (2015/2892(RSP))

(2018/C 035/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanim u Europskom partnerstvu sa Srbijom i o stavljanju izvan snage Odluke 2006/56/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanim u Europskom partnerstvu sa Srbijom i o stavljanju izvan snage Odluke 2006/56/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (SEC(2011)1208), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (SEC(2011)1208),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije koji je stupio na snagu 1. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije koji je stupio na snagu 1. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o pitanju sukladnosti jednostrane deklaracije o nezavisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće skupštine UN-a A/RES/64/298 od 9. rujna 2010. koja je potvrdila sadržaj mišljenja i pozdravila spremnost EU-a da potiče dijalog između Srbije i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o pitanju sukladnosti jednostrane deklaracije o nezavisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće skupštine UN-a A/RES/64/298 od 9. rujna 2010. koja je potvrdila sadržaj mišljenja i pozdravila spremnost EU-a da potiče dijalog između Srbije i Kosova,

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke s četvrte sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održane 7. i 8. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke s četvrte sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održane 7. i 8. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir ishod konferencije na visokoj razini o istočnosredozemnoj/zapadnobalkanskoj ruti održane 8. listopada 2015. u Luxembourgu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod konferencije na visokoj razini o istočnosredozemnoj/zapadnobalkanskoj ruti održane 8. listopada 2015. u Luxembourgu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove o mjerama za rješavanje izbjegličke i migracijske krize od 9. studenog 2015. te zaključke Vijeća za vanjske poslove o migraciji od 12. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove o mjerama za rješavanje izbjegličke i migracijske krize od 9. studenog 2015. te zaključke Vijeća za vanjske poslove o migraciji od 12. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir plan od 17 točaka usvojen na sastanku o zapadnobalkanskoj migracijskoj ruti koji su 25. listopada 2015. održali čelnici država članica EU-a i država koje nisu članice EU-a, a koje se suočavaju s priljevom izbjeglica i migranata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan od 17 točaka usvojen na sastanku o zapadnobalkanskoj migracijskoj ruti koji su 25. listopada 2015. održali čelnici država članica EU-a i država koje nisu članice EU-a, a koje se suočavaju s priljevom izbjeglica i migranata,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Srbije za 2015. od 10. studenog 2015. godine (SWD(2015)0211), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Srbije za 2015. od 10. studenog 2015. godine (SWD(2015)0211),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku Srbije za 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku Srbije za 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma o rasnoj netrpeljivosti prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma o rasnoj netrpeljivosti prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. prosinca 2015. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. prosinca 2015. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir rad Davida McAllistera kao stalnog izvjestitelja za Srbiju u Odboru za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Davida McAllistera kao stalnog izvjestitelja za Srbiju u Odboru za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je 28. lipnja 2013. Europsko vijeće odlučilo započeti pristupne pregovore sa Srbijom; budući da je prva međuvladina konferencija održana 21. siječnja 2014.; budući da je analitički pregled dovršen u ožujku 2015.; budući da je Srbija u rujnu 2015. okupila cjelovit pregovarački tim; |
| --- | --- |

A.

budući da je 28. lipnja 2013. Europsko vijeće odlučilo započeti pristupne pregovore sa Srbijom; budući da je prva međuvladina konferencija održana 21. siječnja 2014.; budući da je analitički pregled dovršen u ožujku 2015.; budući da je Srbija u rujnu 2015. okupila cjelovit pregovarački tim;

| B. | budući da je u izvješću o Srbiji za 2015. Komisija, ocijenivši njezina nastojanja da ispuni kriterije iz Kopenhagena i uvjete u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja, ustvrdila da je Srbija napredovala prema europskoj integraciji; budući da je Komisija primijenila nov pristup izvješćivanju kojim se dotičnim državama pružaju mnogo jasnije smjernice o područjima na koja se moraju usredotočiti; |
| --- | --- |

B.

budući da je u izvješću o Srbiji za 2015. Komisija, ocijenivši njezina nastojanja da ispuni kriterije iz Kopenhagena i uvjete u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja, ustvrdila da je Srbija napredovala prema europskoj integraciji; budući da je Komisija primijenila nov pristup izvješćivanju kojim se dotičnim državama pružaju mnogo jasnije smjernice o područjima na koja se moraju usredotočiti;

| C. | budući da Srbija, kao svaka država koja teži članstvu u EU-u, mora biti ocijenjena na temelju vlastitog uspjeha u ispunjavanju i provođenju istog skupa kriterija te usklađivanja s njim te s obzirom na to da vremenski raspored pristupnih pregovora ovisi o kvaliteti nužnih reformi i predanosti njihovu provođenju; |
| --- | --- |

C.

budući da Srbija, kao svaka država koja teži članstvu u EU-u, mora biti ocijenjena na temelju vlastitog uspjeha u ispunjavanju i provođenju istog skupa kriterija te usklađivanja s njim te s obzirom na to da vremenski raspored pristupnih pregovora ovisi o kvaliteti nužnih reformi i predanosti njihovu provođenju;

| D. | budući da je Srbija poduzela važne korake prema normalizaciji odnosa s Kosovom, što je rezultiralo Prvim sporazumom o načelima za normalizaciju odnosa od 19. travnja 2013.; budući da su 25. kolovoza 2015. postignuta četiri važna sporazuma; budući da se napredak u pristupnim pregovorima Srbije mora ostvariti usporedno s napretkom u postupku normalizacije odnosa s Kosovom u skladu s pregovaračkim okvirom; budući da su napori i dalje potrebni za konačno smirenje tih odnosa; budući da je izuzetno važno da obje strane u cijelosti provode sve sporazume; |
| --- | --- |

D.

budući da je Srbija poduzela važne korake prema normalizaciji odnosa s Kosovom, što je rezultiralo Prvim sporazumom o načelima za normalizaciju odnosa od 19. travnja 2013.; budući da su 25. kolovoza 2015. postignuta četiri važna sporazuma; budući da se napredak u pristupnim pregovorima Srbije mora ostvariti usporedno s napretkom u postupku normalizacije odnosa s Kosovom u skladu s pregovaračkim okvirom; budući da su napori i dalje potrebni za konačno smirenje tih odnosa; budući da je izuzetno važno da obje strane u cijelosti provode sve sporazume;

| E. | budući da je Srbija u srpnju 2015. postala 33. država sudionica Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu; |
| --- | --- |

E.

budući da je Srbija u srpnju 2015. postala 33. država sudionica Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu;

| F. | budući da je EU naglasio da je potrebno osnažiti gospodarsko upravljanje, vladavinu prava i kapacitete javne uprave u svim zemljama zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU naglasio da je potrebno osnažiti gospodarsko upravljanje, vladavinu prava i kapacitete javne uprave u svim zemljama zapadnog Balkana;

| G. | budući da je EU stavio vladavinu prava u središte politike proširenja; |
| --- | --- |

G.

budući da je EU stavio vladavinu prava u središte politike proširenja;

| H. | budući da je u siječnju 2015. Srbija preuzela predsjedanje Organizacijom za europsku sigurnost i suradnju (OESS); |
| --- | --- |

H.

budući da je u siječnju 2015. Srbija preuzela predsjedanje Organizacijom za europsku sigurnost i suradnju (OESS);

| 1. | pozdravlja otvaranje pregovora i poglavlja 32. (financijski nadzor) i 35. (ostala pitanja – točka I.: postupak normalizacije odnosa s Kosovom) na međuvladinoj konferenciji u Bruxellesu 14. prosinca 2015.; pozdravlja predanost koju Srbija neprekidno pokazuje prema procesu europskih integracija; poziva Srbiju da u domaćoj javnosti aktivno promiče tu stratešku odluku; sa zadovoljstvom napominje da je Srbija započela ambiciozan program reformi; poziva Srbiju da se odlučno uhvati ukoštac sa strukturnim i socioekonomskim reformama; potiče Srbiju da pri provođenju svojih reformi posebnu pozornost posveti mladima; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja otvaranje pregovora i poglavlja 32. (financijski nadzor) i 35. (ostala pitanja – točka I.: postupak normalizacije odnosa s Kosovom) na međuvladinoj konferenciji u Bruxellesu 14. prosinca 2015.; pozdravlja predanost koju Srbija neprekidno pokazuje prema procesu europskih integracija; poziva Srbiju da u domaćoj javnosti aktivno promiče tu stratešku odluku; sa zadovoljstvom napominje da je Srbija započela ambiciozan program reformi; poziva Srbiju da se odlučno uhvati ukoštac sa strukturnim i socioekonomskim reformama; potiče Srbiju da pri provođenju svojih reformi posebnu pozornost posveti mladima;

| 2. | pozdravlja pripreme Srbije za učinkovit početak pristupnih pregovora i zaključivanje analitičkog pregleda te pripremu i podnošenje sveobuhvatnih akcijskih planova za poglavlje 23. (pravosuđe i temeljna prava) i 24. (pravda, sloboda i sigurnost); izražava nadu da će se ta poglavlja otvoriti početkom 2016.; ističe da su iscrpni pregovori o poglavljima 23. i 24. nužni za ostvarivanje reformi koje se moraju provesti u području pravosuđa, temeljnih prava, pravde, slobode i sigurnosti; podsjeća da će se napredak u tim područjima morati odvijati usporedno s napretkom u cjelokupnim pregovorima; naglašava da su pregovori o poglavlju 35. od ključne važnosti za napredak Srbije prema integraciji u EU-u; u tom pogledu smatra da je potpuna normalizacija odnosa između Srbije i Kosova važan uvjet za pristupanje Srbije EU-u; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pripreme Srbije za učinkovit početak pristupnih pregovora i zaključivanje analitičkog pregleda te pripremu i podnošenje sveobuhvatnih akcijskih planova za poglavlje 23. (pravosuđe i temeljna prava) i 24. (pravda, sloboda i sigurnost); izražava nadu da će se ta poglavlja otvoriti početkom 2016.; ističe da su iscrpni pregovori o poglavljima 23. i 24. nužni za ostvarivanje reformi koje se moraju provesti u području pravosuđa, temeljnih prava, pravde, slobode i sigurnosti; podsjeća da će se napredak u tim područjima morati odvijati usporedno s napretkom u cjelokupnim pregovorima; naglašava da su pregovori o poglavlju 35. od ključne važnosti za napredak Srbije prema integraciji u EU-u; u tom pogledu smatra da je potpuna normalizacija odnosa između Srbije i Kosova važan uvjet za pristupanje Srbije EU-u;

| 3. | naglašava da je temeljita provedba zakonodavstva i politika i dalje ključni pokazatelj uspješnosti procesa integracije; potiče političke vođe Srbije da nastave provoditi reforme potrebne za usklađivanje sa standardima EU-a; poziva Srbiju da unaprijedi planiranje, koordinaciju i praćenje provedbe novog zakonodavstva i politika; |
| --- | --- |

3.

naglašava da je temeljita provedba zakonodavstva i politika i dalje ključni pokazatelj uspješnosti procesa integracije; potiče političke vođe Srbije da nastave provoditi reforme potrebne za usklađivanje sa standardima EU-a; poziva Srbiju da unaprijedi planiranje, koordinaciju i praćenje provedbe novog zakonodavstva i politika;

| 4. | pozdravlja napredak Srbije kad je riječ o poslovnom okruženju, smanjenju proračunskog deficita i tržištu rada, uključujući radno zakonodavstvo i politiku zapošljavanja; potiče srbijanske vlasti da nastave poboljšavati ulagačku klimu u cijeloj Srbiji, socijalno i gospodarski približe sve regije, zajamče zaštitu stranih ulaganja i riješe dugotrajne ulagačke sporove te, priznajući napredak u restrukturiranju javnih poduzeća, ističe važnost relevantnog dodatnog napredovanja i transparentnosti postupka privatizacije; ističe da Srbija treba uskladiti svoje zakonodavstvo o nadzoru nad državnim potporama s pravnom stečevinom; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja napredak Srbije kad je riječ o poslovnom okruženju, smanjenju proračunskog deficita i tržištu rada, uključujući radno zakonodavstvo i politiku zapošljavanja; potiče srbijanske vlasti da nastave poboljšavati ulagačku klimu u cijeloj Srbiji, socijalno i gospodarski približe sve regije, zajamče zaštitu stranih ulaganja i riješe dugotrajne ulagačke sporove te, priznajući napredak u restrukturiranju javnih poduzeća, ističe važnost relevantnog dodatnog napredovanja i transparentnosti postupka privatizacije; ističe da Srbija treba uskladiti svoje zakonodavstvo o nadzoru nad državnim potporama s pravnom stečevinom;

| 5. | pozdravlja napredak u pogledu gospodarskih reformi, što je poboljšalo proračunsku situaciju Srbije, te poziva Komisiju da nastavi podupirati vladu u planovima za provođenje dodatnih reformi, posebice u vezi s rješavanjem fiskalnih neravnoteža i reformi glavnih sektora gospodarstva; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja napredak u pogledu gospodarskih reformi, što je poboljšalo proračunsku situaciju Srbije, te poziva Komisiju da nastavi podupirati vladu u planovima za provođenje dodatnih reformi, posebice u vezi s rješavanjem fiskalnih neravnoteža i reformi glavnih sektora gospodarstva;

| 6. | pohvaljuje konstruktivan pristup Srbije migracijskoj krizi; međutim, napominje da bi se trebao potaknuti konstruktivan pristup sa susjednim zemljama; napominje da je Srbija ključan i koristan partner EU-a na Balkanu te je stoga neophodno da joj EU pruži sredstva i odgovarajuću financijsku pomoć; pozitivno ocjenjuje znatne napore koje je Srbija uz potporu EU-a i međunarodnu potporu uložila u pružanje skloništa i humanitarne pomoći za državljane trećih zemalja; poziva Srbiju da što prije poveća svoje prihvatne kapacitete; napominje da su nužne sveobuhvatne reforme kako bi se cijeli sustav azila racionalizirao i uskladio s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim standardima; napominje da je Srbija poduzela daljnje mjere kako bi riješila neutemeljene zahtjeve za azil koje su građani Srbije podnijeli u državama članicama EU-a i državama pridruženim Schengenu; poziva Srbiju da doprinosi daljnjem smanjenju broja neutemeljenih zahtjeva; ističe da je broj kapaciteta i sredstava za reintegraciju povratnika ograničen; |
| --- | --- |

6.

pohvaljuje konstruktivan pristup Srbije migracijskoj krizi; međutim, napominje da bi se trebao potaknuti konstruktivan pristup sa susjednim zemljama; napominje da je Srbija ključan i koristan partner EU-a na Balkanu te je stoga neophodno da joj EU pruži sredstva i odgovarajuću financijsku pomoć; pozitivno ocjenjuje znatne napore koje je Srbija uz potporu EU-a i međunarodnu potporu uložila u pružanje skloništa i humanitarne pomoći za državljane trećih zemalja; poziva Srbiju da što prije poveća svoje prihvatne kapacitete; napominje da su nužne sveobuhvatne reforme kako bi se cijeli sustav azila racionalizirao i uskladio s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim standardima; napominje da je Srbija poduzela daljnje mjere kako bi riješila neutemeljene zahtjeve za azil koje su građani Srbije podnijeli u državama članicama EU-a i državama pridruženim Schengenu; poziva Srbiju da doprinosi daljnjem smanjenju broja neutemeljenih zahtjeva; ističe da je broj kapaciteta i sredstava za reintegraciju povratnika ograničen;

| 7. | poziva Srbiju da poveća napore i postupno uskladi svoju vanjsku i sigurnosnu politiku s politikom EU-a, uključujući svoju politiku o Rusiji; u svjetlu toga, provođenje zajedničkih vojnih vježbi Srbije i Rusije smatra žalosnim; pozdravlja aktivno sudjelovanje Srbije u međunarodnim mirovnim operacijama; |
| --- | --- |

7.

poziva Srbiju da poveća napore i postupno uskladi svoju vanjsku i sigurnosnu politiku s politikom EU-a, uključujući svoju politiku o Rusiji; u svjetlu toga, provođenje zajedničkih vojnih vježbi Srbije i Rusije smatra žalosnim; pozdravlja aktivno sudjelovanje Srbije u međunarodnim mirovnim operacijama;

Vladavina prava

| 8. | ističe ključnu važnost načela vladavine prava; naglašava ključnu važnost neovisnog pravosuđa; konstatira da je postignut određen napredak u području pravosuđa, točnije u usvajanju pravila za ocjenjivanje rada sudaca i tužitelja, ali političko uplitanje i dalje je prisutno u velikoj mjeri; napominje da profesionalna sudska tijela zahtijevaju da im se pruže odgovarajuća sredstva; poziva vlasti da provedu nacionalnu strategiju za reformu pravosuđa kako je utvrđeno u akcijskom planu za poglavlje 23., da osiguraju neovisnost pravosuđa te da sucima i tužiteljima omoguće rad bez političkog uplitanja; poziva vladu da donese novi zakon o besplatnoj pravnoj pomoći te uvede pravne promjene za rješavanje kvalitete i dosljednosti pravosudne prakse i pravosudnog obrazovanja; izražava zabrinutost zbog stalnog postojanja neriješenih sudskih predmeta unatoč programu Vrhovnog kasacijskog suda za smanjenje njihova broja, te potiče Srbiju da poduzme dodatne korake kako bi se povećalo povjerenje u pravosuđe; |
| --- | --- |

8.

ističe ključnu važnost načela vladavine prava; naglašava ključnu važnost neovisnog pravosuđa; konstatira da je postignut određen napredak u području pravosuđa, točnije u usvajanju pravila za ocjenjivanje rada sudaca i tužitelja, ali političko uplitanje i dalje je prisutno u velikoj mjeri; napominje da profesionalna sudska tijela zahtijevaju da im se pruže odgovarajuća sredstva; poziva vlasti da provedu nacionalnu strategiju za reformu pravosuđa kako je utvrđeno u akcijskom planu za poglavlje 23., da osiguraju neovisnost pravosuđa te da sucima i tužiteljima omoguće rad bez političkog uplitanja; poziva vladu da donese novi zakon o besplatnoj pravnoj pomoći te uvede pravne promjene za rješavanje kvalitete i dosljednosti pravosudne prakse i pravosudnog obrazovanja; izražava zabrinutost zbog stalnog postojanja neriješenih sudskih predmeta unatoč programu Vrhovnog kasacijskog suda za smanjenje njihova broja, te potiče Srbiju da poduzme dodatne korake kako bi se povećalo povjerenje u pravosuđe;

| 9. | podsjeća vladu Srbije da u cijelosti i bez diskriminacije provede zakon o rehabilitaciji; predlaže vladi Srbije da dodatno izmijeni zakon o povratu imovine kako bi se otklonile sve proceduralne prepreke i pravna ograničenja u vezi s povratom u naturi; |
| --- | --- |

9.

podsjeća vladu Srbije da u cijelosti i bez diskriminacije provede zakon o rehabilitaciji; predlaže vladi Srbije da dodatno izmijeni zakon o povratu imovine kako bi se otklonile sve proceduralne prepreke i pravna ograničenja u vezi s povratom u naturi;

| 10. | primjećuje da su korupcija i organizirani kriminalitet široko rasprostranjeni u regiji te također predstavljaju prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju Srbije; prima na znanje određen napredak ostvaren u borbi protiv korupcije, koja je ipak i dalje uzrok zabrinutosti u Srbiji, zahvaljujući kontinuiranoj provedbi zakonodavstva i donošenju zakona o zaštiti zviždača; ističe da je potrebno napraviti evidenciju istraga i optužnica u slučajevima korupcije, uključujući slučajeve korupcije na visokoj razini te koordinirati i nadzirati potpunu provedbu strategije za suzbijanje korupcije kako je utvrđeno u akcijskom planu za poglavlje 23. u svim ključnim institucijama; poziva vlasti da Agenciji za borbu protiv korupcije i Vijeću za borbu protiv korupcije omoguće da u cijelosti i učinkovito provode svoj mandat te da državne institucije prate njihove preporuke; smatra da su regionalna strategija i pojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključni za učinkovitije rješavanje tih pitanja; poziva akademske ustanove da zajedno s državnim nadležnim tijelima i javnim dužnosnicima donesu pravila u tom području kako bi se istražili postojeći slučajevi plagiranja te spriječili budući takvi slučajevi; |
| --- | --- |

10.

primjećuje da su korupcija i organizirani kriminalitet široko rasprostranjeni u regiji te također predstavljaju prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju Srbije; prima na znanje određen napredak ostvaren u borbi protiv korupcije, koja je ipak i dalje uzrok zabrinutosti u Srbiji, zahvaljujući kontinuiranoj provedbi zakonodavstva i donošenju zakona o zaštiti zviždača; ističe da je potrebno napraviti evidenciju istraga i optužnica u slučajevima korupcije, uključujući slučajeve korupcije na visokoj razini te koordinirati i nadzirati potpunu provedbu strategije za suzbijanje korupcije kako je utvrđeno u akcijskom planu za poglavlje 23. u svim ključnim institucijama; poziva vlasti da Agenciji za borbu protiv korupcije i Vijeću za borbu protiv korupcije omoguće da u cijelosti i učinkovito provode svoj mandat te da državne institucije prate njihove preporuke; smatra da su regionalna strategija i pojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključni za učinkovitije rješavanje tih pitanja; poziva akademske ustanove da zajedno s državnim nadležnim tijelima i javnim dužnosnicima donesu pravila u tom području kako bi se istražili postojeći slučajevi plagiranja te spriječili budući takvi slučajevi;

| 11. | poziva srbijanske vlasti da u kaznenom zakonu izmijene dio o gospodarskom kriminalu i korupciji i provedu te izmjene kako bi se uspostavio vjerodostojan i predvidljiv okvir kaznenog zakona; još jednom ponavlja svoju duboku zabrinutost u vezi s odredbama i provođenjem članka 234. kaznenog zakona o zloupotrebi odgovornih položaja; još jedanput poziva na neovisnu i temeljitu reviziju reklasificiranih predmeta povezanih sa zlouporabom odgovornih položaja kako bi se dugotrajni nepravedni kazneni progoni mogli odmah odbaciti; |
| --- | --- |

11.

poziva srbijanske vlasti da u kaznenom zakonu izmijene dio o gospodarskom kriminalu i korupciji i provedu te izmjene kako bi se uspostavio vjerodostojan i predvidljiv okvir kaznenog zakona; još jednom ponavlja svoju duboku zabrinutost u vezi s odredbama i provođenjem članka 234. kaznenog zakona o zloupotrebi odgovornih položaja; još jedanput poziva na neovisnu i temeljitu reviziju reklasificiranih predmeta povezanih sa zlouporabom odgovornih položaja kako bi se dugotrajni nepravedni kazneni progoni mogli odmah odbaciti;

| 12. | napominje da je potrebno uložiti više napora u borbu protiv organiziranog kriminaliteta te da se mora uspostaviti evidencija konačnih presuda kako je utvrđeno u akcijskom planu za poglavlje 24.; poziva Komisiju i države članice da pruže potporu stručnjacima kako bi se uspostavio institucijski okvir i steklo stručno znanje za učinkovitu borbu protiv organiziranog kriminaliteta; u tom pogledu poziva na izravnu suradnju između tijela kaznenog progona Srbije i Kosova i ureda za vezu u Beogradu i Prištini; |
| --- | --- |

12.

napominje da je potrebno uložiti više napora u borbu protiv organiziranog kriminaliteta te da se mora uspostaviti evidencija konačnih presuda kako je utvrđeno u akcijskom planu za poglavlje 24.; poziva Komisiju i države članice da pruže potporu stručnjacima kako bi se uspostavio institucijski okvir i steklo stručno znanje za učinkovitu borbu protiv organiziranog kriminaliteta; u tom pogledu poziva na izravnu suradnju između tijela kaznenog progona Srbije i Kosova i ureda za vezu u Beogradu i Prištini;

Demokracija

| 13. | prima na znanje trud uložen u poboljšanje savjetodavnog postupka u parlamentu i daljnje povećanje uključenosti parlamenta u pregovarački proces za pristupanje EU-u; i dalje je zabrinut zbog široke primjene hitnih postupaka u donošenju zakonodavnih akata, uključujući akte u vezi s postupkom pridruživanja EU-u, jer se tijekom takvih postupaka nije uvijek moguće u dovoljnoj mjeri savjetovati s dionicima i sa širom javnošću; ističe da se nadzor parlamenta nad izvršnom vlašću treba dodatno pojačati; naglašava važnost aktivnog i konstruktivnog sudjelovanja oporbe u postupku donošenja odluka i u demokratskim institucijama; ističe da financiranje političkih stranaka mora biti transparentno i u skladu s najvišim međunarodnim normama; |
| --- | --- |

13.

prima na znanje trud uložen u poboljšanje savjetodavnog postupka u parlamentu i daljnje povećanje uključenosti parlamenta u pregovarački proces za pristupanje EU-u; i dalje je zabrinut zbog široke primjene hitnih postupaka u donošenju zakonodavnih akata, uključujući akte u vezi s postupkom pridruživanja EU-u, jer se tijekom takvih postupaka nije uvijek moguće u dovoljnoj mjeri savjetovati s dionicima i sa širom javnošću; ističe da se nadzor parlamenta nad izvršnom vlašću treba dodatno pojačati; naglašava važnost aktivnog i konstruktivnog sudjelovanja oporbe u postupku donošenja odluka i u demokratskim institucijama; ističe da financiranje političkih stranaka mora biti transparentno i u skladu s najvišim međunarodnim normama;

| 14. | naglašava važnost djelovanja organizacija civilnog društva u demokratskom društvu; napominje da se suradnja vlade i organizacija civilnog društva poboljšala; potiče srbijanske vlasti da poduzmu dodatne mjere kako bi se osigurao transparentan dijalog između civilnog društva i državnih institucija te povećala istinska uključenost predstavnika civilnog društva i nacionalnih manjina u postupak donošenja odluka; poziva nadležna tijela da zajamče odgovarajuću financijsku potporu za učinkovito funkcioniranje organizacija civilnog društva; poziva na pravodobnu i transparentnu komunikaciju s građanima, organizacijama i širom javnošću o razvoju događaja u pogledu procesa pristupnih pregovora te poziva na to da se širokom spektru njihovih predstavnika omogući sudjelovanje u tom procesu; |
| --- | --- |

14.

naglašava važnost djelovanja organizacija civilnog društva u demokratskom društvu; napominje da se suradnja vlade i organizacija civilnog društva poboljšala; potiče srbijanske vlasti da poduzmu dodatne mjere kako bi se osigurao transparentan dijalog između civilnog društva i državnih institucija te povećala istinska uključenost predstavnika civilnog društva i nacionalnih manjina u postupak donošenja odluka; poziva nadležna tijela da zajamče odgovarajuću financijsku potporu za učinkovito funkcioniranje organizacija civilnog društva; poziva na pravodobnu i transparentnu komunikaciju s građanima, organizacijama i širom javnošću o razvoju događaja u pogledu procesa pristupnih pregovora te poziva na to da se širokom spektru njihovih predstavnika omogući sudjelovanje u tom procesu;

| 15. | ponavlja svoj poziv srbijanskoj vladi da razmotri sve preporuke misija za promatranje izbora OESS-a/ODIHR-a, posebice one kojima se jamči transparentnost financiranja kampanja i izbornog postupka; poziva nadležna tijela da na odgovarajući način istraže slučajeve nasilnih ispada te navode o zastrašivanju i nepravilnostima do kojih je došlo tijekom općinskih izbora i drugih događanja povezanih s kampanjama; |
| --- | --- |

15.

ponavlja svoj poziv srbijanskoj vladi da razmotri sve preporuke misija za promatranje izbora OESS-a/ODIHR-a, posebice one kojima se jamči transparentnost financiranja kampanja i izbornog postupka; poziva nadležna tijela da na odgovarajući način istraže slučajeve nasilnih ispada te navode o zastrašivanju i nepravilnostima do kojih je došlo tijekom općinskih izbora i drugih događanja povezanih s kampanjama;

| 16. | ponovno ističe važnost nezavisnih regulatornih tijela, među kojima je i državni pravobranitelj, u osiguravanju nadzora nad izvršnom vlašću i njezine odgovornosti; poziva vlasti da državnom pravobranitelju pruže punu političku i administrativnu potporu za rad i da ga ne izlažu neutemeljenim kritikama; |
| --- | --- |

16.

ponovno ističe važnost nezavisnih regulatornih tijela, među kojima je i državni pravobranitelj, u osiguravanju nadzora nad izvršnom vlašću i njezine odgovornosti; poziva vlasti da državnom pravobranitelju pruže punu političku i administrativnu potporu za rad i da ga ne izlažu neutemeljenim kritikama;

| 17. | pozdravlja usvajanje sveobuhvatnog akcijskog plana za reformu javne uprave, zakona o inspekcijskom nadzoru, nacionalne strategije osposobljavanja lokalne vlasti i zakona o maksimalnom broju zaposlenih u javnom sektoru te poziva da se te reforme odmah provedu; ističe potrebu za depolitizacijom i profesionalizacijom javne uprave i transparentnijim postupcima zapošljavanja i otpuštanja kako bi se zajamčila stručnost, neutralnost i kontinuitet javne uprave; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja usvajanje sveobuhvatnog akcijskog plana za reformu javne uprave, zakona o inspekcijskom nadzoru, nacionalne strategije osposobljavanja lokalne vlasti i zakona o maksimalnom broju zaposlenih u javnom sektoru te poziva da se te reforme odmah provedu; ističe potrebu za depolitizacijom i profesionalizacijom javne uprave i transparentnijim postupcima zapošljavanja i otpuštanja kako bi se zajamčila stručnost, neutralnost i kontinuitet javne uprave;

Ljudska prava

| 18. | pozdravlja činjenicu da Srbija raspolaže odgovarajućim pravnim i institucijskim okvirom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; no napominje da i dalje postoje nedostaci u njegovoj provedbi, posebice u pogledu suzbijanja diskriminacije ugroženih skupina, među kojima su osobe s invaliditetom, osobe zaražene HIV-om/AIDS-om i pripadnici zajednice LGBTI; pozdravlja uspješno održanje Povorke ponosa 20. rujna 2015.; ističe, međutim, da diskriminacija i nasilje nad pripadnicima zajednice LGBTI i dalje izazivaju zabrinutost; s tim u vezi potiče vladu da razmotri preporuku CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama; izražava zabrinutost zbog brojnih napada na pripadnike ugroženih skupina koji još nisu u potpunosti istraženi; štoviše, izražava zabrinutost zbog stalnog problema obiteljskog nasilja; poziva vlasti da aktivno promiču poštovanje ljudskih prava za sve; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja činjenicu da Srbija raspolaže odgovarajućim pravnim i institucijskim okvirom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; no napominje da i dalje postoje nedostaci u njegovoj provedbi, posebice u pogledu suzbijanja diskriminacije ugroženih skupina, među kojima su osobe s invaliditetom, osobe zaražene HIV-om/AIDS-om i pripadnici zajednice LGBTI; pozdravlja uspješno održanje Povorke ponosa 20. rujna 2015.; ističe, međutim, da diskriminacija i nasilje nad pripadnicima zajednice LGBTI i dalje izazivaju zabrinutost; s tim u vezi potiče vladu da razmotri preporuku CM/Rec(2010)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama; izražava zabrinutost zbog brojnih napada na pripadnike ugroženih skupina koji još nisu u potpunosti istraženi; štoviše, izražava zabrinutost zbog stalnog problema obiteljskog nasilja; poziva vlasti da aktivno promiču poštovanje ljudskih prava za sve;

| 19. | izražava zabrinutost zbog činjenice da nije postignut napredak u poboljšanju stanja u vezi sa slobodom govora i medija; sa zabrinutošću ističe stalni politički pritisak koji ugrožava nezavisnost medija, što rezultira sve većom autocenzurom medija; zabrinut je što se novinari u svom poslu suočavaju s političkim pritiskom, zastrašivanjem, nasiljem i prijetnjama; poziva vlasti da istraže sve slučajeve napada na novinare i medije, koji su potakli snažne prosvjede Međunarodnog udruženja novinara; ponavlja da nove zakone o medijima treba provesti u cijelosti; ističe potrebu za potpunom transparentnošću vlasništva nad medijima i financiranja medija te nediskriminacijom u pogledu državnog oglašavanja; |
| --- | --- |

19.

izražava zabrinutost zbog činjenice da nije postignut napredak u poboljšanju stanja u vezi sa slobodom govora i medija; sa zabrinutošću ističe stalni politički pritisak koji ugrožava nezavisnost medija, što rezultira sve većom autocenzurom medija; zabrinut je što se novinari u svom poslu suočavaju s političkim pritiskom, zastrašivanjem, nasiljem i prijetnjama; poziva vlasti da istraže sve slučajeve napada na novinare i medije, koji su potakli snažne prosvjede Međunarodnog udruženja novinara; ponavlja da nove zakone o medijima treba provesti u cijelosti; ističe potrebu za potpunom transparentnošću vlasništva nad medijima i financiranja medija te nediskriminacijom u pogledu državnog oglašavanja;

| 20. | iznimno je zabrinut zbog ponovljenih slučajeva curenja informacija u medije u pogledu tekućih kaznenih istraga, čime se krši pretpostavka nedužnosti; poziva srbijanske vlasti da ozbiljno istraže niz istaknutih slučajeva u kojima su mediji objavili dokaze navodnih prijestupa; |
| --- | --- |

20.

iznimno je zabrinut zbog ponovljenih slučajeva curenja informacija u medije u pogledu tekućih kaznenih istraga, čime se krši pretpostavka nedužnosti; poziva srbijanske vlasti da ozbiljno istraže niz istaknutih slučajeva u kojima su mediji objavili dokaze navodnih prijestupa;

Poštovanje i zaštita manjina

| 21. | naglašava važnost vijeća nacionalnih manjina u njihovoj ulozi promicanja prava nacionalnih manjina i njihove demokratske naravi te također potiče njihovo odgovarajuće i provjerljivo financiranje; pozdravlja predanost Srbije sastavljanju posebnog akcijskog plana za nacionalne manjine, koji će omogućiti daljnji napredak u provedbi i razvoju praksi i pravnog okvira u pogledu nacionalnih manjina; ponovno poziva Srbiju da osigura održavanje razine stečenih prava i ovlasti u postupku njihova pravnog usklađivanja s odlukama Ustavnog suda Republike Srbije te potiče na donošenje zakona o vijećima nacionalnih manjina što je prije moguće u svrhu razjašnjenja njihova pravnog statusa i sigurnosti njihove nadležnosti; izražava duboku zabrinutost zbog prekida prijenosa programa na jezicima manjina nakon najavljene privatizacije medija; poziva Srbiju da u cijeloj zemlji poveća svoje napore kad je riječ o učinkovitoj i dosljednoj provedbi zakonodavstva o zaštiti manjina i nediskriminaciji nacionalnih manjina, što se odnosi na obrazovanje, osobito kad je riječ o pravovremenom financiranju i prevođenju udžbenika na materinske jezike manjina, uporabu jezika manjina, zastupljenost nacionalnih manjina u državnoj upravi i predstavničkim tijelima na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te pristup medijima i vjerskim obredima na jezicima manjina; poziva srbijansku vladu da provede sve međunarodne ugovore i bilateralne sporazume o pravima manjina; |
| --- | --- |

21.

naglašava važnost vijeća nacionalnih manjina u njihovoj ulozi promicanja prava nacionalnih manjina i njihove demokratske naravi te također potiče njihovo odgovarajuće i provjerljivo financiranje; pozdravlja predanost Srbije sastavljanju posebnog akcijskog plana za nacionalne manjine, koji će omogućiti daljnji napredak u provedbi i razvoju praksi i pravnog okvira u pogledu nacionalnih manjina; ponovno poziva Srbiju da osigura održavanje razine stečenih prava i ovlasti u postupku njihova pravnog usklađivanja s odlukama Ustavnog suda Republike Srbije te potiče na donošenje zakona o vijećima nacionalnih manjina što je prije moguće u svrhu razjašnjenja njihova pravnog statusa i sigurnosti njihove nadležnosti; izražava duboku zabrinutost zbog prekida prijenosa programa na jezicima manjina nakon najavljene privatizacije medija; poziva Srbiju da u cijeloj zemlji poveća svoje napore kad je riječ o učinkovitoj i dosljednoj provedbi zakonodavstva o zaštiti manjina i nediskriminaciji nacionalnih manjina, što se odnosi na obrazovanje, osobito kad je riječ o pravovremenom financiranju i prevođenju udžbenika na materinske jezike manjina, uporabu jezika manjina, zastupljenost nacionalnih manjina u državnoj upravi i predstavničkim tijelima na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te pristup medijima i vjerskim obredima na jezicima manjina; poziva srbijansku vladu da provede sve međunarodne ugovore i bilateralne sporazume o pravima manjina;

| 22. | napominje da kulturna raznolikost Vojvodine također doprinosi identitetu Srbije; ističe da se autonomija Vojvodine ne bi trebala smanjivati te da se zakon o sredstvima Vojvodine treba usvojiti bez odgode kako je propisano ustavom; |
| --- | --- |

22.

napominje da kulturna raznolikost Vojvodine također doprinosi identitetu Srbije; ističe da se autonomija Vojvodine ne bi trebala smanjivati te da se zakon o sredstvima Vojvodine treba usvojiti bez odgode kako je propisano ustavom;

| 23. | poziva srbijanske vlasti da provedu konkretne mjere za poboljšanje položaja Roma, osobito u pogledu izdavanja osobnih dokumenata, obrazovanja, smještaja, zdravstvene skrbi i zapošljavanja; nadalje, poziva srbijanske vlasti da osiguraju jednaku zastupljenost Roma u javnim institucijama i javnom životu, uključujući posvećivanje posebne pozornosti uključivanju Romkinja; naglašava da je potrebno dodatno osnažiti politiku integracije Roma i na učinkovit način riješiti problem diskriminacije, uzimajući u obzir nasilje nad mnogim predstavnicima manjinskih nevladinih organizacija; stoga se raduje mjerama u okviru predstojeće strategije i akcijskog plana za uključenje Roma; u tom svjetlu pozdravlja Deklaraciju iz Prištine, kojom se vlade te međunarodne i međuvladine organizacije, kao i organizacije civilnog društva, pozivaju da temeljito primjenjuju načela nediskriminacije i jednakosti u pogledu rada i djelovanja na promoviranju i poštovanju prava Roma; |
| --- | --- |

23.

poziva srbijanske vlasti da provedu konkretne mjere za poboljšanje položaja Roma, osobito u pogledu izdavanja osobnih dokumenata, obrazovanja, smještaja, zdravstvene skrbi i zapošljavanja; nadalje, poziva srbijanske vlasti da osiguraju jednaku zastupljenost Roma u javnim institucijama i javnom životu, uključujući posvećivanje posebne pozornosti uključivanju Romkinja; naglašava da je potrebno dodatno osnažiti politiku integracije Roma i na učinkovit način riješiti problem diskriminacije, uzimajući u obzir nasilje nad mnogim predstavnicima manjinskih nevladinih organizacija; stoga se raduje mjerama u okviru predstojeće strategije i akcijskog plana za uključenje Roma; u tom svjetlu pozdravlja Deklaraciju iz Prištine, kojom se vlade te međunarodne i međuvladine organizacije, kao i organizacije civilnog društva, pozivaju da temeljito primjenjuju načela nediskriminacije i jednakosti u pogledu rada i djelovanja na promoviranju i poštovanju prava Roma;

Regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi

| 24. | cijeni konstruktivan pristup koji srbijanska vlada zauzima u odnosima sa susjednim zemljama s obzirom na to da se njime omogućava znatan napredak u ostvarivanju i regionalne suradnje i čvršćih odnosa s EU-om te poziva Srbiju da nastavi poboljšavati svoje dobrosusjedske odnose; poziva Srbiju da nastavi promicati dobrosusjedske odnose i mirno rješavanje sporova, što uključuje promicanje ozračja tolerancije, osuđivanje svih oblika govora mržnje ili ratne retorike te uzdržavanje od gesta poput javnih dočeka pojedinaca osuđenih za ratne zločine; napominje da neriješene sporove i pitanja, osobito granične sporove, pitanja sukcesije, povrata kulturnih dobara i otvaranja jugoslavenskih arhiva, treba riješiti u skladu s međunarodnim pravom i utvrđenim načelima, uključujući provedbom pravno obvezujućih sporazuma, između ostalog sporazuma o pitanju sukcesije, te da bilateralne sporove treba riješiti u ranim fazama postupka pridruživanja u skladu s međunarodnim pravom; ističe konstruktivnu ulogu Srbije u okviru Berlinskog procesa te inicijative „Zapadnobalkanska šestorka” i njezina programa povezanosti; pozdravlja ostale inicijative usredotočene na budućnost zapadnog Balkana, osobito proces Brdo, koji je dokazano važan okvir i za političku i tehnološku suradnju, te smatra da konkretna suradnja u područjima od obostranog interesa može doprinijeti stabilizaciji zapadnog Balkana; pozdravlja, u tom pogledu, prvi zajednički ministarski sastanak Srbije i Bosne i Hercegovine održan 4. studenoga 2015. u Sarajevu; poziva Srbiju da nastavi promicati stabilizaciju i institucionalno jačanje Bosne i Hercegovine s pomoću postojećih kontakata i dobrosusjedskih odnosa s tom državom; ponovno poziva srpske vlasti da poduzmu daljnje mjere za prekograničnu suradnju sa susjednim državama članicama EU-a, što se odnosi i na programe prekogranične i transnacionalne suradnje 2014. – 2020. i strategiju EU-a za dunavsku regiju; pozdravlja ideju pokretanja pregovora za potpisivanje sporazuma o dobrosusjedskim odnosima sa svojim susjedima te se nada da će to dovesti do pozitivnijeg razvoja u regionalnom kontekstu; pozdravlja sastanak premijera Bugarske, Rumunjske i Srbije o suradnji u pitanjima energetske i prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

24.

cijeni konstruktivan pristup koji srbijanska vlada zauzima u odnosima sa susjednim zemljama s obzirom na to da se njime omogućava znatan napredak u ostvarivanju i regionalne suradnje i čvršćih odnosa s EU-om te poziva Srbiju da nastavi poboljšavati svoje dobrosusjedske odnose; poziva Srbiju da nastavi promicati dobrosusjedske odnose i mirno rješavanje sporova, što uključuje promicanje ozračja tolerancije, osuđivanje svih oblika govora mržnje ili ratne retorike te uzdržavanje od gesta poput javnih dočeka pojedinaca osuđenih za ratne zločine; napominje da neriješene sporove i pitanja, osobito granične sporove, pitanja sukcesije, povrata kulturnih dobara i otvaranja jugoslavenskih arhiva, treba riješiti u skladu s međunarodnim pravom i utvrđenim načelima, uključujući provedbom pravno obvezujućih sporazuma, između ostalog sporazuma o pitanju sukcesije, te da bilateralne sporove treba riješiti u ranim fazama postupka pridruživanja u skladu s međunarodnim pravom; ističe konstruktivnu ulogu Srbije u okviru Berlinskog procesa te inicijative „Zapadnobalkanska šestorka” i njezina programa povezanosti; pozdravlja ostale inicijative usredotočene na budućnost zapadnog Balkana, osobito proces Brdo, koji je dokazano važan okvir i za političku i tehnološku suradnju, te smatra da konkretna suradnja u područjima od obostranog interesa može doprinijeti stabilizaciji zapadnog Balkana; pozdravlja, u tom pogledu, prvi zajednički ministarski sastanak Srbije i Bosne i Hercegovine održan 4. studenoga 2015. u Sarajevu; poziva Srbiju da nastavi promicati stabilizaciju i institucionalno jačanje Bosne i Hercegovine s pomoću postojećih kontakata i dobrosusjedskih odnosa s tom državom; ponovno poziva srpske vlasti da poduzmu daljnje mjere za prekograničnu suradnju sa susjednim državama članicama EU-a, što se odnosi i na programe prekogranične i transnacionalne suradnje 2014. – 2020. i strategiju EU-a za dunavsku regiju; pozdravlja ideju pokretanja pregovora za potpisivanje sporazuma o dobrosusjedskim odnosima sa svojim susjedima te se nada da će to dovesti do pozitivnijeg razvoja u regionalnom kontekstu; pozdravlja sastanak premijera Bugarske, Rumunjske i Srbije o suradnji u pitanjima energetske i prometne infrastrukture;

| 25. | potiče Srbiju da i dalje surađuje s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju, u duhu pomirenja i dobrosusjedskih odnosa; ističe važnost sveobuhvatne nacionalne strategije za postupanje s ratnim zločinima u zemlji; poziva vlasti da nastave raditi na pronalasku nestalih osoba, na pripremi mehanizma odštete za žrtve i njihove obitelji, što je važan preduvjet za pomirenje, čime se osigurava pravo obiteljima žrtava da doznaju sudbinu nestalih članova svoje obitelji; ističe da se zakon o civilnim žrtvama treba usvojiti bez nepotrebnog odgađanja imajući u vidu da postojeće zakonodavstvo ne priznaje nekoliko skupina žrtava ratnih zločina; napominje da i dalje postoje određene kontroverze, osobito u kontekstu različitih interpretacija novije povijesti; ponovno izražava svoju potporu inicijativi REKOM, regionalnoj komisiji za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenima u bivšoj Jugoslaviji; |
| --- | --- |

25.

potiče Srbiju da i dalje surađuje s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju, u duhu pomirenja i dobrosusjedskih odnosa; ističe važnost sveobuhvatne nacionalne strategije za postupanje s ratnim zločinima u zemlji; poziva vlasti da nastave raditi na pronalasku nestalih osoba, na pripremi mehanizma odštete za žrtve i njihove obitelji, što je važan preduvjet za pomirenje, čime se osigurava pravo obiteljima žrtava da doznaju sudbinu nestalih članova svoje obitelji; ističe da se zakon o civilnim žrtvama treba usvojiti bez nepotrebnog odgađanja imajući u vidu da postojeće zakonodavstvo ne priznaje nekoliko skupina žrtava ratnih zločina; napominje da i dalje postoje određene kontroverze, osobito u kontekstu različitih interpretacija novije povijesti; ponovno izražava svoju potporu inicijativi REKOM, regionalnoj komisiji za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenima u bivšoj Jugoslaviji;

| 26. | pozdravlja objavu nacrta nacionalne strategije za ratne zločine kojom se određuju planovi za rješavanje kaznenog progona zločina počinjenih tijekom 1990-ih godina u bivšoj Jugoslaviji; naglašava potrebu za jačanjem i depolitizacijom srbijanskih institucija koje se bave ratnim zločinima; poziva Srbiju da uvede učinkovit sustav zaštite svjedoka i žrtava te da žrtvama i njihovim obiteljima zajamči pravo na odštetu; poziva na bolju regionalnu suradnju u predmetima povezanima s ratnim zločinima; ponavlja svoj poziv Srbiji da u duhu pomirenja i dobrosusjedskih odnosa zajedno s Komisijom i susjedima ponovno ispita svoje zakonodavstvo o nadležnosti u postupcima u pogledu ratnih zločina; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja objavu nacrta nacionalne strategije za ratne zločine kojom se određuju planovi za rješavanje kaznenog progona zločina počinjenih tijekom 1990-ih godina u bivšoj Jugoslaviji; naglašava potrebu za jačanjem i depolitizacijom srbijanskih institucija koje se bave ratnim zločinima; poziva Srbiju da uvede učinkovit sustav zaštite svjedoka i žrtava te da žrtvama i njihovim obiteljima zajamči pravo na odštetu; poziva na bolju regionalnu suradnju u predmetima povezanima s ratnim zločinima; ponavlja svoj poziv Srbiji da u duhu pomirenja i dobrosusjedskih odnosa zajedno s Komisijom i susjedima ponovno ispita svoje zakonodavstvo o nadležnosti u postupcima u pogledu ratnih zločina;

| 27. | pozdravlja stalan angažman Srbije u postupku normalizacije odnosa s Kosovom i dovršavanje ključnih sporazuma 25. kolovoza 2015., točnije sporazuma o udruženju/zajednici općina s većinskim srpskim stanovništvom na Kosovu, energetskim pitanjima, telekomunikacijama i mostu Mitrovica; poziva Srbiju da brzo provede svoj dio tih sporazuma te da konstruktivno surađuje s Kosovom u izradi i provedbi budućih sporazuma; napominje da je postignut napredak u područjima kao što su policijska i civilna zaštita, osiguranje vozila, carina, dogovori o suradnji i katastarski podaci; ponavlja da bi se napredak u dijalogu trebao mjeriti njegovom provedbom na terenu; poziva Srbiju i Kosovo da se suzdrže od negativne retorike i da u dobroj vjeri i pravovremeno nastave s cjelovitom provedbom već postignutih sporazuma te da odlučno nastave postupak normalizacije odnosa; poziva na stalne napore vlada i institucija EU-a da komuniciraju i objašnjavaju odredbe postignutih sporazuma kako bi se albanska i srpska zajednica na Kosovu bolje povezale; pohvaljuje napore poslovne zajednice, na čelu s gospodarskim komorama, koja doprinosi normalizaciji odnosa uključujući se u dijalog između gospodarskih komora Srbije i Kosova u svrhu svladavanja prepreka poslovanju između dviju strana i olakšavanja kontakta i suradnje između trgovačkih društava; poziva Komisiju da u budućnosti podrži održavanje i razvoj tih aktivnosti; potiče Srbiju i Kosovo da pronađu nova područja rasprave o kojima će voditi dijalog u cilju poboljšanja života ljudi i sveobuhvatne normalizacije odnosa; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da procijeni koliko učinkovito obje strane ispunjavaju svoje obveze; poziva Srbiju da djeluje u duhu dobrosusjedskih odnosa te izražava nadu da odbijen zahtjev Kosova za članstvo u UNESCO-u neće otežati njihov dijalog i daljnju integraciju Kosova u regionalne i međunarodne organizacije te da će se nastaviti suradnja i napori u cilju zaštite kulturne baštine; poziva Beograd i Prištinu da održavaju dobrosusjedske odnose; pozdravlja činjenicu da je dijalog između srbijanskog premijera Vučića i kosovskog premijera Mustafe nastavljen 27. siječnja 2016.; napominje da se među temama o kojima su raspravljali nalaze međusobno priznavanje sveučilišnih i stručnih diploma te poboljšanje cestovnih i željezničkih veza; ističe da će napredak na terenu koristiti cijeloj regiji; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja stalan angažman Srbije u postupku normalizacije odnosa s Kosovom i dovršavanje ključnih sporazuma 25. kolovoza 2015., točnije sporazuma o udruženju/zajednici općina s većinskim srpskim stanovništvom na Kosovu, energetskim pitanjima, telekomunikacijama i mostu Mitrovica; poziva Srbiju da brzo provede svoj dio tih sporazuma te da konstruktivno surađuje s Kosovom u izradi i provedbi budućih sporazuma; napominje da je postignut napredak u područjima kao što su policijska i civilna zaštita, osiguranje vozila, carina, dogovori o suradnji i katastarski podaci; ponavlja da bi se napredak u dijalogu trebao mjeriti njegovom provedbom na terenu; poziva Srbiju i Kosovo da se suzdrže od negativne retorike i da u dobroj vjeri i pravovremeno nastave s cjelovitom provedbom već postignutih sporazuma te da odlučno nastave postupak normalizacije odnosa; poziva na stalne napore vlada i institucija EU-a da komuniciraju i objašnjavaju odredbe postignutih sporazuma kako bi se albanska i srpska zajednica na Kosovu bolje povezale; pohvaljuje napore poslovne zajednice, na čelu s gospodarskim komorama, koja doprinosi normalizaciji odnosa uključujući se u dijalog između gospodarskih komora Srbije i Kosova u svrhu svladavanja prepreka poslovanju između dviju strana i olakšavanja kontakta i suradnje između trgovačkih društava; poziva Komisiju da u budućnosti podrži održavanje i razvoj tih aktivnosti; potiče Srbiju i Kosovo da pronađu nova područja rasprave o kojima će voditi dijalog u cilju poboljšanja života ljudi i sveobuhvatne normalizacije odnosa; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da procijeni koliko učinkovito obje strane ispunjavaju svoje obveze; poziva Srbiju da djeluje u duhu dobrosusjedskih odnosa te izražava nadu da odbijen zahtjev Kosova za članstvo u UNESCO-u neće otežati njihov dijalog i daljnju integraciju Kosova u regionalne i međunarodne organizacije te da će se nastaviti suradnja i napori u cilju zaštite kulturne baštine; poziva Beograd i Prištinu da održavaju dobrosusjedske odnose; pozdravlja činjenicu da je dijalog između srbijanskog premijera Vučića i kosovskog premijera Mustafe nastavljen 27. siječnja 2016.; napominje da se među temama o kojima su raspravljali nalaze međusobno priznavanje sveučilišnih i stručnih diploma te poboljšanje cestovnih i željezničkih veza; ističe da će napredak na terenu koristiti cijeloj regiji;

| 28. | podržava, u kontekstu Berlinskog procesa, osnivanje Foruma civilnog društva zemalja zapadnog Balkana, koji predstavnicima civilnog društva iz regije pruža priliku za razmjenu ideja, izražavanje razloga za zabrinutost i osmišljavanje konkretnih preporuka za donositelje odluka, te poziva na nastavak tog procesa na sljedećem sastanku na vrhu u Parizu 2016. kao i na organizaciju pripremnih radionica namijenjenih organizacijama civilnog društva u regiji; |
| --- | --- |

28.

podržava, u kontekstu Berlinskog procesa, osnivanje Foruma civilnog društva zemalja zapadnog Balkana, koji predstavnicima civilnog društva iz regije pruža priliku za razmjenu ideja, izražavanje razloga za zabrinutost i osmišljavanje konkretnih preporuka za donositelje odluka, te poziva na nastavak tog procesa na sljedećem sastanku na vrhu u Parizu 2016. kao i na organizaciju pripremnih radionica namijenjenih organizacijama civilnog društva u regiji;

Energija, okoliš i prijevoz

| 29. | naglašava da Srbija kao ugovorna stranka Energetske zajednice i dalje treba aktivno sudjelovati u radu institucija te zajednice i nastaviti s provedbom pravne stečevine kako bi se uspostavili održivi i sigurni energetski sustavi; poziva vlasti da počnu provoditi ciljeve istaknute u strategiji razvoja energetskog sektora, s obzirom na to da nema značajnih ulaganja u sektoru obnovljivih izvora energije; potiče Srbiju da razvija konkurentnost na tržištu plina te da poduzima mjere kojima će se poboljšati usklađivanje s pravnom stečevinom u području obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti, te poziva Srbiju da se više usredotoči na zelenu energiju; poziva Komisiju da podrži vladu Srbije u njezinim naporima da smanji ovisnost države o uvozu energenata i da diversificira srbijanske izvore plina; primjećuje da nedavno doneseni paket IPA II. za 2015. između ostalog uključuje program od 155 milijuna EUR za financiranje velikih regionalnih infrastrukturnih projekata u sektoru energije i prijevoza na zapadnom Balkanu; potiče Srbiju da se uskladi s prosječnim preuzetim obvezama u EU-u kad je riječ o klimatskim promjenama i dogovoru postignutome u Parizu na konferenciji COP 21; |
| --- | --- |

29.

naglašava da Srbija kao ugovorna stranka Energetske zajednice i dalje treba aktivno sudjelovati u radu institucija te zajednice i nastaviti s provedbom pravne stečevine kako bi se uspostavili održivi i sigurni energetski sustavi; poziva vlasti da počnu provoditi ciljeve istaknute u strategiji razvoja energetskog sektora, s obzirom na to da nema značajnih ulaganja u sektoru obnovljivih izvora energije; potiče Srbiju da razvija konkurentnost na tržištu plina te da poduzima mjere kojima će se poboljšati usklađivanje s pravnom stečevinom u području obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti, te poziva Srbiju da se više usredotoči na zelenu energiju; poziva Komisiju da podrži vladu Srbije u njezinim naporima da smanji ovisnost države o uvozu energenata i da diversificira srbijanske izvore plina; primjećuje da nedavno doneseni paket IPA II. za 2015. između ostalog uključuje program od 155 milijuna EUR za financiranje velikih regionalnih infrastrukturnih projekata u sektoru energije i prijevoza na zapadnom Balkanu; potiče Srbiju da se uskladi s prosječnim preuzetim obvezama u EU-u kad je riječ o klimatskim promjenama i dogovoru postignutome u Parizu na konferenciji COP 21;

| 30. | poziva srbijansku vladu da, u skladu s važnosti Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) za daljnji razvoj prekogranične suradnje između država članica EU-a i njihovih susjeda, pruži potreban pravni okvir koji bi omogućio sudjelovanje Srbije u takvim grupacijama; |
| --- | --- |

30.

poziva srbijansku vladu da, u skladu s važnosti Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) za daljnji razvoj prekogranične suradnje između država članica EU-a i njihovih susjeda, pruži potreban pravni okvir koji bi omogućio sudjelovanje Srbije u takvim grupacijama;

| 31. | izražava zabrinutost zbog neizvršavanja provedbe zakonodavstva o otpadu i poziva srbijanske vlasti da pojačaju napore u svrhu zatvaranja i čišćenja nezakonitih odlagališta te da izrade vjerodostojnu politiku smanjenja otpada u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu; |
| --- | --- |

31.

izražava zabrinutost zbog neizvršavanja provedbe zakonodavstva o otpadu i poziva srbijanske vlasti da pojačaju napore u svrhu zatvaranja i čišćenja nezakonitih odlagališta te da izrade vjerodostojnu politiku smanjenja otpada u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu;

| 32. | pozdravlja plan za obnovu, nadogradnju i modernizaciju dijelova željezničke mreže i potiče srbijanske vlasti da nastave s dodatnim poboljšanjem javnog prijevoza u suradnji sa susjednim zemljama; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja plan za obnovu, nadogradnju i modernizaciju dijelova željezničke mreže i potiče srbijanske vlasti da nastave s dodatnim poboljšanjem javnog prijevoza u suradnji sa susjednim zemljama;

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

33.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Srbije.

---

(1)  SL L 80, 19.3.2008., str. 46.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0065.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0095.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/58

---

P8_TA(2016)0047

Proces europske integracije Kosova

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o izvješću o Kosovu za 2015. (2015/2893(RSP))

(2018/C 035/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća od 22. listopada 2012. o davanju ovlasti Komisiji da započne s pregovorima o okvirnom sporazumu s Kosovom u vezi sa sudjelovanjem u programima Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća od 22. listopada 2012. o davanju ovlasti Komisiji da započne s pregovorima o okvirnom sporazumu s Kosovom u vezi sa sudjelovanjem u programima Unije,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2013. o donošenju odluke o odobravanju otvaranja pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2013. o donošenju odluke o odobravanju otvaranja pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova,

| — | uzimajući u obzir Prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa, koji su 19. travnja 2013. potpisali predsjednici vlada Hasim Thaçi i Ivica Dačić te Akcijski plan za provedbu od 22. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa, koji su 19. travnja 2013. potpisali predsjednici vlada Hasim Thaçi i Ivica Dačić te Akcijski plan za provedbu od 22. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/349/ZVSP od 12. lipnja 2014. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu, EULEX KOSOVO, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/349/ZVSP od 12. lipnja 2014. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu, EULEX KOSOVO,

| — | uzimajući u obzir potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova 27. listopada 2015. i njegovu ratifikaciju koju je Skupština Kosova izvršila 2. studenoga 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova 27. listopada 2015. i njegovu ratifikaciju koju je Skupština Kosova izvršila 2. studenoga 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o tekućim aktivnostima Privremene administrativne misije UN-a na Kosovu (UNMIK) i događajima povezanima s time, uključujući posljednje izvješće od 3. studenoga 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o tekućim aktivnostima Privremene administrativne misije UN-a na Kosovu (UNMIK) i događajima povezanima s time, uključujući posljednje izvješće od 3. studenoga 2015.,

| — | uzimajući u obzir produljenje mandata Posebnog predstavnika EU-a za Kosovo Samuela Žbogara do 28. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir produljenje mandata Posebnog predstavnika EU-a za Kosovo Samuela Žbogara do 28. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. studenoga 2015. naslovljenu „Strategija proširenja EU-a” (COM(2015)0611), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. studenoga 2015. naslovljenu „Strategija proširenja EU-a” (COM(2015)0611),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. prosinca 2015. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. prosinca 2015. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanaka Vijeća za opće poslove od 7. prosinca 2009., 14. prosinca 2010. i 5. prosinca 2011. u kojima je istaknuto i ponovno potvrđeno da bi i Kosovo, ne dovodeći u pitanje stajalište država članica o njegovu statusu, trebalo imati koristi od dogledne liberalizacije viznog režima kad se ispune svi uvjeti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanaka Vijeća za opće poslove od 7. prosinca 2009., 14. prosinca 2010. i 5. prosinca 2011. u kojima je istaknuto i ponovno potvrđeno da bi i Kosovo, ne dovodeći u pitanje stajalište država članica o njegovu statusu, trebalo imati koristi od dogledne liberalizacije viznog režima kad se ispune svi uvjeti,

| — | uzimajući u obzir početak dijaloga o vizama u siječnju 2012., plan za liberalizaciju viznog režima iz lipnja 2012. te drugo izvješće Komisije od 24. srpnja 2014. o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima (COM(2014)0488) i misiju stručnjaka koju je u srpnju 2015. poslala Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir početak dijaloga o vizama u siječnju 2012., plan za liberalizaciju viznog režima iz lipnja 2012. te drugo izvješće Komisije od 24. srpnja 2014. o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima (COM(2014)0488) i misiju stručnjaka koju je u srpnju 2015. poslala Komisija,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće Skupštine UN-a br. 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Srbije i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće Skupštine UN-a br. 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Srbije i Kosova,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave s međuparlamentarnih sastanaka Europskog parlamenta i Kosova od 28. i 29. svibnja 2008., 6. i 7. travnja 2009., 22. i 23. lipnja 2010., 20. svibnja 2011., 14. i 15. ožujka 2012., 30. i 31. listopada 2013. te 29. i 30. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave s međuparlamentarnih sastanaka Europskog parlamenta i Kosova od 28. i 29. svibnja 2008., 6. i 7. travnja 2009., 22. i 23. lipnja 2010., 20. svibnja 2011., 14. i 15. ožujka 2012., 30. i 31. listopada 2013. te 29. i 30. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Kosova za 2015. od 10. studenoga 2015. godine (SWD(2015)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Kosova za 2015. od 10. studenoga 2015. godine (SWD(2015)0215),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije,

| — | uzimajući u obzir rad Ulrike Lunacek kao stalne izvjestiteljice Odbora za vanjske poslove o Kosovu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Ulrike Lunacek kao stalne izvjestiteljice Odbora za vanjske poslove o Kosovu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da 110 od 193 države članice UN-a, uključujući 23 od 28 država članica EU-a, priznaje neovisnost Kosova; |
| --- | --- |

A.

budući da 110 od 193 države članice UN-a, uključujući 23 od 28 država članica EU-a, priznaje neovisnost Kosova;

| B. | budući da je Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova potpisan 27. listopada 2015. te da ga je Skupština Kosova ratificirala 2. studenoga 2015.; budući da je Europski parlament dao svoju suglasnost 21. siječnja 2016.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova potpisan 27. listopada 2015. te da ga je Skupština Kosova ratificirala 2. studenoga 2015.; budući da je Europski parlament dao svoju suglasnost 21. siječnja 2016.;

| C. | budući da se (potencijalne) države kandidatkinje ocjenjuju na temelju vlastitih zasluga te budući da raspored pristupanja ovisi o brzini i kvaliteti provedbe nužnih reformi; |
| --- | --- |

C.

budući da se (potencijalne) države kandidatkinje ocjenjuju na temelju vlastitih zasluga te budući da raspored pristupanja ovisi o brzini i kvaliteti provedbe nužnih reformi;

| D. | budući da je EU u više navrata isticao svoju spremnost da pomogne gospodarskom i političkom razvoju Kosova s pomoću jasne europske perspektive koja je u skladu s europskom perspektivom regije; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU u više navrata isticao svoju spremnost da pomogne gospodarskom i političkom razvoju Kosova s pomoću jasne europske perspektive koja je u skladu s europskom perspektivom regije;

| E. | budući da je EU stavio vladavinu prava u središte svoje politike proširenja; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU stavio vladavinu prava u središte svoje politike proširenja;

| F. | budući da je EU naglasio potrebu da se osnaže gospodarsko upravljanje, vladavina prava i kapacitet javne uprave u svim zemljama zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU naglasio potrebu da se osnaže gospodarsko upravljanje, vladavina prava i kapacitet javne uprave u svim zemljama zapadnog Balkana;

| G. | budući da mandat EULEX-a istječe 14. lipnja 2016.; budući da je strateška revizija misije EULEX-a na Kosovu još u tijeku; |
| --- | --- |

G.

budući da mandat EULEX-a istječe 14. lipnja 2016.; budući da je strateška revizija misije EULEX-a na Kosovu još u tijeku;

| 1. | pozdravlja potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova od 27. listopada 2015. kao prvog ugovornog odnosa, ali i njegovu brzu ratifikaciju koju je Skupština Kosova provela 2. studenoga 2015.; naglašava da se Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju otvara put za integraciju Kosova u EU, nudi snažan poticaj za provedbu i institucionalizaciju reformi te omogućuje uspostava suradnje s EU-om u brojnim područjima u cilju poboljšanja političkog dijaloga i uže trgovinske integracije kao i jačanja odnosa sa susjednim zemljama te doprinošenja stabilnosti u regiji; poziva vladu Kosova da se usredotoči na provedbu sveobuhvatnih reformi potrebnih kako bi ispunila svoje obveze u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova od 27. listopada 2015. kao prvog ugovornog odnosa, ali i njegovu brzu ratifikaciju koju je Skupština Kosova provela 2. studenoga 2015.; naglašava da se Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju otvara put za integraciju Kosova u EU, nudi snažan poticaj za provedbu i institucionalizaciju reformi te omogućuje uspostava suradnje s EU-om u brojnim područjima u cilju poboljšanja političkog dijaloga i uže trgovinske integracije kao i jačanja odnosa sa susjednim zemljama te doprinošenja stabilnosti u regiji; poziva vladu Kosova da se usredotoči na provedbu sveobuhvatnih reformi potrebnih kako bi ispunila svoje obveze u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju;

| 2. | pozdravlja to što je Komisija usvojila paket mjera za potporu reformama i regionalnoj suradnji na zapadnom Balkanu – paket koji odražava predanost EU-a pružanju potpore procesu političkih i gospodarskih reformi u zemljama koje su na putu prema pristupanju EU-u; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja to što je Komisija usvojila paket mjera za potporu reformama i regionalnoj suradnji na zapadnom Balkanu – paket koji odražava predanost EU-a pružanju potpore procesu političkih i gospodarskih reformi u zemljama koje su na putu prema pristupanju EU-u;

| 3. | ističe da je cilj Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju promicanje europskih normi u područjima kao što su tržišno natjecanje, javna nabava, intelektualno vlasništvo i zaštita potrošača te uspostavljanje područja slobodne trgovine kao konkretnog koraka prema gospodarskoj integraciji Kosova u EU; |
| --- | --- |

3.

ističe da je cilj Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju promicanje europskih normi u područjima kao što su tržišno natjecanje, javna nabava, intelektualno vlasništvo i zaštita potrošača te uspostavljanje područja slobodne trgovine kao konkretnog koraka prema gospodarskoj integraciji Kosova u EU;

| 4. | pozdravlja napredak koji je 2015. ostvaren pri postizanju sporazuma u okviru procesa normalizacije odnosa između Kosova i Srbije, osobito sporazuma u vezi s uspostavom Udruženja/Zajednice općina sa srpskom većinom na Kosovu, energetskim pitanjima, mostom Mitrovicë/Mitrovica te sporazuma o telekomunikacijama od 25. kolovoza 2015., o osiguranju vozila iz lipnja 2015. i o pravosuđu iz veljače 2015.; podupire kontinuirane napore koje potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku ulaže u posredovanje između Srbije i Kosova u cilju normalizacije njihovih odnosa, koja još nije u potpunosti ostvarena; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da izvrši detaljnu i sveobuhvatnu ocjenu provedbe svih dosad potpisanih sporazuma vezano uz donošenje zakona na terenu te da o tome redovito obavještava Europski parlament i parlamente Kosova i Srbije; apelira na potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da utvrdi propuste i da od uključenih strana zatraži da ispunjavaju svoje obveze te poziva Srbiju i Kosovo da se suzdrže od negativne retorike, da u dobroj vjeri i pravovremeno nastave s potpunom provedbom svih dosad postignutih sporazuma, kao i da odlučno nastave provoditi proces normalizacije odnosa; naglašava da su trajan i konstruktivan dijalog između Prištine i Beograda te potpuna provedba postignutih sporazuma ključni za normalizaciju njihovih odnosa; pozdravlja činjenicu da je dijalog između srbijanskog premijera Vučića i kosovskog premijera Mustafe nastavljen 27. siječnja 2016.; napominje da se među temama o kojima su raspravljali nalaze međusobno priznavanje sveučilišnih i stručnih diploma te poboljšanje cestovnih i željezničkih veza; ističe da će napredak na terenu koristiti cijeloj regiji; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja napredak koji je 2015. ostvaren pri postizanju sporazuma u okviru procesa normalizacije odnosa između Kosova i Srbije, osobito sporazuma u vezi s uspostavom Udruženja/Zajednice općina sa srpskom većinom na Kosovu, energetskim pitanjima, mostom Mitrovicë/Mitrovica te sporazuma o telekomunikacijama od 25. kolovoza 2015., o osiguranju vozila iz lipnja 2015. i o pravosuđu iz veljače 2015.; podupire kontinuirane napore koje potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku ulaže u posredovanje između Srbije i Kosova u cilju normalizacije njihovih odnosa, koja još nije u potpunosti ostvarena; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da izvrši detaljnu i sveobuhvatnu ocjenu provedbe svih dosad potpisanih sporazuma vezano uz donošenje zakona na terenu te da o tome redovito obavještava Europski parlament i parlamente Kosova i Srbije; apelira na potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da utvrdi propuste i da od uključenih strana zatraži da ispunjavaju svoje obveze te poziva Srbiju i Kosovo da se suzdrže od negativne retorike, da u dobroj vjeri i pravovremeno nastave s potpunom provedbom svih dosad postignutih sporazuma, kao i da odlučno nastave provoditi proces normalizacije odnosa; naglašava da su trajan i konstruktivan dijalog između Prištine i Beograda te potpuna provedba postignutih sporazuma ključni za normalizaciju njihovih odnosa; pozdravlja činjenicu da je dijalog između srbijanskog premijera Vučića i kosovskog premijera Mustafe nastavljen 27. siječnja 2016.; napominje da se među temama o kojima su raspravljali nalaze međusobno priznavanje sveučilišnih i stručnih diploma te poboljšanje cestovnih i željezničkih veza; ističe da će napredak na terenu koristiti cijeloj regiji;

| 5. | zabrinut je zbog velikog broja nestalih osoba iz ratnog razdoblja i neznatnog napretka koji je postignut u tom pogledu; poziva na potpunu međudržavnu suradnju u tom području, imajući na umu da je potpuna suradnja u ustanovljivanju istine o nestalim osobama ključna za uzajamno pomirenje; |
| --- | --- |

5.

zabrinut je zbog velikog broja nestalih osoba iz ratnog razdoblja i neznatnog napretka koji je postignut u tom pogledu; poziva na potpunu međudržavnu suradnju u tom području, imajući na umu da je potpuna suradnja u ustanovljivanju istine o nestalim osobama ključna za uzajamno pomirenje;

| 6. | prima na znanje odluku Ustavnog suda o uspostavi Udruženja srpskih općina; poziva na cjelovitu i predanu provedbu svih postignutih sporazuma; poziva na poštovanje vladavine prava, žali zbog toga što oporbene snage nisu iskoristile tu obustavu kako bi nastavile parlamentarni dijalog te potiče sve političke snage da djeluju konstruktivno u interesu svoje zemlje, njezinih demokratskih institucija i građana; smatra da je potpuno poštovanje vladavine demokracije, političkog dijaloga i neometanog rada parlamenta presudno za provedbu svih aspekata reformskog programa Kosova; oštro osuđuje nasilna ometanja rada Skupštine, poziva na sprječavanje novih nasilnih prosvjeda u Skupštini te ističe da bi se izabrani zastupnici u Skupštini trebali sastajati i raspravljati o pitanjima uz puno poštovanje prema toj instituciji; ističe da bi vlada trebala poštovati rezolucije i odluke parlamenta te da bi trebala izvješćivati, u skladu sa zahtjevom zakonodavnog tijela, prije odlučivanja o potpisivanju sporazuma s drugim državama; u vezi s tim pozdravlja prijedlog od 20. studenoga 2015. koji su kvalitetno izradila dva kosovska parlamentarca, jedan član koalicije, a drugi oporbe; poziva sve političke aktere da nastave politički dijalog kako bi se stvari pokrenule s mrtve točke i pronašlo provedivo rješenje kako bi Skupština Kosova ponovno počela normalno funkcionirati; poziva sve vođe s Kosova da ovoj situaciji pridaju iznimnu važnost i djeluju odgovorno, imajući na umu da Skupštinu biraju građani Kosova za građane Kosova; vrlo je zabrinut zbog opetovanih činova nasilja te poziva tijela kaznenog progona da izvrše svoje dužnosti u potpunom skladu s propisima o kaznenim postupcima; sa zabrinutošću prima na znanje događaje koji su doveli do uhićenja nekih zastupnika u parlamentu te poziva na istragu mogućih zlouporaba ovlasti povezanih s provedenim uhićenima; potiče Skupštinu Kosova da objasni pravila o ukidanju imuniteta njezinim članovima; prima na znanje zahtjev pučkog pravobranitelja upućen državnom odvjetništvu u Prištini za pokretanje istrage u vezi s intervencijom policije 28. studenoga 2015.; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje odluku Ustavnog suda o uspostavi Udruženja srpskih općina; poziva na cjelovitu i predanu provedbu svih postignutih sporazuma; poziva na poštovanje vladavine prava, žali zbog toga što oporbene snage nisu iskoristile tu obustavu kako bi nastavile parlamentarni dijalog te potiče sve političke snage da djeluju konstruktivno u interesu svoje zemlje, njezinih demokratskih institucija i građana; smatra da je potpuno poštovanje vladavine demokracije, političkog dijaloga i neometanog rada parlamenta presudno za provedbu svih aspekata reformskog programa Kosova; oštro osuđuje nasilna ometanja rada Skupštine, poziva na sprječavanje novih nasilnih prosvjeda u Skupštini te ističe da bi se izabrani zastupnici u Skupštini trebali sastajati i raspravljati o pitanjima uz puno poštovanje prema toj instituciji; ističe da bi vlada trebala poštovati rezolucije i odluke parlamenta te da bi trebala izvješćivati, u skladu sa zahtjevom zakonodavnog tijela, prije odlučivanja o potpisivanju sporazuma s drugim državama; u vezi s tim pozdravlja prijedlog od 20. studenoga 2015. koji su kvalitetno izradila dva kosovska parlamentarca, jedan član koalicije, a drugi oporbe; poziva sve političke aktere da nastave politički dijalog kako bi se stvari pokrenule s mrtve točke i pronašlo provedivo rješenje kako bi Skupština Kosova ponovno počela normalno funkcionirati; poziva sve vođe s Kosova da ovoj situaciji pridaju iznimnu važnost i djeluju odgovorno, imajući na umu da Skupštinu biraju građani Kosova za građane Kosova; vrlo je zabrinut zbog opetovanih činova nasilja te poziva tijela kaznenog progona da izvrše svoje dužnosti u potpunom skladu s propisima o kaznenim postupcima; sa zabrinutošću prima na znanje događaje koji su doveli do uhićenja nekih zastupnika u parlamentu te poziva na istragu mogućih zlouporaba ovlasti povezanih s provedenim uhićenima; potiče Skupštinu Kosova da objasni pravila o ukidanju imuniteta njezinim članovima; prima na znanje zahtjev pučkog pravobranitelja upućen državnom odvjetništvu u Prištini za pokretanje istrage u vezi s intervencijom policije 28. studenoga 2015.;

| 7. | naglašava da Skupština treba postati učinkovitija i poštovati vlastiti poslovnik u svim okolnostima te da bi vlada trebala poštovati taj poslovnik; ističe da je potrebno ojačati nadzornu ulogu Skupštine te posebno poziva Skupštinu da što prije donese zakonodavne akte kojima se Odboru za integraciju u EU daje veća uloga u procesu integracije Kosova te kojima se predviđa puno sudjelovanje oporbe u tom procesu; potiče Skupštinu da se redovito savjetuje s Venecijanskom komisijom tijekom razmatranja zakonodavstva te da je uključi u taj postupak; naglašava hitnu potrebu za imenovanjem stručnih članova regulatornih i nadzornih tijela na temelju zasluga te transparentnih i nepolitičkih postupaka odabira kako bi se osiguralo propisno funkcioniranje državne uprave; |
| --- | --- |

7.

naglašava da Skupština treba postati učinkovitija i poštovati vlastiti poslovnik u svim okolnostima te da bi vlada trebala poštovati taj poslovnik; ističe da je potrebno ojačati nadzornu ulogu Skupštine te posebno poziva Skupštinu da što prije donese zakonodavne akte kojima se Odboru za integraciju u EU daje veća uloga u procesu integracije Kosova te kojima se predviđa puno sudjelovanje oporbe u tom procesu; potiče Skupštinu da se redovito savjetuje s Venecijanskom komisijom tijekom razmatranja zakonodavstva te da je uključi u taj postupak; naglašava hitnu potrebu za imenovanjem stručnih članova regulatornih i nadzornih tijela na temelju zasluga te transparentnih i nepolitičkih postupaka odabira kako bi se osiguralo propisno funkcioniranje državne uprave;

| 8. | prima na znanje da pet država članica nije službeno priznalo Kosovo te smatra da bi se daljnjim priznavanjem moglo doprinijeti jačanju stabilnosti u regiji, dodatno olakšati normalizaciju odnosa između Srbije i Kosova te povećati vjerodostojnost EU-a u pogledu njegove vanjske politike; u tom pogledu smatra pozitivnom odluku pet država članica koje nisu priznale Kosovo da u Vijeću olakšaju odobrenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; poziva sve države članice da učine što je više moguće kako bi potpomognule gospodarske i međuljudske kontakte te društvene odnose svojih građana s građanima Kosova u duhu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju te uspostave službenih ugovornih odnosa; pozdravlja to što je Kosovo podnijelo prvi program gospodarskih reformi, što će biti prvi korak u produbljivanju gospodarskog dijaloga s EU-om; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje da pet država članica nije službeno priznalo Kosovo te smatra da bi se daljnjim priznavanjem moglo doprinijeti jačanju stabilnosti u regiji, dodatno olakšati normalizaciju odnosa između Srbije i Kosova te povećati vjerodostojnost EU-a u pogledu njegove vanjske politike; u tom pogledu smatra pozitivnom odluku pet država članica koje nisu priznale Kosovo da u Vijeću olakšaju odobrenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; poziva sve države članice da učine što je više moguće kako bi potpomognule gospodarske i međuljudske kontakte te društvene odnose svojih građana s građanima Kosova u duhu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju te uspostave službenih ugovornih odnosa; pozdravlja to što je Kosovo podnijelo prvi program gospodarskih reformi, što će biti prvi korak u produbljivanju gospodarskog dijaloga s EU-om;

| 9. | izražava zadovoljstvo radom kosovskih nadležnih tijela na suzbijanju trenda neregularne migracije koja je svoj vrhunac doživjela na početku 2015.; ističe da bi kratkoročne mjere čiji je cilj odvraćanje stanovništva od napuštanja zemlje trebale biti popraćene socioekonomskim razvojem i otvaranjem radnih mjesta kako bi se građane potaknulo da ostanu na Kosovu i izgrade budućnost u vlastitoj zemlji; uvjeren je da bi se liberalizacijom viznog režima također moglo doprinijeti suzbijanju neregularne imigracije s obzirom na to da bi se time omogućili međuljudski kontakti i otvorila mogućnost građanima da putuju u inozemstvo radi turizma ili posjeta rođacima i prijateljima, a da ne moraju prolaziti kroz dugotrajne i skupe postupke dobivanja viza, te bi se uklonio osjećaj izoliranosti kod građana; ponovno naglašava da je potencijalno opasno da Kosovo predugo bude jedini teritorij u regiji koji je „zarobljen” i „izoliran”; također poziva Prištinu da poduzme učinkovite mjere za borbu protiv kriminalnih mreža koje trguju ljudima; smatra da bi proglašavanje Kosova sigurnom zemljom podrijetla na zajedničkom popisu EU-a sigurnih zemalja podrijetla moglo pomoći u borbi protiv neregularne migracije; |
| --- | --- |

9.

izražava zadovoljstvo radom kosovskih nadležnih tijela na suzbijanju trenda neregularne migracije koja je svoj vrhunac doživjela na početku 2015.; ističe da bi kratkoročne mjere čiji je cilj odvraćanje stanovništva od napuštanja zemlje trebale biti popraćene socioekonomskim razvojem i otvaranjem radnih mjesta kako bi se građane potaknulo da ostanu na Kosovu i izgrade budućnost u vlastitoj zemlji; uvjeren je da bi se liberalizacijom viznog režima također moglo doprinijeti suzbijanju neregularne imigracije s obzirom na to da bi se time omogućili međuljudski kontakti i otvorila mogućnost građanima da putuju u inozemstvo radi turizma ili posjeta rođacima i prijateljima, a da ne moraju prolaziti kroz dugotrajne i skupe postupke dobivanja viza, te bi se uklonio osjećaj izoliranosti kod građana; ponovno naglašava da je potencijalno opasno da Kosovo predugo bude jedini teritorij u regiji koji je „zarobljen” i „izoliran”; također poziva Prištinu da poduzme učinkovite mjere za borbu protiv kriminalnih mreža koje trguju ljudima; smatra da bi proglašavanje Kosova sigurnom zemljom podrijetla na zajedničkom popisu EU-a sigurnih zemalja podrijetla moglo pomoći u borbi protiv neregularne migracije;

| 10. | pozdravlja napredak u provedbi Akcijskog plana za liberalizaciju viza; poziva vlasti da brzo i u cijelosti primijene sve potrebne kriterije; poziva Komisiju da intenzivnije radi na liberalizaciji viznog režima Kosova; spreman je poduprijeti bezvizni režim za Kosovo i poziva Vijeće da ga žurno podupre čim Komisija pravodobno ustanovi jesu li zadovoljeni svi tehnički kriteriji; istovremeno izražava potrebu za time da se nastavi s potragom za osobama koje se bave trgovinom i krijumčarenjem ljudi te s kaznenim progonom tih osoba kako bi ih se odvratilo od tih nezakonitih aktivnosti; potiče sve institucije EU-a, a posebno Komisiju, da ubrzaju postupak liberalizacije viznog režima za Kosovo te potiče kosovske vlasti da izvrše svoje obveze i primijene preostale referentne vrijednosti kako bi Kosovo tijekom 2016. postalo dio bezviznog režima i kako bi se na taj način narod Kosova približio EU-u; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napredak u provedbi Akcijskog plana za liberalizaciju viza; poziva vlasti da brzo i u cijelosti primijene sve potrebne kriterije; poziva Komisiju da intenzivnije radi na liberalizaciji viznog režima Kosova; spreman je poduprijeti bezvizni režim za Kosovo i poziva Vijeće da ga žurno podupre čim Komisija pravodobno ustanovi jesu li zadovoljeni svi tehnički kriteriji; istovremeno izražava potrebu za time da se nastavi s potragom za osobama koje se bave trgovinom i krijumčarenjem ljudi te s kaznenim progonom tih osoba kako bi ih se odvratilo od tih nezakonitih aktivnosti; potiče sve institucije EU-a, a posebno Komisiju, da ubrzaju postupak liberalizacije viznog režima za Kosovo te potiče kosovske vlasti da izvrše svoje obveze i primijene preostale referentne vrijednosti kako bi Kosovo tijekom 2016. postalo dio bezviznog režima i kako bi se na taj način narod Kosova približio EU-u;

| 11. | potiče nastavak rasprava o okvirnom sporazumu kojim bi se Kosovu omogućilo sudjelovanje u programima EU-a; |
| --- | --- |

11.

potiče nastavak rasprava o okvirnom sporazumu kojim bi se Kosovu omogućilo sudjelovanje u programima EU-a;

| 12. | pozdravlja donošenje paketa zakonskih mjera o ljudskim pravima kojim se jačaju institucionalni temelji za nadziranje zaštite i poštovanja ljudskih prava; ističe da je provedba tih zakona od iznimne važnosti; posebno pozdravlja osnivanje ureda i imenovanje pučkog pravobranitelja, pogotovo u cilju postizanja društvenog povjerenja u kosovskom društvu; međutim žali zbog činjenice da ga u njegovom djelovanju ograničava problem neadekvatnih prostorija te poziva nadležna tijela da mu brzo osiguraju nove prostorije za rad, u skladu s Pariškim načelima; poziva vlasti da sve postojeće nezavisne institucije i regulatorna tijela učine potpuno funkcionalnima; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja donošenje paketa zakonskih mjera o ljudskim pravima kojim se jačaju institucionalni temelji za nadziranje zaštite i poštovanja ljudskih prava; ističe da je provedba tih zakona od iznimne važnosti; posebno pozdravlja osnivanje ureda i imenovanje pučkog pravobranitelja, pogotovo u cilju postizanja društvenog povjerenja u kosovskom društvu; međutim žali zbog činjenice da ga u njegovom djelovanju ograničava problem neadekvatnih prostorija te poziva nadležna tijela da mu brzo osiguraju nove prostorije za rad, u skladu s Pariškim načelima; poziva vlasti da sve postojeće nezavisne institucije i regulatorna tijela učine potpuno funkcionalnima;

| 13. | sa zabrinutošću prima na znanje činjenicu da je politička volja vlasti da istinski surađuju s civilnim društvom i dalje vrlo slaba; poziva vlasti da u dobroj vjeri provedu zakonski okvir za suradnju s civilnim društvom, posebno pružanjem svih potrebnih sredstava zajedničkom savjetodavnom vijeću; poziva Ured EU-a da podupre i po potrebi omogući takvo savjetovanje; |
| --- | --- |

13.

sa zabrinutošću prima na znanje činjenicu da je politička volja vlasti da istinski surađuju s civilnim društvom i dalje vrlo slaba; poziva vlasti da u dobroj vjeri provedu zakonski okvir za suradnju s civilnim društvom, posebno pružanjem svih potrebnih sredstava zajedničkom savjetodavnom vijeću; poziva Ured EU-a da podupre i po potrebi omogući takvo savjetovanje;

| 14. | nadalje, pozdravlja donošenje Zakona o zaštiti od diskriminacije u svibnju 2015. te mandat koji je dan pučkom pravobranitelju da obnaša dužnost tijela za ravnopravnost; i dalje je zabrinut zbog niske razine procesuiranja i istraživanja slučajeva govora mržnje, posebno onih u kojima je govor mržnje usmjeren na zajednicu LGBTI i manjine; podupire savjetodavnu i koordinacijsku skupinu za prava zajednice LGBTI u njezinu aktivnom praćenju tih slučajeva i problema; |
| --- | --- |

14.

nadalje, pozdravlja donošenje Zakona o zaštiti od diskriminacije u svibnju 2015. te mandat koji je dan pučkom pravobranitelju da obnaša dužnost tijela za ravnopravnost; i dalje je zabrinut zbog niske razine procesuiranja i istraživanja slučajeva govora mržnje, posebno onih u kojima je govor mržnje usmjeren na zajednicu LGBTI i manjine; podupire savjetodavnu i koordinacijsku skupinu za prava zajednice LGBTI u njezinu aktivnom praćenju tih slučajeva i problema;

| 15. | pozdravlja donošenje Zakona o rodnoj ravnopravnosti te poziva kosovske vlasti da u svojim politikama daju prednost rodnim pitanjima te da se pobrinu da nadležna tijela i organi svojim djelovanjem budu primjer drugima; zabrinut je zbog strukturnih izazova koji priječe primjenu tog zakona; i dalje je zabrinut zbog slabe zastupljenosti žena na ključnim položajima; zabrinut je zbog činjenice da nije postignut nikakav napredak u borbi protiv obiteljskog i rodnog nasilja; poziva vlasti da javno potiču i uspostavljaju zaštitne mehanizme te osiguravaju utočište za žene koje odluče prekinuti šutnju i prijaviti obiteljsko nasilje; izražava zabrinutost zbog činjenice da mali broj žena posjeduje imovinu; poziva vlasti da djelotvorno zajamče da se štite prava vlasništva za žene, među ostalim tako da službene osobe zadužene za katastar ili zemljišne knjige registriraju sve suvlasnike zemljišta ili nekretnine, ali i provođenjem informativne kampanje; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja donošenje Zakona o rodnoj ravnopravnosti te poziva kosovske vlasti da u svojim politikama daju prednost rodnim pitanjima te da se pobrinu da nadležna tijela i organi svojim djelovanjem budu primjer drugima; zabrinut je zbog strukturnih izazova koji priječe primjenu tog zakona; i dalje je zabrinut zbog slabe zastupljenosti žena na ključnim položajima; zabrinut je zbog činjenice da nije postignut nikakav napredak u borbi protiv obiteljskog i rodnog nasilja; poziva vlasti da javno potiču i uspostavljaju zaštitne mehanizme te osiguravaju utočište za žene koje odluče prekinuti šutnju i prijaviti obiteljsko nasilje; izražava zabrinutost zbog činjenice da mali broj žena posjeduje imovinu; poziva vlasti da djelotvorno zajamče da se štite prava vlasništva za žene, među ostalim tako da službene osobe zadužene za katastar ili zemljišne knjige registriraju sve suvlasnike zemljišta ili nekretnine, ali i provođenjem informativne kampanje;

| 16. | izražava zabrinutost zbog iznimno ograničenog napretka koji je u protekloj godini postignut u području slobode izražavanja; zabrinut je zbog toga što se novinari pri obavljanju svojeg posla suočavaju s nasiljem i prijetnjama te ističe potrebu za jačanjem zaštite novinara sustavnim reagiranjem, javnom osudom napada na novinare, brzim istragama i pravovremenim donošenjem presuda u slučajevima napada na novinare; ističe da je potreban daljnji napredak u području neovisnosti medija; poziva vlasti da, nakon temeljitog i sveobuhvatnog postupka javnog savjetovanja, brzo popune sustavne praznine u zakonodavstvu i na taj način osiguraju slobodu medija, imajući posebno u vidu transparentnost u vlasništvu nad medijima i održivost javne radiotelevizije; potiče vlasti da učinkovito provedu zakonodavstvo u području klevete, govora mržnje i sramoćenja; |
| --- | --- |

16.

izražava zabrinutost zbog iznimno ograničenog napretka koji je u protekloj godini postignut u području slobode izražavanja; zabrinut je zbog toga što se novinari pri obavljanju svojeg posla suočavaju s nasiljem i prijetnjama te ističe potrebu za jačanjem zaštite novinara sustavnim reagiranjem, javnom osudom napada na novinare, brzim istragama i pravovremenim donošenjem presuda u slučajevima napada na novinare; ističe da je potreban daljnji napredak u području neovisnosti medija; poziva vlasti da, nakon temeljitog i sveobuhvatnog postupka javnog savjetovanja, brzo popune sustavne praznine u zakonodavstvu i na taj način osiguraju slobodu medija, imajući posebno u vidu transparentnost u vlasništvu nad medijima i održivost javne radiotelevizije; potiče vlasti da učinkovito provedu zakonodavstvo u području klevete, govora mržnje i sramoćenja;

| 17. | podsjeća na to da Kosovo i Srbija moraju pronaći održiva rješenja za izbjeglice, u skladu sa spoznajama Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) u tom pogledu, te u skladu s izvješćem iz 2014. posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava interno raseljenih osoba; |
| --- | --- |

17.

podsjeća na to da Kosovo i Srbija moraju pronaći održiva rješenja za izbjeglice, u skladu sa spoznajama Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) u tom pogledu, te u skladu s izvješćem iz 2014. posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava interno raseljenih osoba;

| 18. | konstatira da su potrebni dodatni napori kako bi se potpunom provedbom relevantnog zakonodavstva zaštitila i u praksi zajamčila prava svih etničkih manjina na Kosovu, uključujući romsku, aškalijsku i egipatsku zajednicu, kao i goransku zajednicu, imajući u vidu najbolje prakse iz regije i iz država članica EU-a; poziva vlasti na nacionalnoj i lokalnoj razini da ulože veće napore u provedbu donesenih zakona i na taj način doprinosu daljnjem razvoju multietničkog društva, posebno u odnosu na probleme obrazovanja i zaposlenosti manjina, te u cilju sprječavanja izravne i neizravne diskriminacije; pozdravlja „Prištinsku deklaraciju” kojom se pozivaju vlade, međunarodne, međuvladine organizacije i organizacije civilnog društva da temeljito primijene načela nediskriminacije i jednakosti prilikom rada i djelovanja na promicanju i poštovanju prava Roma i borbe protiv netrpeljivosti prema Romima na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

18.

konstatira da su potrebni dodatni napori kako bi se potpunom provedbom relevantnog zakonodavstva zaštitila i u praksi zajamčila prava svih etničkih manjina na Kosovu, uključujući romsku, aškalijsku i egipatsku zajednicu, kao i goransku zajednicu, imajući u vidu najbolje prakse iz regije i iz država članica EU-a; poziva vlasti na nacionalnoj i lokalnoj razini da ulože veće napore u provedbu donesenih zakona i na taj način doprinosu daljnjem razvoju multietničkog društva, posebno u odnosu na probleme obrazovanja i zaposlenosti manjina, te u cilju sprječavanja izravne i neizravne diskriminacije; pozdravlja „Prištinsku deklaraciju” kojom se pozivaju vlade, međunarodne, međuvladine organizacije i organizacije civilnog društva da temeljito primijene načela nediskriminacije i jednakosti prilikom rada i djelovanja na promicanju i poštovanju prava Roma i borbe protiv netrpeljivosti prema Romima na zapadnom Balkanu;

| 19. | ponovno izražava svoju zabrinutost zbog izostanka vidljivog napretka u borbi protiv korupcije na visokoj razini i organiziranog kriminala te u uspostavi evidencije o sudskim postupcima i osudama; ističe da je organizirani kriminal i dalje velik problem; primjećuje da vlada Kosova mora jasno i izričito pokazati da se zemlja sustavno bori protiv korupcije na svim razinama; poziva vlasti da žurno donesu sveobuhvatan i strateški pristup za borbu protiv sustavne korupcije koja je i dalje znatna prepreka na putu demokratskog, socijalnog i gospodarskog razvoja Kosova; poziva kosovsku Agenciju za borbu protiv korupcije da pokrene nove istrage i poziva državno odvjetništvo da obrađuje slučajeve koje mu upućuje Agencija za borbu protiv korupcije; ističe da je za borbu protiv korupcije i zaštitu temeljnih prava ključno da su sudski postupci transparentni; dodatno ističe ulogu i odgovornost političke elite u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

19.

ponovno izražava svoju zabrinutost zbog izostanka vidljivog napretka u borbi protiv korupcije na visokoj razini i organiziranog kriminala te u uspostavi evidencije o sudskim postupcima i osudama; ističe da je organizirani kriminal i dalje velik problem; primjećuje da vlada Kosova mora jasno i izričito pokazati da se zemlja sustavno bori protiv korupcije na svim razinama; poziva vlasti da žurno donesu sveobuhvatan i strateški pristup za borbu protiv sustavne korupcije koja je i dalje znatna prepreka na putu demokratskog, socijalnog i gospodarskog razvoja Kosova; poziva kosovsku Agenciju za borbu protiv korupcije da pokrene nove istrage i poziva državno odvjetništvo da obrađuje slučajeve koje mu upućuje Agencija za borbu protiv korupcije; ističe da je za borbu protiv korupcije i zaštitu temeljnih prava ključno da su sudski postupci transparentni; dodatno ističe ulogu i odgovornost političke elite u borbi protiv korupcije;

| 20. | pozdravlja povećane napore i snažnu predanost u borbi protiv terorizma te potiče provedbu strategije za borbu protiv terorizma; apelira na vlasti da se uhvate u koštac s uzrocima radikalizacije, posebno s visokom nezaposlenošću mladih i nasilnim ekstremizmom; pozdravlja sudjelovanje Kosova u koaliciji za borbu protiv terorizma i mjere koje vlasti poduzimaju kako bi spriječile radikalizaciju mladih; poziva vlasti da pomno prate i spriječe mobilizaciju potencijalnih islamskih stranih boraca i terorista; pozdravlja činjenicu da u Ustavu Kosova stoji načelo prema kojem je Kosovo sekularna država koja je nepristrana u vjerskim pitanjima; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja povećane napore i snažnu predanost u borbi protiv terorizma te potiče provedbu strategije za borbu protiv terorizma; apelira na vlasti da se uhvate u koštac s uzrocima radikalizacije, posebno s visokom nezaposlenošću mladih i nasilnim ekstremizmom; pozdravlja sudjelovanje Kosova u koaliciji za borbu protiv terorizma i mjere koje vlasti poduzimaju kako bi spriječile radikalizaciju mladih; poziva vlasti da pomno prate i spriječe mobilizaciju potencijalnih islamskih stranih boraca i terorista; pozdravlja činjenicu da u Ustavu Kosova stoji načelo prema kojem je Kosovo sekularna država koja je nepristrana u vjerskim pitanjima;

| 21. | napominje da se prema riječima kosovskog ministra unutarnjih poslova otprilike 300 državljana Kosova pridružilo redovima džihadista u Siriji i Iraku i da se veliki broj njih već vratio na Kosovo; pozdravlja mjere koje poduzima vlada, a koje propisuju zatvorske mjere za državljane koji su sudjelovali u terorističkim pothvatima; |
| --- | --- |

21.

napominje da se prema riječima kosovskog ministra unutarnjih poslova otprilike 300 državljana Kosova pridružilo redovima džihadista u Siriji i Iraku i da se veliki broj njih već vratio na Kosovo; pozdravlja mjere koje poduzima vlada, a koje propisuju zatvorske mjere za državljane koji su sudjelovali u terorističkim pothvatima;

| 22. | konstatira da je donošenjem nekih relevantnih zakonodavnih akata ostvaren određen napredak u pravosuđu; ističe potrebu za njihovom brzom, konkretnom i učinkovitom provedbom; i dalje je vrlo zabrinut zbog spore primjene pravde, velikog broja neriješenih predmeta, nedostatka sredstava u pravosuđu, niske razine odgovornosti pravosudnih dužnosnika i mogućnosti političkog utjecanja na pravosudne strukture, što još nije adekvatno riješeno u zakonodavstvu, te ističe važnost potpuno funkcionalnog pravosudnog sustava s utvrđenim pravilima u pogledu trajanja sudskih postupaka; pozdravlja poduzete korake u integraciji pravosuđa na sjeveru zemlje s obzirom na to da je imenovano nekoliko kosovskih srpskih sudaca i tužitelja; poziva političke vlasti da na jasan način pokažu punu potporu neovisnosti sudaca i javnih tužitelja koji su i dalje meta pokušaja da se utječe na tekuće istrage i sudske postupke; poziva vlasti da izmijene Ustav kako bi zajamčile da većinu članova kosovskoga sudskog vijeća biraju njihovi kolege u skladu s preporukama Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

22.

konstatira da je donošenjem nekih relevantnih zakonodavnih akata ostvaren određen napredak u pravosuđu; ističe potrebu za njihovom brzom, konkretnom i učinkovitom provedbom; i dalje je vrlo zabrinut zbog spore primjene pravde, velikog broja neriješenih predmeta, nedostatka sredstava u pravosuđu, niske razine odgovornosti pravosudnih dužnosnika i mogućnosti političkog utjecanja na pravosudne strukture, što još nije adekvatno riješeno u zakonodavstvu, te ističe važnost potpuno funkcionalnog pravosudnog sustava s utvrđenim pravilima u pogledu trajanja sudskih postupaka; pozdravlja poduzete korake u integraciji pravosuđa na sjeveru zemlje s obzirom na to da je imenovano nekoliko kosovskih srpskih sudaca i tužitelja; poziva političke vlasti da na jasan način pokažu punu potporu neovisnosti sudaca i javnih tužitelja koji su i dalje meta pokušaja da se utječe na tekuće istrage i sudske postupke; poziva vlasti da izmijene Ustav kako bi zajamčile da većinu članova kosovskoga sudskog vijeća biraju njihovi kolege u skladu s preporukama Venecijanske komisije;

| 23. | poziva Kosovo da slijedi zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku EU-a; |
| --- | --- |

23.

poziva Kosovo da slijedi zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku EU-a;

| 24. | prima na znanje donošenje ustavnih amandmana u svrhu osnivanja stručnih komora i stručnog ureda tužiteljstva; pozdravlja dovršenje pregovora između Kosova i Nizozemske o sporazumu o državi domaćinu te očekuje da stručne komore što prije budu potpuno funkcionalne te da stručni ured tužiteljstva raspolaže s dovoljno osoblja za izvršenje svojih zadaća; poziva stručne komore i stručni ured tužiteljstva da se ugledaju na iskustvo i najbolje primjere prakse Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u skladu s odgovarajućim ustavnim odredbama o njihovu osnivanju; poziva kosovske vlasti da potpuno surađuju s novim sudom; poziva EU i njegove države članice da pruže dovoljna sredstva za funkcioniranje komora; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje donošenje ustavnih amandmana u svrhu osnivanja stručnih komora i stručnog ureda tužiteljstva; pozdravlja dovršenje pregovora između Kosova i Nizozemske o sporazumu o državi domaćinu te očekuje da stručne komore što prije budu potpuno funkcionalne te da stručni ured tužiteljstva raspolaže s dovoljno osoblja za izvršenje svojih zadaća; poziva stručne komore i stručni ured tužiteljstva da se ugledaju na iskustvo i najbolje primjere prakse Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u skladu s odgovarajućim ustavnim odredbama o njihovu osnivanju; poziva kosovske vlasti da potpuno surađuju s novim sudom; poziva EU i njegove države članice da pruže dovoljna sredstva za funkcioniranje komora;

| 25. | smatra da revizija EULEX-a i njegovo moguće postupno ukidanje moraju ići ruku pod ruku s jačanjem i širenjem mandata posebnog predstavnika EU-a kako bi se zajamčilo da raspolaže s dovoljno kapaciteta za aktivnosti praćenja, mentorstva i savjetovanja, pa i za osnaživanje procesa integracije Kosova u EU, borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije te kazneni progon ratnih zločina; u međuvremenu poziva na povećanu učinkovitost te potpunu transparentnost i odgovornost misije EULEX-a za vrijeme trajanja mandata; prima na znanje zaključke Vijeća iz prosinca 2015. u pogledu mandata EULEX-a te poziva Kosovo da doprinese potpunom i neometanom izvršenju obnovljenog mandata EULEX-a; naglašava da se u reviziji mandata moraju primijeniti zaključci i preporuke iz izvješća profesora Jean-Paula Jacquéa sastavljenog nakon iznošenja navoda o korupciji unutar EULEX-a; potiče EULEX da postigne sporazum s Privremenom administrativnom misijom Ujedinjenih naroda na Kosovu (UNMIK) o predaji otvorenih spisa mjerodavnim kosovskim vlastima; poziva države članice da ustupe dobro obučene i kvalificirane stručnjake na potrebno razdoblje i zajamče njihovu ponovnu integraciju u nacionalne službe nakon završetka njihove misije; |
| --- | --- |

25.

smatra da revizija EULEX-a i njegovo moguće postupno ukidanje moraju ići ruku pod ruku s jačanjem i širenjem mandata posebnog predstavnika EU-a kako bi se zajamčilo da raspolaže s dovoljno kapaciteta za aktivnosti praćenja, mentorstva i savjetovanja, pa i za osnaživanje procesa integracije Kosova u EU, borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije te kazneni progon ratnih zločina; u međuvremenu poziva na povećanu učinkovitost te potpunu transparentnost i odgovornost misije EULEX-a za vrijeme trajanja mandata; prima na znanje zaključke Vijeća iz prosinca 2015. u pogledu mandata EULEX-a te poziva Kosovo da doprinese potpunom i neometanom izvršenju obnovljenog mandata EULEX-a; naglašava da se u reviziji mandata moraju primijeniti zaključci i preporuke iz izvješća profesora Jean-Paula Jacquéa sastavljenog nakon iznošenja navoda o korupciji unutar EULEX-a; potiče EULEX da postigne sporazum s Privremenom administrativnom misijom Ujedinjenih naroda na Kosovu (UNMIK) o predaji otvorenih spisa mjerodavnim kosovskim vlastima; poziva države članice da ustupe dobro obučene i kvalificirane stručnjake na potrebno razdoblje i zajamče njihovu ponovnu integraciju u nacionalne službe nakon završetka njihove misije;

| 26. | izražava žaljenje zbog činjenice da je prijava Kosova za članstvo u UNESCO-u odbijena, što je također posljedica aktivnog opstruiranja koje je provodila Srbija i koje proturječi njezinom obvezivanju na razvoj dobrosusjedskih odnosa, ali i posljedica nedostatka usuglašenosti među državama članicama; pozdravlja donošenje zakona o zaštiti povijesnog naslijeđa u Prizrenu te poziva na njegovu cjelovitu primjenu, ističući ipak da je gradska baština ugrožena zbog raširene nezakonite gradnje; pozdravlja činjenicu da je obnovljeno nekoliko srpskih vjerskih i kulturnih lokaliteta koji su nažalost uništeni 2004., među ostalim i pravoslavna katedrala, te poziva na nastavak obnove srpske vjerske i kulturne baštine; u vezi s tim poziva zainteresirane strane, među ostalim kosovske vlasti, srpsku vladu, srpsku zajednicu na Kosovu i Srpsku pravoslavnu crkvu, da osmisle sustav za promicanje, zaštitu i očuvanje kulturne i vjerske baštine Kosova, s kojom bi se trebalo postupati kao sa zajedničkom europskom baštinom; pozdravlja činjenicu da je kosovskim Ustavom utvrđena obveza Kosova da čuva i štiti svoju kulturnu i vjersku baštinu te poziva na poduzimanje dodatnih napora za zaštitu prava svih vjerskih manjina, među ostalim i kosovskih kršćana; ističe činjenicu da bi pristupanje međunarodnim i regionalnim organizacijama i mehanizmima trebalo biti prioritet Kosova; podsjeća u tom kontekstu na važnost poštovanja sporazuma postignutog u vezi s regionalnom suradnjom; smatra da će osnivanje Regionalnog ureda za suradnju mladih zapadnog Balkana (u okviru Berlinskog procesa), koji mnogi aktivno promiču, donijeti pozitivne rezultate, posebno u pogledu odnosa između mladih iz Srbije i Kosova; |
| --- | --- |

26.

izražava žaljenje zbog činjenice da je prijava Kosova za članstvo u UNESCO-u odbijena, što je također posljedica aktivnog opstruiranja koje je provodila Srbija i koje proturječi njezinom obvezivanju na razvoj dobrosusjedskih odnosa, ali i posljedica nedostatka usuglašenosti među državama članicama; pozdravlja donošenje zakona o zaštiti povijesnog naslijeđa u Prizrenu te poziva na njegovu cjelovitu primjenu, ističući ipak da je gradska baština ugrožena zbog raširene nezakonite gradnje; pozdravlja činjenicu da je obnovljeno nekoliko srpskih vjerskih i kulturnih lokaliteta koji su nažalost uništeni 2004., među ostalim i pravoslavna katedrala, te poziva na nastavak obnove srpske vjerske i kulturne baštine; u vezi s tim poziva zainteresirane strane, među ostalim kosovske vlasti, srpsku vladu, srpsku zajednicu na Kosovu i Srpsku pravoslavnu crkvu, da osmisle sustav za promicanje, zaštitu i očuvanje kulturne i vjerske baštine Kosova, s kojom bi se trebalo postupati kao sa zajedničkom europskom baštinom; pozdravlja činjenicu da je kosovskim Ustavom utvrđena obveza Kosova da čuva i štiti svoju kulturnu i vjersku baštinu te poziva na poduzimanje dodatnih napora za zaštitu prava svih vjerskih manjina, među ostalim i kosovskih kršćana; ističe činjenicu da bi pristupanje međunarodnim i regionalnim organizacijama i mehanizmima trebalo biti prioritet Kosova; podsjeća u tom kontekstu na važnost poštovanja sporazuma postignutog u vezi s regionalnom suradnjom; smatra da će osnivanje Regionalnog ureda za suradnju mladih zapadnog Balkana (u okviru Berlinskog procesa), koji mnogi aktivno promiču, donijeti pozitivne rezultate, posebno u pogledu odnosa između mladih iz Srbije i Kosova;

| 27. | podržava, u kontekstu Berlinskog procesa, osnivanje Foruma civilnog društva zemalja zapadnog Balkana, koji predstavnicima civilnog društva iz regije pruža priliku za razmjenu ideja, izražavanje razloga za zabrinutost i osmišljavanje konkretnih preporuka za donositelje odluka, te poziva na nastavak tog procesa na sljedećem sastanku na vrhu u Parizu 2016. kao i na organizaciju pripremnih radionica namijenjenih organizacijama civilnog društva u regiji; |
| --- | --- |

27.

podržava, u kontekstu Berlinskog procesa, osnivanje Foruma civilnog društva zemalja zapadnog Balkana, koji predstavnicima civilnog društva iz regije pruža priliku za razmjenu ideja, izražavanje razloga za zabrinutost i osmišljavanje konkretnih preporuka za donositelje odluka, te poziva na nastavak tog procesa na sljedećem sastanku na vrhu u Parizu 2016. kao i na organizaciju pripremnih radionica namijenjenih organizacijama civilnog društva u regiji;

| 28. | pozdravlja poziv Skupštini Kosova na trajno sudjelovanje, na svim razinama i pod jednakim uvjetima, u aktivnostima i sastancima Parlamentarne skupštine Procesa suradnje u jugoistočnoj Europi (SEECP-PA), kako je odlučeno u svibnju 2015., te smatra da je to važan doprinos regionalnom parlamentarnom dijalogu; žali zbog toga što Skupština Kosova nije prihvaćena kao punopravni član u drugim regionalnim inicijativama parlamentarne suradnje kao što je konferencija parlamentarnih odbora za europske integracije zemalja obuhvaćenih procesom stabilizacije i pridruživanja jugoistočne Europe (COSAP) te mreža parlamentarnih odbora za gospodarsku, financijsku i europsku integraciju zapadnog Balkana (NPC); poziva sve parlamente iz regije da usvoje uključiviji pristup u pogledu zahtjeva Skupštine Kosova za članstvo u regionalnim inicijativama, čime će pridonijeti jačanju regionalne suradnje; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja poziv Skupštini Kosova na trajno sudjelovanje, na svim razinama i pod jednakim uvjetima, u aktivnostima i sastancima Parlamentarne skupštine Procesa suradnje u jugoistočnoj Europi (SEECP-PA), kako je odlučeno u svibnju 2015., te smatra da je to važan doprinos regionalnom parlamentarnom dijalogu; žali zbog toga što Skupština Kosova nije prihvaćena kao punopravni član u drugim regionalnim inicijativama parlamentarne suradnje kao što je konferencija parlamentarnih odbora za europske integracije zemalja obuhvaćenih procesom stabilizacije i pridruživanja jugoistočne Europe (COSAP) te mreža parlamentarnih odbora za gospodarsku, financijsku i europsku integraciju zapadnog Balkana (NPC); poziva sve parlamente iz regije da usvoje uključiviji pristup u pogledu zahtjeva Skupštine Kosova za članstvo u regionalnim inicijativama, čime će pridonijeti jačanju regionalne suradnje;

| 29. | ponavlja svoj poziv Kosovu da dovrši izradu zakonodavnog okvira za javnu službu te da u potpunosti primijeni strateški okvir za javnu upravu i akcijski plan; poziva vlasti da stanu na kraj politizaciji javne uprave, promiču profesionalizaciju na temelju zasluga u svim javnim ustanovama te da zajamče dobro financijsko upravljanje javnim ustanovama i transparentnost nadzora koji Skupština provodi nad izvršenjem proračuna; |
| --- | --- |

29.

ponavlja svoj poziv Kosovu da dovrši izradu zakonodavnog okvira za javnu službu te da u potpunosti primijeni strateški okvir za javnu upravu i akcijski plan; poziva vlasti da stanu na kraj politizaciji javne uprave, promiču profesionalizaciju na temelju zasluga u svim javnim ustanovama te da zajamče dobro financijsko upravljanje javnim ustanovama i transparentnost nadzora koji Skupština provodi nad izvršenjem proračuna;

| 30. | naglašava važnost povećanog financiranja projekata za kosovske nevladine organizacije koje žele unaprijediti načela dobrog upravljanja, povećati transparentnost i odgovornost, osnažiti institucionalne mehanizme unutar pravosudnog sustava, dodatno konsolidirati institucionalnu i socijalnu demokraciju te uložiti više truda u zaštitu i promicanje prava marginaliziranih skupina i etničkih manjina; |
| --- | --- |

30.

naglašava važnost povećanog financiranja projekata za kosovske nevladine organizacije koje žele unaprijediti načela dobrog upravljanja, povećati transparentnost i odgovornost, osnažiti institucionalne mehanizme unutar pravosudnog sustava, dodatno konsolidirati institucionalnu i socijalnu demokraciju te uložiti više truda u zaštitu i promicanje prava marginaliziranih skupina i etničkih manjina;

| 31. | ponovno ističe svoju zabrinutost zbog visoke stope nezaposlenosti, posebno među mladima i ženama, te osuđuje opću diskriminaciju žena u društvu i na tržištu rada; ističe potrebu da se mladim ljudima na Kosovu pruže izgledi za budućnost; poziva vladu Kosova da se usredotoči na rješavanje problema nedostatka stručne radne snage na tržištu rada, na uklanjanje svih administrativnih prepreka koje bi mogle dovesti diskriminacijskih praksi te na poboljšanje ukupnog poslovnog okružja u zemlji, posebno za mala i srednja poduzeća; poziva Komisiju da pruži dodatnu pomoć mladim poduzetnicima u okviru sredstava iz Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) te da se posebno usredotoči na tečajeve osposobljavanja, radionice te razmjenu znanja, uključujući mjere za olakšavanje povezivanja s poduzetnicima iz država članica EU-a, kao i da pritom poduzme sve moguće napore kako bi se spriječio odljev mozgova, posebno nakon stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; |
| --- | --- |

31.

ponovno ističe svoju zabrinutost zbog visoke stope nezaposlenosti, posebno među mladima i ženama, te osuđuje opću diskriminaciju žena u društvu i na tržištu rada; ističe potrebu da se mladim ljudima na Kosovu pruže izgledi za budućnost; poziva vladu Kosova da se usredotoči na rješavanje problema nedostatka stručne radne snage na tržištu rada, na uklanjanje svih administrativnih prepreka koje bi mogle dovesti diskriminacijskih praksi te na poboljšanje ukupnog poslovnog okružja u zemlji, posebno za mala i srednja poduzeća; poziva Komisiju da pruži dodatnu pomoć mladim poduzetnicima u okviru sredstava iz Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) te da se posebno usredotoči na tečajeve osposobljavanja, radionice te razmjenu znanja, uključujući mjere za olakšavanje povezivanja s poduzetnicima iz država članica EU-a, kao i da pritom poduzme sve moguće napore kako bi se spriječio odljev mozgova, posebno nakon stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju;

| 32. | ističe da su strukturne reforme i dalje ključne za poticanje mogućeg rasta i produktivnosti te za jačanje fleksibilnosti i konkurentnosti gospodarstva Kosova; podržava zaključak Komisije da bi Kosovo trebalo ojačati svoj srednjoročni fiskalni okvir, poboljšati transparentnost javnih financija, preusmjeriti proračunske rashode prema mjerama rasta te usmjeriti izravna strana ulaganja i doznake u sektore proizvodnje; poziva Kosovo da ubrza restrukturiranje javnih poduzeća, poboljša stečajne postupke i postupke zbog insolventnosti te da se manje oslanja na carine širenjem svoje domaće porezne osnovice i osuvremenjivanjem sustava prikupljanja prihoda; |
| --- | --- |

32.

ističe da su strukturne reforme i dalje ključne za poticanje mogućeg rasta i produktivnosti te za jačanje fleksibilnosti i konkurentnosti gospodarstva Kosova; podržava zaključak Komisije da bi Kosovo trebalo ojačati svoj srednjoročni fiskalni okvir, poboljšati transparentnost javnih financija, preusmjeriti proračunske rashode prema mjerama rasta te usmjeriti izravna strana ulaganja i doznake u sektore proizvodnje; poziva Kosovo da ubrza restrukturiranje javnih poduzeća, poboljša stečajne postupke i postupke zbog insolventnosti te da se manje oslanja na carine širenjem svoje domaće porezne osnovice i osuvremenjivanjem sustava prikupljanja prihoda;

| 33. | ističe da je napredak reformi tržišta rada, zajedno s reformama u obrazovnom sustavu, ključan za pitanje visokih stopa nezaposlenosti i niskih stopa sudjelovanja na tržištu rada; naglašava da je potrebno nastaviti truditi se kako bi obrazovni sustav bio više u skladu s potrebama tržišta rada, posebno s pomoću izmjena okvira kurikula za osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje; nadalje ističe važnost proširenja sustava strukovnog obrazovanja, što mora biti popraćeno aktivnim politikama na tržištu rada; |
| --- | --- |

33.

ističe da je napredak reformi tržišta rada, zajedno s reformama u obrazovnom sustavu, ključan za pitanje visokih stopa nezaposlenosti i niskih stopa sudjelovanja na tržištu rada; naglašava da je potrebno nastaviti truditi se kako bi obrazovni sustav bio više u skladu s potrebama tržišta rada, posebno s pomoću izmjena okvira kurikula za osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje; nadalje ističe važnost proširenja sustava strukovnog obrazovanja, što mora biti popraćeno aktivnim politikama na tržištu rada;

| 34. | napominje da se Kosovo nalazi u ranoj fazi razvoja funkcionalnog gospodarstva; pozdravlja činjenicu da je postignut određen napredak u području industrije te malih i srednjih poduzeća; snažno potiče nastavak smanjenja opterećenja za mala i srednja poduzeća te ističe potrebu da se provede regulatorna procjena učinka u pogledu malih i srednjih poduzeća, kao i da se podupru novoosnovana i inovativna poduzeća koja predstavljaju visoku dodanu vrijednost u cilju poticanja poduzetničke aktivnosti koja će donijeti i društvenu i gospodarsku korist; poziva Komisiju da pruži dodatnu pomoć mladim poduzetnicima u okviru sredstava iz programa IPA, uključujući mjere za olakšavanje povezivanja s poduzetnicima iz država članica EU-a i uključivanje kosovskih udruga poduzetnika u Europsku konfederaciju mladih poduzetnika, posebno nakon stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; potiče kosovske institucije da stvore prilike za ulaganje i financiranje za socijalna i održiva poduzeća kako bi se riješio izazov suočavanja s društvenim problemima i jamčenja održivog rasta; |
| --- | --- |

34.

napominje da se Kosovo nalazi u ranoj fazi razvoja funkcionalnog gospodarstva; pozdravlja činjenicu da je postignut određen napredak u području industrije te malih i srednjih poduzeća; snažno potiče nastavak smanjenja opterećenja za mala i srednja poduzeća te ističe potrebu da se provede regulatorna procjena učinka u pogledu malih i srednjih poduzeća, kao i da se podupru novoosnovana i inovativna poduzeća koja predstavljaju visoku dodanu vrijednost u cilju poticanja poduzetničke aktivnosti koja će donijeti i društvenu i gospodarsku korist; poziva Komisiju da pruži dodatnu pomoć mladim poduzetnicima u okviru sredstava iz programa IPA, uključujući mjere za olakšavanje povezivanja s poduzetnicima iz država članica EU-a i uključivanje kosovskih udruga poduzetnika u Europsku konfederaciju mladih poduzetnika, posebno nakon stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; potiče kosovske institucije da stvore prilike za ulaganje i financiranje za socijalna i održiva poduzeća kako bi se riješio izazov suočavanja s društvenim problemima i jamčenja održivog rasta;

| 35. | ponavlja da je važno pobrinuti se da se Kosovu što prije dodijeli poseban međunarodni pozivni broj jer će to pomoći u postizanju dodatne međunarodne vidljivosti Kosova; poziva Međunarodnu telekomunikacijsku uniju da nastavi s tim sporazumom; |
| --- | --- |

35.

ponavlja da je važno pobrinuti se da se Kosovu što prije dodijeli poseban međunarodni pozivni broj jer će to pomoći u postizanju dodatne međunarodne vidljivosti Kosova; poziva Međunarodnu telekomunikacijsku uniju da nastavi s tim sporazumom;

| 36. | naglašava važnost poštovanja osjetljivosti svake zajednice pri upućivanju poziva, kao što je bio slučaj s generalom Dikovićem, te apelira na KFOR da surađuje s kosovskim vlastima kako ne bi postupao na način kojim se vrijeđa sjećanje na žrtve te šteti dijalogu Prištine i Beograda; podsjeća na to da uredi za vezu i na Kosovu i u Srbiji moraju biti odgovarajuće obaviješteni o tim posjetima 48 sati prije njihova odvijanja; |
| --- | --- |

36.

naglašava važnost poštovanja osjetljivosti svake zajednice pri upućivanju poziva, kao što je bio slučaj s generalom Dikovićem, te apelira na KFOR da surađuje s kosovskim vlastima kako ne bi postupao na način kojim se vrijeđa sjećanje na žrtve te šteti dijalogu Prištine i Beograda; podsjeća na to da uredi za vezu i na Kosovu i u Srbiji moraju biti odgovarajuće obaviješteni o tim posjetima 48 sati prije njihova odvijanja;

| 37. | prima na znanje poboljšanje infrastrukture za cestovni prijevoz i mobilnost, a osobito autocesta, te nedavno donošenje paketa IPA II. za 2015. koji obuhvaća veliki projekt infrastrukture željeznice na Kosovu; međutim, žali zbog visokih troškova gradnje; nada se da nedavni ugovor o zajmu za modernizaciju kosovskog dijela željezničke mreže na europskoj ruti 10 koji su potpisali Kosovo i Europska investicijska banka može potaknuti sveobuhvatni plan za poboljšanje javnog prijevoza i obnavljanje željezničke infrastrukture; u tom pogledu pozdravlja dogovor premijera Ise Mustafe i Aleksandra Vučića od 27. siječnja 2016. o započinjanju rasprave o izravnim zračnim i željezničkim vezama između Kosova i Srbije; imajući u vidu da je Komisija odredila plan povezivanja jednim od svojih najvećih prioriteta i ključnim čimbenikom za gospodarski razvoj regije, poziva vlasti Kosova da zajamče potpunu i brzu provedbu tehničkih standarda i neobvezujućih mjera u području prijevoza koje su dogovorene tijekom sastanka na vrhu zemalja zapadnog Balkana održanog 2015. u Beču; |
| --- | --- |

37.

prima na znanje poboljšanje infrastrukture za cestovni prijevoz i mobilnost, a osobito autocesta, te nedavno donošenje paketa IPA II. za 2015. koji obuhvaća veliki projekt infrastrukture željeznice na Kosovu; međutim, žali zbog visokih troškova gradnje; nada se da nedavni ugovor o zajmu za modernizaciju kosovskog dijela željezničke mreže na europskoj ruti 10 koji su potpisali Kosovo i Europska investicijska banka može potaknuti sveobuhvatni plan za poboljšanje javnog prijevoza i obnavljanje željezničke infrastrukture; u tom pogledu pozdravlja dogovor premijera Ise Mustafe i Aleksandra Vučića od 27. siječnja 2016. o započinjanju rasprave o izravnim zračnim i željezničkim vezama između Kosova i Srbije; imajući u vidu da je Komisija odredila plan povezivanja jednim od svojih najvećih prioriteta i ključnim čimbenikom za gospodarski razvoj regije, poziva vlasti Kosova da zajamče potpunu i brzu provedbu tehničkih standarda i neobvezujućih mjera u području prijevoza koje su dogovorene tijekom sastanka na vrhu zemalja zapadnog Balkana održanog 2015. u Beču;

| 38. | izražava zabrinutost zbog trenutačnog nesigurnog stanja u opskrbi energijom Kosova, što negativno utječe na svakodnevni život stanovništva; ističe da su trenutačna učestalost gubitka struje i povezana komercijalna šteta izuzetno visoke zbog dotrajalih mreža te poziva na opsežne reforme za poboljšanje energetske učinkovitosti i sigurnosti opskrbe ulaganjem u obnovu postojećih električnih mreža jer je postojanje funkcionalne električne mreže preduvjet za domaća i strana poduzeća koja žele poslovati na Kosovu; apelira na Ured za regulaciju energetskog sektora da pokaže veću fleksibilnost u dodjeli licencija i autorizacija novim poslovnim ulagačima u sektor obnovljive energije; prima na znanje sporazum postignut o izgradnji elektrane Novo Kosovo zajedno s američkim poduzećem Contour Global, koja će imati kapacitet proizvodnje od 500 MW i poziva na transparentan postupak popraćen procjenom učinka projekta na društvo i okoliš u potpunom skladu s normama EU-a; |
| --- | --- |

38.

izražava zabrinutost zbog trenutačnog nesigurnog stanja u opskrbi energijom Kosova, što negativno utječe na svakodnevni život stanovništva; ističe da su trenutačna učestalost gubitka struje i povezana komercijalna šteta izuzetno visoke zbog dotrajalih mreža te poziva na opsežne reforme za poboljšanje energetske učinkovitosti i sigurnosti opskrbe ulaganjem u obnovu postojećih električnih mreža jer je postojanje funkcionalne električne mreže preduvjet za domaća i strana poduzeća koja žele poslovati na Kosovu; apelira na Ured za regulaciju energetskog sektora da pokaže veću fleksibilnost u dodjeli licencija i autorizacija novim poslovnim ulagačima u sektor obnovljive energije; prima na znanje sporazum postignut o izgradnji elektrane Novo Kosovo zajedno s američkim poduzećem Contour Global, koja će imati kapacitet proizvodnje od 500 MW i poziva na transparentan postupak popraćen procjenom učinka projekta na društvo i okoliš u potpunom skladu s normama EU-a;

| 39. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladi i nacionalnoj Skupštini Kosova. |
| --- | --- |

39.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladi i nacionalnoj Skupštini Kosova.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/66

---

P8_TA(2016)0048

Stanje u Libiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o stanju u Libiji (2016/2537(RSP))

(2018/C 035/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Libiji, a posebno one od 15. rujna 2011. (1), 22. studenog 2012. (2), 18. rujna 2014. (3) i 15. siječnja 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Libiji, a posebno one od 15. rujna 2011. (1), 22. studenog 2012. (2), 18. rujna 2014. (3) i 15. siječnja 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/233/ZVSP od 22. svibnja 2013. o osnivanju misije Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/233/ZVSP od 22. svibnja 2013. o osnivanju misije Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya),

| — | uzimajući u obzir odluku o pokretanju operacije EU NAVFOR Sophia 18. svibnja 2015. u cilju identifikacije, zapljene i uništavanja plovila i utvrđivanja imovine kojom se koriste ili za koju se sumnja da su se njome koristili krijumčari migranata ili trgovci ljudima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku o pokretanju operacije EU NAVFOR Sophia 18. svibnja 2015. u cilju identifikacije, zapljene i uništavanja plovila i utvrđivanja imovine kojom se koriste ili za koju se sumnja da su se njome koristili krijumčari migranata ili trgovci ljudima,

| — | uzimajući u obzir nedavne izjave Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, o Libiji, a posebno one od 30. travnja, 26. i 27. svibnja, 30. lipnja, 12. srpnja, 17. kolovoza, 13. i 22. rujna, 9. listopada, 14. i 17. prosinca 2015. te 7., 11. i 18. siječnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne izjave Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, o Libiji, a posebno one od 30. travnja, 26. i 27. svibnja, 30. lipnja, 12. srpnja, 17. kolovoza, 13. i 22. rujna, 9. listopada, 14. i 17. prosinca 2015. te 7., 11. i 18. siječnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Libiji od 18. siječnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Libiji od 18. siječnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir libijski politički sporazum koji je potpisan 17. prosinca 2015. u Skhiratu u Maroku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir libijski politički sporazum koji je potpisan 17. prosinca 2015. u Skhiratu u Maroku,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje od 13. prosinca 2015. s ministarskog sastanka o Libiji održanom u Rimu, a koje su potpisali Alžir, Kina, Egipat, Francuska, Njemačka, Italija, Jordan, Maroko, Rusija, Katar, Saudijska Arabija, Španjolska, Tunis, Turska, Ujedinjeni Arapski Emirati, Ujedinjena Kraljevina, Sjedinjene Američke Države, Europska unija, Ujedinjeni narodi, Liga arapskih država i Afrička unija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje od 13. prosinca 2015. s ministarskog sastanka o Libiji održanom u Rimu, a koje su potpisali Alžir, Kina, Egipat, Francuska, Njemačka, Italija, Jordan, Maroko, Rusija, Katar, Saudijska Arabija, Španjolska, Tunis, Turska, Ujedinjeni Arapski Emirati, Ujedinjena Kraljevina, Sjedinjene Američke Države, Europska unija, Ujedinjeni narodi, Liga arapskih država i Afrička unija,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2259 (2015) o stanju u Libiji usvojenu jednoglasno 23. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2259 (2015) o stanju u Libiji usvojenu jednoglasno 23. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (5),

| — | uzimajući u obzir nacionalnu konferenciju libijskih plemena održanu u srpnju 2011. u Tripoliju na kojoj je zatraženo da se zakonom o općoj amnestiji okonča građanski rat, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacionalnu konferenciju libijskih plemena održanu u srpnju 2011. u Tripoliju na kojoj je zatraženo da se zakonom o općoj amnestiji okonča građanski rat,

| — | uzimajući u obzir sastanak političkih čelnika i aktivista u Alžiru 11. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak političkih čelnika i aktivista u Alžiru 11. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu vlada Alžira, Francuske, Njemačke, Italije, Maroka, Španjolske, Tunisa, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država u kojoj se izražava potpora libijskoj vladi nacionalnog jedinstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu vlada Alžira, Francuske, Njemačke, Italije, Maroka, Španjolske, Tunisa, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država u kojoj se izražava potpora libijskoj vladi nacionalnog jedinstva,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je pod Gadafijevom diktaturom Libija imala najveći arsenal oružja na južnoj obali Sredozemnog mora i da je nakon pada diktatora postala glavno polazište za trgovinu nezakonitim oružjem i njegovo krijumčarenje te područje opskrbe svih terorista i ekstremista u regiji Sahel (Mali, Niger, Nigerija), kao i oporbenih pokreta u Sudanu, Čadu i Siriji; |
| --- | --- |

A.

budući da je pod Gadafijevom diktaturom Libija imala najveći arsenal oružja na južnoj obali Sredozemnog mora i da je nakon pada diktatora postala glavno polazište za trgovinu nezakonitim oružjem i njegovo krijumčarenje te područje opskrbe svih terorista i ekstremista u regiji Sahel (Mali, Niger, Nigerija), kao i oporbenih pokreta u Sudanu, Čadu i Siriji;

| B. | budući da su Libijci u veljači 2011. tijekom Arapskog proljeća izašli na ulice i da je došlo do devetomjesečnog građanskog sukoba; budući da je NATO podržao pobunjenike koji su bili izloženi općem državnom progonu i da je ta podrška bila ključna u rušenju Gadafijeva režima; |
| --- | --- |

B.

budući da su Libijci u veljači 2011. tijekom Arapskog proljeća izašli na ulice i da je došlo do devetomjesečnog građanskog sukoba; budući da je NATO podržao pobunjenike koji su bili izloženi općem državnom progonu i da je ta podrška bila ključna u rušenju Gadafijeva režima;

| C. | budući da je libijsko društvo i prije državnog udara, a posebno nakon njega, uvijek bilo organizirano na temelju plemenskog sustava; budući da plemenski savezi među etničkim zajednicama (većinski Arapi te berberska, tubujska i tuareška manjina) i dalje imaju važnu ulogu u previranjima u današnjoj Libiji; |
| --- | --- |

C.

budući da je libijsko društvo i prije državnog udara, a posebno nakon njega, uvijek bilo organizirano na temelju plemenskog sustava; budući da plemenski savezi među etničkim zajednicama (većinski Arapi te berberska, tubujska i tuareška manjina) i dalje imaju važnu ulogu u previranjima u današnjoj Libiji;

| D. | budući da su u mnoge paravojne postrojbe koje su se borile protiv Gadafija prodrijeli islamisti koji su postupno preuzeli i kontrolu nad njima te da su neke od njih imale presudnu ulogu u sukobima; budući da su u relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a Daiš, Ansar al-Šarija i al-Kaida proglašeni terorističkim organizacijama i sve su prisutne u Libiji; |
| --- | --- |

D.

budući da su u mnoge paravojne postrojbe koje su se borile protiv Gadafija prodrijeli islamisti koji su postupno preuzeli i kontrolu nad njima te da su neke od njih imale presudnu ulogu u sukobima; budući da su u relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a Daiš, Ansar al-Šarija i al-Kaida proglašeni terorističkim organizacijama i sve su prisutne u Libiji;

| E. | budući da je u kolovozu 2012. Nacionalno prijelazno vijeće predalo vlast Općem nacionalnom kongresu, izabranom parlamentu koji je odabrao privremenog šefa države; budući da su u lipnju 2014. glasači izabrali novi parlament u obliku Zastupničkog doma, koji je zamijenio Opći nacionalni kongres i preselio se u Tobruk; budući da se ubrzo nakon toga prijašnji Opći nacionalni kongres, kojim je dominiralo Muslimansko bratstvo, ponovno sastao i izabrao vlastitog premijera, čime je doveo u pitanje ovlasti Zastupničkog doma, i to u vrijeme borbi tijekom kojih se vlast promijenila čak i u glavnom gradu Tripoliju; budući da obje zaraćene strane navodno primaju pomoć od vanjskih sila, pri čemu Zastupnički dom u Tobruku prima potporu Egipta, Saudijske Arabije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, dok su Turska i Katar na strani novog Općeg nacionalnog kongresa u Tripoliju; |
| --- | --- |

E.

budući da je u kolovozu 2012. Nacionalno prijelazno vijeće predalo vlast Općem nacionalnom kongresu, izabranom parlamentu koji je odabrao privremenog šefa države; budući da su u lipnju 2014. glasači izabrali novi parlament u obliku Zastupničkog doma, koji je zamijenio Opći nacionalni kongres i preselio se u Tobruk; budući da se ubrzo nakon toga prijašnji Opći nacionalni kongres, kojim je dominiralo Muslimansko bratstvo, ponovno sastao i izabrao vlastitog premijera, čime je doveo u pitanje ovlasti Zastupničkog doma, i to u vrijeme borbi tijekom kojih se vlast promijenila čak i u glavnom gradu Tripoliju; budući da obje zaraćene strane navodno primaju pomoć od vanjskih sila, pri čemu Zastupnički dom u Tobruku prima potporu Egipta, Saudijske Arabije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, dok su Turska i Katar na strani novog Općeg nacionalnog kongresa u Tripoliju;

| F. | budući da od kolovoza 2014. oba ta politička tijela (Zastupnički dom u Tobruku koji je priznala međunarodna zajednica i novi Opći nacionalni kongres koji se pojavio u Tripoliju) tvrde da upravljaju zemljom te budući da i jedne i druge podupire nekoliko teško naoružanih paravojnih postrojbi povezanih s regijama, gradovima i plemenima različitih pripadnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da od kolovoza 2014. oba ta politička tijela (Zastupnički dom u Tobruku koji je priznala međunarodna zajednica i novi Opći nacionalni kongres koji se pojavio u Tripoliju) tvrde da upravljaju zemljom te budući da i jedne i druge podupire nekoliko teško naoružanih paravojnih postrojbi povezanih s regijama, gradovima i plemenima različitih pripadnosti;

| G. | budući da Daiš koristi politički vakuum i nepostojanje stabilne vlade te da se u njegovim redovima nalaze stranci i libijski teroristi koji su se vratili iz borbi u Iraku i Siriji; budući da su u studenom 2014. ti povratnici s ratišta kojima se pridružuju džihadisti iz drugih zemalja zauzeli grad Dernu istočno od Bengazija i izrazili odanost Daišu; budući da su se od tada te snage ili njihovi saveznici aktivirali gotovo duž cijele obale od Derne do Tripolija, uključujući Bajdu, Bengazi, Adžabiju, Abugrein i Misratu, i da u cijelosti kontroliraju više od 200 km teritorija oko Sirte te da imaju i bazu za obuku zapadno od Tripolija u blizini granice s Tunisom; budući da Daiš u tom dijelu sije strah odrubljivanjem glava, strijeljanjem i bombardiranjem i da pritom širi svoj teritorij, da je preuzeo kontrolu nad cestom i da može ometati veze između istoka i zapada; |
| --- | --- |

G.

budući da Daiš koristi politički vakuum i nepostojanje stabilne vlade te da se u njegovim redovima nalaze stranci i libijski teroristi koji su se vratili iz borbi u Iraku i Siriji; budući da su u studenom 2014. ti povratnici s ratišta kojima se pridružuju džihadisti iz drugih zemalja zauzeli grad Dernu istočno od Bengazija i izrazili odanost Daišu; budući da su se od tada te snage ili njihovi saveznici aktivirali gotovo duž cijele obale od Derne do Tripolija, uključujući Bajdu, Bengazi, Adžabiju, Abugrein i Misratu, i da u cijelosti kontroliraju više od 200 km teritorija oko Sirte te da imaju i bazu za obuku zapadno od Tripolija u blizini granice s Tunisom; budući da Daiš u tom dijelu sije strah odrubljivanjem glava, strijeljanjem i bombardiranjem i da pritom širi svoj teritorij, da je preuzeo kontrolu nad cestom i da može ometati veze između istoka i zapada;

| H. | budući da je Libija postala sjedište najvećih snaga Daiša izvan Bliskog istoka i da čini njegov mostobran na južnoj obali Sredozemlja, što predstavlja najveću prijetnju susjednim zemljama u regiji Sahela i Sahare te u pogledu terorističkih djelovanja i Europi; |
| --- | --- |

H.

budući da je Libija postala sjedište najvećih snaga Daiša izvan Bliskog istoka i da čini njegov mostobran na južnoj obali Sredozemlja, što predstavlja najveću prijetnju susjednim zemljama u regiji Sahela i Sahare te u pogledu terorističkih djelovanja i Europi;

| I. | budući da Daiš od 4. siječnja 2016. izvršava ofenzivu na ključna naftna postrojenja u Libiji u cilju povećanja svojih ratnih prihoda i kontroliranja velikih naftnih postrojenja na istoku u al-Sidri, Ras Lanufu i Marsa al-Bregi te da su pri tome oštećene najvažnije infrastrukture na kojima se temelje gospodarski resursi Libije te da su dovedeni u opasnost ključni prihodi za ponovnu izgradnju zemlje; |
| --- | --- |

I.

budući da Daiš od 4. siječnja 2016. izvršava ofenzivu na ključna naftna postrojenja u Libiji u cilju povećanja svojih ratnih prihoda i kontroliranja velikih naftnih postrojenja na istoku u al-Sidri, Ras Lanufu i Marsa al-Bregi te da su pri tome oštećene najvažnije infrastrukture na kojima se temelje gospodarski resursi Libije te da su dovedeni u opasnost ključni prihodi za ponovnu izgradnju zemlje;

| J. | budući da je Libija, otkad je tom zemljom zavladala anarhija, u još većoj mjeri postala tranzitno područje za trgovinu ljudima do južne granice Europe; budući da se u Libiji i dalje nalaze stotine tisuća migranata i tražitelja azila različitih nacionalnosti, od kojih mnogi žive u tragičnim uvjetima i tako predstavljaju ciljnu skupinu krijumčarima; |
| --- | --- |

J.

budući da je Libija, otkad je tom zemljom zavladala anarhija, u još većoj mjeri postala tranzitno područje za trgovinu ljudima do južne granice Europe; budući da se u Libiji i dalje nalaze stotine tisuća migranata i tražitelja azila različitih nacionalnosti, od kojih mnogi žive u tragičnim uvjetima i tako predstavljaju ciljnu skupinu krijumčarima;

| K. | budući da se situacija s ljudskim pravima diljem zemlje i dalje pogoršava, pri čemu su slučajevi proizvoljnog pritvaranja, otmice, protuzakonita ubojstva, mučenja i nasilje nad civilima, novinarima, dužnosnicima, političarima i borcima za ljudska prava za koje su odgovorne sve strane tragična realnost; budući da je 26. veljače 2011. Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda stanje u Libiji uputilo na Međunarodni kazneni sud (MKS); budući da je MKS i dalje nadležan za provođenje istraga o slučajevima kršenja ljudskih prava u toj zemlji i za podizanje optužnica protiv odgovornih počinitelja; budući da je 27. lipnja 2011. MKS izdao naloge za uhićenje Moamera Gadafija i Saifa al-Islama Gadafija i budući da ostali osumnjičenici još uvijek nisu u pritvoru tog suda; budući da su libijske vlasti inzistirale na tome da im se sudi u okviru libijskog pravosudnog sustava; |
| --- | --- |

K.

budući da se situacija s ljudskim pravima diljem zemlje i dalje pogoršava, pri čemu su slučajevi proizvoljnog pritvaranja, otmice, protuzakonita ubojstva, mučenja i nasilje nad civilima, novinarima, dužnosnicima, političarima i borcima za ljudska prava za koje su odgovorne sve strane tragična realnost; budući da je 26. veljače 2011. Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda stanje u Libiji uputilo na Međunarodni kazneni sud (MKS); budući da je MKS i dalje nadležan za provođenje istraga o slučajevima kršenja ljudskih prava u toj zemlji i za podizanje optužnica protiv odgovornih počinitelja; budući da je 27. lipnja 2011. MKS izdao naloge za uhićenje Moamera Gadafija i Saifa al-Islama Gadafija i budući da ostali osumnjičenici još uvijek nisu u pritvoru tog suda; budući da su libijske vlasti inzistirale na tome da im se sudi u okviru libijskog pravosudnog sustava;

| L. | budući da su među političkim sudionicima libijskog dijaloga bili ključni akteri procesa demokratizacije u Libiji, među ostalima i članovi Zastupničkog doma, Općeg nacionalnog kongresa i Nacionalnog prijelaznog vijeća; budući da su drugi neovisni dionici, poput općinskih vijeća, političkih stranaka, plemenskih vođa i organizacija žena, doprinijeli promicanju istinskog pomirenja; |
| --- | --- |

L.

budući da su među političkim sudionicima libijskog dijaloga bili ključni akteri procesa demokratizacije u Libiji, među ostalima i članovi Zastupničkog doma, Općeg nacionalnog kongresa i Nacionalnog prijelaznog vijeća; budući da su drugi neovisni dionici, poput općinskih vijeća, političkih stranaka, plemenskih vođa i organizacija žena, doprinijeli promicanju istinskog pomirenja;

| M. | budući da je cilj libijskog političkog sporazuma osigurati demokratska prava libijskom narodu, konsenzusom formirati vladu na temelju načela diobe vlasti te ojačati državne institucije kao što je vlada nacionalnog jedinstva; budući da, s obzirom na probleme s kojima se Libija suočava, nema vremena za gubljenje kad je riječ o uspostavi vlade nacionalnog jedinstva koja će djelovati u korist svih Libijaca te uspostaviti temelje za mir, stabilnost, obnovu i razvoj zemlje; |
| --- | --- |

M.

budući da je cilj libijskog političkog sporazuma osigurati demokratska prava libijskom narodu, konsenzusom formirati vladu na temelju načela diobe vlasti te ojačati državne institucije kao što je vlada nacionalnog jedinstva; budući da, s obzirom na probleme s kojima se Libija suočava, nema vremena za gubljenje kad je riječ o uspostavi vlade nacionalnog jedinstva koja će djelovati u korist svih Libijaca te uspostaviti temelje za mir, stabilnost, obnovu i razvoj zemlje;

| N. | budući da je 25. siječnja 2016. libijski Zastupnički dom u Tobruku odbacio vladu jedinstva koju podupire UN te istovremeno odobrio libijski politički sporazum koji pruža temelj za političku tranziciju u zemlji; |
| --- | --- |

N.

budući da je 25. siječnja 2016. libijski Zastupnički dom u Tobruku odbacio vladu jedinstva koju podupire UN te istovremeno odobrio libijski politički sporazum koji pruža temelj za političku tranziciju u zemlji;

| O. | budući da sigurna i politički stabilna Libija nije prijeko potrebna samo radi građana Libije nego i radi sigurnosti cijele regije i Europske unije; |
| --- | --- |

O.

budući da sigurna i politički stabilna Libija nije prijeko potrebna samo radi građana Libije nego i radi sigurnosti cijele regije i Europske unije;

| 1. | pozdravlja libijski politički sporazum potpisan 17. prosinca 2015. koji je podržao UN, potpuno podržava Predsjedničko vijeće i čestita posebnom predstavniku glavnog tajnika UN-a, g. Martinu Kobleru, na iznimno teškom radu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja libijski politički sporazum potpisan 17. prosinca 2015. koji je podržao UN, potpuno podržava Predsjedničko vijeće i čestita posebnom predstavniku glavnog tajnika UN-a, g. Martinu Kobleru, na iznimno teškom radu;

| 2. | žali zbog toga što je Zastupnički dom u Tobruku odbacio prvi prijedlog o ujedinjenoj vladi; poziva dva glavna libijska tijela da prihvate taj dogovor koji predstavlja ključan korak u provedbi libijskog političkog sporazuma i koji je u skladu s težnjom da se krene putem mira i stabilnosti u zemlji i da se zaštite svi građani Libije; potiče Zastupnički dom u Tobruku i njegovo Predsjedništvo da u duhu kompromisa nastave pregovarati o sastavu kabineta u cilju pružanja podrške vladi nacionalnog jedinstva, kako je predviđeno libijskim političkim sporazumom; |
| --- | --- |

2.

žali zbog toga što je Zastupnički dom u Tobruku odbacio prvi prijedlog o ujedinjenoj vladi; poziva dva glavna libijska tijela da prihvate taj dogovor koji predstavlja ključan korak u provedbi libijskog političkog sporazuma i koji je u skladu s težnjom da se krene putem mira i stabilnosti u zemlji i da se zaštite svi građani Libije; potiče Zastupnički dom u Tobruku i njegovo Predsjedništvo da u duhu kompromisa nastave pregovarati o sastavu kabineta u cilju pružanja podrške vladi nacionalnog jedinstva, kako je predviđeno libijskim političkim sporazumom;

| 3. | kao jedinu legitimnu vladu Libije priznat će i podržati vladu nacionalnog jedinstva uspostavljenu konsenzusom među libijskim strankama; ističe da je Libija odgovorna za politički proces i da je važno da u njemu stalno sudjeluje, među ostalim konstruktivnim uključivanjem plemenskih vijeća, pozitivnim sudjelovanjem žena i civilnog društva te korisnim doprinosima političkih i lokalnih aktera pravovremenoj izmjeni i donošenju ustava kojim se poštuju demokracija, ljudska prava i građanske slobode; |
| --- | --- |

3.

kao jedinu legitimnu vladu Libije priznat će i podržati vladu nacionalnog jedinstva uspostavljenu konsenzusom među libijskim strankama; ističe da je Libija odgovorna za politički proces i da je važno da u njemu stalno sudjeluje, među ostalim konstruktivnim uključivanjem plemenskih vijeća, pozitivnim sudjelovanjem žena i civilnog društva te korisnim doprinosima političkih i lokalnih aktera pravovremenoj izmjeni i donošenju ustava kojim se poštuju demokracija, ljudska prava i građanske slobode;

| 4. | poziva međunarodnu zajednicu, UN, EU, Afričku uniju i države članice Arapske lige da pokažu spremnost za pružanje potpore Libijcima u njihovim naporima da uspješno provedu sporazum; očekuje od država članica i međunarodnih institucija da budu u službenom kontaktu samo sa strankama potpisnicama libijskog političkog sporazuma; poziva EU da uvede ciljane sankcije kao što su zabrane putovanja i zamrzavanje imovine protiv pojedinaca i organizacija koje bojkotiraju libijski politički sporazum; |
| --- | --- |

4.

poziva međunarodnu zajednicu, UN, EU, Afričku uniju i države članice Arapske lige da pokažu spremnost za pružanje potpore Libijcima u njihovim naporima da uspješno provedu sporazum; očekuje od država članica i međunarodnih institucija da budu u službenom kontaktu samo sa strankama potpisnicama libijskog političkog sporazuma; poziva EU da uvede ciljane sankcije kao što su zabrane putovanja i zamrzavanje imovine protiv pojedinaca i organizacija koje bojkotiraju libijski politički sporazum;

| 5. | žali zbog trenutačnog rata preko posrednika među stranim sunitskim strankama; poziva regionalne aktere da ne pribjegavaju djelovanju kojim bi se mogle produbiti podjele i ugroziti tranzicija Libije prema stabilnoj, uključivoj i demokratskoj zemlji, odnosno kojim bi se mogle destabilizirati susjedne zemlje; ostaje snažno predan ostvarivanju suvereniteta, teritorijalnog integriteta, nacionalnog jedinstva i demokratske tranzicije Libije; |
| --- | --- |

5.

žali zbog trenutačnog rata preko posrednika među stranim sunitskim strankama; poziva regionalne aktere da ne pribjegavaju djelovanju kojim bi se mogle produbiti podjele i ugroziti tranzicija Libije prema stabilnoj, uključivoj i demokratskoj zemlji, odnosno kojim bi se mogle destabilizirati susjedne zemlje; ostaje snažno predan ostvarivanju suvereniteta, teritorijalnog integriteta, nacionalnog jedinstva i demokratske tranzicije Libije;

| 6. | osuđuje destabilizirajuće terorističke napade Daiša na libijski narod, uključujući i manjine, kao i na naftnu infrastrukturu u al-Sidri i Ras Lanufu, te svaki pokušaj da se poremeti proces stabilizacije zemlje; poziva međunarodnu koaliciju da se pozabavi pitanjem sve očitije prisutnosti Daiša u Libiji, koja destabilizira zemlju i nije samo prijetnja susjednim zemljama Sahela i Sahare nego i Europskoj uniji; |
| --- | --- |

6.

osuđuje destabilizirajuće terorističke napade Daiša na libijski narod, uključujući i manjine, kao i na naftnu infrastrukturu u al-Sidri i Ras Lanufu, te svaki pokušaj da se poremeti proces stabilizacije zemlje; poziva međunarodnu koaliciju da se pozabavi pitanjem sve očitije prisutnosti Daiša u Libiji, koja destabilizira zemlju i nije samo prijetnja susjednim zemljama Sahela i Sahare nego i Europskoj uniji;

| 7. | naglašava da su poroznost libijskih granica i nedostatak središnje političke kontrole u velikoj mjeri olakšali širenje oružja i trgovinu njime, kao i slobodno kretanje naoružanih libijskih i stranih skupina; zabrinut je zbog sigurnosnih nuspojava koje libijski sukob ima na neposredne susjede, posebno na Egipat i Tunis, ali i na Alžir; vjeruje da se EU treba poslužiti instrumentima diplomacije i vanjske politike, u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) i drugih politika poput onih o trgovini i suradnji, kako bi potaknula zemlje na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi da na pozitivan način sudjeluju u procesu tranzicije u Libiji; |
| --- | --- |

7.

naglašava da su poroznost libijskih granica i nedostatak središnje političke kontrole u velikoj mjeri olakšali širenje oružja i trgovinu njime, kao i slobodno kretanje naoružanih libijskih i stranih skupina; zabrinut je zbog sigurnosnih nuspojava koje libijski sukob ima na neposredne susjede, posebno na Egipat i Tunis, ali i na Alžir; vjeruje da se EU treba poslužiti instrumentima diplomacije i vanjske politike, u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) i drugih politika poput onih o trgovini i suradnji, kako bi potaknula zemlje na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi da na pozitivan način sudjeluju u procesu tranzicije u Libiji;

| 8. | vjeruje da je gospodarski oporavak važan korak prema demokratskoj tranziciji Libije; u potpunosti podržava nova libijska tijela u njihovoj borbi protiv terorista kako bi se zajamčila potrebna zaštita libijskog naroda i ključne gospodarske infrastrukture; |
| --- | --- |

8.

vjeruje da je gospodarski oporavak važan korak prema demokratskoj tranziciji Libije; u potpunosti podržava nova libijska tijela u njihovoj borbi protiv terorista kako bi se zajamčila potrebna zaštita libijskog naroda i ključne gospodarske infrastrukture;

| 9. | podsjeća na središnju ulogu parlamentarne dimenzije kad je riječ o političkom rješavanju krize; naglašava da tijela i zastupnici Europskog parlamenta mogu dijeliti svoje institucionalno iskustvo s libijskim akterima kako bi ih podržali u nastojanjima za uključiv politički dijalog; |
| --- | --- |

9.

podsjeća na središnju ulogu parlamentarne dimenzije kad je riječ o političkom rješavanju krize; naglašava da tijela i zastupnici Europskog parlamenta mogu dijeliti svoje institucionalno iskustvo s libijskim akterima kako bi ih podržali u nastojanjima za uključiv politički dijalog;

| 10. | izražava ozbiljnu zabrinutost za sudbinu migranata, tražitelja azila i izbjeglica u Libiji čija se ionako nepodnošljiva situacija nastavlja pogoršavati; traži veće sudjelovanje Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) u usklađivanju napora UN-a; poziva EU i njegove države članice da pronađu učinkovita rješenja za savladavanje sve većih migracijskih i izbjegličkih tokova iz sjeverne Afrike, a osobito iz Libije; poziva libijske vlasti i paravojne postrojbe da vanjskim akterima zajamče pristup zatvorskim ustanovama, posebno onima za migrante; |
| --- | --- |

10.

izražava ozbiljnu zabrinutost za sudbinu migranata, tražitelja azila i izbjeglica u Libiji čija se ionako nepodnošljiva situacija nastavlja pogoršavati; traži veće sudjelovanje Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) u usklađivanju napora UN-a; poziva EU i njegove države članice da pronađu učinkovita rješenja za savladavanje sve većih migracijskih i izbjegličkih tokova iz sjeverne Afrike, a osobito iz Libije; poziva libijske vlasti i paravojne postrojbe da vanjskim akterima zajamče pristup zatvorskim ustanovama, posebno onima za migrante;

| 11. | poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje koja koordinira djelovanje država članica u Libiji da svoju potporu usmjere na izgradnju države i institucija te da, zajedno s državama članicama, UN-om, NATO-om i regionalnim partnerima, pomognu u reformi sigurnosnog sektora i stvaranju djelotvornih nacionalnih vojnih i policijskih snaga pod kontrolom vlade nacionalnog jedinstva, koje mogu nadzirati cijeli libijski teritorij i njene vode te osigurati državne granice; naglašava da bi EU također trebao dati prednost pomoći u reformama libijskog pravosudnog sustava kao i drugih područja ključnih za demokratsko upravljanje; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje koja koordinira djelovanje država članica u Libiji da svoju potporu usmjere na izgradnju države i institucija te da, zajedno s državama članicama, UN-om, NATO-om i regionalnim partnerima, pomognu u reformi sigurnosnog sektora i stvaranju djelotvornih nacionalnih vojnih i policijskih snaga pod kontrolom vlade nacionalnog jedinstva, koje mogu nadzirati cijeli libijski teritorij i njene vode te osigurati državne granice; naglašava da bi EU također trebao dati prednost pomoći u reformama libijskog pravosudnog sustava kao i drugih područja ključnih za demokratsko upravljanje;

| 12. | podržava operaciju EUNAVFOR Med Sophia kojom se nastoji riješiti migracijsku krizu i problem krijumčara koji iskorištavaju migrante; podsjeća na to da je uspjeh operacije izravno povezan s održivošću političkog dijaloga u Libiji i potrebom za ponovnom uspostavom mira i stabilnosti u zemlji; poziva na postizanje sporazuma s vladom nacionalnog jedinstva kojim bi se misiji EU-a omogućilo provođenje potrebnih operacija u libijskim teritorijalnim vodama; |
| --- | --- |

12.

podržava operaciju EUNAVFOR Med Sophia kojom se nastoji riješiti migracijsku krizu i problem krijumčara koji iskorištavaju migrante; podsjeća na to da je uspjeh operacije izravno povezan s održivošću političkog dijaloga u Libiji i potrebom za ponovnom uspostavom mira i stabilnosti u zemlji; poziva na postizanje sporazuma s vladom nacionalnog jedinstva kojim bi se misiji EU-a omogućilo provođenje potrebnih operacija u libijskim teritorijalnim vodama;

| 13. | pozdravlja činjenicu da je EU već stavio na raspolaganje 100 milijuna eura, te je spreman pružiti izravnu pomoć u područjima koja će se zajedno s novom libijskom vladom nacionalnog jedinstva, kad se ona uspostavi, odrediti kao prioriteti; poziva EU i UN da planiraju pomoć za izgradnju države, sigurnost i očuvanje mira, kao i za obuku u pogledu primjene kapaciteta za reagiranje u slučaju kriznih situacija i katastrofa te za poštovanje ljudskih prava i vladavinu prava; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja činjenicu da je EU već stavio na raspolaganje 100 milijuna eura, te je spreman pružiti izravnu pomoć u područjima koja će se zajedno s novom libijskom vladom nacionalnog jedinstva, kad se ona uspostavi, odrediti kao prioriteti; poziva EU i UN da planiraju pomoć za izgradnju države, sigurnost i očuvanje mira, kao i za obuku u pogledu primjene kapaciteta za reagiranje u slučaju kriznih situacija i katastrofa te za poštovanje ljudskih prava i vladavinu prava;

| 14. | poziva države članice da ne djeluju na svoju ruku nego da u suradnji s Misijom potpore UN-a u Libiji i libijskim vlastima podupru potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u izradi sveobuhvatne strategije te da podrže tranziciju i novu libijsku vladu; smatra da su reforma sigurnosnog sektora i programi razoružanja, demobilizacije i reintegracije prioriteti za Libiju i poziva Komisiju, potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da budu spremni pružiti potrebnu pomoć u tim područjima ako nova vlada to zatraži; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice da ne djeluju na svoju ruku nego da u suradnji s Misijom potpore UN-a u Libiji i libijskim vlastima podupru potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u izradi sveobuhvatne strategije te da podrže tranziciju i novu libijsku vladu; smatra da su reforma sigurnosnog sektora i programi razoružanja, demobilizacije i reintegracije prioriteti za Libiju i poziva Komisiju, potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da budu spremni pružiti potrebnu pomoć u tim područjima ako nova vlada to zatraži;

| 15. | naglašava da je važno da međunarodna zajednica udvostruči sredstva za humanitarnu pomoć kako bi se zadovoljile hitne potrebe osoba koje su najteže zahvaćene sukobom u Libiji; ističe da je potrebno izdvojiti sredstva za pomoć humanitarnim organizacijama kako bi one mogle bolje procijeniti stanje i kvalitetnije reagirati na potrebe na terenu; poziva države članice da ispune svoje obveze u pogledu Hitnog uzajamnog fonda EU-a za Afriku; |
| --- | --- |

15.

naglašava da je važno da međunarodna zajednica udvostruči sredstva za humanitarnu pomoć kako bi se zadovoljile hitne potrebe osoba koje su najteže zahvaćene sukobom u Libiji; ističe da je potrebno izdvojiti sredstva za pomoć humanitarnim organizacijama kako bi one mogle bolje procijeniti stanje i kvalitetnije reagirati na potrebe na terenu; poziva države članice da ispune svoje obveze u pogledu Hitnog uzajamnog fonda EU-a za Afriku;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Uniji za Mediteran, Ligi arapskih država, Vijeću Afričke unije i glavnom tajniku UN-a. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Uniji za Mediteran, Ligi arapskih država, Vijeću Afričke unije i glavnom tajniku UN-a.

---

(1)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 114.

(2)  SL C 419, 16.12.2015., str. 192.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0028.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0010.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0272.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/71 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/71

---

P8_TA(2016)0049

Otoci

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o posebnoj situaciji otoka (2015/3014(RSP))

(2018/C 035/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 174. i 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 174. i 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005,

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o temi „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o temi „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” (COM(2014)0473),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Specifičnim problemima s kojima se suočavaju otoci” (1229/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Specifičnim problemima s kojima se suočavaju otoci” (1229/2011),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o otocima (O-000013/2016 – B8-0106/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o otocima (O-000013/2016 – B8-0106/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da otoci, definirani kao regije razine NUTS2 i NUTS3, imaju zajednička i trajna posebna obilježja koja ih jasno razlikuju od kontinentalnih područja; |
| --- | --- |

A.

budući da otoci, definirani kao regije razine NUTS2 i NUTS3, imaju zajednička i trajna posebna obilježja koja ih jasno razlikuju od kontinentalnih područja;

| B. | budući da su u članku 174. UFEU-a prepoznate trajne prirodne i geografske poteškoće karakteristične za situaciju u kojoj se nalaze otoci; |
| --- | --- |

B.

budući da su u članku 174. UFEU-a prepoznate trajne prirodne i geografske poteškoće karakteristične za situaciju u kojoj se nalaze otoci;

| C. | budući da su smanjenje regionalnih ekonomskih, socijalnih i ekoloških razlika te policentričan uravnotežen razvoj glavni ciljevi kohezijske politike koji su usko povezani s postizanjem ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da su smanjenje regionalnih ekonomskih, socijalnih i ekoloških razlika te policentričan uravnotežen razvoj glavni ciljevi kohezijske politike koji su usko povezani s postizanjem ciljeva strategije Europa 2020.;

| D. | budući da je gospodarska kriza u velikoj mjeri utjecala na nacionalne i regionalne proračune mnogih država članica ograničivši dostupnost financiranja u mnogim sektorima i dovevši do pada javnog ulaganja od 20 %; budući da je, kako je istaknuto u šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, kriza ozbiljno utjecala na potencijalni razvoj mnogih regija u nepovoljnom položaju, uključujući otoke; budući da je gospodarska kriza promijenila dugotrajni trend konvergencije stopa BDP-a i nezaposlenosti u EU-u, što je rezultiralo povećanjem siromaštva i socijalne isključenosti i onemogućilo postizanje dugoročnog cilja Unije na području gospodarske i socijalne kohezije; |
| --- | --- |

D.

budući da je gospodarska kriza u velikoj mjeri utjecala na nacionalne i regionalne proračune mnogih država članica ograničivši dostupnost financiranja u mnogim sektorima i dovevši do pada javnog ulaganja od 20 %; budući da je, kako je istaknuto u šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, kriza ozbiljno utjecala na potencijalni razvoj mnogih regija u nepovoljnom položaju, uključujući otoke; budući da je gospodarska kriza promijenila dugotrajni trend konvergencije stopa BDP-a i nezaposlenosti u EU-u, što je rezultiralo povećanjem siromaštva i socijalne isključenosti i onemogućilo postizanje dugoročnog cilja Unije na području gospodarske i socijalne kohezije;

| E. | budući da su otoci EU-a također i periferne regije koje se u nekim slučajevima nalaze na vanjskim granicama EU-a te su posebno osjetljivi na izazove s kojima se Europa trenutno suočava, kao što su globalizacija, demografski trendovi, klimatske promjene, opskrba energijom i, posebno za južna područja, izloženost sve većim migracijskim tokovima; |
| --- | --- |

E.

budući da su otoci EU-a također i periferne regije koje se u nekim slučajevima nalaze na vanjskim granicama EU-a te su posebno osjetljivi na izazove s kojima se Europa trenutno suočava, kao što su globalizacija, demografski trendovi, klimatske promjene, opskrba energijom i, posebno za južna područja, izloženost sve većim migracijskim tokovima;

| F. | budući da europski otoci doprinose raznolikosti Unije i u pogledu okoliša (specifična staništa i endemske vrste) i u pogledu kulture (arhitektonsko nasljeđe, lokaliteti, pejzaži, poljoprivredna i nepoljoprivredna obilježja i geografski identiteti); |
| --- | --- |

F.

budući da europski otoci doprinose raznolikosti Unije i u pogledu okoliša (specifična staništa i endemske vrste) i u pogledu kulture (arhitektonsko nasljeđe, lokaliteti, pejzaži, poljoprivredna i nepoljoprivredna obilježja i geografski identiteti);

| G. | budući da europski otoci mogu doprinijeti jačanju održivog razvoja u Uniji s obzirom na svoj velik potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora zahvaljujući specifičnoj izloženosti vjetrovima, djelovanju valova i sunčevoj svjetlosti; |
| --- | --- |

G.

budući da europski otoci mogu doprinijeti jačanju održivog razvoja u Uniji s obzirom na svoj velik potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora zahvaljujući specifičnoj izloženosti vjetrovima, djelovanju valova i sunčevoj svjetlosti;

| H. | budući da su dostupnost regija i povezanost među otocima ključne kako bi otoci bili još privlačniji kvalificiranim radnicima i poduzećima; budući da je potrebno privući ulaganja, otvoriti nova radna mjesta i smanjiti troškove pomorskog i zračnog prijevoza za osobe i robu u skladu s načelom teritorijalnog kontinuiteta, ali i uložiti napore za smanjenje emisija i onečišćenja uzrokovanih pomorskim i zračnim prometom; |
| --- | --- |

H.

budući da su dostupnost regija i povezanost među otocima ključne kako bi otoci bili još privlačniji kvalificiranim radnicima i poduzećima; budući da je potrebno privući ulaganja, otvoriti nova radna mjesta i smanjiti troškove pomorskog i zračnog prijevoza za osobe i robu u skladu s načelom teritorijalnog kontinuiteta, ali i uložiti napore za smanjenje emisija i onečišćenja uzrokovanih pomorskim i zračnim prometom;

| I. | budući da poljoprivreda, uzgoj životinja i ribarstvo predstavljaju važan element lokalnih otočnih gospodarstava koja su izvor opskrbe za znatan dio poljoprivredno-industrijskog sektora i budući da su ti sektori u poteškoćama zbog nedostupnosti, posebno kada je riječ o malim i srednjim poduzećima, niske razine diferencijacije proizvoda i klimatskih uvjeta; |
| --- | --- |

I.

budući da poljoprivreda, uzgoj životinja i ribarstvo predstavljaju važan element lokalnih otočnih gospodarstava koja su izvor opskrbe za znatan dio poljoprivredno-industrijskog sektora i budući da su ti sektori u poteškoćama zbog nedostupnosti, posebno kada je riječ o malim i srednjim poduzećima, niske razine diferencijacije proizvoda i klimatskih uvjeta;

| J. | budući da je intenzivni turizam za većinu otoka važan dio njihova lokalnog gospodarstva, no obično se odvija samo u određenim razdobljima godine i nije planiran na odgovarajući način izvan sezone što može predstavljati opasnost za ekološki održiv razvoj otočnih regija; |
| --- | --- |

J.

budući da je intenzivni turizam za većinu otoka važan dio njihova lokalnog gospodarstva, no obično se odvija samo u određenim razdobljima godine i nije planiran na odgovarajući način izvan sezone što može predstavljati opasnost za ekološki održiv razvoj otočnih regija;

| 1. | potiče Komisiju da pruži jasnu definiciju vrsta trajnih geografskih, prirodnih i demografskih poteškoća s kojima se otočne regije suočavaju, povezano s člankom 174. UFEU-a; |
| --- | --- |

1.

potiče Komisiju da pruži jasnu definiciju vrsta trajnih geografskih, prirodnih i demografskih poteškoća s kojima se otočne regije suočavaju, povezano s člankom 174. UFEU-a;

| 2. | traži od Komisije da objasni kako namjerava primijeniti formulaciju iz članka 174. UFEU-a o trajnim poteškoćama otočnih regija koje sprječavaju njihov prirodni razvoj i postizanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da objasni kako namjerava primijeniti formulaciju iz članka 174. UFEU-a o trajnim poteškoćama otočnih regija koje sprječavaju njihov prirodni razvoj i postizanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije;

| 3. | uviđa, važnost pružanja potpore u borbi protiv trenda značajne depopulacije u otočnim regijama; podsjeća da je otocima teže nositi se s određenim poteškoćama zbog njihovih malih dimenzija i udaljenosti od europskih obala na kontinentu; |
| --- | --- |

3.

uviđa, važnost pružanja potpore u borbi protiv trenda značajne depopulacije u otočnim regijama; podsjeća da je otocima teže nositi se s određenim poteškoćama zbog njihovih malih dimenzija i udaljenosti od europskih obala na kontinentu;

| 4. | traži od Komisije da provede detaljnu studiju/analizu dodatnih troškova u pogledu sustava prijevoza osoba i robe, opskrbe energijom i pristupa tržištima, posebno za mala i srednja poduzeća, koji nastaju zbog činjenice da se radi o otocima; |
| --- | --- |

4.

traži od Komisije da provede detaljnu studiju/analizu dodatnih troškova u pogledu sustava prijevoza osoba i robe, opskrbe energijom i pristupa tržištima, posebno za mala i srednja poduzeća, koji nastaju zbog činjenice da se radi o otocima;

| 5. | smatra da bi za otoke trebala postojati prava definicija/kategorizacija kojom bi se uzele u obzir ne samo njihove razlike i posebnosti, već i posebna situacija; poziva Komisiju da, na temelju članka 174. UFEU-a kojim se prepoznaje posebna situacija otoka, uspostavi homogenu skupinu koju čine sva otočna područja; nadalje, poziva Komisiju da osim BDP-a uzme u obzir i druge statističke pokazatelje koji mogu odražavati ekonomski i socijalno osjetljiv položaj koji proizlazi iz trajnih prirodnih poteškoća; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi za otoke trebala postojati prava definicija/kategorizacija kojom bi se uzele u obzir ne samo njihove razlike i posebnosti, već i posebna situacija; poziva Komisiju da, na temelju članka 174. UFEU-a kojim se prepoznaje posebna situacija otoka, uspostavi homogenu skupinu koju čine sva otočna područja; nadalje, poziva Komisiju da osim BDP-a uzme u obzir i druge statističke pokazatelje koji mogu odražavati ekonomski i socijalno osjetljiv položaj koji proizlazi iz trajnih prirodnih poteškoća;

| 6. | podsjeća da su određenim europskim otocima, u skladu s Direktivom Vijeća 2006/112/EZ, odobreni posebni porezni dogovori kao kompenzacija za prirodne nedostatke i trajne demografske poteškoće; ističe važnost tih posebnih poreznih dogovora za lokalne zajednice i gospodarstva te traži da se zadrže, posebnom u onim državama članicama koje su u programima gospodarske prilagodbe; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da su određenim europskim otocima, u skladu s Direktivom Vijeća 2006/112/EZ, odobreni posebni porezni dogovori kao kompenzacija za prirodne nedostatke i trajne demografske poteškoće; ističe važnost tih posebnih poreznih dogovora za lokalne zajednice i gospodarstva te traži da se zadrže, posebnom u onim državama članicama koje su u programima gospodarske prilagodbe;

| 7. | podsjeća posebno na potrebu da se poboljšaju povezanost preko pomorskih ruta, pristup lukama i usluge zračnog prijevoza; smatra da poseban naglasak treba staviti na prometna čvorišta, intermodalni prijevoz i održivu mobilnost; ističe također potrebu da se podrži uravnotežen teritorijalni razvoj otočnih regija promicanjem inovacija i konkurentnosti u tim regijama, koje su udaljene od većih administrativnih i gospodarskih centara te nemaju olakšan pristup prijevozu, te osnaživanjem lokalne proizvodnje za lokalna tržišta; |
| --- | --- |

7.

podsjeća posebno na potrebu da se poboljšaju povezanost preko pomorskih ruta, pristup lukama i usluge zračnog prijevoza; smatra da poseban naglasak treba staviti na prometna čvorišta, intermodalni prijevoz i održivu mobilnost; ističe također potrebu da se podrži uravnotežen teritorijalni razvoj otočnih regija promicanjem inovacija i konkurentnosti u tim regijama, koje su udaljene od većih administrativnih i gospodarskih centara te nemaju olakšan pristup prijevozu, te osnaživanjem lokalne proizvodnje za lokalna tržišta;

| 8. | ističe da je digitalni kapacitet ključno sredstvo za kompenziranje problema povezanosti otočnih regija; ističe da su ulaganja u infrastrukturu potrebna kako bi se zajamčio širokopojasni pristup na otocima i potpuno sudjelovanje otoka na jedinstvenom digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

8.

ističe da je digitalni kapacitet ključno sredstvo za kompenziranje problema povezanosti otočnih regija; ističe da su ulaganja u infrastrukturu potrebna kako bi se zajamčio širokopojasni pristup na otocima i potpuno sudjelovanje otoka na jedinstvenom digitalnom tržištu;

| 9. | podsjeća da je na mnoge otoke u Sredozemlju došao veliki broj migranata te se oni moraju nositi s tom situacijom; ističe da je potreban holistički pristup EU-a koji bi uključivao potporu EU-a i zajedničke napore svih država članica; |
| --- | --- |

9.

podsjeća da je na mnoge otoke u Sredozemlju došao veliki broj migranata te se oni moraju nositi s tom situacijom; ističe da je potreban holistički pristup EU-a koji bi uključivao potporu EU-a i zajedničke napore svih država članica;

| 10. | naglašava važnost osiguranja obrazovanja na svim razinama, po potrebi također upotrebom sustava za učenje na daljinu; podsjeća da su otoci također suočeni s vrlo ozbiljnim posljedicama klimatskih promjena, pa i sa sve većim brojem prirodnih katastrofa; |
| --- | --- |

10.

naglašava važnost osiguranja obrazovanja na svim razinama, po potrebi također upotrebom sustava za učenje na daljinu; podsjeća da su otoci također suočeni s vrlo ozbiljnim posljedicama klimatskih promjena, pa i sa sve većim brojem prirodnih katastrofa;

| 11. | ističe da su otoci suočeni s ograničenjima, no oni također imaju teritorijalni potencijal koji bi se trebao iskoristiti kao prilika za razvoj, rast i otvaranje radnih mjesta; ističe važnost niskog poreza i politika smanjenja birokracije kao ključnih poticaja za privlačenje ulaganja; u tom kontekstu osim sezonskog turizma spominje i razvoj održivog turizma, uz fokus na promicanje kulturne baštine i posebnih obrtničkih gospodarskih aktivnosti; naglašava također i golemi potencijal energije oceana, vjetra i sunca te mogućnost da otoci postanu važni izvori alternativne energije, energetski što je moguće autonomniji te, iznad svega, da svojim stanovnicima jamče jeftiniju opskrbu energijom; |
| --- | --- |

11.

ističe da su otoci suočeni s ograničenjima, no oni također imaju teritorijalni potencijal koji bi se trebao iskoristiti kao prilika za razvoj, rast i otvaranje radnih mjesta; ističe važnost niskog poreza i politika smanjenja birokracije kao ključnih poticaja za privlačenje ulaganja; u tom kontekstu osim sezonskog turizma spominje i razvoj održivog turizma, uz fokus na promicanje kulturne baštine i posebnih obrtničkih gospodarskih aktivnosti; naglašava također i golemi potencijal energije oceana, vjetra i sunca te mogućnost da otoci postanu važni izvori alternativne energije, energetski što je moguće autonomniji te, iznad svega, da svojim stanovnicima jamče jeftiniju opskrbu energijom;

| 12. | s tim u vezi naglašava važnost upotrebe svih mogućih sinergija između europskih strukturnih i investicijskih fondova i drugih instrumenata Unije kako bi se nadoknadili nedostaci otoka i ojačao njihov gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta i održivi razvoj; |
| --- | --- |

12.

s tim u vezi naglašava važnost upotrebe svih mogućih sinergija između europskih strukturnih i investicijskih fondova i drugih instrumenata Unije kako bi se nadoknadili nedostaci otoka i ojačao njihov gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta i održivi razvoj;

| 13. | poziva Komisiju da donese strateški okvir EU-a za otoke kako bi se povezali instrumenti koji mogu imati veći teritorijalni učinak; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da donese strateški okvir EU-a za otoke kako bi se povezali instrumenti koji mogu imati veći teritorijalni učinak;

| 14. | poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da preuzmu važnu ulogu u razvoju strategija otoka na temelju vertikalnog pristupa koji obuhvaća sve razine vlasti, u skladu s načelom supsidijarnosti, kako bi se zajamčio održivi razvoj otoka EU-a; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da preuzmu važnu ulogu u razvoju strategija otoka na temelju vertikalnog pristupa koji obuhvaća sve razine vlasti, u skladu s načelom supsidijarnosti, kako bi se zajamčio održivi razvoj otoka EU-a;

| 15. | predlaže da Komisija osnuje „službu za otoke” koja bi bila povezana s Glavnom upravom Komisije za regionalnu i urbanu politiku (DG REGIO) i koju bi činila mala skupina službenika, a čiji bi cilj bio koordiniranje i analiza problema povezanih s otočnim regijama; |
| --- | --- |

15.

predlaže da Komisija osnuje „službu za otoke” koja bi bila povezana s Glavnom upravom Komisije za regionalnu i urbanu politiku (DG REGIO) i koju bi činila mala skupina službenika, a čiji bi cilj bio koordiniranje i analiza problema povezanih s otočnim regijama;

| 16. | poziva Komisiju da dostavi komunikaciju koja bi sadržavala „Program za otoke EU-a” te nakon toga Bijelu knjigu za praćenje razvoja otoka, na temelju najboljih praksi te uz sudjelovanje lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela te drugih relevantnih dionika, uključujući gospodarske i socijalne partnere te predstavnike civilnog društva; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da dostavi komunikaciju koja bi sadržavala „Program za otoke EU-a” te nakon toga Bijelu knjigu za praćenje razvoja otoka, na temelju najboljih praksi te uz sudjelovanje lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela te drugih relevantnih dionika, uključujući gospodarske i socijalne partnere te predstavnike civilnog društva;

| 17. | poziva Komisiju da predloži obilježavanje Europske godine otoka i planina; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da predloži obilježavanje Europske godine otoka i planina;

| 18. | poziva Komisiju da pri pripremi prijedloga za sljedeći višegodišnji financijski okvir ima u vidu posebnu situaciju otoka; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da pri pripremi prijedloga za sljedeći višegodišnji financijski okvir ima u vidu posebnu situaciju otoka;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija i državama članicama. |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija i državama članicama.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/74 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/74

---

P8_TA(2016)0050

Uloga lokalnih i regionalnih tijela vlasti u europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF)

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o ulozi lokalnih i regionalnih tijela vlasti u europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) (2015/3013(RSP))

(2018/C 035/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 174. do 178. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 174. do 178. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu: Uredba o zajedničkim odredbama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu: Uredba o zajedničkim odredbama),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. srpnja 2015. o ishodu pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. srpnja 2015. o ishodu pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2015. naslovljenu „Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2015. naslovljenu „Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova” (COM(2015)0639),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Odbora regija o višerazinskom upravljanju; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Odbora regija o višerazinskom upravljanju;

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o ulozi lokalnih i regionalnih tijela vlasti u europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) (O-000012/2016 – B8-0105/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o ulozi lokalnih i regionalnih tijela vlasti u europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) (O-000012/2016 – B8-0105/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je kohezijska politika EU-a za programsko razdoblje od 2014. do 2020. godine i dalje glavni investicijski instrument koji obuhvaća sve regije EU-a i prilika za stvaranje procesa održivog rasta koji bi se više kretao „odozdo prema gore”, čime bi se dala potpora otvaranju radnih mjesta, poduzetništvu i inovacijama na razini lokalnih i regionalnih ekonomija, a što bi u regijama Europske unije poboljšalo kvalitetu života građana te dovelo do solidarnosti i uspješnijeg razvoja; |
| --- | --- |

A.

budući da je kohezijska politika EU-a za programsko razdoblje od 2014. do 2020. godine i dalje glavni investicijski instrument koji obuhvaća sve regije EU-a i prilika za stvaranje procesa održivog rasta koji bi se više kretao „odozdo prema gore”, čime bi se dala potpora otvaranju radnih mjesta, poduzetništvu i inovacijama na razini lokalnih i regionalnih ekonomija, a što bi u regijama Europske unije poboljšalo kvalitetu života građana te dovelo do solidarnosti i uspješnijeg razvoja;

| B. | budući da je svrha kohezijske politike, kako je definirana UFEU-om, smanjenje ekonomskih, društvenih i teritorijalnih razlika među država članicama Europske unije i njihovim regijama sveobuhvatnom strategijom; |
| --- | --- |

B.

budući da je svrha kohezijske politike, kako je definirana UFEU-om, smanjenje ekonomskih, društvenih i teritorijalnih razlika među država članicama Europske unije i njihovim regijama sveobuhvatnom strategijom;

| C. | budući da je prvi put (za razdoblje od 2014. do 2020. godine) stvoren usklađen okvir, a to je Uredba o zajedničkim odredbama, kojim se utvrđuju zajednička pravila za svih pet europskih strukturnih i investicijskih fondova: Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR); |
| --- | --- |

C.

budući da je prvi put (za razdoblje od 2014. do 2020. godine) stvoren usklađen okvir, a to je Uredba o zajedničkim odredbama, kojim se utvrđuju zajednička pravila za svih pet europskih strukturnih i investicijskih fondova: Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR);

| D. | budući da zajednički strateški okvir uveden Uredbom o zajedničkim potrebama pridonosi optimizaciji utjecaja i učinkovitosti javnih rashoda i omogućuje stvaranje sinergija kombiniranjem europskih strukturnih i investicijskih fondova s ostalim programima koje financira EU; |
| --- | --- |

D.

budući da zajednički strateški okvir uveden Uredbom o zajedničkim potrebama pridonosi optimizaciji utjecaja i učinkovitosti javnih rashoda i omogućuje stvaranje sinergija kombiniranjem europskih strukturnih i investicijskih fondova s ostalim programima koje financira EU;

| E. | budući da članak 7. Uredbe o Europskom fondu za regionalni razvoj propisuje da najmanje 5 % sredstava EFRR-a treba dodijeliti za potporu integriranim mjerama za održivi urbani razvoj u kojima su gradovi, subregionalna ili lokalna tijela nadležna za provedbu održivih urbanih strategija odgovorni za zadaće koje se u najmanju ruku odnose na odabir operacija; |
| --- | --- |

E.

budući da članak 7. Uredbe o Europskom fondu za regionalni razvoj propisuje da najmanje 5 % sredstava EFRR-a treba dodijeliti za potporu integriranim mjerama za održivi urbani razvoj u kojima su gradovi, subregionalna ili lokalna tijela nadležna za provedbu održivih urbanih strategija odgovorni za zadaće koje se u najmanju ruku odnose na odabir operacija;

| F. | budući da u tekućem programskom razdoblju od 2014. do 2020. godine i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice i lokalne akcijske skupine imaju pravo na financiranje u okviru EFRR-a i ESF-a; |
| --- | --- |

F.

budući da u tekućem programskom razdoblju od 2014. do 2020. godine i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice i lokalne akcijske skupine imaju pravo na financiranje u okviru EFRR-a i ESF-a;

| G. | budući da su partnerstvo i načela višerazinskog upravljanja, kako su utvrđena člankom 5. Uredbe o zajedničkim odredbama, ključna načela europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

G.

budući da su partnerstvo i načela višerazinskog upravljanja, kako su utvrđena člankom 5. Uredbe o zajedničkim odredbama, ključna načela europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 1. | naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih tijela u oblikovanju i provedbi strategija EU-a priznajući pritom ulogu velikog broja dionika, od država članica do skupina u zajednici; vjeruje, osim toga, da blizina tih tijela građanima i raznolikost upravljanja na lokalnoj i regionalnoj razini za Europsku uniju predstavlja dobitak; |
| --- | --- |

1.

naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih tijela u oblikovanju i provedbi strategija EU-a priznajući pritom ulogu velikog broja dionika, od država članica do skupina u zajednici; vjeruje, osim toga, da blizina tih tijela građanima i raznolikost upravljanja na lokalnoj i regionalnoj razini za Europsku uniju predstavlja dobitak;

| 2. | pozdravlja sinergije među europskim strukturnim i investicijskim fondovima i ostalim programima EU-a i njihovu komplementarnost, u kojima lokalna i regionalna tijela vlasti mogu imati korisnu ulogu u ostvarivanju ciljeva kohezijske politike; međutim, naglašava da svako reprogramiranje europskih strukturnih i investicijskih fondova treba biti u skladu s pravilima iz Uredbe o zajedničkim odredbama i da nove inicijative ne bi smjele oslabjeti bit europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sinergije među europskim strukturnim i investicijskim fondovima i ostalim programima EU-a i njihovu komplementarnost, u kojima lokalna i regionalna tijela vlasti mogu imati korisnu ulogu u ostvarivanju ciljeva kohezijske politike; međutim, naglašava da svako reprogramiranje europskih strukturnih i investicijskih fondova treba biti u skladu s pravilima iz Uredbe o zajedničkim odredbama i da nove inicijative ne bi smjele oslabjeti bit europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 3. | upućuje na načelo pojačanog partnerstva i europski kodeks ponašanja za partnerstvo kojima se utvrđuje zakonodavno uključivanje lokalnih i regionalnih tijela vlasti i minimalne odredbe za njihovu uključenost u svim fazama pripreme i provođenja operativnih programa; priznaje da, iako su lokalna i regionalna tijela vlasti tijekom pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima konzultirana u većini slučajeva, njihovo uključivanje nije podrazumijevalo puno partnerstvo; stoga potiče države članice da se u potpunosti pridržavaju tih obveza i povećaju napore u ispravljanju nedostataka; |
| --- | --- |

3.

upućuje na načelo pojačanog partnerstva i europski kodeks ponašanja za partnerstvo kojima se utvrđuje zakonodavno uključivanje lokalnih i regionalnih tijela vlasti i minimalne odredbe za njihovu uključenost u svim fazama pripreme i provođenja operativnih programa; priznaje da, iako su lokalna i regionalna tijela vlasti tijekom pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima konzultirana u većini slučajeva, njihovo uključivanje nije podrazumijevalo puno partnerstvo; stoga potiče države članice da se u potpunosti pridržavaju tih obveza i povećaju napore u ispravljanju nedostataka;

| 4. | naglašava da su jačanje administrativnih kapaciteta i rješavanje strukturnih slabosti lokalnih i regionalnih tijela vlasti od ključne važnosti i u fazi izrade operativnih programa i u fazi njihove provedbe, kao i za ostvarivanje veće stope iskorištenosti europskih strukturnih i investicijskih fondova; stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da se potpora pruži izgradnji kapaciteta lokalnih i regionalnih tijela vlasti i njihovih administracija i institucija kako bi ona mogla imati bitnu ulogu u kohezijskoj politici, osobito u slučaju delegiranja provedbenih zadaća nižim upravnim razinama administracije, posebno gradskim tijelima vlasti; |
| --- | --- |

4.

naglašava da su jačanje administrativnih kapaciteta i rješavanje strukturnih slabosti lokalnih i regionalnih tijela vlasti od ključne važnosti i u fazi izrade operativnih programa i u fazi njihove provedbe, kao i za ostvarivanje veće stope iskorištenosti europskih strukturnih i investicijskih fondova; stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da se potpora pruži izgradnji kapaciteta lokalnih i regionalnih tijela vlasti i njihovih administracija i institucija kako bi ona mogla imati bitnu ulogu u kohezijskoj politici, osobito u slučaju delegiranja provedbenih zadaća nižim upravnim razinama administracije, posebno gradskim tijelima vlasti;

| 5. | napominje da je kohezijska politika EU-a dobar primjer višerazinskog upravljanja s pristupom „odozdo prema gore” u kojem lokalna i regionalna tijela vlasti u svom bavljenju europskim strukturnim i investicijskim fondovima pronalaze ravnotežu između cilja Unije da se ostvari veća ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija i teritorijalnog utjecaja politika Europske unije; |
| --- | --- |

5.

napominje da je kohezijska politika EU-a dobar primjer višerazinskog upravljanja s pristupom „odozdo prema gore” u kojem lokalna i regionalna tijela vlasti u svom bavljenju europskim strukturnim i investicijskim fondovima pronalaze ravnotežu između cilja Unije da se ostvari veća ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija i teritorijalnog utjecaja politika Europske unije;

| 6. | ističe važnost inicijative lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u kojoj su lokalna tijela vlasti partneri; naglašava da bi taj pristup trebao ostati u skladu s načelom „odozdo prema gore”, ali i da bi trebalo utvrditi ciljeve za intervencije povezane s lokalnim i regionalnim potrebama; |
| --- | --- |

6.

ističe važnost inicijative lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u kojoj su lokalna tijela vlasti partneri; naglašava da bi taj pristup trebao ostati u skladu s načelom „odozdo prema gore”, ali i da bi trebalo utvrditi ciljeve za intervencije povezane s lokalnim i regionalnim potrebama;

| 7. | smatra da nove inicijative integriranog teritorijalnog ulaganja i lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice predstavljaju velike promjene u sposobnosti lokalnih dionika da kombiniraju tokove financiranja i planiraju dobro usmjerene lokalne inicijative; |
| --- | --- |

7.

smatra da nove inicijative integriranog teritorijalnog ulaganja i lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice predstavljaju velike promjene u sposobnosti lokalnih dionika da kombiniraju tokove financiranja i planiraju dobro usmjerene lokalne inicijative;

| 8. | vjeruje da se višerazinskim upravljanjem daje potpora osnovnim političkim ciljevima EU-a kao što su ekonomski rast, društveni napredak i održivi razvoj te jača demokratska dimenzija Europske unije i povećava efikasnost njezina političkog djelovanja; |
| --- | --- |

8.

vjeruje da se višerazinskim upravljanjem daje potpora osnovnim političkim ciljevima EU-a kao što su ekonomski rast, društveni napredak i održivi razvoj te jača demokratska dimenzija Europske unije i povećava efikasnost njezina političkog djelovanja;

| 9. | skreće pozornost na probleme s kojima se suočavaju lokalna i regionalna tijela vlasti kao što su globalizacija, klimatske promjene, sigurnost opskrbe električnom energijom, migracijski tokovi i sve veća urbanizacija, imajući u vidu činjenicu da svaka regija ima posebne potrebe i karakteristike; |
| --- | --- |

9.

skreće pozornost na probleme s kojima se suočavaju lokalna i regionalna tijela vlasti kao što su globalizacija, klimatske promjene, sigurnost opskrbe električnom energijom, migracijski tokovi i sve veća urbanizacija, imajući u vidu činjenicu da svaka regija ima posebne potrebe i karakteristike;

| 10. | uvjeren je da urbana područja imaju sve veću ulogu u današnjem svijetu i da politike EU-a imaju važnu ulogu u uspostavi pravog okvira u kojemu europska urbana područja mogu staviti u pogon vlastite potencijale za rast; |
| --- | --- |

10.

uvjeren je da urbana područja imaju sve veću ulogu u današnjem svijetu i da politike EU-a imaju važnu ulogu u uspostavi pravog okvira u kojemu europska urbana područja mogu staviti u pogon vlastite potencijale za rast;

| 11. | poziva Komisiju da strogo nadzire provedbu članka 7. Uredbe o EFRR-u i da o tome izvješćuje Parlament; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da strogo nadzire provedbu članka 7. Uredbe o EFRR-u i da o tome izvješćuje Parlament;

| 12. | vjeruje da plan EU-a za gradove može poboljšati razvoj i provedbu politika i programa te na taj način osiguravati skladniju potporu gradovima i utjecaj na njih doprinoseći pritom postizanju zajedničkih europskih i nacionalnih ciljeva uz puno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; naglašava važnost Amsterdamskog pakta i napretka prema ciljevima koji se njime žele postići; naglašava, međutim, da bi napore za uklanjanje uskih grla i nedosljednosti trebalo usmjeriti na politike EU-a koje utječu i na urbana i na ruralna područja; |
| --- | --- |

12.

vjeruje da plan EU-a za gradove može poboljšati razvoj i provedbu politika i programa te na taj način osiguravati skladniju potporu gradovima i utjecaj na njih doprinoseći pritom postizanju zajedničkih europskih i nacionalnih ciljeva uz puno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; naglašava važnost Amsterdamskog pakta i napretka prema ciljevima koji se njime žele postići; naglašava, međutim, da bi napore za uklanjanje uskih grla i nedosljednosti trebalo usmjeriti na politike EU-a koje utječu i na urbana i na ruralna područja;

| 13. | poziva Komisiju da i dalje kao osnovicu uzima prethodne i postojeće inicijative, što podrazumijeva i javne rasprave, kako bi se utvrdile mjere za jačanje uloge lokalnih i regionalnih tijela vlasti u upravljanju europskim strukturnim i investicijskim fondovima i primjeni njihovih sredstava kroz sporazume o partnerstvu i operativne programe; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da i dalje kao osnovicu uzima prethodne i postojeće inicijative, što podrazumijeva i javne rasprave, kako bi se utvrdile mjere za jačanje uloge lokalnih i regionalnih tijela vlasti u upravljanju europskim strukturnim i investicijskim fondovima i primjeni njihovih sredstava kroz sporazume o partnerstvu i operativne programe;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Odboru regija i nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Odboru regija i nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/77 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/77

---

P8_TA(2016)0051

Sustavno masovno ubijanje vjerskih manjina koje provodi takozvana Islamska država

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (2016/2529(RSP))

(2018/C 035/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije od 27. veljače 2014. o stanju u Iraku (1), od 18. rujna 2014. o stanju u Iraku i Siriji te ofenzivi IDIS-a, uključujući progon manjina (2), a posebno njezin stavak 4., od 27. studenoga 2014. o Iraku: otmica i zlostavljanje žena (3), od 12. veljače 2015. o humanitarnoj krizi u Iraku i Siriji, osobito u kontekstu tzv. Islamske države (4), a posebno njezin stavak 27., od 12. ožujka 2015. o nedavnim napadima i otmicama, posebno Asiraca, koje je na Bliskom istoku proveo IDIS/Daiš (5), a posebno njezin stavak 2., od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (6), a posebno njezine stavke 129. i 211., od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (7), a posebno njezine stavke 66. i 67., od 30. travnja 2015. o progonu kršćana diljem svijeta u vezi s ubojstvom studenata u Keniji koje je počinila teroristička skupina al-Šabab (8), a posebno njezin stavak 10. te od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina IDIS/Daiš (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije od 27. veljače 2014. o stanju u Iraku (1), od 18. rujna 2014. o stanju u Iraku i Siriji te ofenzivi IDIS-a, uključujući progon manjina (2), a posebno njezin stavak 4., od 27. studenoga 2014. o Iraku: otmica i zlostavljanje žena (3), od 12. veljače 2015. o humanitarnoj krizi u Iraku i Siriji, osobito u kontekstu tzv. Islamske države (4), a posebno njezin stavak 27., od 12. ožujka 2015. o nedavnim napadima i otmicama, posebno Asiraca, koje je na Bliskom istoku proveo IDIS/Daiš (5), a posebno njezin stavak 2., od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (6), a posebno njezine stavke 129. i 211., od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (7), a posebno njezine stavke 66. i 67., od 30. travnja 2015. o progonu kršćana diljem svijeta u vezi s ubojstvom studenata u Keniji koje je počinila teroristička skupina al-Šabab (8), a posebno njezin stavak 10. te od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina IDIS/Daiš (9),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 18. travnja 2013. o UN-ovom načelu „odgovornosti za pružanje zaštite” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 18. travnja 2013. o UN-ovom načelu „odgovornosti za pružanje zaštite” (10),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. ožujka 2015. o regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak, kao i o prijetnji koju predstavlja IDIL/Daiš, od 20. listopada 2014. o krizi povezanoj s IDIL-om/Daišom u Siriji i Iraku, od 30. kolovoza 2014. o Iraku i Siriji, od 14. travnja 2014. i 12. listopada 2015. o Siriji te od 15. kolovoza 2014. o Iraku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. ožujka 2015. o regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak, kao i o prijetnji koju predstavlja IDIL/Daiš, od 20. listopada 2014. o krizi povezanoj s IDIL-om/Daišom u Siriji i Iraku, od 30. kolovoza 2014. o Iraku i Siriji, od 14. travnja 2014. i 12. listopada 2015. o Siriji te od 15. kolovoza 2014. o Iraku,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2003/335/PUP od 8. svibnja 2003. o istrazi i progonu počinitelja genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2003/335/PUP od 8. svibnja 2003. o istrazi i progonu počinitelja genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina (11),

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja, Smjernice EU-a o promicanju poštovanja međunarodnog humanitarnoga prava, Smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama i borbi protiv svakog oblika diskriminacije nad njima, Smjernice za politiku EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim oblicima okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Smjernice EU-a o djeci i oružanim sukobima, Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega te Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja, Smjernice EU-a o promicanju poštovanja međunarodnog humanitarnoga prava, Smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama i borbi protiv svakog oblika diskriminacije nad njima, Smjernice za politiku EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim oblicima okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Smjernice EU-a o djeci i oružanim sukobima, Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega te Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI),

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Iraku i Siriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Iraku i Siriji,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 2091 (2016) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe naslovljenu „Strani borci u Siriji i Iraku” i usvojenu 27. siječnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 2091 (2016) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe naslovljenu „Strani borci u Siriji i Iraku” i usvojenu 27. siječnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Navi Pillay, visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, od 25. kolovoza 2014. o iračkim civilima koji su žrtve raširenih i sustavnih „jezivih” progona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Navi Pillay, visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, od 25. kolovoza 2014. o iračkim civilima koji su žrtve raširenih i sustavnih „jezivih” progona,

| — | uzimajući u obzir nedavne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Iraku i Siriji, a posebno Rezoluciju 2249 (2015) kojom se osuđuju nedavni teroristički napadi koje je počinio IDIS te Rezoluciju 2254 (2015) kojom se donosi plan mirovnog procesa u Siriji i utvrđuje raspored pregovora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Iraku i Siriji, a posebno Rezoluciju 2249 (2015) kojom se osuđuju nedavni teroristički napadi koje je počinio IDIS te Rezoluciju 2254 (2015) kojom se donosi plan mirovnog procesa u Siriji i utvrđuje raspored pregovora,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. S-22/1 Vijeća UN-a za ljudska prava od 3. rujna 2014. naslovljenu „Stanje ljudskih prava u Iraku s obzirom na kršenja tih prava koje je počinila tzv. Islamska država Iraka i Levanta i s njom povezane skupine”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. S-22/1 Vijeća UN-a za ljudska prava od 3. rujna 2014. naslovljenu „Stanje ljudskih prava u Iraku s obzirom na kršenja tih prava koje je počinila tzv. Islamska država Iraka i Levanta i s njom povezane skupine”,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja iz 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja iz 1981.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih i ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih i ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida od 9. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida od 9. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, a posebno njegove članke od 5. do 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, a posebno njegove članke od 5. do 8.,

| — | uzimajući u obzir analitički okvir Ureda posebnog savjetnika UN-a za sprečavanje genocida (OSAPG), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analitički okvir Ureda posebnog savjetnika UN-a za sprečavanje genocida (OSAPG),

| — | uzimajući u obzir izjavu o stanju u Iraku koju su 12. kolovoza 2014. dali posebni savjetnik glavnog tajnika UN-a za sprečavanje genocida i posebna savjetnica glavnog tajnika UN-a za odgovornost za pružanje zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o stanju u Iraku koju su 12. kolovoza 2014. dali posebni savjetnik glavnog tajnika UN-a za sprečavanje genocida i posebna savjetnica glavnog tajnika UN-a za odgovornost za pružanje zaštite,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 27. ožujka 2015. o stanju ljudskih prava u Iraku s obzirom na kršenja tih prava koja je počinila tzv. Islamska država Iraka i Levanta i s njom povezane skupine, a posebno njegov stavak 16. pod nazivom „Kršenja koja je počinila tzv. Islamska država – napadi na vjerske i etničke skupine”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 27. ožujka 2015. o stanju ljudskih prava u Iraku s obzirom na kršenja tih prava koja je počinila tzv. Islamska država Iraka i Levanta i s njom povezane skupine, a posebno njegov stavak 16. pod nazivom „Kršenja koja je počinila tzv. Islamska država – napadi na vjerske i etničke skupine”,

| — | uzimajući u obzir izjavu o eskalaciji poticanja na nasilje na vjerskoj osnovi u Siriji, koju su 13. listopada 2015. dali posebni savjetnik glavnog tajnika UN-a za sprečavanje genocida i posebna savjetnica glavnog tajnika UN-a za odgovornost za pružanje zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o eskalaciji poticanja na nasilje na vjerskoj osnovi u Siriji, koju su 13. listopada 2015. dali posebni savjetnik glavnog tajnika UN-a za sprečavanje genocida i posebna savjetnica glavnog tajnika UN-a za odgovornost za pružanje zaštite,

| — | uzimajući u obzir izvješće Neovisne međunarodne istražne komisije o Sirijskoj Arapskoj Republici, predstavljeno u Vijeću za ljudska prava 13. kolovoza 2015., a posebno njegove stavke od 165. do 173., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Neovisne međunarodne istražne komisije o Sirijskoj Arapskoj Republici, predstavljeno u Vijeću za ljudska prava 13. kolovoza 2015., a posebno njegove stavke od 165. do 173.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da nasilna ekstremistička ideologija tzv. IDIS-a/Daiša, njegovi teroristički činovi, kontinuirani teški sustavni i rašireni napadi na civile, kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava, uključujući ona počinjena na vjerskoj ili etničkoj osnovi, uništavanje kulturne baštine i trgovina kulturnim dobrima predstavljaju globalnu i dosad nezabilježenu prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti, što je potvrđeno Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2249 (2015); |
| --- | --- |

A.

budući da nasilna ekstremistička ideologija tzv. IDIS-a/Daiša, njegovi teroristički činovi, kontinuirani teški sustavni i rašireni napadi na civile, kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava, uključujući ona počinjena na vjerskoj ili etničkoj osnovi, uništavanje kulturne baštine i trgovina kulturnim dobrima predstavljaju globalnu i dosad nezabilježenu prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti, što je potvrđeno Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2249 (2015);

| B. | budući da su na meti tzv. IDIS-a/Daiša pripadnici vjerskih i etničkih manjina, odnosno kršćanskih (kaldejskih/sirjačkih/asirskih, melkitskih i armenskih), jazidskih, turkmenskih, šabakskih, jarsanskih, sabejskih/mandejskih, kurdskih i šijitskih zajednica te mnogi Arapi i sunitski muslimani; budući da su mnogi žrtve ubojstava, klanja, premlaćivanja, iznuda, otmica i mučenja; budući da su pretvoreni u roblje (posebno žene i djevojčice, koje su također žrtve drugih oblika seksualnog nasilja), da ih se nasilno preobraća te da su žrtve prisilnih brakova i trgovine ljudima; budući da se djeca nasilno novače; budući da se uništavaju džamije, spomenici, svetišta, crkve i drugi vjerski objekti, grobovi i groblja; |
| --- | --- |

B.

budući da su na meti tzv. IDIS-a/Daiša pripadnici vjerskih i etničkih manjina, odnosno kršćanskih (kaldejskih/sirjačkih/asirskih, melkitskih i armenskih), jazidskih, turkmenskih, šabakskih, jarsanskih, sabejskih/mandejskih, kurdskih i šijitskih zajednica te mnogi Arapi i sunitski muslimani; budući da su mnogi žrtve ubojstava, klanja, premlaćivanja, iznuda, otmica i mučenja; budući da su pretvoreni u roblje (posebno žene i djevojčice, koje su također žrtve drugih oblika seksualnog nasilja), da ih se nasilno preobraća te da su žrtve prisilnih brakova i trgovine ljudima; budući da se djeca nasilno novače; budući da se uništavaju džamije, spomenici, svetišta, crkve i drugi vjerski objekti, grobovi i groblja;

| C. | budući da genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini, bez obzira na to gdje i kad se dogode, ne smiju proći nekažnjeno te budući da se poduzimanjem mjera na nacionalnoj razini, jačanjem međunarodne suradnje te preko Međunarodnog kaznenog suda i međunarodnog kaznenog pravosuđa mora zajamčiti učinkovit kazneni progon tih djela; |
| --- | --- |

C.

budući da genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini, bez obzira na to gdje i kad se dogode, ne smiju proći nekažnjeno te budući da se poduzimanjem mjera na nacionalnoj razini, jačanjem međunarodne suradnje te preko Međunarodnog kaznenog suda i međunarodnog kaznenog pravosuđa mora zajamčiti učinkovit kazneni progon tih djela;

| D. | budući da se genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini tiču svih država članica EU-a, koje su odlučne u namjeri da surađuju kako bi se ti zločini spriječili i okončalo nekažnjavanje počinitelja, u skladu sa Zajedničkim stajalištem Vijeća 2003/444/ZVSP od 16. lipnja 2003.; |
| --- | --- |

D.

budući da se genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini tiču svih država članica EU-a, koje su odlučne u namjeri da surađuju kako bi se ti zločini spriječili i okončalo nekažnjavanje počinitelja, u skladu sa Zajedničkim stajalištem Vijeća 2003/444/ZVSP od 16. lipnja 2003.;

| E. | budući da se Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2249 (2015) ovlašćuju države članice koje to mogu učiniti da na teritoriju pod kontrolom tzv. IDIS-a/Daiša, u Siriji i Iraku, poduzmu sve potrebne mjere u skladu s međunarodnim pravom, a posebno Poveljom Ujedinjenih naroda, i međunarodnim pravom u području ljudskih prava, izbjeglica i humanitarnog prava kako bi udvostručile i koordinirale svoje napore u cilju sprečavanja i suzbijanja terorističkih činova; |
| --- | --- |

E.

budući da se Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2249 (2015) ovlašćuju države članice koje to mogu učiniti da na teritoriju pod kontrolom tzv. IDIS-a/Daiša, u Siriji i Iraku, poduzmu sve potrebne mjere u skladu s međunarodnim pravom, a posebno Poveljom Ujedinjenih naroda, i međunarodnim pravom u području ljudskih prava, izbjeglica i humanitarnog prava kako bi udvostručile i koordinirale svoje napore u cilju sprečavanja i suzbijanja terorističkih činova;

| F. | budući da međunarodna pravna definicija genocida, u skladu s člankom II. Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948., sadrži sljedeći tekst: „bilo koje od sljedećih djela, učinjeno s namjerom da se potpuno ili djelomično uništi jedna nacionalna, etnička, rasna ili vjerska skupina: (a) ubojstvo članova skupine, (b) nanošenje teške tjelesne ili psihičke povrede članovima skupine, (c) namjerno stavljanje skupine u životne uvjete kojima je cilj dovesti do njezina potpunog ili djelomičnog uništenja, d) primjenjivanje mjera kojima je cilj spriječiti rađanje unutar skupine i (e) prisilno premještanje djece u drugu skupinu”; budući da se člankom III. te Konvencije ne smatra kažnjivim samo genocid nego i planiranje čina genocida, izravno i javno poticanje na genocid i suučesništvo u genocidu; |
| --- | --- |

F.

budući da međunarodna pravna definicija genocida, u skladu s člankom II. Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948., sadrži sljedeći tekst: „bilo koje od sljedećih djela, učinjeno s namjerom da se potpuno ili djelomično uništi jedna nacionalna, etnička, rasna ili vjerska skupina: (a) ubojstvo članova skupine, (b) nanošenje teške tjelesne ili psihičke povrede članovima skupine, (c) namjerno stavljanje skupine u životne uvjete kojima je cilj dovesti do njezina potpunog ili djelomičnog uništenja, d) primjenjivanje mjera kojima je cilj spriječiti rađanje unutar skupine i (e) prisilno premještanje djece u drugu skupinu”; budući da se člankom III. te Konvencije ne smatra kažnjivim samo genocid nego i planiranje čina genocida, izravno i javno poticanje na genocid i suučesništvo u genocidu;

| G. | budući da je od 2014. ubijeno oko 5 000 jazida, dok su brojni drugi žrtve mučenja ili su prisilno preobraćeni na islam; budući da se najmanje 2 000 jazidskih žena nalazi u zatočeništvu i da su žrtve prisilnih brakova i trgovine ljudima; budući da su šestogodišnje djevojčice već žrtve silovanja i da se jazidska djeca prisilno novače da bi se borila na strani tzv. IDIS-a/Daiša; budući da postoje jasni dokazi o masovnim grobnicama jazida koje su oteli pripadnici tzv. IDIS-a/Daiša; |
| --- | --- |

G.

budući da je od 2014. ubijeno oko 5 000 jazida, dok su brojni drugi žrtve mučenja ili su prisilno preobraćeni na islam; budući da se najmanje 2 000 jazidskih žena nalazi u zatočeništvu i da su žrtve prisilnih brakova i trgovine ljudima; budući da su šestogodišnje djevojčice već žrtve silovanja i da se jazidska djeca prisilno novače da bi se borila na strani tzv. IDIS-a/Daiša; budući da postoje jasni dokazi o masovnim grobnicama jazida koje su oteli pripadnici tzv. IDIS-a/Daiša;

| H. | budući da je u noći 6. kolovoza 2014. više od 150 000 kršćana pobjeglo pred naletom tzv. IDIS-a/Daiša na području Mosula, Karakoša i drugih sela u nizini Ninive nakon što im je oduzeta imovina te budući da su i dalje raseljeni i žive u teškim uvjetima na sjeveru Iraka; budući da je tzv. IDIS/Daiš zarobio one koji nisu uspjeli pobjeći iz Mosula i nizine Ninive te budući da su nemuslimanske žene i djeca pretvoreni u roblje, neki su prodani, a neki okrutno ubijeni, što su počinitelji snimali; |
| --- | --- |

H.

budući da je u noći 6. kolovoza 2014. više od 150 000 kršćana pobjeglo pred naletom tzv. IDIS-a/Daiša na području Mosula, Karakoša i drugih sela u nizini Ninive nakon što im je oduzeta imovina te budući da su i dalje raseljeni i žive u teškim uvjetima na sjeveru Iraka; budući da je tzv. IDIS/Daiš zarobio one koji nisu uspjeli pobjeći iz Mosula i nizine Ninive te budući da su nemuslimanske žene i djeca pretvoreni u roblje, neki su prodani, a neki okrutno ubijeni, što su počinitelji snimali;

| I. | budući da je u veljači 2015. tzv. IDIS/Daiš oteo više od 220 asirskih kršćana nakon što je zauzeo nekoliko poljoprivrednih zajednica na južnoj obali rijeke Habur u pokrajini Hasaka na sjeveroistoku zemlje te budući da ih je do sada samo nekoliko oslobođeno, dok je sudbina ostalih i dalje nepoznata; |
| --- | --- |

I.

budući da je u veljači 2015. tzv. IDIS/Daiš oteo više od 220 asirskih kršćana nakon što je zauzeo nekoliko poljoprivrednih zajednica na južnoj obali rijeke Habur u pokrajini Hasaka na sjeveroistoku zemlje te budući da ih je do sada samo nekoliko oslobođeno, dok je sudbina ostalih i dalje nepoznata;

| J. | budući da se u izvješćima tijela UN-a, uključujući posebnog savjetnika glavnog tajnika UN-a za sprečavanje genocida, posebnu savjetnicu glavnog tajnika UN-a za odgovornost za zaštitu i Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, navodi da se djela koja je počinio tzv. IDIS/Daiš smatraju ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i genocidom; |
| --- | --- |

J.

budući da se u izvješćima tijela UN-a, uključujući posebnog savjetnika glavnog tajnika UN-a za sprečavanje genocida, posebnu savjetnicu glavnog tajnika UN-a za odgovornost za zaštitu i Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, navodi da se djela koja je počinio tzv. IDIS/Daiš smatraju ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i genocidom;

| K. | budući da je Neovisna međunarodna istražna komisija zabilježila i izvijestila da se i dalje progone pripadnici etničkih i vjerskih manjina koji se opiru tzv. IDIS-u/Daišu i ostalim terorističkim skupinama, paravojnim postrojbama i nedržavnim oružanim skupina u područjima pod njihovom de facto kontrolom; |
| --- | --- |

K.

budući da je Neovisna međunarodna istražna komisija zabilježila i izvijestila da se i dalje progone pripadnici etničkih i vjerskih manjina koji se opiru tzv. IDIS-u/Daišu i ostalim terorističkim skupinama, paravojnim postrojbama i nedržavnim oružanim skupina u područjima pod njihovom de facto kontrolom;

| L. | budući da međunarodna zajednica prema načelima odgovornosti za pružanje zaštite i u skladu s Poveljom UN-a ima odgovornost kolektivno djelovati kako bi zaštitila stanovništvo onda kad ga država (ili nedržavni subjekt) očito ne štiti ili je zapravo počinitelj zločina; |
| --- | --- |

L.

budući da međunarodna zajednica prema načelima odgovornosti za pružanje zaštite i u skladu s Poveljom UN-a ima odgovornost kolektivno djelovati kako bi zaštitila stanovništvo onda kad ga država (ili nedržavni subjekt) očito ne štiti ili je zapravo počinitelj zločina;

| M. | budući da u skladu s međunarodnim pravom svi pojedinci imaju pravo živjeti prema vlastitoj savjesti te slobodno vjerovati i promijeniti vjerska i nevjerska uvjerenja; budući da politički i vjerski vođe imaju dužnost boriti se na svim razinama protiv ekstremizma i promicati međusobno poštovanje među pojedincima i vjerskim skupinama; |
| --- | --- |

M.

budući da u skladu s međunarodnim pravom svi pojedinci imaju pravo živjeti prema vlastitoj savjesti te slobodno vjerovati i promijeniti vjerska i nevjerska uvjerenja; budući da politički i vjerski vođe imaju dužnost boriti se na svim razinama protiv ekstremizma i promicati međusobno poštovanje među pojedincima i vjerskim skupinama;

| 1. | podsjeća na svoju oštru osudu tzv. IDIS-a/Daiša i njegova ekstremnog kršenja ljudskih prava koje, u smislu Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda, predstavlja zločine protiv čovječnosti i ratne zločine te također podsjeća da bi trebalo poduzeti mjere kako bi ih Vijeće sigurnosti UN-a proglasilo genocidom; iznimno je zabrinut zbog toga što su hotimična meta te terorističke skupine kršćani (Kaldejci/Sirjaci/Asirci, melkiti, Armenci), jazidi, Turkmeni, šijiti, šabaci, Sabejci, jarsani i suniti koji se ne slažu s njezinim tumačenjem islama i što je sve to dio nastojanja da se istrijebe sve vjerske i etničke manjine s područja pod njezinom kontrolom; |
| --- | --- |

1.

podsjeća na svoju oštru osudu tzv. IDIS-a/Daiša i njegova ekstremnog kršenja ljudskih prava koje, u smislu Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda, predstavlja zločine protiv čovječnosti i ratne zločine te također podsjeća da bi trebalo poduzeti mjere kako bi ih Vijeće sigurnosti UN-a proglasilo genocidom; iznimno je zabrinut zbog toga što su hotimična meta te terorističke skupine kršćani (Kaldejci/Sirjaci/Asirci, melkiti, Armenci), jazidi, Turkmeni, šijiti, šabaci, Sabejci, jarsani i suniti koji se ne slažu s njezinim tumačenjem islama i što je sve to dio nastojanja da se istrijebe sve vjerske i etničke manjine s područja pod njezinom kontrolom;

| 2. | izražava stajalište da se progon, zlodjela i međunarodni zločini mogu izjednačiti s ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti; ističe da tzv. IDIS/Daiš provodi genocid nad kršćanima i jazidima te drugim vjerskim i etničkim manjinama koje se ne slažu s njegovim tumačenjem islama te da je zbog toga potrebno poduzeti mjere u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948.; ističe činjenicu da one koji zbog etničkih ili vjerskih razloga hotimično planiraju, potiču, provode ili pokušavaju provesti zlodjela te one koji u njima sudjeluju ili ih podržavaju treba izvesti pred sud i kazneno ih goniti zbog kršenja međunarodnog prava, odnosno zbog ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida; |
| --- | --- |

2.

izražava stajalište da se progon, zlodjela i međunarodni zločini mogu izjednačiti s ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti; ističe da tzv. IDIS/Daiš provodi genocid nad kršćanima i jazidima te drugim vjerskim i etničkim manjinama koje se ne slažu s njegovim tumačenjem islama te da je zbog toga potrebno poduzeti mjere u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948.; ističe činjenicu da one koji zbog etničkih ili vjerskih razloga hotimično planiraju, potiču, provode ili pokušavaju provesti zlodjela te one koji u njima sudjeluju ili ih podržavaju treba izvesti pred sud i kazneno ih goniti zbog kršenja međunarodnog prava, odnosno zbog ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida;

| 3. | potiče sve države potpisnice Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, potpisane u Parizu 9. prosinca 1948., i drugih relevantnih međunarodnih sporazuma, a posebno države članice EU-a, da sprečavaju ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid na svojem teritoriju; apelira na Siriju i Irak da prihvate nadležnost Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

3.

potiče sve države potpisnice Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, potpisane u Parizu 9. prosinca 1948., i drugih relevantnih međunarodnih sporazuma, a posebno države članice EU-a, da sprečavaju ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid na svojem teritoriju; apelira na Siriju i Irak da prihvate nadležnost Međunarodnog kaznenog suda;

| 4. | poziva države članice Vijeća sigurnosti UN-a da podrže zahtjev Vijeća sigurnosti upućen Međunarodnom kaznenom sudu da istraži kršenja ljudskih prava kršćana, jazida te vjerskih i etničkih manjina koja je u Iraku i Siriji počinio tzv. IDIS/Daiš; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice Vijeća sigurnosti UN-a da podrže zahtjev Vijeća sigurnosti upućen Međunarodnom kaznenom sudu da istraži kršenja ljudskih prava kršćana, jazida te vjerskih i etničkih manjina koja je u Iraku i Siriji počinio tzv. IDIS/Daiš;

| 5. | potiče sve države potpisnice Konvencije Ujedinjenih naroda o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948. i drugih međunarodnih sporazuma o sprečavanju i kažnjavanju ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida, a posebno nadležna tijela tih država i njihove državljane koji na bilo koji način podržavaju ili financiraju te zločine, surađuju ili sudjeluju u njima da u potpunosti ispune svoje pravne obveze u skladu s Konvencijom i drugim međunarodnim sporazumima; |
| --- | --- |

5.

potiče sve države potpisnice Konvencije Ujedinjenih naroda o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948. i drugih međunarodnih sporazuma o sprečavanju i kažnjavanju ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida, a posebno nadležna tijela tih država i njihove državljane koji na bilo koji način podržavaju ili financiraju te zločine, surađuju ili sudjeluju u njima da u potpunosti ispune svoje pravne obveze u skladu s Konvencijom i drugim međunarodnim sporazumima;

| 6. | potiče nadležna tijela onih država koje na bilo koji način izravno ili neizravno podržavaju ili financiraju te ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid ili surađuju i sudjeluju u njima da u potpunosti ispune svoje pravne obveze u skladu s međunarodnim pravom i zaustave te neprihvatljive oblike ponašanja kojima se nanosi golema šteta iračkom i sirijskom društvu te uvelike destabiliziraju susjedne zemlje, međunarodni mir i sigurnost; |
| --- | --- |

6.

potiče nadležna tijela onih država koje na bilo koji način izravno ili neizravno podržavaju ili financiraju te ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid ili surađuju i sudjeluju u njima da u potpunosti ispune svoje pravne obveze u skladu s međunarodnim pravom i zaustave te neprihvatljive oblike ponašanja kojima se nanosi golema šteta iračkom i sirijskom društvu te uvelike destabiliziraju susjedne zemlje, međunarodni mir i sigurnost;

| 7. | podsjeća da je Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2253 (2015) nametnuta pravna obveza državama članicama UN-a da zabrane svaki oblik pomoći tzv. IDIS-u/Daišu i ostalim terorističkim organizacijama, prije svega opskrbu oružjem i financijsku pomoć, uključujući nezakonitu trgovinu naftom, te ih poziva da u okviru domaćeg zakonodavstva pružanje takve pomoći proglase kaznenim djelom; podsjeća da bi neispunjavanje te obveze nekih država članica predstavljalo kršenje međunarodnog prava te bi zbog toga ostale države članice imale pravnu obvezu provesti navedenu Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a izvođenjem odgovornih pojedinaca i subjekata pred sud; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da je Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2253 (2015) nametnuta pravna obveza državama članicama UN-a da zabrane svaki oblik pomoći tzv. IDIS-u/Daišu i ostalim terorističkim organizacijama, prije svega opskrbu oružjem i financijsku pomoć, uključujući nezakonitu trgovinu naftom, te ih poziva da u okviru domaćeg zakonodavstva pružanje takve pomoći proglase kaznenim djelom; podsjeća da bi neispunjavanje te obveze nekih država članica predstavljalo kršenje međunarodnog prava te bi zbog toga ostale države članice imale pravnu obvezu provesti navedenu Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a izvođenjem odgovornih pojedinaca i subjekata pred sud;

| 8. | najoštrije osuđuje uništavanje vjerskih i kulturnih lokaliteta i predmeta koje provodi tzv. IDIS/Daiš i koje predstavlja napad na kulturnu baštinu svih stanovnika Sirije i Iraka te čovječanstva u cjelini; poziva sve države da poboljšaju provođenje kaznenih istraga i pravosudnu suradnju u cilju utvrđivanja svih skupina odgovornih za nezakonitu trgovinu kulturnim dobrima i oštećenje ili uništavanje kulturne baštine koja pripada svim ljudima u Siriji, Iraku, na širem Bliskom istoku i u sjevernoafričkim regijama; |
| --- | --- |

8.

najoštrije osuđuje uništavanje vjerskih i kulturnih lokaliteta i predmeta koje provodi tzv. IDIS/Daiš i koje predstavlja napad na kulturnu baštinu svih stanovnika Sirije i Iraka te čovječanstva u cjelini; poziva sve države da poboljšaju provođenje kaznenih istraga i pravosudnu suradnju u cilju utvrđivanja svih skupina odgovornih za nezakonitu trgovinu kulturnim dobrima i oštećenje ili uništavanje kulturne baštine koja pripada svim ljudima u Siriji, Iraku, na širem Bliskom istoku i u sjevernoafričkim regijama;

| 9. | poziva sve države članice međunarodne zajednice, uključujući države članice EU-a, na aktivno djelovanje u borbi protiv radikalizacije te na poboljšanje svojih pravnih i pravosudnih sustava kako bi izbjegle odlazak svojih državljana i građana radi priključivanja tzv. IDIS-u/Daišu i sudjelovanja u kršenju ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te ih također poziva da ih, ako do toga ipak dođe, što prije kazneno goni, među ostalim i za poticanje na te zločine i njihovo podupiranje na internetu; |
| --- | --- |

9.

poziva sve države članice međunarodne zajednice, uključujući države članice EU-a, na aktivno djelovanje u borbi protiv radikalizacije te na poboljšanje svojih pravnih i pravosudnih sustava kako bi izbjegle odlazak svojih državljana i građana radi priključivanja tzv. IDIS-u/Daišu i sudjelovanja u kršenju ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te ih također poziva da ih, ako do toga ipak dođe, što prije kazneno goni, među ostalim i za poticanje na te zločine i njihovo podupiranje na internetu;

| 10. | poziva EU da imenuje stalnog posebnog predstavnika za slobodu vjere i uvjerenja; |
| --- | --- |

10.

poziva EU da imenuje stalnog posebnog predstavnika za slobodu vjere i uvjerenja;

| 11. | potvrđuje i podupire poštovanje neotuđivog prava svih etničkih i vjerskih manjina te ostalih koji žive u Iraku i Siriji da nastave živjeti u svojim povijesnim i tradicionalnim zavičajima u dostojanstvu, jednakosti i sigurnosti te da u potpunosti ispovijedaju svoju vjeru i zastupaju svoja uvjerenja, a da pritom ne budu izloženi ni jednom obliku prisile, nasilja ili diskriminacije te traži od svih da to pravo poštuju; smatra da za okončavanje patnje i masovnog egzodusa kršćana, jazida i ostalih zajednica te regije svi regionalni politički i vjerski čelnici moraju jasno i nedvosmisleno izraziti podršku njihovoj daljnjoj prisutnosti te njihovim cjelovitim i jednakim građanskim pravima u njihovim domovinama; |
| --- | --- |

11.

potvrđuje i podupire poštovanje neotuđivog prava svih etničkih i vjerskih manjina te ostalih koji žive u Iraku i Siriji da nastave živjeti u svojim povijesnim i tradicionalnim zavičajima u dostojanstvu, jednakosti i sigurnosti te da u potpunosti ispovijedaju svoju vjeru i zastupaju svoja uvjerenja, a da pritom ne budu izloženi ni jednom obliku prisile, nasilja ili diskriminacije te traži od svih da to pravo poštuju; smatra da za okončavanje patnje i masovnog egzodusa kršćana, jazida i ostalih zajednica te regije svi regionalni politički i vjerski čelnici moraju jasno i nedvosmisleno izraziti podršku njihovoj daljnjoj prisutnosti te njihovim cjelovitim i jednakim građanskim pravima u njihovim domovinama;

| 12. | traži od međunarodne zajednice i njezinih država članica, uključujući EU i njegove države članice, da zajamči potrebne sigurnosne uvjete i mogućnosti za sve one koji su bili prisiljeni napustiti svoju domovinu ili su prisilno raseljeni, da im što prije omogući ostvarivanje prava na povratak u domovinu, da očuva njihove domove, zemlju, imovinu, kao i crkve te vjerske i kulturne lokalitete kako bi imali mogućnost za dostojanstven život i budućnost; |
| --- | --- |

12.

traži od međunarodne zajednice i njezinih država članica, uključujući EU i njegove države članice, da zajamči potrebne sigurnosne uvjete i mogućnosti za sve one koji su bili prisiljeni napustiti svoju domovinu ili su prisilno raseljeni, da im što prije omogući ostvarivanje prava na povratak u domovinu, da očuva njihove domove, zemlju, imovinu, kao i crkve te vjerske i kulturne lokalitete kako bi imali mogućnost za dostojanstven život i budućnost;

| 13. | uviđa da je stalni progon vjerskih i etničkih skupina na Bliskom istoku faktor koji doprinosi masovnoj migraciji i unutarnjem raseljavanju; |
| --- | --- |

13.

uviđa da je stalni progon vjerskih i etničkih skupina na Bliskom istoku faktor koji doprinosi masovnoj migraciji i unutarnjem raseljavanju;

| 14. | ističe da je važno da međunarodna zajednica u skladu s međunarodnim pravom pruži zaštitu i pomoć, uključujući vojnu, svima koji su na meti tzv. IDIS-a/Daiša i ostalih terorističkih organizacija na Bliskom istoku, kao što su etničke i vjerske manjine, te da je važno da ti ljudi sudjeluju u traženju budućih dugotrajnih rješenja; poziva sve sukobljene strane da poštuju univerzalna ljudska prava i omoguće pružanje humanitarne pomoći svim mogućim kanalima; poziva na uspostavu humanitarnih koridora; smatra da bi zaštićene zone koje štite snage pod mandatom UN-a djelomično mogle biti odgovor na veliki izazov koji predstavlja pružanje privremene zaštite milijunima izbjeglica iz sukoba u Siriji i Iraku; |
| --- | --- |

14.

ističe da je važno da međunarodna zajednica u skladu s međunarodnim pravom pruži zaštitu i pomoć, uključujući vojnu, svima koji su na meti tzv. IDIS-a/Daiša i ostalih terorističkih organizacija na Bliskom istoku, kao što su etničke i vjerske manjine, te da je važno da ti ljudi sudjeluju u traženju budućih dugotrajnih rješenja; poziva sve sukobljene strane da poštuju univerzalna ljudska prava i omoguće pružanje humanitarne pomoći svim mogućim kanalima; poziva na uspostavu humanitarnih koridora; smatra da bi zaštićene zone koje štite snage pod mandatom UN-a djelomično mogle biti odgovor na veliki izazov koji predstavlja pružanje privremene zaštite milijunima izbjeglica iz sukoba u Siriji i Iraku;

| 15. | ponovno potvrđuje da u potpunosti i aktivno podupire međunarodne diplomatske napore i rad posebnog izaslanika UN-a Staffana de Misture na započinjanju mirovnih pregovora među svim sirijskim stranama narednih dana u Ženevi, uz sudjelovanje svih relevantnih svjetskih i regionalnih aktera, kao i njegove prijedloge za uspostavu lokalnog primirja; poziva EU i međunarodnu zajednicu da izvrše pritisak na sve donatore da ispune svoja obećanja i da se predano posvete pružanju financijske potpore zemljama domaćinima, posebno uoči donatorske konferencije za Siriju koja će se održati u Londonu 4. veljače 2016.; |
| --- | --- |

15.

ponovno potvrđuje da u potpunosti i aktivno podupire međunarodne diplomatske napore i rad posebnog izaslanika UN-a Staffana de Misture na započinjanju mirovnih pregovora među svim sirijskim stranama narednih dana u Ženevi, uz sudjelovanje svih relevantnih svjetskih i regionalnih aktera, kao i njegove prijedloge za uspostavu lokalnog primirja; poziva EU i međunarodnu zajednicu da izvrše pritisak na sve donatore da ispune svoja obećanja i da se predano posvete pružanju financijske potpore zemljama domaćinima, posebno uoči donatorske konferencije za Siriju koja će se održati u Londonu 4. veljače 2016.;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Sirije, vladi Iraka i Iračkom vijeću, Regionalnoj vladi Kurdistana, institucijama Organizacije islamske suradnje, Vijeću za suradnju arapskih država u Perzijskom zaljevu, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda, Vijeću sigurnosti UN-a i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Sirije, vladi Iraka i Iračkom vijeću, Regionalnoj vladi Kurdistana, institucijama Organizacije islamske suradnje, Vijeću za suradnju arapskih država u Perzijskom zaljevu, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda, Vijeću sigurnosti UN-a i Vijeću UN-a za ljudska prava.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0171.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0027.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0066.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0040.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0071.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0076.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0079.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0178.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0179.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0180.

(11)  SL L 118, 14.5.2003., str. 12.

---

Četvrtak, 25. veljače 2016.

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/83

---

P8_TA(2016)0058

Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2016

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2016. godinu (2015/2285(INI))

(2018/C 035/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 121. stavak 2., članak 136. i članak 148., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 121. stavak 2., članak 136. i članak 148.,

| — | uzimajući u obzir članak 9. UFEU-a („horizontalna socijalna klauzula”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. UFEU-a („horizontalna socijalna klauzula”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. i 26. ožujka 2010. i 17. lipnja 2010. te Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. i 26. ožujka 2010. i 17. lipnja 2010. te Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2015/1184 od 14. srpnja 2015. o općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Europske unije (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2015/1184 od 14. srpnja 2015. o općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Europske unije (9),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2015/1848 od 5. listopada 2015. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2015. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2015/1848 od 5. listopada 2015. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2015. (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (11),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. o najboljoj uporabi fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. o najboljoj uporabi fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2015)0012),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2015. o reviziji okvira gospodarskog upravljanja: pregled stanja i izazovi (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2015. o reviziji okvira gospodarskog upravljanja: pregled stanja i izazovi (12),

| — | uzimajući u obzir Izvješće o dovršetku ekonomske i monetarne unije („Izvješće petorice predsjednika”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o dovršetku ekonomske i monetarne unije („Izvješće petorice predsjednika”),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. listopada 2015. o koracima prema dovršetku ekonomske i monetarne unije (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. listopada 2015. o koracima prema dovršetku ekonomske i monetarne unije (COM(2015)0600),

| — | uzimajući u obzir priopćenje sa sastanka na vrhu čelnika zemalja skupine G20 u Antalyji 15. i 16. studenoga 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje sa sastanka na vrhu čelnika zemalja skupine G20 u Antalyji 15. i 16. studenoga 2015.,

| — | uzimajući u obzir ažuriranu Procjenu održivosti osoblja za postupak uzajamne procjene neravnoteža i rasta skupine G20 Međunarodnog monetarnog fonda (listopad 2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažuriranu Procjenu održivosti osoblja za postupak uzajamne procjene neravnoteža i rasta skupine G20 Međunarodnog monetarnog fonda (listopad 2015.),

| — | uzimajući u obzir sporazum COP 21 donesen na konferenciji o klimatskim promjenama u Parizu 12. prosinca 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum COP 21 donesen na konferenciji o klimatskim promjenama u Parizu 12. prosinca 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir jesensku europsku gospodarsku prognozu Komisije za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir jesensku europsku gospodarsku prognozu Komisije za 2015.,

| — | uzimajući u obzir studije i temeljite analize o koordinaciji ekonomske politike u europodručju u okviru europskog semestra pripremljene za Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku (studeni 2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije i temeljite analize o koordinaciji ekonomske politike u europodručju u okviru europskog semestra pripremljene za Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku (studeni 2015.),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. studenoga 2015. o Godišnjem pregledu rasta za 2016. (COM(2015)0690), Izvješće o mehanizmu upozoravanja 2016. (COM(2015)0691) i Nacrt zajedničkog izvješća o zapošljavanju (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. studenoga 2015. o Godišnjem pregledu rasta za 2016. (COM(2015)0690), Izvješće o mehanizmu upozoravanja 2016. (COM(2015)0691) i Nacrt zajedničkog izvješća o zapošljavanju (COM(2015)0700),

| — | uzimajući obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 (COM(2015)0701),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o poreznim odlukama i drugim mjerama slične prirode ili učinka (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o poreznim odlukama i drugim mjerama slične prirode ili učinka (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije (14),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća o ekonomskoj politici u europodručju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća o ekonomskoj politici u europodručju,

| — | uzimajući u obzir raspravu s predstavnicima nacionalnih parlamenata na temu provedbe prioriteta europskog semestra za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu s predstavnicima nacionalnih parlamenata na temu provedbe prioriteta europskog semestra za 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. prosinca 2015. o javnim financijama u EMU-u 2015. (institucionalni dokument 014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. prosinca 2015. o javnim financijama u EMU-u 2015. (institucionalni dokument 014),

| — | uzimajući u obzir raspravu s Komisijom u Europskom parlamentu o paketu europskog semestra – Godišnji pregled rasta za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu s Komisijom u Europskom parlamentu o paketu europskog semestra – Godišnji pregled rasta za 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za regionalni razvoj (A8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za regionalni razvoj (A8-0030/2016),

| A. | budući da je gospodarski oporavak u Europskoj uniji u tijeku, ali je i dalje slab i neujednačen između i unutar država članica te ga djelomice pokreću privremeni i vanjski čimbenici, uključujući niske cijene nafte; |
| --- | --- |

A.

budući da je gospodarski oporavak u Europskoj uniji u tijeku, ali je i dalje slab i neujednačen između i unutar država članica te ga djelomice pokreću privremeni i vanjski čimbenici, uključujući niske cijene nafte;

| B. | budući da se određene države članice suočavaju s ustrajnim problemom vrlo niskih stopa rasta; |
| --- | --- |

B.

budući da se određene države članice suočavaju s ustrajnim problemom vrlo niskih stopa rasta;

| C. | budući da se svjetski gospodarski rast usporava zbog gospodarskih i financijskih previranja u nekoliko gospodarstava u nastajanju, što dovodi do novih strateških izazova kojima se Europska unija mora na odgovarajući način prilagoditi; |
| --- | --- |

C.

budući da se svjetski gospodarski rast usporava zbog gospodarskih i financijskih previranja u nekoliko gospodarstava u nastajanju, što dovodi do novih strateških izazova kojima se Europska unija mora na odgovarajući način prilagoditi;

| D. | budući da se Europa još uvijek suočava s ozbiljnim nedostatkom ulaganja, čime se znatno oslabljuje potencijal EU-a za dugoročniji rast, dok suficit tekućeg računa bilance plaćanja europodručja raste; budući da je u mnogim državama javni i privatni dug i dalje visok, premda su deficiti tekućeg računa smanjeni; budući da bi nekoliko država članica trebalo uložiti veći napor u provedbu smislenih strukturnih reformi; |
| --- | --- |

D.

budući da se Europa još uvijek suočava s ozbiljnim nedostatkom ulaganja, čime se znatno oslabljuje potencijal EU-a za dugoročniji rast, dok suficit tekućeg računa bilance plaćanja europodručja raste; budući da je u mnogim državama javni i privatni dug i dalje visok, premda su deficiti tekućeg računa smanjeni; budući da bi nekoliko država članica trebalo uložiti veći napor u provedbu smislenih strukturnih reformi;

| E. | budući da se, unatoč tome što je u nekoliko država članica došlo do znatnog smanjenja deficita tekućeg računa i smanjenja jediničnog troška rada, neto vanjski dug u postotku BDP-a u većini država članica nije smanjio; |
| --- | --- |

E.

budući da se, unatoč tome što je u nekoliko država članica došlo do znatnog smanjenja deficita tekućeg računa i smanjenja jediničnog troška rada, neto vanjski dug u postotku BDP-a u većini država članica nije smanjio;

| F. | budući da se stopa zaposlenosti povećava, ali još nije dovoljno visoka da bi se u znatnoj mjeri suzbila nezaposlenost, posebice nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost, kao i siromaštvo; |
| --- | --- |

F.

budući da se stopa zaposlenosti povećava, ali još nije dovoljno visoka da bi se u znatnoj mjeri suzbila nezaposlenost, posebice nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost, kao i siromaštvo;

| G. | budući da je Europa gospodarsko područje koje u usporedbi sa svojim konkurentima najviše ovisi o uvezenim resursima; budući da je istinsko kružno gospodarstvo u Europi stoga preduvjet za gospodarski rast u budućnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europa gospodarsko područje koje u usporedbi sa svojim konkurentima najviše ovisi o uvezenim resursima; budući da je istinsko kružno gospodarstvo u Europi stoga preduvjet za gospodarski rast u budućnosti;

| H. | budući da kriza 2008. godine nije bila samo cikličke prirode, nego i strukturne, što objašnjava njezine dugotrajne učinke; |
| --- | --- |

H.

budući da kriza 2008. godine nije bila samo cikličke prirode, nego i strukturne, što objašnjava njezine dugotrajne učinke;

| I. | budući da je slobodno kretanje ljudi, robe, usluga i kapitala temelj održivog gospodarskog rasta na jedinstvenom tržištu Europske unije; |
| --- | --- |

I.

budući da je slobodno kretanje ljudi, robe, usluga i kapitala temelj održivog gospodarskog rasta na jedinstvenom tržištu Europske unije;

| J. | budući da su izbjegavanje plaćanja poreza, utaja poreza i agresivno porezno planiranje uzrokovali gubitak potencijalnog dohotka za javne financije nekoliko država članica koji se može brojati u milijardama, i to u korist velikih korporacija, čime se potkopavaju temelji solidarnosti i pravednog tržišnog natjecanja među poduzećima; |
| --- | --- |

J.

budući da su izbjegavanje plaćanja poreza, utaja poreza i agresivno porezno planiranje uzrokovali gubitak potencijalnog dohotka za javne financije nekoliko država članica koji se može brojati u milijardama, i to u korist velikih korporacija, čime se potkopavaju temelji solidarnosti i pravednog tržišnog natjecanja među poduzećima;

Kombinacija politika

| 1. | pozdravlja paket Godišnjeg pregleda rasta za 2016. i predloženu kombinaciju politika koja se sastoji od ulaganja, strukturne reforme i fiskalne odgovornosti i čiji je cilj promicati više razine rasta i ojačati europski oporavak i uzlaznu konvergenciju; naglašava da su za postizanje snažnijeg gospodarskog oporavka i održivog, raširenog blagostanja potrebni znatni nacionalni napori u pogledu učinkovite provedbe strukturnih reformi kao i jača europska koordinacija; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja paket Godišnjeg pregleda rasta za 2016. i predloženu kombinaciju politika koja se sastoji od ulaganja, strukturne reforme i fiskalne odgovornosti i čiji je cilj promicati više razine rasta i ojačati europski oporavak i uzlaznu konvergenciju; naglašava da su za postizanje snažnijeg gospodarskog oporavka i održivog, raširenog blagostanja potrebni znatni nacionalni napori u pogledu učinkovite provedbe strukturnih reformi kao i jača europska koordinacija;

| 2. | pozdravlja napredak postignut u području javnih financija, posebno postupno smanjenje omjera duga i BDP-a u EU-u i europodručju te smanjenje ukupnih proračunskih deficita; napominje, međutim, da omjer javnog duga i dalje raste u nekoliko država članica s niskim rastom nominalnog BDP-a i niskom inflacijom te da se na devet država članica još uvijek primjenjuje postupak u slučaju prekomjernog deficita; ističe da mnoge države članice imaju ograničene fiskalne mogućnosti za suočavanje s potencijalnim novim gospodarskim šokovima i da bi stoga trebalo razmotriti mogućnost jače europske koordinacije kako bi se podržala fiskalna konsolidacija ne ometajući rast; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja napredak postignut u području javnih financija, posebno postupno smanjenje omjera duga i BDP-a u EU-u i europodručju te smanjenje ukupnih proračunskih deficita; napominje, međutim, da omjer javnog duga i dalje raste u nekoliko država članica s niskim rastom nominalnog BDP-a i niskom inflacijom te da se na devet država članica još uvijek primjenjuje postupak u slučaju prekomjernog deficita; ističe da mnoge države članice imaju ograničene fiskalne mogućnosti za suočavanje s potencijalnim novim gospodarskim šokovima i da bi stoga trebalo razmotriti mogućnost jače europske koordinacije kako bi se podržala fiskalna konsolidacija ne ometajući rast;

| 3. | napominje da je globalna konkurentnost Europe i dalje važan cilj i ističe važnost strukturnih reformi, ulaganja u istraživanje i razvoj, učinkovite upotrebe resursa, inovacija kojima se povećava produktivnost i smanjenja makroekonomskih neravnoteža; istodobno smatra da sve lošija prognoza na svjetskoj razini također iziskuje jačanje domaće potražnje kako bi europsko gospodarsko postalo otpornijim; izražava zabrinutost posebno zbog mogućeg usporavanja globalne potražnje; |
| --- | --- |

3.

napominje da je globalna konkurentnost Europe i dalje važan cilj i ističe važnost strukturnih reformi, ulaganja u istraživanje i razvoj, učinkovite upotrebe resursa, inovacija kojima se povećava produktivnost i smanjenja makroekonomskih neravnoteža; istodobno smatra da sve lošija prognoza na svjetskoj razini također iziskuje jačanje domaće potražnje kako bi europsko gospodarsko postalo otpornijim; izražava zabrinutost posebno zbog mogućeg usporavanja globalne potražnje;

| 4. | smatra da bi makroekonomske neravnoteže trebalo rješavati koordiniranim naporima svih država članica i na osnovi relevantnih reformi i ulaganja; ističe da svaka država članica u tom kontekstu mora ispuniti svoju individualnu odgovornost; napominje da veliki suficiti tekućeg računa bilance plaćanja podrazumijevaju mogućnost veće domaće potražnje; ističe da visoke razine javnog i privatnog duga predstavljaju značajnu slabu točku te da su potrebne odgovorne fiskalne politike i veći rast kako bi se one brže smanjile; |
| --- | --- |

4.

smatra da bi makroekonomske neravnoteže trebalo rješavati koordiniranim naporima svih država članica i na osnovi relevantnih reformi i ulaganja; ističe da svaka država članica u tom kontekstu mora ispuniti svoju individualnu odgovornost; napominje da veliki suficiti tekućeg računa bilance plaćanja podrazumijevaju mogućnost veće domaće potražnje; ističe da visoke razine javnog i privatnog duga predstavljaju značajnu slabu točku te da su potrebne odgovorne fiskalne politike i veći rast kako bi se one brže smanjile;

| 5. | poziva na ulaganje dodatnih napora u podupiranje oporavka i poticanje konvergencije u smjeru najuspješnijih država te u ispravljanje makroekonomskih neravnoteža, između ostalog i povećanjem produktivnosti i poticanjem ulaganja; |
| --- | --- |

5.

poziva na ulaganje dodatnih napora u podupiranje oporavka i poticanje konvergencije u smjeru najuspješnijih država te u ispravljanje makroekonomskih neravnoteža, između ostalog i povećanjem produktivnosti i poticanjem ulaganja;

| 6. | smatra ohrabrujućim blago poboljšanje pokazatelja tržišta rada, no uviđa da su razlike među državama članica i dalje velike te da je nezaposlenost i dalje na neprihvatljivo visokoj razini; napominje da je potrebno nadovezati se na nedavna poboljšanja povećanjem kvalitete radnih mjesta i njihove produktivnosti; poziva na ulaganje više napora u povećanje ulaganja u vještine, postizanje veće uključivosti tržišta rada, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i smanjenje stope siromaštva, socijalne isključenosti i rastuće nejednakosti u prihodima i bogatstvu, uz zadržavanje proračunske discipline; ističe da bi pokazatelji zaposlenosti trebali imati isti status kao i postojeći pokazatelji, čime bi se omogućila dubinska analiza, kako bi se spriječio dvorazredni pristup, i da bi ih trebalo propisno uzeti u obzir pri oblikovanju politike i smjernica EU-a za države članice; |
| --- | --- |

6.

smatra ohrabrujućim blago poboljšanje pokazatelja tržišta rada, no uviđa da su razlike među državama članica i dalje velike te da je nezaposlenost i dalje na neprihvatljivo visokoj razini; napominje da je potrebno nadovezati se na nedavna poboljšanja povećanjem kvalitete radnih mjesta i njihove produktivnosti; poziva na ulaganje više napora u povećanje ulaganja u vještine, postizanje veće uključivosti tržišta rada, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i smanjenje stope siromaštva, socijalne isključenosti i rastuće nejednakosti u prihodima i bogatstvu, uz zadržavanje proračunske discipline; ističe da bi pokazatelji zaposlenosti trebali imati isti status kao i postojeći pokazatelji, čime bi se omogućila dubinska analiza, kako bi se spriječio dvorazredni pristup, i da bi ih trebalo propisno uzeti u obzir pri oblikovanju politike i smjernica EU-a za države članice;

| 7. | pozdravlja ažuriranje integriranih smjernica strategije Europa 2020. i poziva na jačanje uloge strategije Europa 2020. u usmjeravanju europskog semestra, u skladu s ciljevima iz Ugovora i s mjerodavnim zakonodavstvom, i u sprečavanju ponovne krize javnog duga; naglašava važnost ambicioznih politika i instrumenata kako bi Europa maksimalno iskoristila energetsku i digitalnu tranziciju, također zahvaljujući odgovarajućem ulaganju u istraživanje, razvoj i inovacije te u vještine, smanjujući zaostajanje Europe za njezinim glavnim svjetskim konkurentima u pogledu ukupne faktorske produktivnosti; smatra da je ključno riješiti problem gospodarskih nejednakosti koje predstavljaju prepreku dugoročnom gospodarskom rastu; poziva Komisiju da se u preporukama za pojedine države osvrne na ekološke fiskalne reforme, među ostalim u kontekstu fiskalne odgovornosti; poziva na sustavno i cjelovito praćenje konvergencije u smjeru najuspješnijih država u pogledu ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja ažuriranje integriranih smjernica strategije Europa 2020. i poziva na jačanje uloge strategije Europa 2020. u usmjeravanju europskog semestra, u skladu s ciljevima iz Ugovora i s mjerodavnim zakonodavstvom, i u sprečavanju ponovne krize javnog duga; naglašava važnost ambicioznih politika i instrumenata kako bi Europa maksimalno iskoristila energetsku i digitalnu tranziciju, također zahvaljujući odgovarajućem ulaganju u istraživanje, razvoj i inovacije te u vještine, smanjujući zaostajanje Europe za njezinim glavnim svjetskim konkurentima u pogledu ukupne faktorske produktivnosti; smatra da je ključno riješiti problem gospodarskih nejednakosti koje predstavljaju prepreku dugoročnom gospodarskom rastu; poziva Komisiju da se u preporukama za pojedine države osvrne na ekološke fiskalne reforme, među ostalim u kontekstu fiskalne odgovornosti; poziva na sustavno i cjelovito praćenje konvergencije u smjeru najuspješnijih država u pogledu ciljeva strategije Europa 2020.;

Ulaganja

| 8. | poziva da se na najbolji mogući način iskoriste sredstva iz Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) kako bi se poduprli strateški projekti koji se inače ne bi financirali, u skladu sa zadaćom Fonda; poziva države članice i instrument EFSU da u razvoj porftelja projekata i investicijskih platformi u velikoj mjeri uključe lokalne i regionalne vlasti, uz pomoć Europskog savjetodavnog centra za ulaganja i Europskog portala projekata ulaganja; također ističe važnost postizanja sinergije između EFSU-a i europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

8.

poziva da se na najbolji mogući način iskoriste sredstva iz Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) kako bi se poduprli strateški projekti koji se inače ne bi financirali, u skladu sa zadaćom Fonda; poziva države članice i instrument EFSU da u razvoj porftelja projekata i investicijskih platformi u velikoj mjeri uključe lokalne i regionalne vlasti, uz pomoć Europskog savjetodavnog centra za ulaganja i Europskog portala projekata ulaganja; također ističe važnost postizanja sinergije između EFSU-a i europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 9. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti i u skladu sa strategijom Europa 2020. iskoriste potencijal europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) radi jačanja kohezije i ublažavanja razlika na jedinstvenom tržištu tako što bi se svim regijama omogućilo razvijanje njihovih konkurentskih prednosti i olakšala dodatna privatna ulaganja; smatra da bi ta ulaganja trebala doprinijeti dosljednoj industrijskoj politici te da bi posebno trebala biti usmjerena na otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, osobito za mlade; ističe potrebu za odgovarajućim administrativnim kapacitetom, aktivnom ulogom regija i boljom usklađenošću na svim razinama upravljanja i između njih; poziva na razmatranje mogućnosti daljnjeg potencijalnog političkog djelovanja u cilju smanjenja investicijskog jaza u EU-u; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju i države članice da u potpunosti i u skladu sa strategijom Europa 2020. iskoriste potencijal europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) radi jačanja kohezije i ublažavanja razlika na jedinstvenom tržištu tako što bi se svim regijama omogućilo razvijanje njihovih konkurentskih prednosti i olakšala dodatna privatna ulaganja; smatra da bi ta ulaganja trebala doprinijeti dosljednoj industrijskoj politici te da bi posebno trebala biti usmjerena na otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, osobito za mlade; ističe potrebu za odgovarajućim administrativnim kapacitetom, aktivnom ulogom regija i boljom usklađenošću na svim razinama upravljanja i između njih; poziva na razmatranje mogućnosti daljnjeg potencijalnog političkog djelovanja u cilju smanjenja investicijskog jaza u EU-u;

| 10. | svjestan je aktualnog postupka razduživanja u privatnom sektoru; naglašava da je stopa ulaganja u Europi znatno niža nego što je bila u razdoblju prije krize; u tom kontekstu upozorava na važnost žurne provedbe bankovne unije i strukturne reforme banaka, kao i na važnost povećanja vlasničkih ulaganja u MSP-ove zahvaljujući uniji tržišta kapitala; poziva na maksimalno iskorištavanje EFSU-a i programa COSME u cilju poboljšanja pristupa financiranju za MSP-ove; smatra da bi se većom regulatornom predvidljivošću na jedinstvenom tržištu povećalo povjerenje ulagača; |
| --- | --- |

10.

svjestan je aktualnog postupka razduživanja u privatnom sektoru; naglašava da je stopa ulaganja u Europi znatno niža nego što je bila u razdoblju prije krize; u tom kontekstu upozorava na važnost žurne provedbe bankovne unije i strukturne reforme banaka, kao i na važnost povećanja vlasničkih ulaganja u MSP-ove zahvaljujući uniji tržišta kapitala; poziva na maksimalno iskorištavanje EFSU-a i programa COSME u cilju poboljšanja pristupa financiranju za MSP-ove; smatra da bi se većom regulatornom predvidljivošću na jedinstvenom tržištu povećalo povjerenje ulagača;

| 11. | ističe potrebu za većim ulaganjem u ljudski kapital, posebno u obrazovanje i inovacije, također u kontekstu reformi tržišta rada; naglašava da je potrebno poboljšati nacionalne obrazovne sustave, sustave strukovne izobrazbe i sustave cjeloživotnog učenja te ih prilagoditi novoj potražnji za vještinama i znanjima na tržištu rada u EU-u; ističe da će sve to omogućiti inovacije kao ključan pokretač rasta, produktivnosti i konkurentnosti; u tom kontekstu poziva države članice da povećaju produktivnost javnih ulaganja; |
| --- | --- |

11.

ističe potrebu za većim ulaganjem u ljudski kapital, posebno u obrazovanje i inovacije, također u kontekstu reformi tržišta rada; naglašava da je potrebno poboljšati nacionalne obrazovne sustave, sustave strukovne izobrazbe i sustave cjeloživotnog učenja te ih prilagoditi novoj potražnji za vještinama i znanjima na tržištu rada u EU-u; ističe da će sve to omogućiti inovacije kao ključan pokretač rasta, produktivnosti i konkurentnosti; u tom kontekstu poziva države članice da povećaju produktivnost javnih ulaganja;

| 12. | pozdravlja profile ulaganja izrađene za svaku državu posebno koji otkrivaju neke od glavnih izazova za ulaganja u pojedinačnim državama članicama; poziva Komisiju i države članice da uključe sve razine upravljanja i relevantne dionike u otkrivanje prepreka ulaganjima, s posebnim naglaskom na unutarnjem tržištu, smanjenoj unutarnjoj potražnji i strukturnim reformama kao i na stavljanju na raspolaganje odgovarajućih instrumenata koji ujedinjuju javno i privatno financiranje; upozorava na važnost visoke razine produktivnog ulaganja za proces održivog gospodarskog oporavka u državama članicama; napominje da svaka država treba pronaći odgovarajuću ravnotežu između tekućih rashoda, dugoročne održivosti javnih financija i ulaganja u potencijal gospodarskog rasta, te da jedinstveno tržište i europski instrumenti kao što su EFSU i ESIF imaju važnu ulogu u podupiranju zdrave razine ulaganja; ističe da bi nekoliko država zbog niske razine javnog ulaganja u razvoj i inovacije mogle pasti još dublje u zamku srednjeg prihoda; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja profile ulaganja izrađene za svaku državu posebno koji otkrivaju neke od glavnih izazova za ulaganja u pojedinačnim državama članicama; poziva Komisiju i države članice da uključe sve razine upravljanja i relevantne dionike u otkrivanje prepreka ulaganjima, s posebnim naglaskom na unutarnjem tržištu, smanjenoj unutarnjoj potražnji i strukturnim reformama kao i na stavljanju na raspolaganje odgovarajućih instrumenata koji ujedinjuju javno i privatno financiranje; upozorava na važnost visoke razine produktivnog ulaganja za proces održivog gospodarskog oporavka u državama članicama; napominje da svaka država treba pronaći odgovarajuću ravnotežu između tekućih rashoda, dugoročne održivosti javnih financija i ulaganja u potencijal gospodarskog rasta, te da jedinstveno tržište i europski instrumenti kao što su EFSU i ESIF imaju važnu ulogu u podupiranju zdrave razine ulaganja; ističe da bi nekoliko država zbog niske razine javnog ulaganja u razvoj i inovacije mogle pasti još dublje u zamku srednjeg prihoda;

Strukturne reforme

| 13. | smatra da bi se nakon dugog razdoblja makroekonomske prilagodbe naglasak trebao staviti na provedbu strukturnih reformi i ulaganja u cilju jačanja potencijala rasta na temelju kvalitetnih radnih mjesta i produktivnosti, promicanja pravednih, snažnih, učinkovitih i fiskalno održivih sustava socijalne pomoći i poticanja održive tranzicije gospodarstava država članica prema većoj učinkovitosti resursa; |
| --- | --- |

13.

smatra da bi se nakon dugog razdoblja makroekonomske prilagodbe naglasak trebao staviti na provedbu strukturnih reformi i ulaganja u cilju jačanja potencijala rasta na temelju kvalitetnih radnih mjesta i produktivnosti, promicanja pravednih, snažnih, učinkovitih i fiskalno održivih sustava socijalne pomoći i poticanja održive tranzicije gospodarstava država članica prema većoj učinkovitosti resursa;

| 14. | poziva na održive reforme na tržištima proizvoda, usluga i rada, kao i u vezi s mirovinskim sustavima, te na bolju regulativu, kojom se promiču inovacije, otvaranje radnih mjesta i pravedno tržišno natjecanje kojim se povećava dobrobit bez smanjenja zaštite potrošača; |
| --- | --- |

14.

poziva na održive reforme na tržištima proizvoda, usluga i rada, kao i u vezi s mirovinskim sustavima, te na bolju regulativu, kojom se promiču inovacije, otvaranje radnih mjesta i pravedno tržišno natjecanje kojim se povećava dobrobit bez smanjenja zaštite potrošača;

| 15. | ističe važnost učinkovitijeg korištenja resursima i energijom, između ostalog i uz pomoć razvoja kružnog gospodarstva; naglašava važnost daljnjeg razvoja istinske energetske unije koja se temelji na solidarnosti, učinkovitosti i raznolikosti, bez zanemarivanja domaćih izvora energije, uključujući energiju iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju da ta pitanja uvrsti u preporuke po državama članicama u slučajevima u kojima su najrelevantnija za konkurentnost i održivi rast; |
| --- | --- |

15.

ističe važnost učinkovitijeg korištenja resursima i energijom, između ostalog i uz pomoć razvoja kružnog gospodarstva; naglašava važnost daljnjeg razvoja istinske energetske unije koja se temelji na solidarnosti, učinkovitosti i raznolikosti, bez zanemarivanja domaćih izvora energije, uključujući energiju iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju da ta pitanja uvrsti u preporuke po državama članicama u slučajevima u kojima su najrelevantnija za konkurentnost i održivi rast;

| 16. | snažno poziva na poduzimanje daljnjih koraka u cilju poticanja otvaranja kvalitetnih radnih mjesta i stvaranja otpornijih i manje segmentiranih tržišta rada; naglašava važnost održivih i djelotvornih sustava socijalne pomoći; podsjeća da je visoka stopa zaposlenosti važan čimbenik za očuvanje održivosti mirovinskih sustava; |
| --- | --- |

16.

snažno poziva na poduzimanje daljnjih koraka u cilju poticanja otvaranja kvalitetnih radnih mjesta i stvaranja otpornijih i manje segmentiranih tržišta rada; naglašava važnost održivih i djelotvornih sustava socijalne pomoći; podsjeća da je visoka stopa zaposlenosti važan čimbenik za očuvanje održivosti mirovinskih sustava;

| 17. | naglašava potrebu za modernom, učinkovitom, demokratskom i građanima pristupačnom javnom upravom na svim razinama upravljanja, kao i za učinkovitim i transparentnim pravilima javne nabave; naglašava važnost poduzimanja daljnjih koraka u cilju stvaranja istinske e-uprave u državama članicama, kao i među njima; traži od Komisije i država članica da otkriju i isprave nedostatke u svojim javnim upravama koji bi se u kriznim situacijama mogli pokazati štetnima; |
| --- | --- |

17.

naglašava potrebu za modernom, učinkovitom, demokratskom i građanima pristupačnom javnom upravom na svim razinama upravljanja, kao i za učinkovitim i transparentnim pravilima javne nabave; naglašava važnost poduzimanja daljnjih koraka u cilju stvaranja istinske e-uprave u državama članicama, kao i među njima; traži od Komisije i država članica da otkriju i isprave nedostatke u svojim javnim upravama koji bi se u kriznim situacijama mogli pokazati štetnima;

| 18. | poziva na daljnje smanjenje oporezivanja rada, o čemu se odlučuje na nacionalnoj razini, pri čemu treba zajamčiti održivost sustava socijalne zaštite; |
| --- | --- |

18.

poziva na daljnje smanjenje oporezivanja rada, o čemu se odlučuje na nacionalnoj razini, pri čemu treba zajamčiti održivost sustava socijalne zaštite;

| 19. | prima na znanje prijedlog programa potpore strukturnim reformama, namijenjen jačanju provedbe reformi koje pogoduju rastu u državama članicama, o kojem će se odlučivati u okviru redovnog zakonodavnog postupka; ponavlja da je odgovornost za provedbu strukturnih reformi na državama članicama; |
| --- | --- |

19.

prima na znanje prijedlog programa potpore strukturnim reformama, namijenjen jačanju provedbe reformi koje pogoduju rastu u državama članicama, o kojem će se odlučivati u okviru redovnog zakonodavnog postupka; ponavlja da je odgovornost za provedbu strukturnih reformi na državama članicama;

Fiskalna odgovornost

| 20. | ponovno ističe potrebu za odgovornim fiskalnim politikama kojima se potiče rast i osigurava održivost duga, uzimajući u obzir gospodarski ciklus i razlike u razini ulaganja, poštujući pritom socijalna prava građana; podsjeća da vrlo visoka zaduženost nekih država članica predstavlja znatan rizik u slučaju mogućih budućih kriznih situacija u europodručju; naglašava da će u zemljama s visokim omjerom duga i BDP-a biti potrebno pojačati napore za povećanje otpornosti javnih financija i poticanje rasta kako bi se taj omjer počeo na održiv način smanjivati; |
| --- | --- |

20.

ponovno ističe potrebu za odgovornim fiskalnim politikama kojima se potiče rast i osigurava održivost duga, uzimajući u obzir gospodarski ciklus i razlike u razini ulaganja, poštujući pritom socijalna prava građana; podsjeća da vrlo visoka zaduženost nekih država članica predstavlja znatan rizik u slučaju mogućih budućih kriznih situacija u europodručju; naglašava da će u zemljama s visokim omjerom duga i BDP-a biti potrebno pojačati napore za povećanje otpornosti javnih financija i poticanje rasta kako bi se taj omjer počeo na održiv način smanjivati;

| 21. | inzistira na provedbi Pakta o stabilnosti i rastu uz istodobno potpuno iskorištavanje njegovih postojećih klauzula o fleksibilnosti, u skladu s Komunikacijom Komisije od 13. siječnja 2015. (COM(2015)0012), kako bi se, među ostalim, poduprlo veće ulaganje i strukturne reforme te kako bi se odgovorilo na sigurnosne prijetnje i priljev izbjeglica; |
| --- | --- |

21.

inzistira na provedbi Pakta o stabilnosti i rastu uz istodobno potpuno iskorištavanje njegovih postojećih klauzula o fleksibilnosti, u skladu s Komunikacijom Komisije od 13. siječnja 2015. (COM(2015)0012), kako bi se, među ostalim, poduprlo veće ulaganje i strukturne reforme te kako bi se odgovorilo na sigurnosne prijetnje i priljev izbjeglica;

| 22. | naglašava potrebu za poboljšanjem ubiranja poreza, suzbijanjem poreznih prijevara i utaja poreza, jačanjem mjera protiv agresivnog poreznog planiranja i poreznih oaza te za boljom koordinacijom porezne politike u EU-u; poziva na uspostavu učinkovitih i transparentnih poreznih sustava kako bi se povećalo ubiranje poreza, spriječilo izbjegavanje plaćanje poreza i suzbio organizirani kriminal; stoga smatra da bi porezna i carinska tijela trebala raspolagati dostatnim ljudskim, materijalnim i financijskim resursima; |
| --- | --- |

22.

naglašava potrebu za poboljšanjem ubiranja poreza, suzbijanjem poreznih prijevara i utaja poreza, jačanjem mjera protiv agresivnog poreznog planiranja i poreznih oaza te za boljom koordinacijom porezne politike u EU-u; poziva na uspostavu učinkovitih i transparentnih poreznih sustava kako bi se povećalo ubiranje poreza, spriječilo izbjegavanje plaćanje poreza i suzbio organizirani kriminal; stoga smatra da bi porezna i carinska tijela trebala raspolagati dostatnim ljudskim, materijalnim i financijskim resursima;

| 23. | podupire racionalne napore specifične za pojedine države usmjerene na poboljšanje kvalitete i učinkovitosti javnih rashoda te njihove pogodnosti za rast, osobito preusmjeravanjem neproduktivne potrošnje u ulaganja kojima se potiče rast, ali ne ugrožavajući pritom osnovno pružanje javnih i socijalnih usluga; |
| --- | --- |

23.

podupire racionalne napore specifične za pojedine države usmjerene na poboljšanje kvalitete i učinkovitosti javnih rashoda te njihove pogodnosti za rast, osobito preusmjeravanjem neproduktivne potrošnje u ulaganja kojima se potiče rast, ali ne ugrožavajući pritom osnovno pružanje javnih i socijalnih usluga;

Poseban naglasak na europodručju

| 24. | pozdravlja preporuku o ekonomskoj politici europodručja, koju je Komisija predložila šest mjeseci prije izdavanja preporuka po državama članicama, kao korak prema većoj usklađenosti politika u okviru daljnjih mjera nakon Izvješća petorice predsjednika i relevantnih rezolucija Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja preporuku o ekonomskoj politici europodručja, koju je Komisija predložila šest mjeseci prije izdavanja preporuka po državama članicama, kao korak prema većoj usklađenosti politika u okviru daljnjih mjera nakon Izvješća petorice predsjednika i relevantnih rezolucija Europskog parlamenta;

| 25. | naglašava da je europodručje zbog visokog stupnja međuovisnosti i zbog svoje jedinstvene monetarne politike ekonomski subjekt u kojemu je potrebno promicati konvergenciju u smjeru najuspješnijih država i podupirati je snažnijom usklađenošću nacionalnih politika; ističe da je važno da sve nacionalne vlade pojačano djeluju kako bi u svojim državama članicama provele gospodarske reforme i ulaganja koji su potrebni za smanjenje makroekonomskih neravnoteža i za sprečavanje prelijevanja negativnih učinaka nacionalnih politika na druge države članice; stoga poziva na detaljnu ocjenu tih makroekonomskih neravnoteža i prelijevanja, kojom bi se nadopunile ocjene osjetljivosti za svaku pojedinu državu i makroekonomski dijalog; inzistira na potpunoj usklađenosti između preporuke za europodručje i preporuka po državama članicama; |
| --- | --- |

25.

naglašava da je europodručje zbog visokog stupnja međuovisnosti i zbog svoje jedinstvene monetarne politike ekonomski subjekt u kojemu je potrebno promicati konvergenciju u smjeru najuspješnijih država i podupirati je snažnijom usklađenošću nacionalnih politika; ističe da je važno da sve nacionalne vlade pojačano djeluju kako bi u svojim državama članicama provele gospodarske reforme i ulaganja koji su potrebni za smanjenje makroekonomskih neravnoteža i za sprečavanje prelijevanja negativnih učinaka nacionalnih politika na druge države članice; stoga poziva na detaljnu ocjenu tih makroekonomskih neravnoteža i prelijevanja, kojom bi se nadopunile ocjene osjetljivosti za svaku pojedinu državu i makroekonomski dijalog; inzistira na potpunoj usklađenosti između preporuke za europodručje i preporuka po državama članicama;

| 26. | pozdravlja veću pozornost koja se pridaje općem smjeru fiskalne politike europodručja, čime se ne odvraća pozornost od odgovornosti pojedinačnih država članica; podsjeća da se fiskalni deficit u jednoj državi članici ne može prebiti fiskalnim viškom u drugoj, barem kada se radi o postupku u slučaju prekomjernog deficita; poziva na redovno praćenje primjerenosti općeg smjera fiskalne politike s obzirom na postojeći manjak ulaganja; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja veću pozornost koja se pridaje općem smjeru fiskalne politike europodručja, čime se ne odvraća pozornost od odgovornosti pojedinačnih država članica; podsjeća da se fiskalni deficit u jednoj državi članici ne može prebiti fiskalnim viškom u drugoj, barem kada se radi o postupku u slučaju prekomjernog deficita; poziva na redovno praćenje primjerenosti općeg smjera fiskalne politike s obzirom na postojeći manjak ulaganja;

| 27. | podupire preporuku da se napravi razlika kada je riječ o fiskalnim naporima pojedinačnih država članica uzimajući u obzir njihov položaj u pogledu zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu i potreba za stabilizacijom kao i učinke prelijevanja; napominje da za mnoge države članice to podrazumijeva provođenje fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu; napominje, s druge strane, da neke zemlje imaju sve veći fiskalni prostor s obzirom na zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, koji bi se u ovom trenutku mogao iskoristiti za doprinos potpori domaćem gospodarstvu; |
| --- | --- |

27.

podupire preporuku da se napravi razlika kada je riječ o fiskalnim naporima pojedinačnih država članica uzimajući u obzir njihov položaj u pogledu zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu i potreba za stabilizacijom kao i učinke prelijevanja; napominje da za mnoge države članice to podrazumijeva provođenje fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu; napominje, s druge strane, da neke zemlje imaju sve veći fiskalni prostor s obzirom na zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, koji bi se u ovom trenutku mogao iskoristiti za doprinos potpori domaćem gospodarstvu;

| 28. | napominje da, iako je visok suficit tekućeg računa bilance plaćanja europodručja dobrodošao znak vanjske konkurentnosti europodručja, njegova trenutačna razina također je odraz manjka unutarnjih ulaganja, što proizvodi negativne učinke na rast i zapošljavanje; smatra da bi snažnija domaća potražnja bila bolja za održivi rast europodručja, a također bi bila poželjna i s globalnog stajališta; svjestan je da je suficit tekućeg računa bilance plaćanja nekih država članica popraćen pozitivnim učincima prelijevanja u cijelom vrijednosnom lancu, od čega druge države članice mogu na različite načine imati koristi; također uviđa ulogu jedinstvene valute u pomaganju konkurentnijim državama da održe visoke suficite u odnosu na ostatak svijeta; pozdravlja zaključak iznesen u zimskoj prognozi Komisije za 2016. prema kojem je gospodarski rast u nekim državama članicama tijekom 2015. potaknut uglavnom domaćom potražnjom; smatra da je važno da države članice s visokim suficitom tekućeg računa bilance plaćanja nastave širiti svoju domaću potražnju za vlastito i opće dobro; istodobno poziva manje konkurentne države članice da učinkovito provedu strukturne reforme i visokokvalitetna ulaganja kako bi modernizirale svoja gospodarstva i stvorile održivo poslovno okruženje za dugoročna ulaganja u skladu sa strategijom Europa 2020.; smatra da je to najbolji način smanjenja makroekonomskih neravnoteža unutar država članica, a ne unutarnja devalvacija, koja slabi potražnju i usporava ekonomski rast u cijelom europodručju; |
| --- | --- |

28.

napominje da, iako je visok suficit tekućeg računa bilance plaćanja europodručja dobrodošao znak vanjske konkurentnosti europodručja, njegova trenutačna razina također je odraz manjka unutarnjih ulaganja, što proizvodi negativne učinke na rast i zapošljavanje; smatra da bi snažnija domaća potražnja bila bolja za održivi rast europodručja, a također bi bila poželjna i s globalnog stajališta; svjestan je da je suficit tekućeg računa bilance plaćanja nekih država članica popraćen pozitivnim učincima prelijevanja u cijelom vrijednosnom lancu, od čega druge države članice mogu na različite načine imati koristi; također uviđa ulogu jedinstvene valute u pomaganju konkurentnijim državama da održe visoke suficite u odnosu na ostatak svijeta; pozdravlja zaključak iznesen u zimskoj prognozi Komisije za 2016. prema kojem je gospodarski rast u nekim državama članicama tijekom 2015. potaknut uglavnom domaćom potražnjom; smatra da je važno da države članice s visokim suficitom tekućeg računa bilance plaćanja nastave širiti svoju domaću potražnju za vlastito i opće dobro; istodobno poziva manje konkurentne države članice da učinkovito provedu strukturne reforme i visokokvalitetna ulaganja kako bi modernizirale svoja gospodarstva i stvorile održivo poslovno okruženje za dugoročna ulaganja u skladu sa strategijom Europa 2020.; smatra da je to najbolji način smanjenja makroekonomskih neravnoteža unutar država članica, a ne unutarnja devalvacija, koja slabi potražnju i usporava ekonomski rast u cijelom europodručju;

| 29. | naglašava da treba poticati istinsku ekonomsku i socijalnu konvergenciju koju pokreću bolja produktivnost i netroškovni čimbenici; ističe važnost učinkovite provedbe strukturnih reformi, poboljšanja kvalitete javnih rashoda te dostatnog kapaciteta za ulaganja u svim državama članicama kako bi se omogućio uravnotežen i održiv rast, koji je ključan i za smanjenje omjera duga i BDP-a; uviđa da visok javni i privatni dug znatno smanjuju kapacitet za ulaganja i time usporavaju rast; |
| --- | --- |

29.

naglašava da treba poticati istinsku ekonomsku i socijalnu konvergenciju koju pokreću bolja produktivnost i netroškovni čimbenici; ističe važnost učinkovite provedbe strukturnih reformi, poboljšanja kvalitete javnih rashoda te dostatnog kapaciteta za ulaganja u svim državama članicama kako bi se omogućio uravnotežen i održiv rast, koji je ključan i za smanjenje omjera duga i BDP-a; uviđa da visok javni i privatni dug znatno smanjuju kapacitet za ulaganja i time usporavaju rast;

| 30. | podsjeća da se plaće određuju u okviru autonomnog kolektivnog pregovaranja i poziva relevantne dionike da zajamče odgovorno kretanje plaća koje će pogodovati rastu i koje će biti odraz povećanja produktivnosti; posebno poziva relevantne dionike u državama s deficitom tekućeg računa ili s približnom ravnotežom prihoda i rashoda da nastave ulagati napore u jačanje produktivnosti i očuvanje konkurentnosti; istodobno poziva relevantne dionike u državama s visokim suficitom da prekomjerne uštede iskoriste za potporu domaćoj potražnji i ulaganjima; |
| --- | --- |

30.

podsjeća da se plaće određuju u okviru autonomnog kolektivnog pregovaranja i poziva relevantne dionike da zajamče odgovorno kretanje plaća koje će pogodovati rastu i koje će biti odraz povećanja produktivnosti; posebno poziva relevantne dionike u državama s deficitom tekućeg računa ili s približnom ravnotežom prihoda i rashoda da nastave ulagati napore u jačanje produktivnosti i očuvanje konkurentnosti; istodobno poziva relevantne dionike u državama s visokim suficitom da prekomjerne uštede iskoriste za potporu domaćoj potražnji i ulaganjima;

| 31. | poziva na uvođenje mjera kojima će se spriječiti natjecanje u snižavanju oporezivanja i socijalnih standarda, što dovodi do povećanja nejednakosti; podsjeća na potrebu za očuvanjem međunarodne konkurentnosti temeljene na produktivnosti i uzlaznoj konvergenciji; pozdravlja činjenicu da se trima pokazateljima makroekonomske neravnoteže povezanima sa zaposlenošću pridaje veća pozornost i poziva Komisiju da im osigura jednak status kao i drugim pokazateljima; također smatra da pri oblikovanju politika treba propisno uzeti u obzir analizu postojeće ljestvice ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja kao i relevantnih pokazatelja učinkovite upotrebe resursa; |
| --- | --- |

31.

poziva na uvođenje mjera kojima će se spriječiti natjecanje u snižavanju oporezivanja i socijalnih standarda, što dovodi do povećanja nejednakosti; podsjeća na potrebu za očuvanjem međunarodne konkurentnosti temeljene na produktivnosti i uzlaznoj konvergenciji; pozdravlja činjenicu da se trima pokazateljima makroekonomske neravnoteže povezanima sa zaposlenošću pridaje veća pozornost i poziva Komisiju da im osigura jednak status kao i drugim pokazateljima; također smatra da pri oblikovanju politika treba propisno uzeti u obzir analizu postojeće ljestvice ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja kao i relevantnih pokazatelja učinkovite upotrebe resursa;

| 32. | prima na znanje zaključke Europskog vijeća iz prosinca 2015. o ekonomskoj i monetarnoj uniji i poziva Komisiju da što prije počne pripremati dugoročnije mjere; |
| --- | --- |

32.

prima na znanje zaključke Europskog vijeća iz prosinca 2015. o ekonomskoj i monetarnoj uniji i poziva Komisiju da što prije počne pripremati dugoročnije mjere;

Učinkovitiji europski semestar s većom demokratskom odgovornosti

| 33. | izražava žaljenje zbog loše provedbe preporuka po državama članicama i vjeruje da je za poboljšanje provedbe potrebno bolje odrediti jasno definirane prioritete na europskoj razini i pojačati stvarnu javnu raspravu, političku volju i predanost na nacionalnoj razini, što bi dovelo do njihove veće važnosti i odgovornosti nacionalnih vlasti za njihovu provedbu; u tom pogledu pozdravlja posjete članova Komisije državama članicama u svrhu razmatranja procesa europskog semestra i s njim povezanih dokumenata; |
| --- | --- |

33.

izražava žaljenje zbog loše provedbe preporuka po državama članicama i vjeruje da je za poboljšanje provedbe potrebno bolje odrediti jasno definirane prioritete na europskoj razini i pojačati stvarnu javnu raspravu, političku volju i predanost na nacionalnoj razini, što bi dovelo do njihove veće važnosti i odgovornosti nacionalnih vlasti za njihovu provedbu; u tom pogledu pozdravlja posjete članova Komisije državama članicama u svrhu razmatranja procesa europskog semestra i s njim povezanih dokumenata;

| 34. | poziva na uspostavu odgovarajuće ravnoteže u pogledu izrade preporuka po državama članicama usmjerenih na ključne prioritete te jamčenja da se njima nastoje riješiti svi ključni izazovi, uključujući potrebu da se spriječi ponovna kriza javnog duga te potrebu za povećanjem konkurentnosti, rasta i zapošljavanja, uzimajući u obzir ciljeve strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

34.

poziva na uspostavu odgovarajuće ravnoteže u pogledu izrade preporuka po državama članicama usmjerenih na ključne prioritete te jamčenja da se njima nastoje riješiti svi ključni izazovi, uključujući potrebu da se spriječi ponovna kriza javnog duga te potrebu za povećanjem konkurentnosti, rasta i zapošljavanja, uzimajući u obzir ciljeve strategije Europa 2020.;

| 35. | pozdravlja plenarnu raspravu održanu 15. prosinca 2015. s predsjednikom Komisije i predsjednikom Euroskupine o nacrtu preporuke koja se odnosi na europodručje i zahtijeva da takve plenarne rasprave postanu sastavno obilježje europskog semestra; smatra da se tim raspravama jača i upotpunjuje postojeći demokratski dijalog, posebno gospodarski dijalog, što doprinosi povećanju odgovornosti izvršne vlasti; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja plenarnu raspravu održanu 15. prosinca 2015. s predsjednikom Komisije i predsjednikom Euroskupine o nacrtu preporuke koja se odnosi na europodručje i zahtijeva da takve plenarne rasprave postanu sastavno obilježje europskog semestra; smatra da se tim raspravama jača i upotpunjuje postojeći demokratski dijalog, posebno gospodarski dijalog, što doprinosi povećanju odgovornosti izvršne vlasti;

| 36. | ističe da bi proljetna sjednica Europskog vijeća trebala ostati glavni događaj u sklopu kojeg se određuju prioriteti politike EU-a; pozdravlja raspravu održanu na plenarnoj sjednici s Komisijom o prioritetima godišnjeg pregleda rasta prije i nakon njegova donošenja; podsjeća na to da je uspostava ekonomske politike nakon što Vijeće iznese preporuke državama članicama izvršni akt o kojem treba raspraviti u Europskom parlamentu i koji treba podvrgnuti njegovu demokratskom nadzoru; stoga poziva Vijeće da donese preporuke o europodručju i zaključke o paketu godišnjeg pregleda rasta nakon što Parlament izrazi svoje mišljenje o njima; potvrđuje svoju odlučnost da brzo razmotri te dokumente i zauzme stajalište prije održavanja proljetne sjednice Europskog vijeća; pozdravlja poziv upućen predsjedniku Europskog parlamenta da na proljetnoj sjednici Europskog vijeća iznese stajalište Parlamenta; podsjeća na to da je Ugovorom predviđeno da Europski parlament bude obaviješten o donošenju preporuka nakon što ih donese Vijeće, kao i o rezultatima multilateralnog nadzora; |
| --- | --- |

36.

ističe da bi proljetna sjednica Europskog vijeća trebala ostati glavni događaj u sklopu kojeg se određuju prioriteti politike EU-a; pozdravlja raspravu održanu na plenarnoj sjednici s Komisijom o prioritetima godišnjeg pregleda rasta prije i nakon njegova donošenja; podsjeća na to da je uspostava ekonomske politike nakon što Vijeće iznese preporuke državama članicama izvršni akt o kojem treba raspraviti u Europskom parlamentu i koji treba podvrgnuti njegovu demokratskom nadzoru; stoga poziva Vijeće da donese preporuke o europodručju i zaključke o paketu godišnjeg pregleda rasta nakon što Parlament izrazi svoje mišljenje o njima; potvrđuje svoju odlučnost da brzo razmotri te dokumente i zauzme stajalište prije održavanja proljetne sjednice Europskog vijeća; pozdravlja poziv upućen predsjedniku Europskog parlamenta da na proljetnoj sjednici Europskog vijeća iznese stajalište Parlamenta; podsjeća na to da je Ugovorom predviđeno da Europski parlament bude obaviješten o donošenju preporuka nakon što ih donese Vijeće, kao i o rezultatima multilateralnog nadzora;

| 37. | naglašava važnost rasprave o izvješćima i preporukama za svaku državu članicu u nacionalnim parlamentima i glasovanja o nacionalnim programima reformi, kao i o programima nacionalne konvergencije i stabilnosti; poziva države članice da na strukturirani način uključe socijalne partnere, lokalne i regionalne vlasti te ostale relevantne dionike, i iskoriste rano objavljivanje izvješća za svaku državu članicu; ističe nezamjenjivu ulogu socijalnih partnera u utvrđivanju visina plaća i ključnu ulogu koju bi trebali imati u širim ekonomskim raspravama, posebno kada je riječ o promicanju produktivnosti; nadalje poziva na jaču suradnju nacionalnih parlamenata s Europskim parlamentom; |
| --- | --- |

37.

naglašava važnost rasprave o izvješćima i preporukama za svaku državu članicu u nacionalnim parlamentima i glasovanja o nacionalnim programima reformi, kao i o programima nacionalne konvergencije i stabilnosti; poziva države članice da na strukturirani način uključe socijalne partnere, lokalne i regionalne vlasti te ostale relevantne dionike, i iskoriste rano objavljivanje izvješća za svaku državu članicu; ističe nezamjenjivu ulogu socijalnih partnera u utvrđivanju visina plaća i ključnu ulogu koju bi trebali imati u širim ekonomskim raspravama, posebno kada je riječ o promicanju produktivnosti; nadalje poziva na jaču suradnju nacionalnih parlamenata s Europskim parlamentom;

| 38. | potiče Komisiju na pokretanje pregovora o međuinstitucijskom sporazumu o gospodarskom upravljanju; ustraje u tome da bi se tim međuinstitucionalnim sporazumom trebalo zajamčiti, u okviru Ugovora, da struktura europskog semestra omogućuje konstruktivan i redovit parlamentarni nadzor postupka, posebno u pogledu prioriteta godišnjeg pregleda rasta i preporuka za europodručje; |
| --- | --- |

38.

potiče Komisiju na pokretanje pregovora o međuinstitucijskom sporazumu o gospodarskom upravljanju; ustraje u tome da bi se tim međuinstitucionalnim sporazumom trebalo zajamčiti, u okviru Ugovora, da struktura europskog semestra omogućuje konstruktivan i redovit parlamentarni nadzor postupka, posebno u pogledu prioriteta godišnjeg pregleda rasta i preporuka za europodručje;

Proračunska politika

| 39. | žali što zbog skromnog razmjera proračuna EU-a, nemogućnosti da se sustav vlastitih sredstava izmijeni te neusklađenosti ekonomskih prognoza, prioriteta ekonomske politike i procesa godišnjeg i višegodišnjeg donošenja proračuna nema odgovarajuće financijske poluge; |
| --- | --- |

39.

žali što zbog skromnog razmjera proračuna EU-a, nemogućnosti da se sustav vlastitih sredstava izmijeni te neusklađenosti ekonomskih prognoza, prioriteta ekonomske politike i procesa godišnjeg i višegodišnjeg donošenja proračuna nema odgovarajuće financijske poluge;

| 40. | napominje da proračun EU-a izravno doprinosi ostvarivanju dvaju od triju ciljeva godišnjeg pregleda rasta za 2016. (ponovno pokretanje ulaganja, nastavak strukturnih reformi, provedba odgovorne i pravedne proračunske politike koja je razmjerna iznesenim političkim obvezama); u tom smislu pozdravlja prijedlog Komisije da se sredstva EU-a za tehničku pomoć koriste u okviru usluga za podršku strukturnim reformama; |
| --- | --- |

40.

napominje da proračun EU-a izravno doprinosi ostvarivanju dvaju od triju ciljeva godišnjeg pregleda rasta za 2016. (ponovno pokretanje ulaganja, nastavak strukturnih reformi, provedba odgovorne i pravedne proračunske politike koja je razmjerna iznesenim političkim obvezama); u tom smislu pozdravlja prijedlog Komisije da se sredstva EU-a za tehničku pomoć koriste u okviru usluga za podršku strukturnim reformama;

| 41. | smatra da bi se proračunom EU-a moglo rasteretiti proračune država članica i dodatno poduprijeti napore na proračunskoj konsolidaciji uvođenjem vlastitih sredstava i racionalizacijom troškova; uvjeren je da bi se boljim upravljanjem javnim sredstvima na razini EU-a omogućila provedba ekonomije razmjera i time smanjili troškovi, na primjer u diplomaciji i vojnom sektoru, a da se pritom ne bi dovelo u pitanje načelo podijeljenog upravljanja, posebno u pogledu strukturnih fondova; |
| --- | --- |

41.

smatra da bi se proračunom EU-a moglo rasteretiti proračune država članica i dodatno poduprijeti napore na proračunskoj konsolidaciji uvođenjem vlastitih sredstava i racionalizacijom troškova; uvjeren je da bi se boljim upravljanjem javnim sredstvima na razini EU-a omogućila provedba ekonomije razmjera i time smanjili troškovi, na primjer u diplomaciji i vojnom sektoru, a da se pritom ne bi dovelo u pitanje načelo podijeljenog upravljanja, posebno u pogledu strukturnih fondova;

| 42. | naglašava da je nezakonito da proračun EU-a bude u deficitu; napominje da države članice proračun EU-a tretiraju kao varijablu prilagodbe svojih nacionalnih proračuna; |
| --- | --- |

42.

naglašava da je nezakonito da proračun EU-a bude u deficitu; napominje da države članice proračun EU-a tretiraju kao varijablu prilagodbe svojih nacionalnih proračuna;

| 43. | ističe da je veća integracija unutar europodručja nužna za dovršetak ekonomske i monetarne unije te da je proračunska unija kamen temeljac za ispravno funkcioniranje eura; |
| --- | --- |

43.

ističe da je veća integracija unutar europodručja nužna za dovršetak ekonomske i monetarne unije te da je proračunska unija kamen temeljac za ispravno funkcioniranje eura;

| 44. | poziva na to da se u pogledu stajališta Parlamenta o europodručju i njegovu proračunskom kapacitetu u obzir uzmu zaključci izvješća o vlastitoj inicijativi o proračunskom kapacitetu europodručja koje će se izraditi u 2016.; |
| --- | --- |

44.

poziva na to da se u pogledu stajališta Parlamenta o europodručju i njegovu proračunskom kapacitetu u obzir uzmu zaključci izvješća o vlastitoj inicijativi o proračunskom kapacitetu europodručja koje će se izraditi u 2016.;

| 45. | poziva Komisiju da provede reviziju višegodišnjeg financijskog okvira u sklopu sporazuma između Parlamenta, Komisije i Vijeća sklopljenog u lipnju 2013.; ističe da je financijskom i humanitarnom krizom koje su između 2009. i 2014. pogodile EU istaknuta neadekvatnost postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira; nadalje ističe potrebu za dalekosežnom reformom financijskog programiranja EU-a kojom će se na adekvatan način u obzir uzeti ciljevi, financiranje i trajanje dostupnih instrumenata. |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da provede reviziju višegodišnjeg financijskog okvira u sklopu sporazuma između Parlamenta, Komisije i Vijeća sklopljenog u lipnju 2013.; ističe da je financijskom i humanitarnom krizom koje su između 2009. i 2014. pogodile EU istaknuta neadekvatnost postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira; nadalje ističe potrebu za dalekosežnom reformom financijskog programiranja EU-a kojom će se na adekvatan način u obzir uzeti ciljevi, financiranje i trajanje dostupnih instrumenata.

Politika okoliša, javnog zdravlja i sigurnosti hrane

| 46. | naglašava da je, ako se želi da reforma zakonodavstva o otpadu i akcijski plan za kružno gospodarstvo ubrzaju prelazak europskog gospodarstva na kružni model, veoma važno da se preporuke u vezi s tim uključe u proces europskog semestra kako bi se potakla konkurentnost, otvorila radna mjesta i ostvario održiv rast; preporučuje da se načela kružnog gospodarstva uključe u preporuke po državama članicama; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je, ako se želi da reforma zakonodavstva o otpadu i akcijski plan za kružno gospodarstvo ubrzaju prelazak europskog gospodarstva na kružni model, veoma važno da se preporuke u vezi s tim uključe u proces europskog semestra kako bi se potakla konkurentnost, otvorila radna mjesta i ostvario održiv rast; preporučuje da se načela kružnog gospodarstva uključe u preporuke po državama članicama;

| 47. | ponavlja da postoji potreba za fiskalnim okvirom kojim bi se nagrađivao razvoj održivih politika i koji bi bio u skladu s načelom „onečišćivač plaća” te kojim bi se odašiljale prave poruke za ulaganje u učinkovitu upotrebu resursa, modernizaciju postupaka proizvodnje i proizvodnju proizvoda koji su trajniji i koji se mogu lakše popraviti; ponavlja da je potrebno postupno ukinuti subvencije koje su štetne za okoliš, uključujući one za fosilna goriva, i prebaciti teret oporezivanja s rada uvođenjem plaćanja poreza na onečišćenje okoliša; |
| --- | --- |

47.

ponavlja da postoji potreba za fiskalnim okvirom kojim bi se nagrađivao razvoj održivih politika i koji bi bio u skladu s načelom „onečišćivač plaća” te kojim bi se odašiljale prave poruke za ulaganje u učinkovitu upotrebu resursa, modernizaciju postupaka proizvodnje i proizvodnju proizvoda koji su trajniji i koji se mogu lakše popraviti; ponavlja da je potrebno postupno ukinuti subvencije koje su štetne za okoliš, uključujući one za fosilna goriva, i prebaciti teret oporezivanja s rada uvođenjem plaćanja poreza na onečišćenje okoliša;

| 48. | smatra da je važno da se u okviru europskog semestra ocijeni uspješnost i održivost zdravstvenih sustava i podupire zaokret prema pristupu zasnovanom na rezultatima te usmjerenost na sprečavanje bolesti i promicanje zdravlja; poziva Komisiju da sa svim dionicima razradi instrumente kako bi se moglo pratiti rezultate u zdravstvu, mjeriti pristup visokokvalitetnoj zdravstvenoj skrbi i poticati transparentnost troškova medicinskog istraživanja u cilju smanjivanja socijalnih razlika i nejednakosti u zdravstvenim sustavima između država članica i unutar njih; poziva Komisiju da u preporukama po državama članicama uzme u obzir dugoročne zdravstvene i fiskalne učinke mjera usmjerenih na programe prevencije; |
| --- | --- |

48.

smatra da je važno da se u okviru europskog semestra ocijeni uspješnost i održivost zdravstvenih sustava i podupire zaokret prema pristupu zasnovanom na rezultatima te usmjerenost na sprečavanje bolesti i promicanje zdravlja; poziva Komisiju da sa svim dionicima razradi instrumente kako bi se moglo pratiti rezultate u zdravstvu, mjeriti pristup visokokvalitetnoj zdravstvenoj skrbi i poticati transparentnost troškova medicinskog istraživanja u cilju smanjivanja socijalnih razlika i nejednakosti u zdravstvenim sustavima između država članica i unutar njih; poziva Komisiju da u preporukama po državama članicama uzme u obzir dugoročne zdravstvene i fiskalne učinke mjera usmjerenih na programe prevencije;

| 49. | ističe važnost održivosti sektora zdravstvene zaštite, koji ima važnu ulogu u cjelokupnom gospodarstvu s obzirom na to da predstavlja 8 % ukupne europske radne snage i 10 % bruto domaćeg proizvoda u EU-u, u okviru kojega se može pružiti jednak pristup zdravstvenim uslugama svim građanima, uzme li se u obzir to da je zdravlje ključan čimbenik stabilnosti, održivosti i daljnjeg razvoja država članica i njihovih gospodarstava. |
| --- | --- |

49.

ističe važnost održivosti sektora zdravstvene zaštite, koji ima važnu ulogu u cjelokupnom gospodarstvu s obzirom na to da predstavlja 8 % ukupne europske radne snage i 10 % bruto domaćeg proizvoda u EU-u, u okviru kojega se može pružiti jednak pristup zdravstvenim uslugama svim građanima, uzme li se u obzir to da je zdravlje ključan čimbenik stabilnosti, održivosti i daljnjeg razvoja država članica i njihovih gospodarstava.

Regionalna politika

| 50. | napominje da su ulaganja EU-a važna za manje razvijene regije te da treba zajamčiti da EU i dalje privlači dodatna ulaganja, čime se promiče ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija; |
| --- | --- |

50.

napominje da su ulaganja EU-a važna za manje razvijene regije te da treba zajamčiti da EU i dalje privlači dodatna ulaganja, čime se promiče ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija;

| 51. | napominje povezanost ciljeva procesa europskog semestra i programskog planiranja europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., koja se odražava u sporazumima o partnerstvu; stoga smatra da nakon reforme za razdoblje 2014. – 2020. instrumenti kohezijske politike mogu imati vrlo važnu ulogu u provedbi relevantnih preporuka za pojedine zemlje i tako poduprijeti strukturne reforme i pridonijeti ispunjenju strateških ciljeva EU-a, kao i učinkovitoj provedbi sporazuma o partnerstvu; međutim, naglašava višegodišnju i dugoročnu prirodu programa i ciljeva u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova u odnosu na godišnji ciklus europskog semestra te potrebu da se usklade prioriteti Europske unije i nacionalne, regionalne i lokalne potrebe; |
| --- | --- |

51.

napominje povezanost ciljeva procesa europskog semestra i programskog planiranja europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., koja se odražava u sporazumima o partnerstvu; stoga smatra da nakon reforme za razdoblje 2014. – 2020. instrumenti kohezijske politike mogu imati vrlo važnu ulogu u provedbi relevantnih preporuka za pojedine zemlje i tako poduprijeti strukturne reforme i pridonijeti ispunjenju strateških ciljeva EU-a, kao i učinkovitoj provedbi sporazuma o partnerstvu; međutim, naglašava višegodišnju i dugoročnu prirodu programa i ciljeva u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova u odnosu na godišnji ciklus europskog semestra te potrebu da se usklade prioriteti Europske unije i nacionalne, regionalne i lokalne potrebe;

o

o o

| 52. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica, nacionalnim parlamentima i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

52.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica, nacionalnim parlamentima i Europskoj središnjoj banci.

---

(1)  SL L 306, 23.11.2011., str. 12.

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 41.

(3)  SL L 306, 23.11.2011., str. 8.

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 33.

(5)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

(6)  SL L 306, 23.11.2011., str. 1.

(7)  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

(8)  SL L 140, 27.5.2013., str. 1.

(9)  SL L 192, 18.7.2015., str. 27.

(10)  SL L 268, 15.10.2015., str. 28.

(11)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0238.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0408.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0469.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/93 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/93

---

P8_TA(2016)0059

Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2016.

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2016. (2015/2330(INI))

(2018/C 035/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji i članak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji i članak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 145., 148., 152. i članak 153. stavak 5. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 145., 148., 152. i članak 153. stavak 5. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 174. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 174. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 349. UFEU-a, u kojemu je definiran poseban status najudaljenijih regija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. UFEU-a, u kojemu je definiran poseban status najudaljenijih regija,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/70/EZ od 28. lipnja 1999. o Okvirnom sporazumu o radu na određeno vrijeme koji su sklopili ETUC, UNICE i CEEP, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/70/EZ od 28. lipnja 1999. o Okvirnom sporazumu o radu na određeno vrijeme koji su sklopili ETUC, UNICE i CEEP,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezinu Glavu IV. (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezinu Glavu IV. (Solidarnost),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenoga 2015. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2016. – Jačanje oporavka i poticanje konvergencije” (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenoga 2015. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2016. – Jačanje oporavka i poticanje konvergencije” (COM(2015)0690),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 26. studenoga 2015. pod nazivom „Izvješće o mehanizmu upozoravanja 2016.” (COM(2015)0691), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 26. studenoga 2015. pod nazivom „Izvješće o mehanizmu upozoravanja 2016.” (COM(2015)0691),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 26. studenoga 2015. za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 26. studenoga 2015. za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja (COM(2015)0692),

| — | uzimajući u obzir nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju objavljen 26. studenoga 2015. uz komunikaciju Komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2016. (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju objavljen 26. studenoga 2015. uz komunikaciju Komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2016. (COM(2015)0700),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. listopada 2015. o koracima prema dovršetku ekonomske i monetarne unije (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. listopada 2015. o koracima prema dovršetku ekonomske i monetarne unije (COM(2015)0600),

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog odluke Vijeća od 2. ožujka 2015. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (COM(2015)0098) i stajalište Parlamenta od 8. srpnja 2015. o istom predmetu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog odluke Vijeća od 2. ožujka 2015. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (COM(2015)0098) i stajalište Parlamenta od 8. srpnja 2015. o istom predmetu (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. travnja 2014. o učinkovitim, pristupačnim i otpornim zdravstvenim sustavima (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. travnja 2014. o učinkovitim, pristupačnim i otpornim zdravstvenim sustavima (COM(2014)0215),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” (COM(2013)0690),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti” (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti” (C(2013)0778),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. travnja 2012. pod nazivom „Ususret oporavku koji donosi veliki broj radnih mjesta” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. travnja 2012. pod nazivom „Ususret oporavku koji donosi veliki broj radnih mjesta” (COM(2012)0173),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. prosinca 2011. naslovljenu „Inicijativa o mogućnostima za mlade” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. prosinca 2011. naslovljenu „Inicijativa o mogućnostima za mlade” (COM(2011)0933),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. pod nazivom „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758) i rezoluciju Parlamenta od 15. studenog 2011. o istom predmetu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. pod nazivom „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758) i rezoluciju Parlamenta od 15. studenog 2011. o istom predmetu (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir komunikacijsku strategiju za ravnopravnost žena i muškaraca 2010. – 2015. i kasnije strateško zalaganje za ravnopravnost žena i muškaraca u razdoblju 2016. – 2019. koji se posebno bave zapošljavanjem žena i njihovom ekonomskom neovisnošću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacijsku strategiju za ravnopravnost žena i muškaraca 2010. – 2015. i kasnije strateško zalaganje za ravnopravnost žena i muškaraca u razdoblju 2016. – 2019. koji se posebno bave zapošljavanjem žena i njihovom ekonomskom neovisnošću,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2008/867/EZ od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2008/867/EZ od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada,

| — | uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o promicanju socijalne ekonomije kao glavnog pokretača ekonomskog i socijalnog razvoja u Europi (13414/15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o promicanju socijalne ekonomije kao glavnog pokretača ekonomskog i socijalnog razvoja u Europi (13414/15),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za socijalnu zaštitu iz 2014. pod nazivom „Odgovarajuća socijalna zaštita za potrebe dugoročne skrbi u društvu koje stari”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za socijalnu zaštitu iz 2014. pod nazivom „Odgovarajuća socijalna zaštita za potrebe dugoročne skrbi u društvu koje stari”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o kohezijskoj politici i reviziji strategije Europa 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o kohezijskoj politici i reviziji strategije Europa 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor Vijeću O-000121/2015 – B8-1102/2015 i povezanu Rezoluciju Parlamenta od 29. listopada 2015. o preporuci Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor Vijeću O-000121/2015 – B8-1102/2015 i povezanu Rezoluciju Parlamenta od 29. listopada 2015. o preporuci Vijeća o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. pod nazivom „Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015.” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. pod nazivom „Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015.” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zapošljavanju mladih (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zapošljavanju mladih (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2014. pod nazivom „Kako Europska unija može doprinijeti stvaranju pogodnog okruženja za poduzeća, poslovne djelatnosti i novoosnovana poduzeća kako bi se stvorila nova radna mjesta?” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2014. pod nazivom „Kako Europska unija može doprinijeti stvaranju pogodnog okruženja za poduzeća, poslovne djelatnosti i novoosnovana poduzeća kako bi se stvorila nova radna mjesta?” (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 2. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 2. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (13),

| — | uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o početnom izvješću Europske unije (rujan 2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o početnom izvješću Europske unije (rujan 2015.),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 3/2015 pod naslovom „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 3/2015 pod naslovom „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje” (14),

| — | uzimajući u obzir publikaciju Eurostata iz travnja 2015. o nezaposlenosti u regijama Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Eurostata iz travnja 2015. o nezaposlenosti u regijama Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalne situacije u EU-u iz ožujka 2015. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalne situacije u EU-u iz ožujka 2015. (15),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) od 9. prosinca 2014. pod nazivom „Trendovi u pogledu nejednakosti prihoda i njihov učinak na gospodarski rast”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) od 9. prosinca 2014. pod nazivom „Trendovi u pogledu nejednakosti prihoda i njihov učinak na gospodarski rast”,

| — | uzimajući u obzir peto i šesto izdanje Europskog istraživanja o radnim uvjetima (2010. i 2015.) (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peto i šesto izdanje Europskog istraživanja o radnim uvjetima (2010. i 2015.) (16),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 16. veljače 2016. o ulozi socijalnih partnera u Europskom semestru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 16. veljače 2016. o ulozi socijalnih partnera u Europskom semestru,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 17. lipnja 2014. pod nazivom „Izmjene mehanizama za utvrđivanje plaća u kontekstu krize i novog sustava gospodarskog upravljanja EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 17. lipnja 2014. pod nazivom „Izmjene mehanizama za utvrđivanje plaća u kontekstu krize i novog sustava gospodarskog upravljanja EU-a”,

| — | uzimajući u obzir raspravu s predstavnicima nacionalnih parlamenata na temu provedbe prioriteta Europskog semestra za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu s predstavnicima nacionalnih parlamenata na temu provedbe prioriteta Europskog semestra za 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0031/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0031/2016),

| A. | budući da se stopa nezaposlenosti sporo smanjuje od druge polovice 2013., ali nedovoljno da bi se zaustavila nezaposlenost i siromaštvo unatoč nekim poticajnim makroekonomskim politikama i strukturnim reformama; budući da je unatoč tomu nezaposlenost i dalje previsoka u mnogim državama članicama i da trenutno obuhvaća 9,9 % radno aktivnih građana, odnosno 23 milijuna Europljana, od kojih je otprilike polovina dugotrajno nezaposlena, i da u europodručju ta nezaposlenost obuhvaća 10 % građana, što su sve redom brojke nepovoljnije od onih iz 2008.; budući da se time ističe nužnost da se u obzir uzmu specifične makroekonomske prilike i potreba za daljnjim socijalno pravednim strukturnim reformama čiji socijalni učinak treba ocijeniti prije njihova stupanja na snagu; |
| --- | --- |

A.

budući da se stopa nezaposlenosti sporo smanjuje od druge polovice 2013., ali nedovoljno da bi se zaustavila nezaposlenost i siromaštvo unatoč nekim poticajnim makroekonomskim politikama i strukturnim reformama; budući da je unatoč tomu nezaposlenost i dalje previsoka u mnogim državama članicama i da trenutno obuhvaća 9,9 % radno aktivnih građana, odnosno 23 milijuna Europljana, od kojih je otprilike polovina dugotrajno nezaposlena, i da u europodručju ta nezaposlenost obuhvaća 10 % građana, što su sve redom brojke nepovoljnije od onih iz 2008.; budući da se time ističe nužnost da se u obzir uzmu specifične makroekonomske prilike i potreba za daljnjim socijalno pravednim strukturnim reformama čiji socijalni učinak treba ocijeniti prije njihova stupanja na snagu;

| B. | budući da ekonomski oporavak traje već treću godinu, s prognozom rasta od 2 % za EU-28 u 2016. i 1,8 % na europodručju, ali je i dalje neujednačen među državama članicama i unutar njih, a djelomično ga pokreću privremeni faktori kao što je stalno opadanje cijena energije koje doprinose povećanju potrošačke moći u slučajevima kada to utječe na realno gospodarstvo; budući da to pokazuje da EU može učiniti više da poboljša gospodarski i društveni oporavak kako bi ga učinio srednjoročno održivijim, posebno u trenutnoj situaciji neizvjesnosti u svjetskom gospodarstvu; |
| --- | --- |

B.

budući da ekonomski oporavak traje već treću godinu, s prognozom rasta od 2 % za EU-28 u 2016. i 1,8 % na europodručju, ali je i dalje neujednačen među državama članicama i unutar njih, a djelomično ga pokreću privremeni faktori kao što je stalno opadanje cijena energije koje doprinose povećanju potrošačke moći u slučajevima kada to utječe na realno gospodarstvo; budući da to pokazuje da EU može učiniti više da poboljša gospodarski i društveni oporavak kako bi ga učinio srednjoročno održivijim, posebno u trenutnoj situaciji neizvjesnosti u svjetskom gospodarstvu;

| C. | budući da se fiskalna konsolidacija u EU-28 poboljšava, uz smanjenje općeg proračunskog deficita s 4,5 % u 2011. na 2,5 % u 2015. godini; |
| --- | --- |

C.

budući da se fiskalna konsolidacija u EU-28 poboljšava, uz smanjenje općeg proračunskog deficita s 4,5 % u 2011. na 2,5 % u 2015. godini;

| D. | budući da, prema navodima Europske komisije (17), još uvijek postoje razlike u zapošljavanju i socijalne razlike unutar država članica i između njih, a da socijalni trendovi i dalje ukazuju na daljnje razlike diljem EU-a te tako koče rast, zapošljavanje i koheziju; budući da su društva kojima je svojstvena visoka stopa ravnopravnosti i ulaganja u ljude otpornija u smislu rasta i zapošljavanja; |
| --- | --- |

D.

budući da, prema navodima Europske komisije (17), još uvijek postoje razlike u zapošljavanju i socijalne razlike unutar država članica i između njih, a da socijalni trendovi i dalje ukazuju na daljnje razlike diljem EU-a te tako koče rast, zapošljavanje i koheziju; budući da su društva kojima je svojstvena visoka stopa ravnopravnosti i ulaganja u ljude otpornija u smislu rasta i zapošljavanja;

| E. | budući da je na razini EU-a stopa nezaposlenosti mladih 22,6 % te da je 2014. udio mladih koji nisu bili uključeni u proces obrazovanja ili osposobljavanja niti su bili zaposleni bio 12,3 % i da toj skupini prijeti isključivanje iz tržišta rada, koje dovodi do gubitka vještina i ljudskog kapitala; budući da to dovodi do gubitka osobne autonomije i ugrožava socijalnu integraciju; budući da primarnu odgovornost za rješavanje nezaposlenosti mladih i nadalje imaju države članice u smislu izrade i provedbe regulatornih okvira za tržišta rada, sustava obrazovanja i osposobljavanja te aktivnih politika tržišta rada; |
| --- | --- |

E.

budući da je na razini EU-a stopa nezaposlenosti mladih 22,6 % te da je 2014. udio mladih koji nisu bili uključeni u proces obrazovanja ili osposobljavanja niti su bili zaposleni bio 12,3 % i da toj skupini prijeti isključivanje iz tržišta rada, koje dovodi do gubitka vještina i ljudskog kapitala; budući da to dovodi do gubitka osobne autonomije i ugrožava socijalnu integraciju; budući da primarnu odgovornost za rješavanje nezaposlenosti mladih i nadalje imaju države članice u smislu izrade i provedbe regulatornih okvira za tržišta rada, sustava obrazovanja i osposobljavanja te aktivnih politika tržišta rada;

| F. | budući da je 2014. stopa zaposlenosti u EU28 porasla za 0,8 %, dok je na europodručju porasla za 0,4 %, a postoje znatne razlike u rezultatima država članica, pri čemu je njih pet smanjilo svoje stope zaposlenosti za najmanje pet postotnih bodova od 2009. do 2014. godine; budući da se 2014. broj samozaposlenih povećavao otprilike istim tempom kao i zapošljavanje, a da je od 2013. povećanje ukupne zaposlenosti uglavnom potaknuto povećanjem broja ugovora na određeno vrijeme, iako to uvelike varira između država članica; budući da se stopa nezaposlenosti i njezine socijalne posljedice razlikuju među europskim državama; budući da mnogi mladi upisuju dodatne diplomske studije u nastojanju da izbjegnu nezaposlenost ili napuštaju svoju matičnu zemlju u potrazi za poslom u drugim državama članicama; budući da ta dva slučaja nisu obuhvaćena nacionalnim statističkim podacima o nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

F.

budući da je 2014. stopa zaposlenosti u EU28 porasla za 0,8 %, dok je na europodručju porasla za 0,4 %, a postoje znatne razlike u rezultatima država članica, pri čemu je njih pet smanjilo svoje stope zaposlenosti za najmanje pet postotnih bodova od 2009. do 2014. godine; budući da se 2014. broj samozaposlenih povećavao otprilike istim tempom kao i zapošljavanje, a da je od 2013. povećanje ukupne zaposlenosti uglavnom potaknuto povećanjem broja ugovora na određeno vrijeme, iako to uvelike varira između država članica; budući da se stopa nezaposlenosti i njezine socijalne posljedice razlikuju među europskim državama; budući da mnogi mladi upisuju dodatne diplomske studije u nastojanju da izbjegnu nezaposlenost ili napuštaju svoju matičnu zemlju u potrazi za poslom u drugim državama članicama; budući da ta dva slučaja nisu obuhvaćena nacionalnim statističkim podacima o nezaposlenosti mladih;

| G. | budući da je stopa zaposlenosti žena (63,5 % u svibnju 2015.) i dalje daleko ispod glavnog cilja od 75 % u sklopu strategije Europa 2020., dok je stopa zaposlenosti žena na nepuno radno vrijeme i dalje visokih 32,2 % u usporedbi sa stopom od 8,8 % kod muškaraca čak i kada se u obzir uzmu pojedinačne slobodne odluke i osobne potrebe; budući da se povećanjem sudjelovanja žena na tržištu rada može pomoći u smanjenju tih razlika i ublažiti veći rizik žena od siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je stopa zaposlenosti žena (63,5 % u svibnju 2015.) i dalje daleko ispod glavnog cilja od 75 % u sklopu strategije Europa 2020., dok je stopa zaposlenosti žena na nepuno radno vrijeme i dalje visokih 32,2 % u usporedbi sa stopom od 8,8 % kod muškaraca čak i kada se u obzir uzmu pojedinačne slobodne odluke i osobne potrebe; budući da se povećanjem sudjelovanja žena na tržištu rada može pomoći u smanjenju tih razlika i ublažiti veći rizik žena od siromaštva i socijalne isključenosti;

| H. | budući da je gubitak ljudskog kapitala zbog nezaposlenosti ogroman, a ukupni trošak nezaposlenosti mladih procjenjuje se na 153 milijarde eura godišnje (18); budući da, osim financijskih i socijalnih učinaka, opća nezaposlenost, nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost negativno utječu na društvenu konvergenciju i u konačnici onemogućavaju održivi gospodarski rast; |
| --- | --- |

H.

budući da je gubitak ljudskog kapitala zbog nezaposlenosti ogroman, a ukupni trošak nezaposlenosti mladih procjenjuje se na 153 milijarde eura godišnje (18); budući da, osim financijskih i socijalnih učinaka, opća nezaposlenost, nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost negativno utječu na društvenu konvergenciju i u konačnici onemogućavaju održivi gospodarski rast;

| I. | budući da je 2014. oko 5 % radne snage u EU-28 bilo nezaposleno duže od godine dana, a 3,1 % duže od dvije godine; budući da je samo polovica ljudi u dobi između 55 i 65 zaposlena, a dugotrajna nezaposlenost prevladava osobito među skupinama mlađih i starijih osoba; budući da je diskriminacija dugotrajno nezaposlenih posloprimaca nažalost vrlo česta; budući da se takve prakse temelje na psihološkoj stigmi povezanoj s nezaposlenošću i da poslodavci mogu smatrati starije nezaposlene kandidate manje sposobnima i manje poželjnim radnicima od zaposlenih osoba; budući da poslodavci trebaju obučiti voditelje službi ljudskih resursa da prevladaju eventualne predrasude protiv nezaposlenih radnika i starijih radnika i da se usmjere na kvalifikacije i iskustvo umjesto trenutačnog radnog statusa; |
| --- | --- |

I.

budući da je 2014. oko 5 % radne snage u EU-28 bilo nezaposleno duže od godine dana, a 3,1 % duže od dvije godine; budući da je samo polovica ljudi u dobi između 55 i 65 zaposlena, a dugotrajna nezaposlenost prevladava osobito među skupinama mlađih i starijih osoba; budući da je diskriminacija dugotrajno nezaposlenih posloprimaca nažalost vrlo česta; budući da se takve prakse temelje na psihološkoj stigmi povezanoj s nezaposlenošću i da poslodavci mogu smatrati starije nezaposlene kandidate manje sposobnima i manje poželjnim radnicima od zaposlenih osoba; budući da poslodavci trebaju obučiti voditelje službi ljudskih resursa da prevladaju eventualne predrasude protiv nezaposlenih radnika i starijih radnika i da se usmjere na kvalifikacije i iskustvo umjesto trenutačnog radnog statusa;

| J. | budući da oko 20 % radno aktivnih građana u EU-u ima samo osnovne vještine i da se 40 % stanovništva EU-a može smatrati nedovoljno digitalno pismenim; budući da, unatoč poteškoćama s kojima se mnogi, uključujući i mlade, suočavaju pri ulasku na tržište rada, u EU-u ima oko 2 milijuna nepopunjenih radnih mjesta, od kojih je gotovo 900 000 u digitalnom sektoru, a 39 % poduzeća još uvijek teško nalazi zaposlenike s potrebnim vještinama iako istraživanja pokazuju da su poduzeća koja ne mogu naći radnike s potrebnim vještinama često nespremna ponuditi dugoročne ugovore o radu; budući da je 2012. svaki treći europski zaposlenik bio prekvalificiran ili nedovoljno kvalificiran za svoj posao; budući da su niska razina obrazovanja i neusklađenost između obrazovanja i potreba tržišta rada neki od glavnih uzroka zbog kojih mladi nisu uključeni u proces obrazovanja ili osposobljavanja niti su zaposleni, što negativno utječe na rast; budući da je važno utvrditi uzroke ranog napuštanja školovanja, a državama članicama se savjetuje da vrate izdatke za obrazovanje na one razine koje će omogućiti postizanje ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

J.

budući da oko 20 % radno aktivnih građana u EU-u ima samo osnovne vještine i da se 40 % stanovništva EU-a može smatrati nedovoljno digitalno pismenim; budući da, unatoč poteškoćama s kojima se mnogi, uključujući i mlade, suočavaju pri ulasku na tržište rada, u EU-u ima oko 2 milijuna nepopunjenih radnih mjesta, od kojih je gotovo 900 000 u digitalnom sektoru, a 39 % poduzeća još uvijek teško nalazi zaposlenike s potrebnim vještinama iako istraživanja pokazuju da su poduzeća koja ne mogu naći radnike s potrebnim vještinama često nespremna ponuditi dugoročne ugovore o radu; budući da je 2012. svaki treći europski zaposlenik bio prekvalificiran ili nedovoljno kvalificiran za svoj posao; budući da su niska razina obrazovanja i neusklađenost između obrazovanja i potreba tržišta rada neki od glavnih uzroka zbog kojih mladi nisu uključeni u proces obrazovanja ili osposobljavanja niti su zaposleni, što negativno utječe na rast; budući da je važno utvrditi uzroke ranog napuštanja školovanja, a državama članicama se savjetuje da vrate izdatke za obrazovanje na one razine koje će omogućiti postizanje ciljeva strategije Europa 2020.;

| K. | budući da se zbog neprijavljenog rada radnicima uskraćuju socijalna i radna prava, potiče socijalni damping i da on ima ozbiljne proračunske posljedice jer rezultira gubitkom prihoda od poreza i doprinosa za socijalno osiguranje te negativno utječe na zapošljavanje, produktivnost i kvalitetu rada, razvoj vještina i cjeloživotno učenje te se kosi s učinkovitim i djelotvornim sustavom mirovinskih prava, između ostalog povećanjem jaza u mirovinama, što također utječe na zdravstvo u nekim državama članicama; budući da su potrebni veći napori da se neprijavljeni rad pretvori u prijavljeni; |
| --- | --- |

K.

budući da se zbog neprijavljenog rada radnicima uskraćuju socijalna i radna prava, potiče socijalni damping i da on ima ozbiljne proračunske posljedice jer rezultira gubitkom prihoda od poreza i doprinosa za socijalno osiguranje te negativno utječe na zapošljavanje, produktivnost i kvalitetu rada, razvoj vještina i cjeloživotno učenje te se kosi s učinkovitim i djelotvornim sustavom mirovinskih prava, između ostalog povećanjem jaza u mirovinama, što također utječe na zdravstvo u nekim državama članicama; budući da su potrebni veći napori da se neprijavljeni rad pretvori u prijavljeni;

| L. | budući da unatoč činjenici da netipični ili nestandardni oblici rada sami po sebi ne predstavljaju nesiguran rad, u slučaju ugovora takve vrste veća je vjerojatnost pojave nesigurnog rada, premda su oni u manjini kada je riječ o postojećim radnim odnosima (19); budući da je nesigurnost još jedan element nesigurnog rada, a obuhvaća nesigurnost radnog mjesta, nedovoljan dohodak, nedostatak zaštite od otkaza i nepoznato trajanje radnog odnosa; budući da je u nekim državama članicama porast broja takvih ugovora zabrinjavajuć; budući da se radi izbjegavanja neodgovarajuće primjene takvih ugovora mora uspostaviti učinkovit i djelotvoran mehanizam inspekcije rada na nacionalnoj razini; budući da je važno poticati kvalitetno zapošljavanje koje obiteljima donosi odgovarajući prihod i ekonomsku sigurnost; |
| --- | --- |

L.

budući da unatoč činjenici da netipični ili nestandardni oblici rada sami po sebi ne predstavljaju nesiguran rad, u slučaju ugovora takve vrste veća je vjerojatnost pojave nesigurnog rada, premda su oni u manjini kada je riječ o postojećim radnim odnosima (19); budući da je nesigurnost još jedan element nesigurnog rada, a obuhvaća nesigurnost radnog mjesta, nedovoljan dohodak, nedostatak zaštite od otkaza i nepoznato trajanje radnog odnosa; budući da je u nekim državama članicama porast broja takvih ugovora zabrinjavajuć; budući da se radi izbjegavanja neodgovarajuće primjene takvih ugovora mora uspostaviti učinkovit i djelotvoran mehanizam inspekcije rada na nacionalnoj razini; budući da je važno poticati kvalitetno zapošljavanje koje obiteljima donosi odgovarajući prihod i ekonomsku sigurnost;

| M. | budući da je jedan od pet ciljeva strategije Europa 2020. smanjiti broj siromašnih i socijalno isključenih osoba ili pak onih kojima prijeti takvo stanje za najmanje 20 milijuna; budući da je gotovo 123 milijuna osoba u EU-u siromašno i socijalno isključeno; budući da je 26,5 milijuna djece u 28 država članica EU-a 2013. bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da se u razdoblju od 2009. do 2012. broj Europljana izloženih riziku od siromaštva povećao, ali se situacija stabilizirala prema brojkama iz 2013. i 2014.; budući da se beskućništvo povećalo u mnogim državama članicama EU-a; budući da je 32,2 milijuna osoba s invaliditetom starijih od 16 godina 2012. bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da ciljevi strategije Europa 2020. još nisu ostvareni i da je stoga tu strategiju potrebno hitno revidirati; |
| --- | --- |

M.

budući da je jedan od pet ciljeva strategije Europa 2020. smanjiti broj siromašnih i socijalno isključenih osoba ili pak onih kojima prijeti takvo stanje za najmanje 20 milijuna; budući da je gotovo 123 milijuna osoba u EU-u siromašno i socijalno isključeno; budući da je 26,5 milijuna djece u 28 država članica EU-a 2013. bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da se u razdoblju od 2009. do 2012. broj Europljana izloženih riziku od siromaštva povećao, ali se situacija stabilizirala prema brojkama iz 2013. i 2014.; budući da se beskućništvo povećalo u mnogim državama članicama EU-a; budući da je 32,2 milijuna osoba s invaliditetom starijih od 16 godina 2012. bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da ciljevi strategije Europa 2020. još nisu ostvareni i da je stoga tu strategiju potrebno hitno revidirati;

| N. | budući da je predviđeno da će udio stanovništva EU-a u dobi od 65 godina naviše u odnosu na osobe u dobi između 15 i 64 godine do 2060. porasti s 27,8 % na 50,1 %, dok se očekuje da će se ukupna stopa ekonomske ovisnosti (20) stabilizirati na više od 120 % do polovine sljedećeg desetljeća i da će se potom do 2060. povećati na više od 140 %; budući da se tim faktorima, kao i drugim demografskim promjenama, kao što su starenje stanovništva, gustoća naseljenosti ili rasprostranjenost stanovništva, naglašava potreba da tijela javne vlasti uvedu sveobuhvatne i socijalno odgovorne politike s ciljevima povećanja nataliteta, omogućavanja visoke stope kvalitetnog zapošljavanja te promicanja samodostatnosti u sustavima socijalne sigurnosti i aktivnog starenja, kao i uvođenja društveno odgovornih reformi na tržištu rada i u mirovinskim sustavima te jamčenja kratkoročne, srednjoročne i dugoročne dostatnosti i primjerenosti prvog mirovinskog stupa; |
| --- | --- |

N.

budući da je predviđeno da će udio stanovništva EU-a u dobi od 65 godina naviše u odnosu na osobe u dobi između 15 i 64 godine do 2060. porasti s 27,8 % na 50,1 %, dok se očekuje da će se ukupna stopa ekonomske ovisnosti (20) stabilizirati na više od 120 % do polovine sljedećeg desetljeća i da će se potom do 2060. povećati na više od 140 %; budući da se tim faktorima, kao i drugim demografskim promjenama, kao što su starenje stanovništva, gustoća naseljenosti ili rasprostranjenost stanovništva, naglašava potreba da tijela javne vlasti uvedu sveobuhvatne i socijalno odgovorne politike s ciljevima povećanja nataliteta, omogućavanja visoke stope kvalitetnog zapošljavanja te promicanja samodostatnosti u sustavima socijalne sigurnosti i aktivnog starenja, kao i uvođenja društveno odgovornih reformi na tržištu rada i u mirovinskim sustavima te jamčenja kratkoročne, srednjoročne i dugoročne dostatnosti i primjerenosti prvog mirovinskog stupa;

| O. | budući da je rodni jaz u mirovinama u EU-u i dalje na znatnih 40 %, što odražava razlike između muškaraca i žena s obzirom na rad na puno i nepuno radno vrijeme, kao i rodni jaz u plaćama i kraće karijere žena; |
| --- | --- |

O.

budući da je rodni jaz u mirovinama u EU-u i dalje na znatnih 40 %, što odražava razlike između muškaraca i žena s obzirom na rad na puno i nepuno radno vrijeme, kao i rodni jaz u plaćama i kraće karijere žena;

| P. | budući da sve veći broj ovisnih starijih osoba ima i imat će sve veći utjecaj na zdravstveni sustav i sustave dugoročne skrbi te da će uzrokovati potrebu za formalnim i neformalnim resursima za njegu; budući da se sadašnjim sustavima socijalnog osiguranja ne uzima dovoljno u obzir položaj neslužbenih njegovatelja koji predstavljaju veliki društveni resurs; |
| --- | --- |

P.

budući da sve veći broj ovisnih starijih osoba ima i imat će sve veći utjecaj na zdravstveni sustav i sustave dugoročne skrbi te da će uzrokovati potrebu za formalnim i neformalnim resursima za njegu; budući da se sadašnjim sustavima socijalnog osiguranja ne uzima dovoljno u obzir položaj neslužbenih njegovatelja koji predstavljaju veliki društveni resurs;

| Q. | budući da je javni dug u velikom broju država članica i dalje prevelik te umanjuje jačinu gospodarstava EU-a; budući da se niske kamatne stope na europodručju mogu upotrijebiti za povećanje prostora za djelovanje država članica; budući da je potrebno održati detaljnu raspravu o postupanju s dugom u EU-u; |
| --- | --- |

Q.

budući da je javni dug u velikom broju država članica i dalje prevelik te umanjuje jačinu gospodarstava EU-a; budući da se niske kamatne stope na europodručju mogu upotrijebiti za povećanje prostora za djelovanje država članica; budući da je potrebno održati detaljnu raspravu o postupanju s dugom u EU-u;

| R. | budući da će se, s obzirom na sadašnji trend, u narednih 10 do 15 godina 90 % rasta u svijetu ostvarivati izvan EU-a; stoga smatra da treba nastaviti razvijati i promicati realni rast i strategije za stvaranje radnih mjesta u državama članicama; budući da je nužno provesti inovativne industrijske i tržišne politike kako bi se povećala konkurentnost unutar EU-a i globalna konkurentnost te tako pomoglo da se stvore održive i socijalno uključive prilike za zapošljavanje; |
| --- | --- |

R.

budući da će se, s obzirom na sadašnji trend, u narednih 10 do 15 godina 90 % rasta u svijetu ostvarivati izvan EU-a; stoga smatra da treba nastaviti razvijati i promicati realni rast i strategije za stvaranje radnih mjesta u državama članicama; budući da je nužno provesti inovativne industrijske i tržišne politike kako bi se povećala konkurentnost unutar EU-a i globalna konkurentnost te tako pomoglo da se stvore održive i socijalno uključive prilike za zapošljavanje;

| S. | budući da bi se 20 % rashoda Europskog socijalnog fonda trebalo koristiti za rješavanje pitanja siromaštva i socijalne isključenosti u državama članicama; |
| --- | --- |

S.

budući da bi se 20 % rashoda Europskog socijalnog fonda trebalo koristiti za rješavanje pitanja siromaštva i socijalne isključenosti u državama članicama;

| T. | budući da je Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) već odobrio 69 projekata u 18 zemalja i potpisao 56 operacija (pri čemu ukupno financiranje u okviru EFSU-a iznosi oko 1,4 milijarde EUR) te da se očekuje da će se navedenim ostvariti vrijednost veća od 22 milijarde EUR u obliku ulaganja i da će se tim ulaganjima obuhvatiti otprilike 71 000 malih i srednjih poduzeća; budući da su potrebni veći napori da bi se osiguralo financiranje društvene infrastrukture kao što je skrb za djecu, s ciljem ispunjavanja dugogodišnjih obveza iz Barcelone; budući da su sadašnjim projektima uglavnom obuhvaćeni veliki infrastrukturni programi, a mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća obično ne dolaze do takvih sredstava unatoč tome što su važni kao okosnica europskog gospodarstva i tvorac kvalitetnog zapošljavanja; |
| --- | --- |

T.

budući da je Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) već odobrio 69 projekata u 18 zemalja i potpisao 56 operacija (pri čemu ukupno financiranje u okviru EFSU-a iznosi oko 1,4 milijarde EUR) te da se očekuje da će se navedenim ostvariti vrijednost veća od 22 milijarde EUR u obliku ulaganja i da će se tim ulaganjima obuhvatiti otprilike 71 000 malih i srednjih poduzeća; budući da su potrebni veći napori da bi se osiguralo financiranje društvene infrastrukture kao što je skrb za djecu, s ciljem ispunjavanja dugogodišnjih obveza iz Barcelone; budući da su sadašnjim projektima uglavnom obuhvaćeni veliki infrastrukturni programi, a mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća obično ne dolaze do takvih sredstava unatoč tome što su važni kao okosnica europskog gospodarstva i tvorac kvalitetnog zapošljavanja;

| U. | budući da poduzeća socijalne ekonomije obuhvaćaju 2 milijuna poslovnih subjekata (10 % svih poslovnih subjekata u EU-u) u kojima je zaposleno više od 14 milijuna ljudi, koji predstavljaju oko 6,5 % radnika u EU-u; |
| --- | --- |

U.

budući da poduzeća socijalne ekonomije obuhvaćaju 2 milijuna poslovnih subjekata (10 % svih poslovnih subjekata u EU-u) u kojima je zaposleno više od 14 milijuna ljudi, koji predstavljaju oko 6,5 % radnika u EU-u;

| V. | budući da se najudaljenije regije suočavaju s ogromnim problemima zbog svojih specifičnosti koje ograničavaju njihov potencijal za rast; budući da se stope nezaposlenosti u tim regijama kreću u rasponu između 15 % i 32,4 %; |
| --- | --- |

V.

budući da se najudaljenije regije suočavaju s ogromnim problemima zbog svojih specifičnosti koje ograničavaju njihov potencijal za rast; budući da se stope nezaposlenosti u tim regijama kreću u rasponu između 15 % i 32,4 %;

| W. | budući da 6,9 milijuna građana EU-a trenutačno koristi svoje temeljno pravo slobode kretanja i pravo da žive i rade u drugoj državi članici; budući da ima 1,1 milijun prekograničnih ili pograničnih radnika; budući da je slobodno kretanje ljudi osnova veće konvergencije među europskim državama; |
| --- | --- |

W.

budući da 6,9 milijuna građana EU-a trenutačno koristi svoje temeljno pravo slobode kretanja i pravo da žive i rade u drugoj državi članici; budući da ima 1,1 milijun prekograničnih ili pograničnih radnika; budući da je slobodno kretanje ljudi osnova veće konvergencije među europskim državama;

| X. | budući da su zbog sve većeg broja izbjeglica u Europi potrebni solidarnost te uravnoteženiji i jači napori država članica i regionalnih i lokalnih vlasti u pogledu mjera integracije poput socijalne pomoći, u skladu s važećim propisima EU-a o azilu, i srednjoročnih do dugoročnih mjera i strategija za prihvat i integraciju izbjeglica u društvo; |
| --- | --- |

X.

budući da su zbog sve većeg broja izbjeglica u Europi potrebni solidarnost te uravnoteženiji i jači napori država članica i regionalnih i lokalnih vlasti u pogledu mjera integracije poput socijalne pomoći, u skladu s važećim propisima EU-a o azilu, i srednjoročnih do dugoročnih mjera i strategija za prihvat i integraciju izbjeglica u društvo;

Ulaganje u ljude

| 1. | ističe da potreba za ulaganjem u društveni razvoj nije samo način da se zajamči ostvarivost održivog i uključivog gospodarskog rasta i konvergencije, već da i sama po sebi mora biti zaseban cilj; stoga ističe važnost kvalitete radnih odnosa, siromaštva i pokazatelja nejednakosti; pozdravlja poziv Komisije na ulaganje u usluge kao što su stambene potpore, zdravstvo, skrb o djeci i usluge rehabilitacije; naglašava da ekonomska i socijalna kohezija trebaju ostati primarni cilj svih politika EU-a i da treba uložiti više napora da se provede složenija i objektivnija procjena temeljena na raznolikosti i obilježjima država članica; |
| --- | --- |

1.

ističe da potreba za ulaganjem u društveni razvoj nije samo način da se zajamči ostvarivost održivog i uključivog gospodarskog rasta i konvergencije, već da i sama po sebi mora biti zaseban cilj; stoga ističe važnost kvalitete radnih odnosa, siromaštva i pokazatelja nejednakosti; pozdravlja poziv Komisije na ulaganje u usluge kao što su stambene potpore, zdravstvo, skrb o djeci i usluge rehabilitacije; naglašava da ekonomska i socijalna kohezija trebaju ostati primarni cilj svih politika EU-a i da treba uložiti više napora da se provede složenija i objektivnija procjena temeljena na raznolikosti i obilježjima država članica;

| 2. | pozdravlja činjenicu da se u Godišnjem pregledu rasta Komisije naglašava da je potrebno veću pozornost posvetiti socijalnoj pravednosti u kontekstu novih nacionalnih programa za stabilnost i programa reforme tako što su u postupak za slučaj makroekonomske neravnoteže dodana tri pokazatelja u vezi sa zapošljavanjem (stopa aktivnosti, nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost); poziva da se te pokazatelje doista izjednači s postojećim pokazateljima kako bi se na osnovi njih mogle provesti detaljne analize u određenim državama članicama i kako bi se zajamčilo daljnje procjenjivanje njihove unutarnje neravnoteže, pri čemu bi se predlagale i pratile gospodarske i socijalne reforme; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja činjenicu da se u Godišnjem pregledu rasta Komisije naglašava da je potrebno veću pozornost posvetiti socijalnoj pravednosti u kontekstu novih nacionalnih programa za stabilnost i programa reforme tako što su u postupak za slučaj makroekonomske neravnoteže dodana tri pokazatelja u vezi sa zapošljavanjem (stopa aktivnosti, nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost); poziva da se te pokazatelje doista izjednači s postojećim pokazateljima kako bi se na osnovi njih mogle provesti detaljne analize u određenim državama članicama i kako bi se zajamčilo daljnje procjenjivanje njihove unutarnje neravnoteže, pri čemu bi se predlagale i pratile gospodarske i socijalne reforme;

| 3. | pozdravlja to što je Komisija u okviru Godišnjeg pregleda rasta socijalnoj pravednosti dala središnje mjesto u europskom gospodarskom oporavku; ističe što je stvaranjem ekonomske i monetarne unije EU postigao u smislu konvergencije te poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere za jačanje uzlazne socijalne konvergencije u Uniji; poziva Komisiju da uzimajući u obzir i politike zapošljavanja i socijalne politike definira i brojčano utvrdi svoj koncept socijalne pravednosti koji treba ostvariti Godišnjim pregledom rasta za 2016. i Europskim semestrom; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja to što je Komisija u okviru Godišnjeg pregleda rasta socijalnoj pravednosti dala središnje mjesto u europskom gospodarskom oporavku; ističe što je stvaranjem ekonomske i monetarne unije EU postigao u smislu konvergencije te poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere za jačanje uzlazne socijalne konvergencije u Uniji; poziva Komisiju da uzimajući u obzir i politike zapošljavanja i socijalne politike definira i brojčano utvrdi svoj koncept socijalne pravednosti koji treba ostvariti Godišnjim pregledom rasta za 2016. i Europskim semestrom;

| 4. | smatra da je kvalitetno i uključivo zapošljavanje temelj socijalne pravednosti jer se njime promiče ljudsko dostojanstvo svih; u tom smislu vjeruje da stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i ostvarivanje rasta moraju biti u središtu politika država članica i EU-a, posebno kada je riječ o mladima i „generaciji 55+”, kao način ostvarenja održivijeg socijalnog gospodarstva u EU-u; potiče države članice da usklađivanjem tih politika sa stvarnim potrebama tržišta rada nastave provoditi i osmišljavati politike kojima se potiče zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

4.

smatra da je kvalitetno i uključivo zapošljavanje temelj socijalne pravednosti jer se njime promiče ljudsko dostojanstvo svih; u tom smislu vjeruje da stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i ostvarivanje rasta moraju biti u središtu politika država članica i EU-a, posebno kada je riječ o mladima i „generaciji 55+”, kao način ostvarenja održivijeg socijalnog gospodarstva u EU-u; potiče države članice da usklađivanjem tih politika sa stvarnim potrebama tržišta rada nastave provoditi i osmišljavati politike kojima se potiče zapošljavanje mladih;

| 5. | poziva Komisiju da na razini država članica podržava suradnju kojom su obuhvaćene vlade, poduzeća, među njima i socijalna poduzeća, obrazovne ustanove, individualizirane službe, civilno društvo i socijalne partnere i koja se temelji na razmjeni primjera dobre prakse, a s ciljem boljeg usklađenja sustava obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama radi borbe protiv neusklađenosti vještina, radi zadovoljavanja potreba tržišta rada i potpore pristupu svih osoba u Europi radnim mjestima i zadržavanja poslova na otvorenom tržištu rada, a posebno dualnim sustavom obrazovanja; potiče države članice da u suradnji sa socijalnim partnerima pažljivo osmisle i prethodno ocijene sve strukturne reforme nacionalnih obrazovnih sustava kako bi se zajamčilo da građani obrazovanjem steknu potrebne alate; poziva države članice da u svoje programe obrazovanja i osposobljavanja ugrade kulturu poduzetništva i načela socijalne ekonomije; poziva Komisiju da na razini država članica promiče širu strategiju ulaganja u cjelokupnom ciklusu obrazovanja i osposobljavanja kojom bi se obuhvatili svi sektori cjeloživotnog učenja, učenja uz rad i na radnom mjestu te formalnog i neformalnog učenja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da na razini država članica podržava suradnju kojom su obuhvaćene vlade, poduzeća, među njima i socijalna poduzeća, obrazovne ustanove, individualizirane službe, civilno društvo i socijalne partnere i koja se temelji na razmjeni primjera dobre prakse, a s ciljem boljeg usklađenja sustava obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama radi borbe protiv neusklađenosti vještina, radi zadovoljavanja potreba tržišta rada i potpore pristupu svih osoba u Europi radnim mjestima i zadržavanja poslova na otvorenom tržištu rada, a posebno dualnim sustavom obrazovanja; potiče države članice da u suradnji sa socijalnim partnerima pažljivo osmisle i prethodno ocijene sve strukturne reforme nacionalnih obrazovnih sustava kako bi se zajamčilo da građani obrazovanjem steknu potrebne alate; poziva države članice da u svoje programe obrazovanja i osposobljavanja ugrade kulturu poduzetništva i načela socijalne ekonomije; poziva Komisiju da na razini država članica promiče širu strategiju ulaganja u cjelokupnom ciklusu obrazovanja i osposobljavanja kojom bi se obuhvatili svi sektori cjeloživotnog učenja, učenja uz rad i na radnom mjestu te formalnog i neformalnog učenja;

| 6. | napominje da su obrazovni napori prvenstveno usmjereni na mlađi dio radne snage, ali da se mnoge države članice moraju sveobuhvatnije usmjeriti na edukaciju radne snage, uključujući obrazovanje odraslih i mogućnosti njihova stručnog osposobljavanja; naglašava da nedovoljno ulaganje u obrazovanje, osobito u digitalne vještine, ugrožava europsku konkurentnost i zapošljivost njezine radne snage; stoga potiče države članice da kao prioritet odrede široko obrazovanje iz područja digitalnih vještina; poziva Komisiju da na razini država članica promiče širu strategiju ulaganja u cjelokupnom ciklusu obrazovanja i osposobljavanja kojom bi se obuhvatili svi sektori cjeloživotnog učenja, učenja uz rad i na radnom mjestu te formalnog i neformalnog učenja, uzimajući u obzir potrebu za poboljšanjem obrazovanja odraslih kako bi se na demografske promjene odgovorilo na takav način da se sustavi obrazovanja i osposobljavanja država članica bolje prilagode potrebama tržišta rada; poziva države članice da podrže naukovanje i da u potpunosti koriste sredstva iz programa Erasmus + raspoloživa za naučnike kako bi se jamčila kvaliteta i atraktivnost ove vrste osposobljavanja; |
| --- | --- |

6.

napominje da su obrazovni napori prvenstveno usmjereni na mlađi dio radne snage, ali da se mnoge države članice moraju sveobuhvatnije usmjeriti na edukaciju radne snage, uključujući obrazovanje odraslih i mogućnosti njihova stručnog osposobljavanja; naglašava da nedovoljno ulaganje u obrazovanje, osobito u digitalne vještine, ugrožava europsku konkurentnost i zapošljivost njezine radne snage; stoga potiče države članice da kao prioritet odrede široko obrazovanje iz područja digitalnih vještina; poziva Komisiju da na razini država članica promiče širu strategiju ulaganja u cjelokupnom ciklusu obrazovanja i osposobljavanja kojom bi se obuhvatili svi sektori cjeloživotnog učenja, učenja uz rad i na radnom mjestu te formalnog i neformalnog učenja, uzimajući u obzir potrebu za poboljšanjem obrazovanja odraslih kako bi se na demografske promjene odgovorilo na takav način da se sustavi obrazovanja i osposobljavanja država članica bolje prilagode potrebama tržišta rada; poziva države članice da podrže naukovanje i da u potpunosti koriste sredstva iz programa Erasmus + raspoloživa za naučnike kako bi se jamčila kvaliteta i atraktivnost ove vrste osposobljavanja;

| 7. | naglašava potrebu da se što ranije u životnom ciklusu ulaže u ljude kako bi se smanjila nejednakost i potaklo socijalno uključivanje u ranoj dobi; stoga poziva da se svoj djeci u svim državama članicama omogući pristup kvalitetnim, uključivim i cjenovno pristupačnim uslugama odgoja i obrazovanja u ranom djetinjstvu; |
| --- | --- |

7.

naglašava potrebu da se što ranije u životnom ciklusu ulaže u ljude kako bi se smanjila nejednakost i potaklo socijalno uključivanje u ranoj dobi; stoga poziva da se svoj djeci u svim državama članicama omogući pristup kvalitetnim, uključivim i cjenovno pristupačnim uslugama odgoja i obrazovanja u ranom djetinjstvu;

| 8. | podsjeća na važnost vještina i sposobnosti stečenih u neformalnim i informalnim obrazovnim okruženjima u pogledu povećanja zapošljivosti mladih i osoba koje su radi preuzimanja skrbi bile izvan tržišta rada; stoga ističe važnost uspostave sustava vrednovanja neformalnih i informalnih oblika znanja i iskustva, posebno onih koji su stečeni u okviru volontiranja; smatra da će usklađeno certificiranje i uzajamno priznavanje kvalifikacija doprinijeti da se premosti jaz između nedostatka vještina na europskom tržištu rada i mladih posloprimaca; ustraje u primjeni okvirnog pristupa temeljenog na cjeloživotnom učenju koji će omogućiti fleksibilno obrazovanje u kojem se priznaje formalno, ali i neformalno te informalno učenje, kako bi se poticala jednakost i socijalna kohezija te stvorile mogućnosti zapošljavanja ranjivijih skupina; |
| --- | --- |

8.

podsjeća na važnost vještina i sposobnosti stečenih u neformalnim i informalnim obrazovnim okruženjima u pogledu povećanja zapošljivosti mladih i osoba koje su radi preuzimanja skrbi bile izvan tržišta rada; stoga ističe važnost uspostave sustava vrednovanja neformalnih i informalnih oblika znanja i iskustva, posebno onih koji su stečeni u okviru volontiranja; smatra da će usklađeno certificiranje i uzajamno priznavanje kvalifikacija doprinijeti da se premosti jaz između nedostatka vještina na europskom tržištu rada i mladih posloprimaca; ustraje u primjeni okvirnog pristupa temeljenog na cjeloživotnom učenju koji će omogućiti fleksibilno obrazovanje u kojem se priznaje formalno, ali i neformalno te informalno učenje, kako bi se poticala jednakost i socijalna kohezija te stvorile mogućnosti zapošljavanja ranjivijih skupina;

| 9. | pozdravlja prijedlog Komisije da se poboljša Jamstvo za mlade na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te ističe njegovu važnost za prijelaz iz škole na posao; međutim, žali što se Jamstvo za mlade ne provodi učinkovito u mnogim državama članicama; naglašava potrebu da se zajamče odgovarajući oblici suradnje između javnih i privatnih službi za zapošljavanje na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini te službi socijalne skrbi, kao i općenite i individualizirane usluge podrške; ističe potrebu jamčenja da se Jamstvom za mlade može doprijeti do mladih koji se izloženi višestrukom isključenju i izrazitom siromaštvu; s obzirom na to poziva Komisiju da razmotri ciljanu reviziju Jamstva za mlade i njegovih financijskih instrumenata, uključujući Inicijativu za zapošljavanje mladih; smatra da Komisija može igrati ulogu u usmjeravanju pozornosti država članica na potrebu za djelovanjem i olakšavanju razmjene dobre prakse o tome kako se uspješno boriti protiv nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja prijedlog Komisije da se poboljša Jamstvo za mlade na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te ističe njegovu važnost za prijelaz iz škole na posao; međutim, žali što se Jamstvo za mlade ne provodi učinkovito u mnogim državama članicama; naglašava potrebu da se zajamče odgovarajući oblici suradnje između javnih i privatnih službi za zapošljavanje na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini te službi socijalne skrbi, kao i općenite i individualizirane usluge podrške; ističe potrebu jamčenja da se Jamstvom za mlade može doprijeti do mladih koji se izloženi višestrukom isključenju i izrazitom siromaštvu; s obzirom na to poziva Komisiju da razmotri ciljanu reviziju Jamstva za mlade i njegovih financijskih instrumenata, uključujući Inicijativu za zapošljavanje mladih; smatra da Komisija može igrati ulogu u usmjeravanju pozornosti država članica na potrebu za djelovanjem i olakšavanju razmjene dobre prakse o tome kako se uspješno boriti protiv nezaposlenosti mladih;

| 10. | pozdravlja inicijativu Komisije da se individualizira pristup dugotrajno nezaposlenim osobama, ali je zabrinut zbog stanja više od 12 milijuna dugotrajno nezaposlenih u Europi; smatra da će ta vrsta pristupa zahtijevati povećanje napora u pogledu ljudskih resursa i da će se od sudionika koji imaju potrebnu razinu obrazovanja očekivati da budu u stanju usmjeriti nezaposlene prema načinima rješavanja pitanja mogućih nedostataka u obrazovanju i osposobljavanju; poziva da se posloprimcima pruži odgovarajuća podrška u obliku integriranog pružanja usluga i da im se omogući pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju kako bi mogli premostiti eventualne nedostatke; ističe da procesi prekvalifikacije zahtijevaju odgovarajuća financijska sredstva koja je potrebno usmjeriti na nezaposlene osobe svih dobi, a da aktivne politike zapošljavanja, kako bi bile učinkovite, moraju sadržavati uvjete koje moraju ispuniti nadležna nacionalna tijela i poslodavci, kao i dugotrajno nezaposlene osobe; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja inicijativu Komisije da se individualizira pristup dugotrajno nezaposlenim osobama, ali je zabrinut zbog stanja više od 12 milijuna dugotrajno nezaposlenih u Europi; smatra da će ta vrsta pristupa zahtijevati povećanje napora u pogledu ljudskih resursa i da će se od sudionika koji imaju potrebnu razinu obrazovanja očekivati da budu u stanju usmjeriti nezaposlene prema načinima rješavanja pitanja mogućih nedostataka u obrazovanju i osposobljavanju; poziva da se posloprimcima pruži odgovarajuća podrška u obliku integriranog pružanja usluga i da im se omogući pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju kako bi mogli premostiti eventualne nedostatke; ističe da procesi prekvalifikacije zahtijevaju odgovarajuća financijska sredstva koja je potrebno usmjeriti na nezaposlene osobe svih dobi, a da aktivne politike zapošljavanja, kako bi bile učinkovite, moraju sadržavati uvjete koje moraju ispuniti nadležna nacionalna tijela i poslodavci, kao i dugotrajno nezaposlene osobe;

| 11. | podsjeća na činjenicu da je integracija dugotrajno nezaposlenih osoba od ključne važnosti za njihovo samopouzdanje, dobrobit i budući razvoj te da je neophodna za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti i da će doprinijeti jamčenju održivosti nacionalnih sustava socijalne sigurnosti; smatra da treba uzeti u obzir socijalno stanje tih građana i njihove potrebe; međutim, ističe da je 12,7 % ljudi u radnoj dobi siromašno usprkos zaposlenju (prema brojkama iz 2014., što je porast od 11 % u odnosu na 2009. godinu), tako da je potreban pristup koji obuhvaća integrirano aktivno uključivanje i socijalno ulaganje; poziva Komisiju da uključi države članice u strategije i mjere za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti u skladu sa strategijom Europa 2020.; poziva Komisiju da podrži napore za stvaranje inkluzivnih mogućnosti cjeloživotnog učenja za radnike i tražitelje posla u svakoj dobi te da što prije poduzme mjere za poboljšanje pristupa sredstvima EU-a i za mobiliziranje dodatnih sredstava kad je to moguće, kao što je to učinjeno u slučaju Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na činjenicu da je integracija dugotrajno nezaposlenih osoba od ključne važnosti za njihovo samopouzdanje, dobrobit i budući razvoj te da je neophodna za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti i da će doprinijeti jamčenju održivosti nacionalnih sustava socijalne sigurnosti; smatra da treba uzeti u obzir socijalno stanje tih građana i njihove potrebe; međutim, ističe da je 12,7 % ljudi u radnoj dobi siromašno usprkos zaposlenju (prema brojkama iz 2014., što je porast od 11 % u odnosu na 2009. godinu), tako da je potreban pristup koji obuhvaća integrirano aktivno uključivanje i socijalno ulaganje; poziva Komisiju da uključi države članice u strategije i mjere za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti u skladu sa strategijom Europa 2020.; poziva Komisiju da podrži napore za stvaranje inkluzivnih mogućnosti cjeloživotnog učenja za radnike i tražitelje posla u svakoj dobi te da što prije poduzme mjere za poboljšanje pristupa sredstvima EU-a i za mobiliziranje dodatnih sredstava kad je to moguće, kao što je to učinjeno u slučaju Inicijative za zapošljavanje mladih;

| 12. | naglašava hitnu potrebu da se naporima EU-a za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti aktivno rješava pitanje sve većeg broja beskućnika koji trenutačno nisu obuhvaćeni pokazateljima za mjerenje razine siromaštva EU-a, ali koji predstavljaju alarmantnu društvenu stvarnost koja pogađa najmanje 4 milijuna ljudi svake godine (21); |
| --- | --- |

12.

naglašava hitnu potrebu da se naporima EU-a za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti aktivno rješava pitanje sve većeg broja beskućnika koji trenutačno nisu obuhvaćeni pokazateljima za mjerenje razine siromaštva EU-a, ali koji predstavljaju alarmantnu društvenu stvarnost koja pogađa najmanje 4 milijuna ljudi svake godine (21);

| 13. | ističe potrebu za brzim i učinkovitim reagiranjem na potrebe nezaposlenih osoba u dobi od 55 godina i više; poziva i Komisiju i države članice da za tu skupinu podrže fleksibilna rješenja zapošljavanja (uključujući poslove na nepuno radno vrijeme i na određeno vrijeme) koja odgovaraju njihovim posebnim potrebama, čime bi se osiguralo da ne napuste svijet rada prerano; naglašava koliko je na radnom mjestu važna uloga starijih radnika u prenošenju njihova znanja i iskustva na mlađe radnike, npr. njihovim uključivanjem u procese osposobljavanja na radnom mjestu, čime bi se osiguralo da osobe u dobi od 55 i više godina ne ostanu nezaposlene. |
| --- | --- |

13.

ističe potrebu za brzim i učinkovitim reagiranjem na potrebe nezaposlenih osoba u dobi od 55 godina i više; poziva i Komisiju i države članice da za tu skupinu podrže fleksibilna rješenja zapošljavanja (uključujući poslove na nepuno radno vrijeme i na određeno vrijeme) koja odgovaraju njihovim posebnim potrebama, čime bi se osiguralo da ne napuste svijet rada prerano; naglašava koliko je na radnom mjestu važna uloga starijih radnika u prenošenju njihova znanja i iskustva na mlađe radnike, npr. njihovim uključivanjem u procese osposobljavanja na radnom mjestu, čime bi se osiguralo da osobe u dobi od 55 i više godina ne ostanu nezaposlene.

Strukturne reforme na socijalan i odgovoran način

| 14. | napominje da su EU kao cjelina i mnoge njegove države članice i dalje suočeni sa strukturnim problemima koje je potrebno hitno riješiti; zabrinut je zbog društvenog učinka onih politika fiskalne prilagodbe koje su usmjerene na rezanje troškova i ističe da bi ekonomske politike trebale biti u skladu s člankom 9. UFEU-a; naglašava da je i dalje potrebno prednost davati javnim i privatnim ulaganjima te socijalno i ekonomski uravnoteženim strukturnim reformama kojima se smanjuju nejednakosti te da je potrebno promicati održiv rast i odgovornu fiskalnu konsolidaciju (uzimajući u obzir održivost duga, ekonomski ciklus i investicijski jaz), uključujući politike povezane s prihodom, pomoću borbe protiv poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza, čime se pojačava napredak u smjeru veće kohezije i uzlazne socijalne konvergencije; smatra da se tim politikama promiče povoljno okruženje za poduzeća i javne službe u cilju otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, postizanja socijalnog napretka te poticanja ulaganja kojima se postiže i socijalna i ekonomska korist; ističe da će se ti prioriteti ostvariti samo ako se odgovarajućem ulaganju u ljudski kapital i cjeloživotno učenje da prednost kao zajedničkoj strategiji; inzistira na uključivanju socijalnih partnera u osmišljavanje strukturnih reformi i politika tržišta rada; |
| --- | --- |

14.

napominje da su EU kao cjelina i mnoge njegove države članice i dalje suočeni sa strukturnim problemima koje je potrebno hitno riješiti; zabrinut je zbog društvenog učinka onih politika fiskalne prilagodbe koje su usmjerene na rezanje troškova i ističe da bi ekonomske politike trebale biti u skladu s člankom 9. UFEU-a; naglašava da je i dalje potrebno prednost davati javnim i privatnim ulaganjima te socijalno i ekonomski uravnoteženim strukturnim reformama kojima se smanjuju nejednakosti te da je potrebno promicati održiv rast i odgovornu fiskalnu konsolidaciju (uzimajući u obzir održivost duga, ekonomski ciklus i investicijski jaz), uključujući politike povezane s prihodom, pomoću borbe protiv poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza, čime se pojačava napredak u smjeru veće kohezije i uzlazne socijalne konvergencije; smatra da se tim politikama promiče povoljno okruženje za poduzeća i javne službe u cilju otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, postizanja socijalnog napretka te poticanja ulaganja kojima se postiže i socijalna i ekonomska korist; ističe da će se ti prioriteti ostvariti samo ako se odgovarajućem ulaganju u ljudski kapital i cjeloživotno učenje da prednost kao zajedničkoj strategiji; inzistira na uključivanju socijalnih partnera u osmišljavanje strukturnih reformi i politika tržišta rada;

| 15. | ističe da se društveno odgovorne reforme moraju temeljiti na solidarnosti, integraciji, socijalnoj pravdi i pravednoj raspodjeli bogatstva jer je to model kojim se jamče jednakost i socijalna zaštita, štite ugrožene skupine i poboljšavaju životni standardi svih građana; |
| --- | --- |

15.

ističe da se društveno odgovorne reforme moraju temeljiti na solidarnosti, integraciji, socijalnoj pravdi i pravednoj raspodjeli bogatstva jer je to model kojim se jamče jednakost i socijalna zaštita, štite ugrožene skupine i poboljšavaju životni standardi svih građana;

| 16. | naglašava da je potrebno promicati i štititi socijalno tržišno gospodarstvo koje pruža okvir u kojemu tržišno natjecanje i visoki socijalni standardi doprinose socijalnoj pravdi, a socijalna pravda potiče tržišno natjecanje; usto ističe da je potrebno pronaći ravnotežu između razmatranja povezanih s ekonomijom i potrebe za učinkovitom fiskalnom konsolidacijom, održivom ekonomijom, istinskom socijalnom kohezijom i povećanom socijalnom zaštitom; poziva Komisiju da proširi svoj pristup na insolventnost i stečaj poduzeća (22) te da poboljša restrukturiranje duga i sustave za davanje druge prilike; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je potrebno promicati i štititi socijalno tržišno gospodarstvo koje pruža okvir u kojemu tržišno natjecanje i visoki socijalni standardi doprinose socijalnoj pravdi, a socijalna pravda potiče tržišno natjecanje; usto ističe da je potrebno pronaći ravnotežu između razmatranja povezanih s ekonomijom i potrebe za učinkovitom fiskalnom konsolidacijom, održivom ekonomijom, istinskom socijalnom kohezijom i povećanom socijalnom zaštitom; poziva Komisiju da proširi svoj pristup na insolventnost i stečaj poduzeća (22) te da poboljša restrukturiranje duga i sustave za davanje druge prilike;

| 17. | smatra da bi se godišnjim pregledom rasta trebalo na dosljedniji način ocijeniti razvoj nejednakosti u Europi uz pomoć ekonomskih pokazatelja kao što su Ginijev indeks i Palmin indeks; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi se godišnjim pregledom rasta trebalo na dosljedniji način ocijeniti razvoj nejednakosti u Europi uz pomoć ekonomskih pokazatelja kao što su Ginijev indeks i Palmin indeks;

| 18. | poziva države članice da aktivno sudjeluju u platformi za neprijavljeni rad te da njihovoj razmjeni najboljih praksi uslijede konkretna djelovanja kako bi se riješili problemi neprijavljenog rada, fiktivnih poduzeća i lažnog samozapošljavanja jer oni ugrožavaju kvalitetu rada i pristup radnika sustavu socijalne zaštite i nacionalnim javnim financijama, što dovodi do nepoštenog tržišnog natjecanja između europskih poduzeća; poziva države članice da povećaju svoje napore kako bi neprijavljen rad pretvorile u prijavljeni rad i da na odgovarajući način opreme inspekcije rada, kao i da ojačaju mehanizme inspekcije rada i osmisle mjere kojima će se radnicima omogućiti da se iz sive ekonomije prebace u onu formalnu kako bi mogli imat pristup sustavima zaštite prava radnika; apelira na države članice da kao jedan od poticaja za sklapanje stabilnih ugovora uvedu porezne stope povezane sa stupnjem stabilnosti i kvalitetom različitih oblika radnog odnosa; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice da aktivno sudjeluju u platformi za neprijavljeni rad te da njihovoj razmjeni najboljih praksi uslijede konkretna djelovanja kako bi se riješili problemi neprijavljenog rada, fiktivnih poduzeća i lažnog samozapošljavanja jer oni ugrožavaju kvalitetu rada i pristup radnika sustavu socijalne zaštite i nacionalnim javnim financijama, što dovodi do nepoštenog tržišnog natjecanja između europskih poduzeća; poziva države članice da povećaju svoje napore kako bi neprijavljen rad pretvorile u prijavljeni rad i da na odgovarajući način opreme inspekcije rada, kao i da ojačaju mehanizme inspekcije rada i osmisle mjere kojima će se radnicima omogućiti da se iz sive ekonomije prebace u onu formalnu kako bi mogli imat pristup sustavima zaštite prava radnika; apelira na države članice da kao jedan od poticaja za sklapanje stabilnih ugovora uvedu porezne stope povezane sa stupnjem stabilnosti i kvalitetom različitih oblika radnog odnosa;

| 19. | smatra da se disperzijom plaća povećava nejednakosti te narušava produktivnost i konkurentnost poduzeća; poziva Komisiju i države članice da provedu mjere za poboljšanje kvalitete radnih mjesta kako bi se smanjila rascjepkanost tržišta rada, zajedno s mjerama namijenjenima povećanju minimalnih plaća na odgovarajuću razinu u skladu s načelom supsidijarnosti te jačanju kolektivnog pregovaranja i položaja radnika u sustavima određivanja plaća kako bi se smanjila disperzija plaća; smatra da bi sve to trebalo napraviti u cilju podržavanja ukupne potražnje i gospodarskog oporavka, smanjenja nejednakosti u plaćama i borbe protiv siromaštva unatoč zaposlenju; |
| --- | --- |

19.

smatra da se disperzijom plaća povećava nejednakosti te narušava produktivnost i konkurentnost poduzeća; poziva Komisiju i države članice da provedu mjere za poboljšanje kvalitete radnih mjesta kako bi se smanjila rascjepkanost tržišta rada, zajedno s mjerama namijenjenima povećanju minimalnih plaća na odgovarajuću razinu u skladu s načelom supsidijarnosti te jačanju kolektivnog pregovaranja i položaja radnika u sustavima određivanja plaća kako bi se smanjila disperzija plaća; smatra da bi sve to trebalo napraviti u cilju podržavanja ukupne potražnje i gospodarskog oporavka, smanjenja nejednakosti u plaćama i borbe protiv siromaštva unatoč zaposlenju;

| 20. | smatra da pažljivo razmotrena fleksigurnost doprinosi izbjegavanju fragmentacije radne snage i promicanju očuvanja održive kvalitete radnih mjesta, ali je zabrinut što u nizu država članica fleksigurnost nije primijenjena na odgovarajući način; poziva države članice i Komisiju da, gdje je to prikladno, osiguraju da se prilikom primjene modela fleksigurnosti poštuju prava radnika i standardi socijalnog osiguranja; poziva države članice da osuvremene svoja zakonodavstva u području zaštite prava radnika kako bi se promicala veća stabilnost u zaposlenju i sigurnost kod prelaska s jednog radnog mjesta na drugo, među ostalim češćom i boljom suradnjom između javnih i privatnih službi za zapošljavanje, kao i socijalna prava radnika; nekoliko država članica provelo je reforme s pozitivnim učincima na, primjerice, povećanje stope zaposlenosti, ali žali što su u pojedinim slučajevima reforme rada pogodovale fleksibilnosti na štetu sigurnosti, što je rezultiralo nesigurnošću radnog mjesta i nedostatkom zaštite prava radnika; poziva Komisiju da i u privatnom i u javnom sektoru pojača nadzor nad malverzacijama u obliku uzastopnih ugovora na određeno vrijeme te drugih netipičnih oblika ugovora; |
| --- | --- |

20.

smatra da pažljivo razmotrena fleksigurnost doprinosi izbjegavanju fragmentacije radne snage i promicanju očuvanja održive kvalitete radnih mjesta, ali je zabrinut što u nizu država članica fleksigurnost nije primijenjena na odgovarajući način; poziva države članice i Komisiju da, gdje je to prikladno, osiguraju da se prilikom primjene modela fleksigurnosti poštuju prava radnika i standardi socijalnog osiguranja; poziva države članice da osuvremene svoja zakonodavstva u području zaštite prava radnika kako bi se promicala veća stabilnost u zaposlenju i sigurnost kod prelaska s jednog radnog mjesta na drugo, među ostalim češćom i boljom suradnjom između javnih i privatnih službi za zapošljavanje, kao i socijalna prava radnika; nekoliko država članica provelo je reforme s pozitivnim učincima na, primjerice, povećanje stope zaposlenosti, ali žali što su u pojedinim slučajevima reforme rada pogodovale fleksibilnosti na štetu sigurnosti, što je rezultiralo nesigurnošću radnog mjesta i nedostatkom zaštite prava radnika; poziva Komisiju da i u privatnom i u javnom sektoru pojača nadzor nad malverzacijama u obliku uzastopnih ugovora na određeno vrijeme te drugih netipičnih oblika ugovora;

| 21. | poziva države članice da na održiv i stabilan način kojim se ne ugrožavaju njihove vlastite kompetencije u obzir uzmu cjelokupni razvoj dohotka radnika u javnim službama te minimalnog dohotka, gdje je to primjenjivo, ne dovodeći u pitanje rast produktivnosti; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice da na održiv i stabilan način kojim se ne ugrožavaju njihove vlastite kompetencije u obzir uzmu cjelokupni razvoj dohotka radnika u javnim službama te minimalnog dohotka, gdje je to primjenjivo, ne dovodeći u pitanje rast produktivnosti;

| 22. | pozdravlja inicijativu Komisije o ulaganju u ljudski kapital u cilju obnavljanja razine zaposlenosti i održivog rasta, ali je izrazito zabrinut činjenicom da su javni rashodi za obrazovanje pali za 3,2 % (23) od 2010., a u zadnjoj godini za koju su dostupni podaci (2013.) do smanjenja je došlo u jedanaest država članica; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja inicijativu Komisije o ulaganju u ljudski kapital u cilju obnavljanja razine zaposlenosti i održivog rasta, ali je izrazito zabrinut činjenicom da su javni rashodi za obrazovanje pali za 3,2 % (23) od 2010., a u zadnjoj godini za koju su dostupni podaci (2013.) do smanjenja je došlo u jedanaest država članica;

| 23. | ističe važnost aktivnih politika u području tržišta rada u sadašnjem kontekstu; poziva države članice da povećaju opseg i djelotvornost aktivnih politika u području tržišta rada; |
| --- | --- |

23.

ističe važnost aktivnih politika u području tržišta rada u sadašnjem kontekstu; poziva države članice da povećaju opseg i djelotvornost aktivnih politika u području tržišta rada;

| 24. | napominje da je potrebno prihvatiti prelazak na digitalno gospodarstvo u kontekstu stjecanja novih vještina i osposobljavanja, kao i novih oblika zapošljavanja; |
| --- | --- |

24.

napominje da je potrebno prihvatiti prelazak na digitalno gospodarstvo u kontekstu stjecanja novih vještina i osposobljavanja, kao i novih oblika zapošljavanja;

| 25. | poziva države članice da porezno opterećenje postupno prebace s radne snage na druge izvore na način koji neće kočiti ni najugroženije skupine u društvu, posebno radnike s niskim plaćama, ni cjelokupnu konkurentnost, osiguravajući istovremeno dugoročnu održivost javnih mirovinskih sustava i prikladno financiranje sustava socijalnog osiguranja i socijalne zaštite; također poziva države članice da provedu porezne propise kojima se stimulira poticanje poduzetništva i otvaranje radnih mjesta, posebno za mlade, ali i za „generaciju 55+” kako bi se iskoristilo radno iskustvo tih radnika i prenijelo njihovo znanje i iskustvo te kako bi se u europskim poduzećima potaknulo provođenje projekata u području istraživanja i inovacija; potiče države članice da smanje administrativno opterećenje u cilju promicanja poduzetništva mladih; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice da porezno opterećenje postupno prebace s radne snage na druge izvore na način koji neće kočiti ni najugroženije skupine u društvu, posebno radnike s niskim plaćama, ni cjelokupnu konkurentnost, osiguravajući istovremeno dugoročnu održivost javnih mirovinskih sustava i prikladno financiranje sustava socijalnog osiguranja i socijalne zaštite; također poziva države članice da provedu porezne propise kojima se stimulira poticanje poduzetništva i otvaranje radnih mjesta, posebno za mlade, ali i za „generaciju 55+” kako bi se iskoristilo radno iskustvo tih radnika i prenijelo njihovo znanje i iskustvo te kako bi se u europskim poduzećima potaknulo provođenje projekata u području istraživanja i inovacija; potiče države članice da smanje administrativno opterećenje u cilju promicanja poduzetništva mladih;

| 26. | poziva na to da se u okviru Europskog semestra i Godišnjeg pregleda rasta ocijeni važnost politika u području dohotka, uključujući mirovine, pokazatelja dobiti i fiskalne politike, kako bi se zajamčila socijalna kohezija i preokrenulo trendove nejednakosti; |
| --- | --- |

26.

poziva na to da se u okviru Europskog semestra i Godišnjeg pregleda rasta ocijeni važnost politika u području dohotka, uključujući mirovine, pokazatelja dobiti i fiskalne politike, kako bi se zajamčila socijalna kohezija i preokrenulo trendove nejednakosti;

| 27. | poziva države članice da procijene i povećaju ulaganja u svoje postojeće sustave socijalne zaštite kako bi oni bili spremni uspješno odgovarati na siromaštvo i jednakost i sprječavati ih, a da istovremeno budu održivi s obzirom na očekivane demografske, ekonomske i nove socijalne izazove te kako bi se povećala otpornost gospodarstava država članica u kriznim razdobljima; ističe da su visokokvalitetni sustavi socijalne skrbi i socijalna ulaganja veoma važni ako Europa želi zadržati svoje glavne konkurentske prednosti u pogledu visokokvalificirane radne snage i produktivnih poduzeća; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice da procijene i povećaju ulaganja u svoje postojeće sustave socijalne zaštite kako bi oni bili spremni uspješno odgovarati na siromaštvo i jednakost i sprječavati ih, a da istovremeno budu održivi s obzirom na očekivane demografske, ekonomske i nove socijalne izazove te kako bi se povećala otpornost gospodarstava država članica u kriznim razdobljima; ističe da su visokokvalitetni sustavi socijalne skrbi i socijalna ulaganja veoma važni ako Europa želi zadržati svoje glavne konkurentske prednosti u pogledu visokokvalificirane radne snage i produktivnih poduzeća;

| 28. | u skladu s načelom supsidijarnosti države članice morale bi zadržati punu odgovornost za organizaciju svojih mirovinskih sustava kao i za odluke o ulozi svakog od triju stupova mirovinskog sustava u pojedinačnim državama članicama; smatra da bi mirovinski sustavi trebali pružiti jamstva protiv siromaštva u staroj dobi i da je zbog toga potrebno provesti politike kojima će se omogućiti jak, održiv i adekvatan prvi mirovinski stup; |
| --- | --- |

28.

u skladu s načelom supsidijarnosti države članice morale bi zadržati punu odgovornost za organizaciju svojih mirovinskih sustava kao i za odluke o ulozi svakog od triju stupova mirovinskog sustava u pojedinačnim državama članicama; smatra da bi mirovinski sustavi trebali pružiti jamstva protiv siromaštva u staroj dobi i da je zbog toga potrebno provesti politike kojima će se omogućiti jak, održiv i adekvatan prvi mirovinski stup;

| 29. | potiče države članice da povećaju napor u cilju ukidanja razlika u plaćama s obzirom na rod te da poduzmu aktivnije mjere za povećanje sudjelovanja žena na tržištu rada; poziva države članice i Komisiju, uz pomoć socijalnih partnera gdje je to prikladno u skladu s načelom supsidijarnosti, da promiču politike naklonjene obiteljima kojima se poboljšava skrb za druge uzdržavane članove obitelji te sposobnost roditelja kao takva, kao na primjer prikladne odredbe o rodiljnom i očinskom dopustu i dostupnost pristupačne skrbi za dijete kako bi se zajamčila dobrobit djeteta, omogućujući osobama koje moraju skrbiti za nekoga da imaju jednak pristup tržištu rada kako bi mogli postići bolju ravnotežu između privatnog i profesionalnog života, što je posebno važno za uključenje žena na tržište rada; potiče države članice da ispitaju trajnost niskih stopa rasta u EU-u i da razmotre mogućnost primjene povoljnije fiskalne diferencijacije s obzirom na broj djece u kućanstvu; poziva države članice da obiteljima pruže pomoć ne samo financijskim sredstvima već i u obliku usluga; |
| --- | --- |

29.

potiče države članice da povećaju napor u cilju ukidanja razlika u plaćama s obzirom na rod te da poduzmu aktivnije mjere za povećanje sudjelovanja žena na tržištu rada; poziva države članice i Komisiju, uz pomoć socijalnih partnera gdje je to prikladno u skladu s načelom supsidijarnosti, da promiču politike naklonjene obiteljima kojima se poboljšava skrb za druge uzdržavane članove obitelji te sposobnost roditelja kao takva, kao na primjer prikladne odredbe o rodiljnom i očinskom dopustu i dostupnost pristupačne skrbi za dijete kako bi se zajamčila dobrobit djeteta, omogućujući osobama koje moraju skrbiti za nekoga da imaju jednak pristup tržištu rada kako bi mogli postići bolju ravnotežu između privatnog i profesionalnog života, što je posebno važno za uključenje žena na tržište rada; potiče države članice da ispitaju trajnost niskih stopa rasta u EU-u i da razmotre mogućnost primjene povoljnije fiskalne diferencijacije s obzirom na broj djece u kućanstvu; poziva države članice da obiteljima pruže pomoć ne samo financijskim sredstvima već i u obliku usluga;

| 30. | napominje da niska gustoća naseljenosti ili veoma raspršeno stanovništvo rezultiraju znatno većim troškovima za pružanje javnih usluga poput zdravstvene skrbi ili obrazovanja; poziva Komisiju i države članice da prilikom analize djelovanja demografske promjene i njezina učinka na održivost javnih financija uzmu u obzir njihove uzroke i posljedice; |
| --- | --- |

30.

napominje da niska gustoća naseljenosti ili veoma raspršeno stanovništvo rezultiraju znatno većim troškovima za pružanje javnih usluga poput zdravstvene skrbi ili obrazovanja; poziva Komisiju i države članice da prilikom analize djelovanja demografske promjene i njezina učinka na održivost javnih financija uzmu u obzir njihove uzroke i posljedice;

| 31. | ističe činjenicu da, kako bi bila učinkovita, ulaganja EFSU-a moraju biti usmjerena na stvaranje novih ulaganja u područjima u kojima je interes ulagača smanjen, a ne na zamjenu ulaganja koja bi bila proizvedena negdje drugdje ili na visoko profitabilna ulaganja koja bi se ostvarila u svakom slučaju; ponovno ističe važnost ulaganja u ljudski kapital i drugih socijalnih ulaganja, npr. ulaganja u zdravstvenu skrb, skrb o djeci ili pristupačno stanovanje te poziv na potrebu za istinskom provedbom paketa mjera za socijalno ulaganje; |
| --- | --- |

31.

ističe činjenicu da, kako bi bila učinkovita, ulaganja EFSU-a moraju biti usmjerena na stvaranje novih ulaganja u područjima u kojima je interes ulagača smanjen, a ne na zamjenu ulaganja koja bi bila proizvedena negdje drugdje ili na visoko profitabilna ulaganja koja bi se ostvarila u svakom slučaju; ponovno ističe važnost ulaganja u ljudski kapital i drugih socijalnih ulaganja, npr. ulaganja u zdravstvenu skrb, skrb o djeci ili pristupačno stanovanje te poziv na potrebu za istinskom provedbom paketa mjera za socijalno ulaganje;

| 32. | poziva Komisiju i države članice da u postupak otkrivanja prepreka ulaganjima uključe sve razine vlasti i relevantne dionike, fokusirajući se na regije i sektore kojima je najviše potrebna pomoć te na stavljanje na raspolaganje odgovarajućih instrumenata kojima se ujedinjuju javno i privatno financiranje; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju i države članice da u postupak otkrivanja prepreka ulaganjima uključe sve razine vlasti i relevantne dionike, fokusirajući se na regije i sektore kojima je najviše potrebna pomoć te na stavljanje na raspolaganje odgovarajućih instrumenata kojima se ujedinjuju javno i privatno financiranje;

Poticanje održivog rasta ponovnim pokretanjem ulaganja

| 33. | ističe da je potrebno promicati održiv i uključiv rast koji rezultira otvaranjem brojnijih i boljih radnih mjesta i konkretnim izgledima za sve, posebno za mlade, kako bi se odgovorilo na unutarnje i vanjske izazove s kojima se suočava Europska unija; napominje da bi trebalo posvetiti veću pozornost prilagodbi postojećih radnih mjesta, uključujući one ugroženih skupina, tržištu rada koje se brzo mijenja i novim sektorima koji su u nastajanju kako bi se postigla njihova održivost; |
| --- | --- |

33.

ističe da je potrebno promicati održiv i uključiv rast koji rezultira otvaranjem brojnijih i boljih radnih mjesta i konkretnim izgledima za sve, posebno za mlade, kako bi se odgovorilo na unutarnje i vanjske izazove s kojima se suočava Europska unija; napominje da bi trebalo posvetiti veću pozornost prilagodbi postojećih radnih mjesta, uključujući one ugroženih skupina, tržištu rada koje se brzo mijenja i novim sektorima koji su u nastajanju kako bi se postigla njihova održivost;

| 34. | poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na mikro, mala i srednja poduzeća kao ključ za održiv i uključiv razvoj i otvaranje radnih mjesta te da ujednače postojeće razlike u stopama samozaposlenosti između žena i muškaraca; potiče države članice da uspostave sustave oporezivanja povezane s održivim poslovnim modelima kojima se pogoduje start-up poduzećima i kojima se olakšava otvaranje radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima, da nadziru učinak poreznih olakšica na održivi razvoj i da razviju mehanizme koji bi mogli potaknuti ta poduzeća da dostignu međunarodnu razinu ili da posluju na toj razini; stoga ističe da je potrebno provesti sveobuhvatne politike na razini EU-a kako bi se omogućilo državama članicama da se suoče s izazovom konkurenata koji nisu iz EU-a; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na mikro, mala i srednja poduzeća kao ključ za održiv i uključiv razvoj i otvaranje radnih mjesta te da ujednače postojeće razlike u stopama samozaposlenosti između žena i muškaraca; potiče države članice da uspostave sustave oporezivanja povezane s održivim poslovnim modelima kojima se pogoduje start-up poduzećima i kojima se olakšava otvaranje radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima, da nadziru učinak poreznih olakšica na održivi razvoj i da razviju mehanizme koji bi mogli potaknuti ta poduzeća da dostignu međunarodnu razinu ili da posluju na toj razini; stoga ističe da je potrebno provesti sveobuhvatne politike na razini EU-a kako bi se omogućilo državama članicama da se suoče s izazovom konkurenata koji nisu iz EU-a;

| 35. | poziva Komisiju da u uskoj suradnji s državama članicama poduzme korake kako bi pružila bolje informacije o svim europskim fondovima i programima kojima bi se moglo potaknuti poduzetništvo i ulaganje te olakšati pristup financiranju, poput programa Erasmus za poduzetnike, europskih službi za zapošljavanje (EURES), Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU); podsjeća na važnost načela partnerstva, pristupa odozdo prema gore i odgovarajuće raspodjele sredstava; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da u uskoj suradnji s državama članicama poduzme korake kako bi pružila bolje informacije o svim europskim fondovima i programima kojima bi se moglo potaknuti poduzetništvo i ulaganje te olakšati pristup financiranju, poput programa Erasmus za poduzetnike, europskih službi za zapošljavanje (EURES), Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU); podsjeća na važnost načela partnerstva, pristupa odozdo prema gore i odgovarajuće raspodjele sredstava;

| 36. | poziva Komisiju da holističkim pristupom razmotri sve navedene programe kako bi spriječila sukobe između ciljeva i zahtjeva te smanjila birokraciju; smatra da bi u takvu reviziju trebala biti uključena i analiza provedbe u svakoj državi članici, što bi donijelo veću jednakost u pogledu pristupa sredstvima; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da holističkim pristupom razmotri sve navedene programe kako bi spriječila sukobe između ciljeva i zahtjeva te smanjila birokraciju; smatra da bi u takvu reviziju trebala biti uključena i analiza provedbe u svakoj državi članici, što bi donijelo veću jednakost u pogledu pristupa sredstvima;

| 37. | Europski socijalni fond trebao bi dodijeliti više resursa financiranju sudjelovanja nezaposlenih radnika u programima osposobljavanja u državama članicama te u programima u njihovim državama podrijetla, čime bi se pojednostavilo njihovo uključivanje na europsko tržište rada koje oni odaberu i osnažilo njihovo europsko građanstvo; |
| --- | --- |

37.

Europski socijalni fond trebao bi dodijeliti više resursa financiranju sudjelovanja nezaposlenih radnika u programima osposobljavanja u državama članicama te u programima u njihovim državama podrijetla, čime bi se pojednostavilo njihovo uključivanje na europsko tržište rada koje oni odaberu i osnažilo njihovo europsko građanstvo;

| 38. | poziva države članice da osmisle politike kojima će se potaknuti poduzetništvo među mladim osobama od rane dobi pružanjem prilika za stažiranja i posjete poduzećima; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice da osmisle politike kojima će se potaknuti poduzetništvo među mladim osobama od rane dobi pružanjem prilika za stažiranja i posjete poduzećima;

| 39. | poziva države članice da u cilju poticanja poduzetništva među mladim osobama podrže udruge i inicijative koje pomažu mladim poduzetnicima u razvijanju inovativnih projekata pružanjem administrativne, pravne ili organizacijske podrške; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice da u cilju poticanja poduzetništva među mladim osobama podrže udruge i inicijative koje pomažu mladim poduzetnicima u razvijanju inovativnih projekata pružanjem administrativne, pravne ili organizacijske podrške;

| 40. | ističe da poduzeća u području socijalne ekonomije, uključujući ona koja pružaju socijalne usluge, imaju čak i više poteškoća od tradicionalnih poduzeća u dobivanju financijskih sredstava iz javnih ili privatnih izvora zbog, među ostalim, nedovoljnog znanja upravitelja financijskih posrednika o pravom stanju tih poduzeća; ističe da je potrebno tim poduzećima pružiti veću podršku, posebno u pogledu pristupa raznim oblicima financiranja, uključujući europske fondove; dodatno ističe potrebu da se smanje administrativna opterećenja kako bi se podržala poduzeća u području socijalne ekonomije; ističe da je potrebno pružiti im pravni okvir, na primjer europskim statutom za zadruge, udruge, zaklade i uzajamna društva kojim bi se priznalo njihovo djelovanje u EU-u i spriječilo nepošteno tržišno natjecanje; poziva Komisiju da podrži ulaganja u socijalnu ekonomiju i pozdravlja činjenicu da je dio sredstava za Program za zapošljavanje i socijalne inovacije namijenjen pružanju pristupa financiranju za poduzeća u području socijalne i solidarne ekonomije; |
| --- | --- |

40.

ističe da poduzeća u području socijalne ekonomije, uključujući ona koja pružaju socijalne usluge, imaju čak i više poteškoća od tradicionalnih poduzeća u dobivanju financijskih sredstava iz javnih ili privatnih izvora zbog, među ostalim, nedovoljnog znanja upravitelja financijskih posrednika o pravom stanju tih poduzeća; ističe da je potrebno tim poduzećima pružiti veću podršku, posebno u pogledu pristupa raznim oblicima financiranja, uključujući europske fondove; dodatno ističe potrebu da se smanje administrativna opterećenja kako bi se podržala poduzeća u području socijalne ekonomije; ističe da je potrebno pružiti im pravni okvir, na primjer europskim statutom za zadruge, udruge, zaklade i uzajamna društva kojim bi se priznalo njihovo djelovanje u EU-u i spriječilo nepošteno tržišno natjecanje; poziva Komisiju da podrži ulaganja u socijalnu ekonomiju i pozdravlja činjenicu da je dio sredstava za Program za zapošljavanje i socijalne inovacije namijenjen pružanju pristupa financiranju za poduzeća u području socijalne i solidarne ekonomije;

| 41. | ističe visoku društvenu i ekonomsku vrijednost ulaganja u socijalnu zaštitu, uključujući socijalne službe; |
| --- | --- |

41.

ističe visoku društvenu i ekonomsku vrijednost ulaganja u socijalnu zaštitu, uključujući socijalne službe;

Bolje korištenje europskim fondovima u cilju zalaganja za socijalnu, ekonomsku i teritorijalnu koheziju

| 42. | pozdravlja uspostavu EFSU-a u prvoj godini njegove provedbe, kao i njegovu ulogu u podržavanju najboljih projekata na europskoj razini; poziva Komisiju da se pobrine da se EFSU-om omogućuje veća socijalna i ekonomska konvergencija država članica i njihovih regija unutar EU-a i da se sve države članice koriste mogućnošću pristupa tom fondu u skladu s ciljevima kohezijske politike; poziva Komisiju da prati i kontrolira ulaganja u okviru EFSU-a; smatra da je potrebno objaviti izvješće kojim će se revidirati i izmjeriti ekonomski i socijalni učinak dotičnih ulaganja u realnim vrijednostima; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja uspostavu EFSU-a u prvoj godini njegove provedbe, kao i njegovu ulogu u podržavanju najboljih projekata na europskoj razini; poziva Komisiju da se pobrine da se EFSU-om omogućuje veća socijalna i ekonomska konvergencija država članica i njihovih regija unutar EU-a i da se sve države članice koriste mogućnošću pristupa tom fondu u skladu s ciljevima kohezijske politike; poziva Komisiju da prati i kontrolira ulaganja u okviru EFSU-a; smatra da je potrebno objaviti izvješće kojim će se revidirati i izmjeriti ekonomski i socijalni učinak dotičnih ulaganja u realnim vrijednostima;

| 43. | ističe da prioriteti na području ulaganja moraju biti usmjereni na infrastrukturne projekte u slučajevima u kojima je očito da su oni potrebni za jamčenje veće kohezije, socijalne pravednosti ili razvoja ljudskog kapitala ili za povećanje održivog uključivog rasta; poziva Komisiju da zatraži prethodno predstavljanje očekivanih socijalnih i ekonomskih rezultata svih projekata ulaganja koje financira EU te njihovo kasnije praćenje i evaluaciju; ističe potrebu da se izbjegne negativni učinak koji bi ti projekti mogli imati na okoliš; |
| --- | --- |

43.

ističe da prioriteti na području ulaganja moraju biti usmjereni na infrastrukturne projekte u slučajevima u kojima je očito da su oni potrebni za jamčenje veće kohezije, socijalne pravednosti ili razvoja ljudskog kapitala ili za povećanje održivog uključivog rasta; poziva Komisiju da zatraži prethodno predstavljanje očekivanih socijalnih i ekonomskih rezultata svih projekata ulaganja koje financira EU te njihovo kasnije praćenje i evaluaciju; ističe potrebu da se izbjegne negativni učinak koji bi ti projekti mogli imati na okoliš;

| 44. | naglašava, uzimajući u obzir poteškoće država članica da u potpunosti iskoriste europske fondove, da EU mora jamčiti propisnu i bolju uporabu svojih ulaganja koja moraju biti usklađena s njegovim prioritetima i temeljnim vrijednostima navedenima u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, kao i učinkovito upravljanje svojim sredstvima te mora ukloniti administrativna opterećenja i smanjiti prepreke u pogledu pristupa, provedbe i evaluacije; ističe potrebu da se zajamči da sva poduzeća imaju jednake mogućnosti pristupa financiranju; poziva Komisiju da se pobrine za pomni nadzor upotrebe sredstava EU-a; |
| --- | --- |

44.

naglašava, uzimajući u obzir poteškoće država članica da u potpunosti iskoriste europske fondove, da EU mora jamčiti propisnu i bolju uporabu svojih ulaganja koja moraju biti usklađena s njegovim prioritetima i temeljnim vrijednostima navedenima u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, kao i učinkovito upravljanje svojim sredstvima te mora ukloniti administrativna opterećenja i smanjiti prepreke u pogledu pristupa, provedbe i evaluacije; ističe potrebu da se zajamči da sva poduzeća imaju jednake mogućnosti pristupa financiranju; poziva Komisiju da se pobrine za pomni nadzor upotrebe sredstava EU-a;

| 45. | pozdravlja poziv Komisije državama članicama da povećaju svoja socijalna ulaganja kako bi potaknula europsku ekonomsku, teritorijalnu i socijalnu koheziju, posebno u (formalnoj i neformalnoj) zdravstvenoj skrbi, dugoročnoj skrbi te socijalnim uslugama, skrbi o djetetu, stambenoj potpori i uslugama rehabilitacije; poziva poduzeća i ostale korisnike koji ispunjavaju uvjete da na učinkovitiji način koriste mehanizme za ulaganje koji postoje u okviru europskih fondova i projekte koji se izravno primjenjuju; nadalje poziva Komisiju da nadzire provode li države članice na odgovarajući način preporuke EU-a; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja poziv Komisije državama članicama da povećaju svoja socijalna ulaganja kako bi potaknula europsku ekonomsku, teritorijalnu i socijalnu koheziju, posebno u (formalnoj i neformalnoj) zdravstvenoj skrbi, dugoročnoj skrbi te socijalnim uslugama, skrbi o djetetu, stambenoj potpori i uslugama rehabilitacije; poziva poduzeća i ostale korisnike koji ispunjavaju uvjete da na učinkovitiji način koriste mehanizme za ulaganje koji postoje u okviru europskih fondova i projekte koji se izravno primjenjuju; nadalje poziva Komisiju da nadzire provode li države članice na odgovarajući način preporuke EU-a;

| 46. | ističe da formalni njegovatelji, a još više neformalni njegovatelji, predstavljaju važan stup za odgovaranje na sve veću potražnju povezanu s budućnošću sustava skrbi u Europi; ističe potrebu da se poboljša socijalna zaštita za osobe koje skrbe za članove obitelji i koje često moraju odustati od plaćenog zaposlenja kako bi pružile neplaćenu skrb, čime gube socijalna prava; |
| --- | --- |

46.

ističe da formalni njegovatelji, a još više neformalni njegovatelji, predstavljaju važan stup za odgovaranje na sve veću potražnju povezanu s budućnošću sustava skrbi u Europi; ističe potrebu da se poboljša socijalna zaštita za osobe koje skrbe za članove obitelji i koje često moraju odustati od plaćenog zaposlenja kako bi pružile neplaćenu skrb, čime gube socijalna prava;

| 47. | uviđa napore Komisije uložene u poboljšanje korištenja europskih strukturnih i investicijskih fondova kao potporu primjeni preporuka po državama članicama te prima na znanje prijedlog Komisije državama članicama o financiranju za tehničku pomoć; ističe da se ta sredstva ne bi trebala upotrijebiti isključivo za provedbu preporuka po državama članicama jer bi to moglo rezultirati zanemarivanjem drugih važnih investicijskih područja; |
| --- | --- |

47.

uviđa napore Komisije uložene u poboljšanje korištenja europskih strukturnih i investicijskih fondova kao potporu primjeni preporuka po državama članicama te prima na znanje prijedlog Komisije državama članicama o financiranju za tehničku pomoć; ističe da se ta sredstva ne bi trebala upotrijebiti isključivo za provedbu preporuka po državama članicama jer bi to moglo rezultirati zanemarivanjem drugih važnih investicijskih područja;

| 48. | slaže se da je potrebno osmisliti postupak uzlazne ekonomske i socijalne konvergencije kako bi se potaknula socijalna, ekonomska i teritorijalna kohezija unutar država članica i njihovih regija te među njima, ali ističe da se navedeno mora smatrati ciljem zajedničkog projekta u kojem ključnu ulogu imaju socijalni dijalog i sudjelovanje svih relevantnih dionika; ističe da je socijalna politika dio podijeljenih nadležnosti između EU-a i država članica te da je uloga EU-a u tom području ograničena na podupiranje i dopunjavanje djelatnosti država članica u skladu s člankom 153. UFEU-a i načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

48.

slaže se da je potrebno osmisliti postupak uzlazne ekonomske i socijalne konvergencije kako bi se potaknula socijalna, ekonomska i teritorijalna kohezija unutar država članica i njihovih regija te među njima, ali ističe da se navedeno mora smatrati ciljem zajedničkog projekta u kojem ključnu ulogu imaju socijalni dijalog i sudjelovanje svih relevantnih dionika; ističe da je socijalna politika dio podijeljenih nadležnosti između EU-a i država članica te da je uloga EU-a u tom području ograničena na podupiranje i dopunjavanje djelatnosti država članica u skladu s člankom 153. UFEU-a i načelom supsidijarnosti;

| 49. | poziva na borbu protiv ekonomskih nejednakosti koje predstavljaju prepreku dugoročnom gospodarskom rastu; ističe da se razlike između najsiromašnijih regija i ostatka EU-a povećavaju te poziva na hitne ciljane napore i na europskoj i na nacionalnoj razini radi promicanja kohezije i rasta u tim regijama; u skladu s time poziva Komisiju i države članice da pojačaju strateška ulaganja kako bi se povećala konkurentnost s obzirom na članak 174. UFEU-a, posebno u onim regijama koje imaju ozbiljne i trajne prirodne ili demografske hendikepe; |
| --- | --- |

49.

poziva na borbu protiv ekonomskih nejednakosti koje predstavljaju prepreku dugoročnom gospodarskom rastu; ističe da se razlike između najsiromašnijih regija i ostatka EU-a povećavaju te poziva na hitne ciljane napore i na europskoj i na nacionalnoj razini radi promicanja kohezije i rasta u tim regijama; u skladu s time poziva Komisiju i države članice da pojačaju strateška ulaganja kako bi se povećala konkurentnost s obzirom na članak 174. UFEU-a, posebno u onim regijama koje imaju ozbiljne i trajne prirodne ili demografske hendikepe;

| 50. | poziva Komisiju da poboljša primjenu članka 349. UFEU-a kako bi se najudaljenije regije bolje integrirale u Europu regija i to diferenciranjem politika EU-a kako bi se zajamčila jednakost među regijama i promicala uzlazna konvergencija; ističe da je potrebno zadržati posebnu pozornost koja se daje najudaljenijim regijama ne samo prilikom dodjeljivanja sredstava već i s obzirom na učinak koji europske politike mogu imati na njihovu socijalnu situaciju i razinu zaposlenosti; poziva Komisiju da zajamči da europske odluke i dodjele sredstava budu popraćene odgovarajućim nadzorom radi postizanja znatnog napretka u dobrobiti građana u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da poboljša primjenu članka 349. UFEU-a kako bi se najudaljenije regije bolje integrirale u Europu regija i to diferenciranjem politika EU-a kako bi se zajamčila jednakost među regijama i promicala uzlazna konvergencija; ističe da je potrebno zadržati posebnu pozornost koja se daje najudaljenijim regijama ne samo prilikom dodjeljivanja sredstava već i s obzirom na učinak koji europske politike mogu imati na njihovu socijalnu situaciju i razinu zaposlenosti; poziva Komisiju da zajamči da europske odluke i dodjele sredstava budu popraćene odgovarajućim nadzorom radi postizanja znatnog napretka u dobrobiti građana u najudaljenijim regijama;

| 51. | poziva Komisiju da u okviru revizije sredinom razdoblja Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) razmotri mogućnost povećanja sredstava za Europski socijalni fond kako bi se zajamčila prikladnost njegovih ciljeva i uzeli u obzir novi izazovi koji su dodani, poput dugoročne nezaposlenosti ili integracije izbjeglica; također poziva na uspostavu posebnog programa u okviru VFO-a, kako je dogovoreno, za one podregije EU-a u kojima su stope nezaposlenosti veće od 30 %; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da u okviru revizije sredinom razdoblja Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) razmotri mogućnost povećanja sredstava za Europski socijalni fond kako bi se zajamčila prikladnost njegovih ciljeva i uzeli u obzir novi izazovi koji su dodani, poput dugoročne nezaposlenosti ili integracije izbjeglica; također poziva na uspostavu posebnog programa u okviru VFO-a, kako je dogovoreno, za one podregije EU-a u kojima su stope nezaposlenosti veće od 30 %;

Socijalna uključenost kao prilika za društvo

| 52. | pozdravlja obnovu integriranih smjernica strategije Europa 2020.; ističe da se važnost strategije Europa 2020. povećala od njezina pokretanja te poziva države članice da pojačaju njezinu primjenu u praksi; traži od Komisije i Vijeća da započnu pomni nadzor njezine primjene na globalnoj i nacionalnoj razini; smatra da je potrebno početi s predviđanjem scenarija za Europu nakon 2020. povezanog s ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja obnovu integriranih smjernica strategije Europa 2020.; ističe da se važnost strategije Europa 2020. povećala od njezina pokretanja te poziva države članice da pojačaju njezinu primjenu u praksi; traži od Komisije i Vijeća da započnu pomni nadzor njezine primjene na globalnoj i nacionalnoj razini; smatra da je potrebno početi s predviđanjem scenarija za Europu nakon 2020. povezanog s ciljevima održivog razvoja;

| 53. | zabrinut je činjenicom da posao sam po sebi nije više jamstvo izlaska iz siromaštva niti najbolji alat za postizanje socijalne uključenosti, s obzirom na to da je 2014. godine 12,7 % posto ljudi u radnoj dobi bilo siromašno usprkos zaposlenju, što je porast od 11 % u odnosu na 2009. godinu; poziva Komisiju da predloži integriranu strategiju za EU protiv siromaštva kako bi se odgovorilo na višedimenzionalnost siromaštva kod svih skupina, posebno onih najugroženijih, te da promiče integriranu aktivnu uključenost poduprtu pravom na odgovarajuću socijalnu zaštitu; u tom smislu ponavlja poziv Komisiji da predloži inicijativu o promicanju uvođenja minimalne plaće u državama članicama ne kršeći pritom načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

53.

zabrinut je činjenicom da posao sam po sebi nije više jamstvo izlaska iz siromaštva niti najbolji alat za postizanje socijalne uključenosti, s obzirom na to da je 2014. godine 12,7 % posto ljudi u radnoj dobi bilo siromašno usprkos zaposlenju, što je porast od 11 % u odnosu na 2009. godinu; poziva Komisiju da predloži integriranu strategiju za EU protiv siromaštva kako bi se odgovorilo na višedimenzionalnost siromaštva kod svih skupina, posebno onih najugroženijih, te da promiče integriranu aktivnu uključenost poduprtu pravom na odgovarajuću socijalnu zaštitu; u tom smislu ponavlja poziv Komisiji da predloži inicijativu o promicanju uvođenja minimalne plaće u državama članicama ne kršeći pritom načelo supsidijarnosti;

| 54. | poziva države članice da uvedu i prate djelotvornije, učinkovitije i uključivije oblike sustava socijalne zaštite i potpore dohotku kako bi se zajamčilo da se u sklopu tih sustava osiguravaju odgovarajući životni standardi za nezaposlene osobe i osobe kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost, istodobno jamčeći da ti mehanizmi ne pogoduju opstanku socijalne ovisnosti i omogućuju pristup obrazovanju, osposobljavanju te prilikama za ulazak na tržište rada; poziva Komisiju i države članice na razmjenu najboljih praksi o učinkovitosti minimalnog dohotka u pogledu smanjenja nejednakosti i socijalne isključenosti u Europi; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice da uvedu i prate djelotvornije, učinkovitije i uključivije oblike sustava socijalne zaštite i potpore dohotku kako bi se zajamčilo da se u sklopu tih sustava osiguravaju odgovarajući životni standardi za nezaposlene osobe i osobe kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost, istodobno jamčeći da ti mehanizmi ne pogoduju opstanku socijalne ovisnosti i omogućuju pristup obrazovanju, osposobljavanju te prilikama za ulazak na tržište rada; poziva Komisiju i države članice na razmjenu najboljih praksi o učinkovitosti minimalnog dohotka u pogledu smanjenja nejednakosti i socijalne isključenosti u Europi;

| 55. | potiče države članice da provedu potrebne mjere za socijalnu uključenost izbjeglica, migranata koji zakonito borave u EU-u i tražitelja azila, u skladu s relevantnim zakonodavstvom o azilu; međutim ističe da te mjere mogu biti djelotvorne samo ako su podijeljene i ako ih provedu sve države članice; smatra da bi takav pristup zahtijevao dodjelu odgovarajućih sredstava koja u trenutačnoj nestabilnoj situaciji države članice ne mogu pružiti same; poziva Komisiju da u sklopu revizije sredinom razdoblja VFO-a stavi na raspolaganje financijska sredstva potrebna za razvoj takvog holističkog pristupa migraciji; poziva Komisiju i države članice da poduzmu prikladne mjere kako bi izbjeglicama pomogle da se smjeste i integriraju te kojima se jamči da javne službe imaju dovoljne resurse i da postoji rano predviđanje potreba kako bi se izbjeglicama omogućio neometan prijelaz na tržište rada, uključujući mehanizme za prepoznavanje vještina i kompetencija; lokalna tijela i socijalni partneri trebali bi imati ključnu ulogu u omogućavanju pravilne integracije migranata na tržište rada i prevencije zlouporabe radne snage; |
| --- | --- |

55.

potiče države članice da provedu potrebne mjere za socijalnu uključenost izbjeglica, migranata koji zakonito borave u EU-u i tražitelja azila, u skladu s relevantnim zakonodavstvom o azilu; međutim ističe da te mjere mogu biti djelotvorne samo ako su podijeljene i ako ih provedu sve države članice; smatra da bi takav pristup zahtijevao dodjelu odgovarajućih sredstava koja u trenutačnoj nestabilnoj situaciji države članice ne mogu pružiti same; poziva Komisiju da u sklopu revizije sredinom razdoblja VFO-a stavi na raspolaganje financijska sredstva potrebna za razvoj takvog holističkog pristupa migraciji; poziva Komisiju i države članice da poduzmu prikladne mjere kako bi izbjeglicama pomogle da se smjeste i integriraju te kojima se jamči da javne službe imaju dovoljne resurse i da postoji rano predviđanje potreba kako bi se izbjeglicama omogućio neometan prijelaz na tržište rada, uključujući mehanizme za prepoznavanje vještina i kompetencija; lokalna tijela i socijalni partneri trebali bi imati ključnu ulogu u omogućavanju pravilne integracije migranata na tržište rada i prevencije zlouporabe radne snage;

| 56. | potiče države članice da sve odredbe iz ažuriranog Europskog migracijskog programa u potpunosti prenesu u nacionalno zakonodavstvo; žali zbog činjenice da je Komisija morala donijeti 40 odluka o kršenju propisa protiv država članica, uključujući pisma upozorenja za 19 država članica koje nisu poduzele potrebne mjere kako bi prenijele Direktivu o uvjetima za prihvat; podržava Komisiju u njezinim naporima da osnaži Europski migracijski program; |
| --- | --- |

56.

potiče države članice da sve odredbe iz ažuriranog Europskog migracijskog programa u potpunosti prenesu u nacionalno zakonodavstvo; žali zbog činjenice da je Komisija morala donijeti 40 odluka o kršenju propisa protiv država članica, uključujući pisma upozorenja za 19 država članica koje nisu poduzele potrebne mjere kako bi prenijele Direktivu o uvjetima za prihvat; podržava Komisiju u njezinim naporima da osnaži Europski migracijski program;

| 57. | državama članicama skreće pozornost na socijalni rizik koji proizlazi iz nemogućnosti jamčenja održivosti, sigurnosti, prikladnosti i učinkovitosti sustava socijalne sigurnosti u narednim desetljećima, uzimajući u obzir starenje europskog stanovništva i visoke razine nezaposlenosti među mladima u nekim dijelovima EU-a; stoga potiče države članice da osmisle strategije kojima će zajamčiti da više osoba može ostati aktivno u društvu; |
| --- | --- |

57.

državama članicama skreće pozornost na socijalni rizik koji proizlazi iz nemogućnosti jamčenja održivosti, sigurnosti, prikladnosti i učinkovitosti sustava socijalne sigurnosti u narednim desetljećima, uzimajući u obzir starenje europskog stanovništva i visoke razine nezaposlenosti među mladima u nekim dijelovima EU-a; stoga potiče države članice da osmisle strategije kojima će zajamčiti da više osoba može ostati aktivno u društvu;

| 58. | poziva Komisiju i države članice da surađuju na ukidanju prepreka poštenoj mobilnosti radne snage, s obzirom na to da je sloboda kretanja temeljno pravo EU-a te ih poziva da s jedne strane djeluju u cilju povećanja stope zaposlenosti, a s druge strane da djeluju kako bi se pobrinuli da mobilni radnici iz EU-a imaju isti tretman kao i domaći radnici te da ih se ne zlostavlja ili diskriminira i da su im zajamčena radnička i socijalna prava; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisiju i države članice da surađuju na ukidanju prepreka poštenoj mobilnosti radne snage, s obzirom na to da je sloboda kretanja temeljno pravo EU-a te ih poziva da s jedne strane djeluju u cilju povećanja stope zaposlenosti, a s druge strane da djeluju kako bi se pobrinuli da mobilni radnici iz EU-a imaju isti tretman kao i domaći radnici te da ih se ne zlostavlja ili diskriminira i da su im zajamčena radnička i socijalna prava;

| 59. | poziva Komisiju i države članice da podrže mobilnost radne snage unutar EU-a diljem Unije kao način za stvaranje prilika i za radnike i za poduzeća; poziva države članice da koriste i promiču europske instrumente koji su im dostupni za olakšavanje spomenute mobilnosti radne snage, posebno europsku mrežu za radna mjesta EURES; potiče države članice da u slučaju prekograničnih regija u kojima je mobilnost radne snage zaista velika razvije prekogranična partnerstva EURES-a kako bi pomogla radnicima u njihovim planovima mobilnosti; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisiju i države članice da podrže mobilnost radne snage unutar EU-a diljem Unije kao način za stvaranje prilika i za radnike i za poduzeća; poziva države članice da koriste i promiču europske instrumente koji su im dostupni za olakšavanje spomenute mobilnosti radne snage, posebno europsku mrežu za radna mjesta EURES; potiče države članice da u slučaju prekograničnih regija u kojima je mobilnost radne snage zaista velika razvije prekogranična partnerstva EURES-a kako bi pomogla radnicima u njihovim planovima mobilnosti;

| 60. | poziva Komisiju da razvije konkretan plan o tome kako će se iskoristiti Europski semestar za provedbu načela Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisiju da razvije konkretan plan o tome kako će se iskoristiti Europski semestar za provedbu načela Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom;

| 61. | tvrdi da je socijalni dijalog ključni instrument za poboljšanje radnih uvjeta te da su u tom kontekstu za jamčenje najboljih mogućih uvjeta za dijalog između socijalnih partnera preduvjeti postojanje jakih sindikata, sudjelovanje zaposlenika u poslovima poduzeća i jačanje kolektivnih ugovora; poziva Komisiju i države članice da kvalitetu socijalnog dijaloga povećaju i na europskoj razini, jamčeći pravovremena i svrsishodna savjetovanja sa socijalnim partnerima te omogućujući potrebne analize i integraciju prijedloga u postupke donošenja odluka; |
| --- | --- |

61.

tvrdi da je socijalni dijalog ključni instrument za poboljšanje radnih uvjeta te da su u tom kontekstu za jamčenje najboljih mogućih uvjeta za dijalog između socijalnih partnera preduvjeti postojanje jakih sindikata, sudjelovanje zaposlenika u poslovima poduzeća i jačanje kolektivnih ugovora; poziva Komisiju i države članice da kvalitetu socijalnog dijaloga povećaju i na europskoj razini, jamčeći pravovremena i svrsishodna savjetovanja sa socijalnim partnerima te omogućujući potrebne analize i integraciju prijedloga u postupke donošenja odluka;

| 62. | poziva Komisiju i države članice da povećaju svoje napore u pogledu rješavanja problema socijalnog dampinga i dampinga plaća u EU-u, koji uzrokuju znatnu štetu pogođenim radnicima i sustavima socijalne skrbi država članica; nadalje poziva da se u ta nastojanja na svim razinama uključi socijalne partnere; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisiju i države članice da povećaju svoje napore u pogledu rješavanja problema socijalnog dampinga i dampinga plaća u EU-u, koji uzrokuju znatnu štetu pogođenim radnicima i sustavima socijalne skrbi država članica; nadalje poziva da se u ta nastojanja na svim razinama uključi socijalne partnere;

Veća usklađenost Europskog semestra

| 63. | pozdravlja preporuku Komisije koja se odnosi na europodručje i kojom se konsolidira zajednička analiza i definicija strategija socijalnih i ekonomskih dimenzija država članica u okviru ekonomske i monetarne unije te ističe potrebu za usklađivanjem tih kriterija; međutim upozorava na mogućnost nastanka EU-a s dvije razine; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja preporuku Komisije koja se odnosi na europodručje i kojom se konsolidira zajednička analiza i definicija strategija socijalnih i ekonomskih dimenzija država članica u okviru ekonomske i monetarne unije te ističe potrebu za usklađivanjem tih kriterija; međutim upozorava na mogućnost nastanka EU-a s dvije razine;

| 64. | smatra da preporuke za europodručje trebaju biti početna točka za jačanje socijalne dimenzije u smislu:






  (a) | jačanja mehanizama demokratske odgovornosti i na razini EU-a i na nacionalnoj razini, koji bi trebali uključivati međuinstitucijski sporazum s Europskim parlamentom i jamčiti da svi nacionalni parlamenti europodručja ispunjavaju uvjete za praćenje svakog koraka u okviru postupka Europskog semestra; |
| --- | --- | --- |

64.

smatra da preporuke za europodručje trebaju biti početna točka za jačanje socijalne dimenzije u smislu:

(a)

jačanja mehanizama demokratske odgovornosti i na razini EU-a i na nacionalnoj razini, koji bi trebali uključivati međuinstitucijski sporazum s Europskim parlamentom i jamčiti da svi nacionalni parlamenti europodručja ispunjavaju uvjete za praćenje svakog koraka u okviru postupka Europskog semestra;

| (b) | socijalne dimenzije usmjerene na očuvanje socijalnog tržišnog gospodarstva Europe, u kojoj bi bilo predviđeno donje granice za plaće u obliku, gdje je to primjenjivo te u skladu s načelom supsidijarnosti, minimalnih plaća postavljenih na odgovarajuće razine i uz sudjelovanje socijalnih partnera; |
| --- | --- |

(b)

socijalne dimenzije usmjerene na očuvanje socijalnog tržišnog gospodarstva Europe, u kojoj bi bilo predviđeno donje granice za plaće u obliku, gdje je to primjenjivo te u skladu s načelom supsidijarnosti, minimalnih plaća postavljenih na odgovarajuće razine i uz sudjelovanje socijalnih partnera;

| (c) | zajedničkih sastanaka Vijeća EPSCO i Vijeća ECOFIN kako bi se promicale usklađene društveno-ekonomske politike s ciljem jačanja konkurentnosti u Europi, ali i pružio održivi poticaj rastu i kvalitetnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

(c)

zajedničkih sastanaka Vijeća EPSCO i Vijeća ECOFIN kako bi se promicale usklađene društveno-ekonomske politike s ciljem jačanja konkurentnosti u Europi, ali i pružio održivi poticaj rastu i kvalitetnim radnim mjestima;

| (d) | sastanaka ministara rada i socijalne politike država europodručja u cilju bolje integracije njegove socijalne dimenzije i prikladnog odgovaranja na društvene neravnoteže; |
| --- | --- |

(d)

sastanaka ministara rada i socijalne politike država europodručja u cilju bolje integracije njegove socijalne dimenzije i prikladnog odgovaranja na društvene neravnoteže;

| 65. | poziva Komisiju da čim prije podnese prijedlog za uspostavu stupa o socijalnim pravima kojim će se moći ostvariti jednaki uvjeti za sve diljem EU-a u okviru napora u cilju postizanja poštenog i uistinu paneuropskog tržišta rada te ujedno kao načina za podupiranje uzlazne ekonomske i socijalne konvergencije kako bi se odgovorilo na ekonomske i socijalne nejednakosti koje postoje unutar država članica i među njima; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisiju da čim prije podnese prijedlog za uspostavu stupa o socijalnim pravima kojim će se moći ostvariti jednaki uvjeti za sve diljem EU-a u okviru napora u cilju postizanja poštenog i uistinu paneuropskog tržišta rada te ujedno kao načina za podupiranje uzlazne ekonomske i socijalne konvergencije kako bi se odgovorilo na ekonomske i socijalne nejednakosti koje postoje unutar država članica i među njima;

| 66. | poziva Komisiju da pruži odgovarajući nadzor i daljnje djelovanje u vezi s provedbom preporuka po državama članicama te da se pobrine da postoji odgovarajuća usmjerenost na pitanja u vezi sa zaposlenošću i socijalnom uključenošću; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisiju da pruži odgovarajući nadzor i daljnje djelovanje u vezi s provedbom preporuka po državama članicama te da se pobrine da postoji odgovarajuća usmjerenost na pitanja u vezi sa zaposlenošću i socijalnom uključenošću;

| 67. | poziva na jaču ulogu strategije Europa 2020. za pametan, uključiv i održiv rast te na to da njezini ciljevi, posebno socijalni ciljevi, budu podjednako odraženi u svim instrumentima Europskog semestra, među ostalim u preporukama po državama članicama; |
| --- | --- |

67.

poziva na jaču ulogu strategije Europa 2020. za pametan, uključiv i održiv rast te na to da njezini ciljevi, posebno socijalni ciljevi, budu podjednako odraženi u svim instrumentima Europskog semestra, među ostalim u preporukama po državama članicama;

| 68. | pozdravlja činjenicu da Komisija u pogledu Europskog semestra jasno razlikuje europsku i nacionalnu fazu; ističe potrebu za većom usklađenošću europskih institucija u pogledu osmišljavanja, provedbe i evaluacije europske strategije za održiv i uključiv rast; poziva Komisiju da u tom pogledu uspostavi jasan program, uz uključivanje socijalnih partnera, nacionalnih parlamenata i drugih relevantnih dionika iz civilnog društva te uz jamčenje da će proljetno zasjedanje Europskog vijeća i dalje biti glavni vremenski okvir unutar kojeg će se definirati politički prioriteti na osnovi doprinosa Komisije, Parlamenta i Vijeća; smatra da bi Komisija mogla započeti nadziranje i izvješćivanje u vezi s time jesu li poslušani prijedlozi za provedbu pojedinih preporuka po državama članicama na osnovi „savjetovanja sa socijalnim partnerima”; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja činjenicu da Komisija u pogledu Europskog semestra jasno razlikuje europsku i nacionalnu fazu; ističe potrebu za većom usklađenošću europskih institucija u pogledu osmišljavanja, provedbe i evaluacije europske strategije za održiv i uključiv rast; poziva Komisiju da u tom pogledu uspostavi jasan program, uz uključivanje socijalnih partnera, nacionalnih parlamenata i drugih relevantnih dionika iz civilnog društva te uz jamčenje da će proljetno zasjedanje Europskog vijeća i dalje biti glavni vremenski okvir unutar kojeg će se definirati politički prioriteti na osnovi doprinosa Komisije, Parlamenta i Vijeća; smatra da bi Komisija mogla započeti nadziranje i izvješćivanje u vezi s time jesu li poslušani prijedlozi za provedbu pojedinih preporuka po državama članicama na osnovi „savjetovanja sa socijalnim partnerima”;

| 69. | smatra da je za usklađivanje europskih i nacionalnih politika o rastu i jamčenje njihove prikladnosti u praksi ključno ojačati ulogu socijalnih partnera i na europskoj i na nacionalnoj razini; naglašava da se u svim fazama Europskog semestra mora voditi socijalni dijalog kako bi se ostvario napredak u području uzlazne konvergencije i uspostavila ravnoteža između konkurentnosti i pravednosti; u tom pogledu pozdravlja napore Komisije za ponovno pokretanje socijalnog dijaloga i pojednostavljeni pristup uveden Godišnjim pregledom rasta 2015.; međutim ističe da je u mnogim državama članicama situacija na nacionalnoj razini i dalje loša; |
| --- | --- |

69.

smatra da je za usklađivanje europskih i nacionalnih politika o rastu i jamčenje njihove prikladnosti u praksi ključno ojačati ulogu socijalnih partnera i na europskoj i na nacionalnoj razini; naglašava da se u svim fazama Europskog semestra mora voditi socijalni dijalog kako bi se ostvario napredak u području uzlazne konvergencije i uspostavila ravnoteža između konkurentnosti i pravednosti; u tom pogledu pozdravlja napore Komisije za ponovno pokretanje socijalnog dijaloga i pojednostavljeni pristup uveden Godišnjim pregledom rasta 2015.; međutim ističe da je u mnogim državama članicama situacija na nacionalnoj razini i dalje loša;

| 70. | smatra da bi Komisija mogla ojačati ulogu službenika zaduženih za Europski semestar boljim definiranjem njihovih ciljeva i funkcija; |
| --- | --- |

70.

smatra da bi Komisija mogla ojačati ulogu službenika zaduženih za Europski semestar boljim definiranjem njihovih ciljeva i funkcija;

o

o o

| 71. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

71.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0261.

(2)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 57.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0401.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0384.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0389.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0320.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0068.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0060.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0010.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0394.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0043.

(12)  Usvojeni tekstovi, P6_TA(2009)0062.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0033.

(14)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_HR.pdf

(15)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89{Id=en≠wsId=2193&furtherNews=yes

(16)  http://www.eurofound.europa.eu/european-working-conditions-surveys-ewcs

(17)  Zajedničko izvješće o zapošljavanju za 2016., str. 2.

(18)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_HR.pdf

(19)  Studija o prekarnom radu i socijalnim pravima (VT/2010/084), str. 164. – 170.

(20)  Ukupno neaktivno stanovništvo u odnosu na zaposlene osobe u dobi između 20 i 64 godine.

(21)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=9770&langId=en

(22)  Izneseno u preporukama Komisije od 12. ožujka 2014. (C(2014)1500).

(23)  Zajedničko izvješće o zapošljavanju za 2016., str. 19.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/109 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/109

---

P8_TA(2016)0060

Upravljanje jedinstvenim tržištem u europskom semestru 2016.

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2016. (2015/2256(INI))

(2018/C 035/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2014. (3) i naknadni odgovor Komisije u vezi s tim donesen 28. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2014. (3) i naknadni odgovor Komisije u vezi s tim donesen 28. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Provedba prioriteta za 2014. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Provedba prioriteta za 2014. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2013. s preporukama Komisiji o upravljanju jedinstvenim tržištem (5) i naknadni odgovor Komisije u vezi s tim donesen 8. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2013. s preporukama Komisiji o upravljanju jedinstvenim tržištem (5) i naknadni odgovor Komisije u vezi s tim donesen 8. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. o planu ulaganja za Europu (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. o planu ulaganja za Europu (COM(2014)0903),

| — | uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. listopada 2015. o koracima prema dovršetku ekonomske i monetarne unije (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. listopada 2015. o koracima prema dovršetku ekonomske i monetarne unije (COM(2015)0600),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 21. listopada 2015. za preporuku Vijeća o osnivanju nacionalnih odbora za konkurentnost u europodručju (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 21. listopada 2015. za preporuku Vijeća o osnivanju nacionalnih odbora za konkurentnost u europodručju (COM(2015)0601),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenoga 2015. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2016. – Jačanje oporavka i poticanje konvergencije” (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenoga 2015. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2016. – Jačanje oporavka i poticanje konvergencije” (COM(2015)0690),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o izazovima država članica u pogledu ulaganja (SWD(2015)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o izazovima država članica u pogledu ulaganja (SWD(2015)0400),

| — | uzimajući u obzir strateški dokument centra Bruegel iz studenoga 2015. naslovljen „Ograničenja koordinacije politike u europodručju u okviru Europskog semestra”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški dokument centra Bruegel iz studenoga 2015. naslovljen „Ograničenja koordinacije politike u europodručju u okviru Europskog semestra”,

| — | uzimajući u obzir Tromjesečno izvješće o europodručju (QREA), svezak 14., br. 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tromjesečno izvješće o europodručju (QREA), svezak 14., br. 2.,

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz rujna 2014. naslovljenu „Cijena neujedinjene Europe na jedinstvenom tržištu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz rujna 2014. naslovljenu „Cijena neujedinjene Europe na jedinstvenom tržištu”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550) i izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i njegovim državama članicama (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550) i izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i njegovim državama članicama (SWD(2015)0203),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir internetsko izdanje pregleda stanja unutarnjeg tržišta za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir internetsko izdanje pregleda stanja unutarnjeg tržišta za 2015.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. lipnja 2012. o provedbi Direktive o uslugama (COM(2012)0261) u ažuriranom izdanju iz listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. lipnja 2012. o provedbi Direktive o uslugama (COM(2012)0261) u ažuriranom izdanju iz listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. i 25. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. i 25. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0017/2016),

| A. | budući da se EU i u svjetskim i u domaćim okvirima suočava s raznim izazovima kao što su spor rast, visoka razina nezaposlenosti i osobito jaka međunarodna konkurencija; |
| --- | --- |

A.

budući da se EU i u svjetskim i u domaćim okvirima suočava s raznim izazovima kao što su spor rast, visoka razina nezaposlenosti i osobito jaka međunarodna konkurencija;

| B. | budući da je cilj Europskog semestra bolja koordinacija ekonomskih i fiskalnih politika u svih 28 država članica EU-a kako bi se povećala stabilnost, promicali rast i zapošljavanje i ojačala konkurentnost; |
| --- | --- |

B.

budući da je cilj Europskog semestra bolja koordinacija ekonomskih i fiskalnih politika u svih 28 država članica EU-a kako bi se povećala stabilnost, promicali rast i zapošljavanje i ojačala konkurentnost;

| C. | budući da je od najveće važnosti iskoristiti sve moguće putove za jačanje gospodarstva i konkurentnosti EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je od najveće važnosti iskoristiti sve moguće putove za jačanje gospodarstva i konkurentnosti EU-a;

| D. | budući da je jedinstveno tržište jedan od temelja EU-a i jedno od njegovih najvećih postignuća; budući da Europski semestar, da bi uspješno poticao gospodarski rast i doveo do stabilizacije gospodarstava, mora u jednakoj mjeri obuhvaćati jedinstveno tržište i politike kojima je cilj njegova konačna uspostava; |
| --- | --- |

D.

budući da je jedinstveno tržište jedan od temelja EU-a i jedno od njegovih najvećih postignuća; budući da Europski semestar, da bi uspješno poticao gospodarski rast i doveo do stabilizacije gospodarstava, mora u jednakoj mjeri obuhvaćati jedinstveno tržište i politike kojima je cilj njegova konačna uspostava;

| E. | budući da je uključivo jedinstveno tržište s boljim upravljanjem koje pogoduje boljoj regulaciji i tržišnom natjecanju ključan instrument za jačanje rasta, povećanje zaposlenosti i konkurentnosti te očuvanje povjerenja poslovnog sektora i potrošača; |
| --- | --- |

E.

budući da je uključivo jedinstveno tržište s boljim upravljanjem koje pogoduje boljoj regulaciji i tržišnom natjecanju ključan instrument za jačanje rasta, povećanje zaposlenosti i konkurentnosti te očuvanje povjerenja poslovnog sektora i potrošača;

| F. | budući da tekuće tehnološke i društvene promjene te promjene u ponašanju znatno utječu na ponašanje poduzeća i potrošača te pritom stvaraju brojne gospodarske prilike i izazove koji se u okviru jedinstvenog tržišta moraju riješiti; |
| --- | --- |

F.

budući da tekuće tehnološke i društvene promjene te promjene u ponašanju znatno utječu na ponašanje poduzeća i potrošača te pritom stvaraju brojne gospodarske prilike i izazove koji se u okviru jedinstvenog tržišta moraju riješiti;

| G. | budući da će ponajprije poštovanje postojećih pravila u okviru Europskog semestra i jedinstvenog tržišta omogućiti uvid u to jesu li prikladna ili manjkava; |
| --- | --- |

G.

budući da će ponajprije poštovanje postojećih pravila u okviru Europskog semestra i jedinstvenog tržišta omogućiti uvid u to jesu li prikladna ili manjkava;

Jedinstveno tržište kao važan instrument za jačanje konkurentnosti EU-a, otvaranje novih radnih mjesta i ostvarivanje rasta

| 1. | ponavlja da je jedinstveno tržište jedan od temelja EU-a; naglašava da Europski semestar, da bi uspješno poticao gospodarski rast i doveo do stabilizacije gospodarstava država članica, mora u jednakoj mjeri obuhvaćati jedinstveno tržište i politike kojima je cilj njegova konačna uspostava; |
| --- | --- |

1.

ponavlja da je jedinstveno tržište jedan od temelja EU-a; naglašava da Europski semestar, da bi uspješno poticao gospodarski rast i doveo do stabilizacije gospodarstava država članica, mora u jednakoj mjeri obuhvaćati jedinstveno tržište i politike kojima je cilj njegova konačna uspostava;

| 2. | naglašava da jedinstveno tržište čini okosnicu gospodarstava država članica i projekta europske integracije u cjelini; ističe gospodarske koristi koje stvara jedinstveno tržište, kao što su standardizacija proizvoda i integracija tržišta, ekonomija razmjera, jača konkurencija i jednaki tržišni uvjeti za 500 milijuna potrošača u 28 država članica, što potrošačima donosi u prvom redu veći izbor visokokvalitetnih proizvoda i usluga te niže cijene; |
| --- | --- |

2.

naglašava da jedinstveno tržište čini okosnicu gospodarstava država članica i projekta europske integracije u cjelini; ističe gospodarske koristi koje stvara jedinstveno tržište, kao što su standardizacija proizvoda i integracija tržišta, ekonomija razmjera, jača konkurencija i jednaki tržišni uvjeti za 500 milijuna potrošača u 28 država članica, što potrošačima donosi u prvom redu veći izbor visokokvalitetnih proizvoda i usluga te niže cijene;

| 3. | ističe važnost unapređenja jedinstvenog tržišta kako bi se postigao strukturni i održivi gospodarski rast u cilju privlačenja i poticanja ulaganja, u okviru pravila o transparentnosti i učinkovitosti, što će doprinijeti otvaranju novih radnih mjesta i promicanju dobrobiti građana u državama članicama; poziva Komisiju da u okviru preporuka za pojedine države članice provodi sustavno praćenje primjene i provedbe pravila jedinstvenog tržišta, osobito ondje gdje ta pravila znatno doprinose strukturnim reformama; |
| --- | --- |

3.

ističe važnost unapređenja jedinstvenog tržišta kako bi se postigao strukturni i održivi gospodarski rast u cilju privlačenja i poticanja ulaganja, u okviru pravila o transparentnosti i učinkovitosti, što će doprinijeti otvaranju novih radnih mjesta i promicanju dobrobiti građana u državama članicama; poziva Komisiju da u okviru preporuka za pojedine države članice provodi sustavno praćenje primjene i provedbe pravila jedinstvenog tržišta, osobito ondje gdje ta pravila znatno doprinose strukturnim reformama;

| 4. | smatra da je nužno doprinijeti stvaranju povoljnog okruženja za gospodarske inicijative i razvoj poduzetništva, poticanjem konkurentnosti i suradnje među malim i srednjim poduzećima čime se iskorištava industrijski potencijal inovacija, istraživanja i tehnologije; |
| --- | --- |

4.

smatra da je nužno doprinijeti stvaranju povoljnog okruženja za gospodarske inicijative i razvoj poduzetništva, poticanjem konkurentnosti i suradnje među malim i srednjim poduzećima čime se iskorištava industrijski potencijal inovacija, istraživanja i tehnologije;

| 5. | upoznat je s poslom koji su nedavno odradile službe Komisije kako bi utvrdile i prikazale izazove pri ulaganju i izradile profile ulaganja za svaku državu posebno; |
| --- | --- |

5.

upoznat je s poslom koji su nedavno odradile službe Komisije kako bi utvrdile i prikazale izazove pri ulaganju i izradile profile ulaganja za svaku državu posebno;

| 6. | zabrinut je zbog toga što je stupanj provedbe preporuka u okviru Europskog semestra za razdoblje 2011. – 2014. bio niži od očekivanog; stoga poziva Komisiju da predloži mehanizam kojim bi se države potaknulo da provode preporuke; |
| --- | --- |

6.

zabrinut je zbog toga što je stupanj provedbe preporuka u okviru Europskog semestra za razdoblje 2011. – 2014. bio niži od očekivanog; stoga poziva Komisiju da predloži mehanizam kojim bi se države potaknulo da provode preporuke;

| 7. | pozdravlja činjenicu da je Komisija pojednostavnila novi proces Europskog semestra i shvaća da se broj preporuka za pojedine države smanjio kako bi se donijele preporuke u kojima je veći naglasak na prioritetima država; napominje da se u Godišnjem pregledu rasta više pozornosti posvećuje pitanjima jedinstvenog tržišta nego preporukama za pojedine države; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja činjenicu da je Komisija pojednostavnila novi proces Europskog semestra i shvaća da se broj preporuka za pojedine države smanjio kako bi se donijele preporuke u kojima je veći naglasak na prioritetima država; napominje da se u Godišnjem pregledu rasta više pozornosti posvećuje pitanjima jedinstvenog tržišta nego preporukama za pojedine države;

| 8. | ponovno poziva da se u Europski semestar uključi stup jedinstvenog tržišta sa sustavom za redovno praćenje, utvrđivanje prepreka za jedinstveno tržište specifičnih za pojedine države i ocjenjivanje integracije i konkurentnosti jedinstvenog tržišta, pri čemu bi se naglasak trebao staviti na niz prioriteta u području kojih bi djelovanje imalo najveći učinak na rast i radna mjesta, uključujući održiv razvoj poduzetništva, što bi uključivalo i mala i srednja poduzeća; smatra da bi taj sustav trebao obuhvaćati valjanu bazu podataka, niz kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja čiji bi jedan od ciljeva bilo mjerenje utjecaja primjene pravila jedinstvenog tržišta na gospodarstvo, kao i mjerila, stručnu reviziju i razmjenu najboljih primjera iz prakse; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva da se u Europski semestar uključi stup jedinstvenog tržišta sa sustavom za redovno praćenje, utvrđivanje prepreka za jedinstveno tržište specifičnih za pojedine države i ocjenjivanje integracije i konkurentnosti jedinstvenog tržišta, pri čemu bi se naglasak trebao staviti na niz prioriteta u području kojih bi djelovanje imalo najveći učinak na rast i radna mjesta, uključujući održiv razvoj poduzetništva, što bi uključivalo i mala i srednja poduzeća; smatra da bi taj sustav trebao obuhvaćati valjanu bazu podataka, niz kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja čiji bi jedan od ciljeva bilo mjerenje utjecaja primjene pravila jedinstvenog tržišta na gospodarstvo, kao i mjerila, stručnu reviziju i razmjenu najboljih primjera iz prakse;

| 9. | pozdravlja izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i njegovim državama članicama za 2015. godinu; napominje da je to izvješće, koje zamjenjuje i izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta koje se prije prilagalo uz Pregled godišnjeg rasta i izvješće o stanju europskog gospodarstva, objavljeno kao prilog komunikaciji o strategiji jedinstvenog tržišta umjesto da se priložilo Godišnjem pregledu rasta kao što je to prije bio slučaj; traži daljnju razradu izvješća te da ga se uključi u stup upravljanja jedinstvenim tržištem kao temelj za godišnju ocjenu napretka jedinstvenog tržišta; smatra da bi izvješće trebalo uključiti u poseban odjeljak Godišnjeg pregleda rasta koji se tiče jedinstvenog tržišta, u preporuke za pojedine države članice i u redoviti strukturirani dijalog s državama članicama na temu poštovanja pravila jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i njegovim državama članicama za 2015. godinu; napominje da je to izvješće, koje zamjenjuje i izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta koje se prije prilagalo uz Pregled godišnjeg rasta i izvješće o stanju europskog gospodarstva, objavljeno kao prilog komunikaciji o strategiji jedinstvenog tržišta umjesto da se priložilo Godišnjem pregledu rasta kao što je to prije bio slučaj; traži daljnju razradu izvješća te da ga se uključi u stup upravljanja jedinstvenim tržištem kao temelj za godišnju ocjenu napretka jedinstvenog tržišta; smatra da bi izvješće trebalo uključiti u poseban odjeljak Godišnjeg pregleda rasta koji se tiče jedinstvenog tržišta, u preporuke za pojedine države članice i u redoviti strukturirani dijalog s državama članicama na temu poštovanja pravila jedinstvenog tržišta;

| 10. | pozdravlja namjeru Komisije da dodatno analizira izazove pri ulaganju koji su za svaku državu posebno utvrđeni u okviru Europskog semestra, osobito u izvješćima država i u okviru tematskih rasprava u Vijeću; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja namjeru Komisije da dodatno analizira izazove pri ulaganju koji su za svaku državu posebno utvrđeni u okviru Europskog semestra, osobito u izvješćima država i u okviru tematskih rasprava u Vijeću;

| 11. | skreće pozornost na činjenicu da se mnogi od utvrđenih izazova pri ulaganju odnose na funkcioniranje jedinstvenog tržišta i prenošenje propisa o jedinstvenom tržištu u nacionalna zakonodavstva i provedbu tih propisa; poziva Komisiju da strogo nadzire postupanje država članica nakon utvrđivanja izazova i prepreka ulaganju, da se uključi u redoviti strukturirani dijalog s državama članicama na temu poštovanja pravila te da iskoristi svoje ovlasti i, ako je potrebno, poduzme mjere kako bi se uklonile neopravdane i nerazmjerne prepreke za jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

11.

skreće pozornost na činjenicu da se mnogi od utvrđenih izazova pri ulaganju odnose na funkcioniranje jedinstvenog tržišta i prenošenje propisa o jedinstvenom tržištu u nacionalna zakonodavstva i provedbu tih propisa; poziva Komisiju da strogo nadzire postupanje država članica nakon utvrđivanja izazova i prepreka ulaganju, da se uključi u redoviti strukturirani dijalog s državama članicama na temu poštovanja pravila te da iskoristi svoje ovlasti i, ako je potrebno, poduzme mjere kako bi se uklonile neopravdane i nerazmjerne prepreke za jedinstveno tržište;

| 12. | ističe da se svakim postupkom revizije Europskog semestra moraju stvoriti preduvjeti za odgovarajuće sudjelovanje Europskog parlamenta, nacionalnih i regionalnih parlamenata i svih relevantnih dionika, uključujući organizacije poslodavaca i sindikate, ne samo kako bi se povećao osjećaj odgovornosti za Europski semestar, već kako bi se povećala razina provedbe preporuka za pojedine države; |
| --- | --- |

12.

ističe da se svakim postupkom revizije Europskog semestra moraju stvoriti preduvjeti za odgovarajuće sudjelovanje Europskog parlamenta, nacionalnih i regionalnih parlamenata i svih relevantnih dionika, uključujući organizacije poslodavaca i sindikate, ne samo kako bi se povećao osjećaj odgovornosti za Europski semestar, već kako bi se povećala razina provedbe preporuka za pojedine države;

| 13. | ističe važnost sveobuhvatnog transparentnog procesa koji će dovesti do važnih i nužnih reformi u okviru Europskog semestra; |
| --- | --- |

13.

ističe važnost sveobuhvatnog transparentnog procesa koji će dovesti do važnih i nužnih reformi u okviru Europskog semestra;

Neiskorišteni potencijal jedinstvenog tržišta

| 14. | podsjeća na potrebu za provedbom odgovarajućih i pravednih gospodarskih i socijalnih reformi kao i za rješavanjem problema birokracije i protekcionizma u cilju povećanja produktivnosti i konkurentnosti europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na potrebu za provedbom odgovarajućih i pravednih gospodarskih i socijalnih reformi kao i za rješavanjem problema birokracije i protekcionizma u cilju povećanja produktivnosti i konkurentnosti europskog gospodarstva;

| 15. | naglašava da bez obzira na to što ne postoje jasne carinske prepreke na jedinstvenom tržištu postoji velik broj raznih necarinskih prepreka; potiče institucije EU-a, države članice i sve relevantne dionike da pokrenu konstruktivnu raspravu o tom pitanju u cilju uklanjanja necarinskih prepreka unutar EU-a; |
| --- | --- |

15.

naglašava da bez obzira na to što ne postoje jasne carinske prepreke na jedinstvenom tržištu postoji velik broj raznih necarinskih prepreka; potiče institucije EU-a, države članice i sve relevantne dionike da pokrenu konstruktivnu raspravu o tom pitanju u cilju uklanjanja necarinskih prepreka unutar EU-a;

| 16. | izražava žaljenje zbog činjenice da u nekoliko država članica postoje ozbiljne manjkavosti u pogledu provedbe Direktive o uslugama koja obuhvaća djelatnosti koje čine više od 45 % BDP-a i radnih mjesta u EU-u, među ostalim i zbog brojnih nacionalnih pravila i propisa koji nisu uvijek u skladu s javnim interesom; žali i zbog činjenice što se postupak obavješćivanja ne poštuje uvijek; |
| --- | --- |

16.

izražava žaljenje zbog činjenice da u nekoliko država članica postoje ozbiljne manjkavosti u pogledu provedbe Direktive o uslugama koja obuhvaća djelatnosti koje čine više od 45 % BDP-a i radnih mjesta u EU-u, među ostalim i zbog brojnih nacionalnih pravila i propisa koji nisu uvijek u skladu s javnim interesom; žali i zbog činjenice što se postupak obavješćivanja ne poštuje uvijek;

| 17. | pozdravlja osuvremenjivanje Direktive o priznavanju stručnih kvalifikacija u okviru kojeg se predlaže jednostavniji sustav priznavanja kvalifikacija koji podupire mobilnost radne snage; napominje da se sustavi reguliranih profesija i rezerviranih aktivnosti razlikuju među državama članicama; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja osuvremenjivanje Direktive o priznavanju stručnih kvalifikacija u okviru kojeg se predlaže jednostavniji sustav priznavanja kvalifikacija koji podupire mobilnost radne snage; napominje da se sustavi reguliranih profesija i rezerviranih aktivnosti razlikuju među državama članicama;

| 18. | pozdravlja namjeru Komisije da razmotri mogućnost uvođenja inicijative za putovnicu za usluge i usklađeni obrazac za obavješćivanje pod uvjetom da ta inicijativa doprinese povećanju transparentnosti u pogledu granica ovlasti prekograničnih pružatelja usluga i smanjenja birokracije i administrativnog opterećenja; naglašava da takve inicijative ne bi smjele dovesti do uvođenja načela države podrijetla; međutim, bilo bi prikladno pružiti više pojedinosti o okvirima tog prijedloga; putovnicu za usluge vidi kao privremeno rješenje koje se treba koristiti u prijelazu na potpuno integrirano jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja namjeru Komisije da razmotri mogućnost uvođenja inicijative za putovnicu za usluge i usklađeni obrazac za obavješćivanje pod uvjetom da ta inicijativa doprinese povećanju transparentnosti u pogledu granica ovlasti prekograničnih pružatelja usluga i smanjenja birokracije i administrativnog opterećenja; naglašava da takve inicijative ne bi smjele dovesti do uvođenja načela države podrijetla; međutim, bilo bi prikladno pružiti više pojedinosti o okvirima tog prijedloga; putovnicu za usluge vidi kao privremeno rješenje koje se treba koristiti u prijelazu na potpuno integrirano jedinstveno tržište;

| 19. | naglašava da tržište javne nabave predstavlja velik dio cijelog jedinstvenog tržišta i da znatno doprinosi rastu poduzetništva, zaposlenosti i konkurentnosti u državama članicama; poziva Komisiju da podupre transparentnost javne nabave u javnom sektoru, prekogranično tržišno natjecanje i bolje iskorištavanje javnih sredstava, kao i socijalne i ekološke standarde; |
| --- | --- |

19.

naglašava da tržište javne nabave predstavlja velik dio cijelog jedinstvenog tržišta i da znatno doprinosi rastu poduzetništva, zaposlenosti i konkurentnosti u državama članicama; poziva Komisiju da podupre transparentnost javne nabave u javnom sektoru, prekogranično tržišno natjecanje i bolje iskorištavanje javnih sredstava, kao i socijalne i ekološke standarde;

| 20. | podsjeća da je EU 2014. donio bitne izmjene okvira za javnu nabavu u EU-u, pojednostavnivši pritom postupke, učinivši pravila fleksibilnijima i prilagodivši ih kako bi bolje služila drugim politikama javnog sektora; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da je EU 2014. donio bitne izmjene okvira za javnu nabavu u EU-u, pojednostavnivši pritom postupke, učinivši pravila fleksibilnijima i prilagodivši ih kako bi bolje služila drugim politikama javnog sektora;

| 21. | ističe da je javna nabava u svim državama članicama još znatno neučinkovita zbog čega su ograničeni prekogranično širenje i rast na domaćim tržištima; naglašava potrebu za pravilnim i pravovremenim prenošenjem propisa o javnoj nabavi i koncesijama u nacionalna zakonodavstva država članica; smatra da bi ispravna provedba postupka po pravnom lijeku iz 2007. omogućila učinkovitiju, djelotvorniju i transparentniju javnu nabavu; |
| --- | --- |

21.

ističe da je javna nabava u svim državama članicama još znatno neučinkovita zbog čega su ograničeni prekogranično širenje i rast na domaćim tržištima; naglašava potrebu za pravilnim i pravovremenim prenošenjem propisa o javnoj nabavi i koncesijama u nacionalna zakonodavstva država članica; smatra da bi ispravna provedba postupka po pravnom lijeku iz 2007. omogućila učinkovitiju, djelotvorniju i transparentniju javnu nabavu;

| 22. | pozdravlja drugi Program za interoperabilna rješenja za europske javne uprave (program ISA2) koji je pokrenut 1. siječnja 2016. i koji će podupirati razvoj interoperabilnih digitalnih rješenja besplatno dostupnih svim zainteresiranim tijelima javne uprave, poduzećima i građanima u Europi; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja drugi Program za interoperabilna rješenja za europske javne uprave (program ISA2) koji je pokrenut 1. siječnja 2016. i koji će podupirati razvoj interoperabilnih digitalnih rješenja besplatno dostupnih svim zainteresiranim tijelima javne uprave, poduzećima i građanima u Europi;

| 23. | ističe da će razvoj i raširena uporaba usluga e-uprave u državama članicama biti ključno sredstvo koje će poduzetnicima omogućiti lakše poslovanje na jedinstvenom tržištu, a potrošačima ostvarivanje njihovih prava; u vezi s navedenim, poziva Komisiju da se zalaže za razvoj e-uprave kao ključnog i hitnog prioriteta; |
| --- | --- |

23.

ističe da će razvoj i raširena uporaba usluga e-uprave u državama članicama biti ključno sredstvo koje će poduzetnicima omogućiti lakše poslovanje na jedinstvenom tržištu, a potrošačima ostvarivanje njihovih prava; u vezi s navedenim, poziva Komisiju da se zalaže za razvoj e-uprave kao ključnog i hitnog prioriteta;

| 24. | naglašava da je privatni sektor ključni pokretač održivog rasta i zapošljavanja; ističe da zasebni nacionalni propisi i prakse, u kombinaciji s neodgovarajućom provedbom načela uzajamnog priznavanja, mogu dovesti do nepotrebnih i štetnih prepreka i opterećenja za poduzeća i potrošače; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za pravilnu primjenu i bolju provedbu načela uzajamnog priznavanja i ekonomičnih instrumenata za rješavanje sporova; |
| --- | --- |

24.

naglašava da je privatni sektor ključni pokretač održivog rasta i zapošljavanja; ističe da zasebni nacionalni propisi i prakse, u kombinaciji s neodgovarajućom provedbom načela uzajamnog priznavanja, mogu dovesti do nepotrebnih i štetnih prepreka i opterećenja za poduzeća i potrošače; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za pravilnu primjenu i bolju provedbu načela uzajamnog priznavanja i ekonomičnih instrumenata za rješavanje sporova;

| 25. | poziva Komisiju da se savjetuje s dionicima radi utvrđivanja sektora i tržišta na kojima je primjena načela uzajamnoga priznavanja manjkava ili problematična; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju da se savjetuje s dionicima radi utvrđivanja sektora i tržišta na kojima je primjena načela uzajamnoga priznavanja manjkava ili problematična;

| 26. | smatra da će jača uloga postojećih kontaktnih točaka za proizvode kao jedinstvenih pristupnih točaka za probleme gospodarskih subjekata na jedinstvenom tržištu pomoći u podizanju razine svijesti i razumijevanju mjerodavnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

26.

smatra da će jača uloga postojećih kontaktnih točaka za proizvode kao jedinstvenih pristupnih točaka za probleme gospodarskih subjekata na jedinstvenom tržištu pomoći u podizanju razine svijesti i razumijevanju mjerodavnog zakonodavstva;

| 27. | ističe da stvaranje boljih uvjeta za osnivanje tzv. start-up poduzeća i malih i srednjih poduzeća može pospješiti inovacije, potaknuti otvaranje novih radnih mjesta i ostvariti održiv rast; podsjeća na to da brojne prepreke, od kojih su neke birokratske, ometaju razvoj malih i srednjih poduzeća na domaćoj i međunarodnoj razini; poziva da se utvrde i uklone prepreke koje sprečavaju domaći i međunarodni rast; |
| --- | --- |

27.

ističe da stvaranje boljih uvjeta za osnivanje tzv. start-up poduzeća i malih i srednjih poduzeća može pospješiti inovacije, potaknuti otvaranje novih radnih mjesta i ostvariti održiv rast; podsjeća na to da brojne prepreke, od kojih su neke birokratske, ometaju razvoj malih i srednjih poduzeća na domaćoj i međunarodnoj razini; poziva da se utvrde i uklone prepreke koje sprečavaju domaći i međunarodni rast;

| 28. | ističe da je tempo akumulacije materijalnog i nematerijalnog kapitala u EU-u nakon financijske krize bio niži nego kod konkurenata, što šteti gospodarskom i socijalnom napretku; naglašava da su ulaganja, uključujući ulaganja u području informacijske i komunikacijske tehnologije, od iznimne važnosti za oživljavanje produktivnosti i dugoročnog rasta u EU-u; smatra da je potrebno unaprijediti jedinstveno tržište i smanjiti prepreke za ulaganja kako bi se taj negativni trend obrnuo; zahtijeva da se ulaganja usmjere na financiranje realnog gospodarstva i da se i dalje poduzimaju stalne mjere radi ostvarenja tog cilja; |
| --- | --- |

28.

ističe da je tempo akumulacije materijalnog i nematerijalnog kapitala u EU-u nakon financijske krize bio niži nego kod konkurenata, što šteti gospodarskom i socijalnom napretku; naglašava da su ulaganja, uključujući ulaganja u području informacijske i komunikacijske tehnologije, od iznimne važnosti za oživljavanje produktivnosti i dugoročnog rasta u EU-u; smatra da je potrebno unaprijediti jedinstveno tržište i smanjiti prepreke za ulaganja kako bi se taj negativni trend obrnuo; zahtijeva da se ulaganja usmjere na financiranje realnog gospodarstva i da se i dalje poduzimaju stalne mjere radi ostvarenja tog cilja;

| 29. | poziva na hitno ukidanje neopravdanih teritorijalnih ograničenja poznatih pod nazivom „geo-blocking” (uskraćivanje pristupa na temelju zemljopisnog položaja), u prvom redu potpunom provedbom članka 20. Direktive o uslugama, kako bi se privela kraju neopravdana diskriminacija kod pristupa robi i uslugama kao i diskriminacija na temelju zemljopisnog položaja ili državljanstva; |
| --- | --- |

29.

poziva na hitno ukidanje neopravdanih teritorijalnih ograničenja poznatih pod nazivom „geo-blocking” (uskraćivanje pristupa na temelju zemljopisnog položaja), u prvom redu potpunom provedbom članka 20. Direktive o uslugama, kako bi se privela kraju neopravdana diskriminacija kod pristupa robi i uslugama kao i diskriminacija na temelju zemljopisnog položaja ili državljanstva;

| 30. | poziva da unapređivanje europskog normizacijskog sustava počne što prije kako bi sustav poslužio kao potpora politikama EU-a u području digitalnih inovacija, povećane kibersigurnosti i bolje interoperabilnosti; |
| --- | --- |

30.

poziva da unapređivanje europskog normizacijskog sustava počne što prije kako bi sustav poslužio kao potpora politikama EU-a u području digitalnih inovacija, povećane kibersigurnosti i bolje interoperabilnosti;

| 31. | poziva države članice na pravilnu i pravodobnu primjenu i provedbu pravila jedinstvenog tržišta; naglašava važnost provedbe preporuka za pojedine države, uključujući reforme nacionalnih tržišta proizvoda i usluga, kako bi države članice iskoristile svoj potencijal za rast; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice na pravilnu i pravodobnu primjenu i provedbu pravila jedinstvenog tržišta; naglašava važnost provedbe preporuka za pojedine države, uključujući reforme nacionalnih tržišta proizvoda i usluga, kako bi države članice iskoristile svoj potencijal za rast;

| 32. | smatra da države članice moraju uložiti dodatne napore kako bi modernizirale svoje javne uprave pružanjem brojnijih i dostupnijih digitalnih usluga za građane i poslovne subjekte te kako bi omogućile jednostavniju prekograničnu suradnju i interoperabilnost javnih uprava; |
| --- | --- |

32.

smatra da države članice moraju uložiti dodatne napore kako bi modernizirale svoje javne uprave pružanjem brojnijih i dostupnijih digitalnih usluga za građane i poslovne subjekte te kako bi omogućile jednostavniju prekograničnu suradnju i interoperabilnost javnih uprava;

Jedinstveno tržište u 21. stoljeću

| 33. | naglašava da se pojam modernog gospodarstva zbog digitalnog i tehnološkog napretka, jače međunarodne konkurencije i promjena u obrascima ponašanja ekonomskih subjekata i potrošača ubrzano mijenja; |
| --- | --- |

33.

naglašava da se pojam modernog gospodarstva zbog digitalnog i tehnološkog napretka, jače međunarodne konkurencije i promjena u obrascima ponašanja ekonomskih subjekata i potrošača ubrzano mijenja;

| 34. | upućuje na brisanje granice između proizvoda i usluga; ističe sve veću važnost usluga koje se odnose na poslovanje i sustava s integriranim proizvodima i uslugama; smatra da se ti preobražavajući događaji trebaju uključiti u regulatorne okvire za jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

34.

upućuje na brisanje granice između proizvoda i usluga; ističe sve veću važnost usluga koje se odnose na poslovanje i sustava s integriranim proizvodima i uslugama; smatra da se ti preobražavajući događaji trebaju uključiti u regulatorne okvire za jedinstveno tržište;

| 35. | pozdravlja nove poslovne modele u okviru ekonomije dijeljenja i priznaje njihov golem potencijal za inovacije koji treba ostvariti u skladu s postojećim pravnim standardima i standardima zaštite potrošača kao i s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja; naglašava da je veoma važno stvoriti najbolje moguće uvjete za razvoj i napredak ekonomije dijeljenja; poziva Komisiju da zauzme strateški pristup kako bi se poslovnim subjektima u ekonomiji dijeljenja omogućilo da budu konkurentni tradicionalnim poduzećima u pravednom okruženju; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja nove poslovne modele u okviru ekonomije dijeljenja i priznaje njihov golem potencijal za inovacije koji treba ostvariti u skladu s postojećim pravnim standardima i standardima zaštite potrošača kao i s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja; naglašava da je veoma važno stvoriti najbolje moguće uvjete za razvoj i napredak ekonomije dijeljenja; poziva Komisiju da zauzme strateški pristup kako bi se poslovnim subjektima u ekonomiji dijeljenja omogućilo da budu konkurentni tradicionalnim poduzećima u pravednom okruženju;

| 36. | ističe da su se obrasci prema kojima poduzeća ulažu znatno izmijenili tako što je potrošnja u nematerijalnim sredstvima porasla i postala važnija u usporedbi s ulaganjima u materijalnim sredstvima; naglašava da poduzeća samo 17 % nematerijalnih sredstava ulažu u znanstveno istraživanje i razvoj; poziva tvorce politika da porade na uklanjanju regulatornih prepreka koje onemogućuju ostvarivanje punog potencijala te nove poluge za inovacije; |
| --- | --- |

36.

ističe da su se obrasci prema kojima poduzeća ulažu znatno izmijenili tako što je potrošnja u nematerijalnim sredstvima porasla i postala važnija u usporedbi s ulaganjima u materijalnim sredstvima; naglašava da poduzeća samo 17 % nematerijalnih sredstava ulažu u znanstveno istraživanje i razvoj; poziva tvorce politika da porade na uklanjanju regulatornih prepreka koje onemogućuju ostvarivanje punog potencijala te nove poluge za inovacije;

| 37. | pozdravlja strategiju jedinstvenog tržišta, navodeći kako su razne mjere Komisije (unija tržišta kapitala, jedinstveno digitalno tržište, energetska unija itd.) usmjerene na glavni cilj, a to je iskorištavanje potencijala jedinstvenog tržišta EU-a; naglašava da se u komunikaciji o strategiji jedinstvenog tržišta navodi da bi se u okviru Europskog semestra trebalo više baviti jedinstvenim tržištem; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja strategiju jedinstvenog tržišta, navodeći kako su razne mjere Komisije (unija tržišta kapitala, jedinstveno digitalno tržište, energetska unija itd.) usmjerene na glavni cilj, a to je iskorištavanje potencijala jedinstvenog tržišta EU-a; naglašava da se u komunikaciji o strategiji jedinstvenog tržišta navodi da bi se u okviru Europskog semestra trebalo više baviti jedinstvenim tržištem;

| 38. | pozdravlja strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta kao ispravan pristup pripremi EU-a za digitalno doba; poziva na žurno pripremanje i provedbu te strategije kako bi EU vratio izgubljeni položaj u vezi sa sporim usvajanjem i uporabom digitalnih tehnologija u prethodnom razdoblju; smatra da je za to potrebno izdvajanje nacionalnih sredstava i sredstava EU-a kako bi se osigurala nužna infrastruktura, osobito u ruralnim područjima; napominje da je također važno podupirati digitalne inovacije i poboljšanje interoperabilnosti te da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti pitanjima kibersigurnosti; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta kao ispravan pristup pripremi EU-a za digitalno doba; poziva na žurno pripremanje i provedbu te strategije kako bi EU vratio izgubljeni položaj u vezi sa sporim usvajanjem i uporabom digitalnih tehnologija u prethodnom razdoblju; smatra da je za to potrebno izdvajanje nacionalnih sredstava i sredstava EU-a kako bi se osigurala nužna infrastruktura, osobito u ruralnim područjima; napominje da je također važno podupirati digitalne inovacije i poboljšanje interoperabilnosti te da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti pitanjima kibersigurnosti;

| 39. | ističe da su lako dostupne, povoljne, učinkovite i visokokvalitetne usluge poštanske dostave ključan preduvjet za uspješnu prekograničnu e-trgovinu osobito u korist malih i srednjih poduzeća i potrošača; |
| --- | --- |

39.

ističe da su lako dostupne, povoljne, učinkovite i visokokvalitetne usluge poštanske dostave ključan preduvjet za uspješnu prekograničnu e-trgovinu osobito u korist malih i srednjih poduzeća i potrošača;

| 40. | podsjeća da se integracija jedinstvenog tržišta robe i usluga gotovo uvijek temelji na podacima, pri čemu interoperabilnost učvršćuje umreženost u cijelom lancu opskrbe i omogućuje učinkovitu komunikaciju među digitalnim komponentama; poziva Komisiju da što prije započne s ažuriranjem Europskog okvira interoperabilnosti u kombinaciji s integriranim planom za standardizaciju kojim se utvrđuju i definiraju ključni prioriteti; |
| --- | --- |

40.

podsjeća da se integracija jedinstvenog tržišta robe i usluga gotovo uvijek temelji na podacima, pri čemu interoperabilnost učvršćuje umreženost u cijelom lancu opskrbe i omogućuje učinkovitu komunikaciju među digitalnim komponentama; poziva Komisiju da što prije započne s ažuriranjem Europskog okvira interoperabilnosti u kombinaciji s integriranim planom za standardizaciju kojim se utvrđuju i definiraju ključni prioriteti;

| 41. | ističe da su privatna i javna ulaganja u brze i vrlo brze komunikacijske mreže uvjet za bilo kakav digitalni napredak i da se moraju potaknuti stabilnim regulatornim okvirom EU-a koji svim sudionicima omogućuje ulaganja, uključujući u ruralnim i udaljenim područjima; |
| --- | --- |

41.

ističe da su privatna i javna ulaganja u brze i vrlo brze komunikacijske mreže uvjet za bilo kakav digitalni napredak i da se moraju potaknuti stabilnim regulatornim okvirom EU-a koji svim sudionicima omogućuje ulaganja, uključujući u ruralnim i udaljenim područjima;

| 42. | naglašava važnost uspješne provedbe Europskog fonda za strateška ulaganja u cilju povećanja ulaganja i pružanja potpore inovativnim poduzećima u različitim fazama financiranja u njihovu razvoju; naglašava da je u slučajevima tržišnih nedostataka veoma važno potpuno iskorištavanje javnih sredstava već dostupnih za digitalna ulaganja i stvaranje sinergije između programa EU-a kao što su Obzor 2020., Instrumenta za povezivanje Europe, drugih relevantnih strukturnih fondova i ostalih instrumenata; |
| --- | --- |

42.

naglašava važnost uspješne provedbe Europskog fonda za strateška ulaganja u cilju povećanja ulaganja i pružanja potpore inovativnim poduzećima u različitim fazama financiranja u njihovu razvoju; naglašava da je u slučajevima tržišnih nedostataka veoma važno potpuno iskorištavanje javnih sredstava već dostupnih za digitalna ulaganja i stvaranje sinergije između programa EU-a kao što su Obzor 2020., Instrumenta za povezivanje Europe, drugih relevantnih strukturnih fondova i ostalih instrumenata;

| 43. | poziva Komisiju da procijeni ima li postojeća strategija za širokopojasne mobilne i fiksne mreže, uključujući ciljane brzine, sigurnu budućnost i ispunjava li uvjete za visoku povezivost za sve, kako bi se izbjegao digitalni jaz i radi potreba gospodarstva temeljenog na podacima i brze provedbe tehnologije 5G; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da procijeni ima li postojeća strategija za širokopojasne mobilne i fiksne mreže, uključujući ciljane brzine, sigurnu budućnost i ispunjava li uvjete za visoku povezivost za sve, kako bi se izbjegao digitalni jaz i radi potreba gospodarstva temeljenog na podacima i brze provedbe tehnologije 5G;

| 44. | naglašava da bi EU trebao izgraditi svoju konkurentsku prednost stvaranjem savršenog plodnog tla za inovativna poduzeća – to bi zahtijevalo modernu industrijsku politiku i integriraniju infrastrukturu, što na prvo mjesto stavlja usvajanje tehnologije i regulatorno okruženje povoljno za inovacije i poduzetnike; poziva da svaki predloženi budući okvir u području digitalne politike bude uključiv i dostupan i takav da omogući visoku razinu zaštite potrošača; |
| --- | --- |

44.

naglašava da bi EU trebao izgraditi svoju konkurentsku prednost stvaranjem savršenog plodnog tla za inovativna poduzeća – to bi zahtijevalo modernu industrijsku politiku i integriraniju infrastrukturu, što na prvo mjesto stavlja usvajanje tehnologije i regulatorno okruženje povoljno za inovacije i poduzetnike; poziva da svaki predloženi budući okvir u području digitalne politike bude uključiv i dostupan i takav da omogući visoku razinu zaštite potrošača;

Upravljanje jedinstvenim tržištem

| 45. | ističe da je za postizanje boljeg upravljanja jedinstvenim tržištem i odgovornosti na svim razinama potrebno precizirati podjelu zadaća među tim razinama i okvirima koji pružaju bolje poticaje i jasnu odgovornost za provedbu i primjenu zakona u vezi s jedinstvenim tržištem kako bi ono dobilo nov zamah; |
| --- | --- |

45.

ističe da je za postizanje boljeg upravljanja jedinstvenim tržištem i odgovornosti na svim razinama potrebno precizirati podjelu zadaća među tim razinama i okvirima koji pružaju bolje poticaje i jasnu odgovornost za provedbu i primjenu zakona u vezi s jedinstvenim tržištem kako bi ono dobilo nov zamah;

| 46. | napominje da bi se višerazinska odgovornost za djelotvorno upravljanje jedinstvenim tržištem mogla uspješno postići s jedne strane boljom regulativom i s druge strane širom kulturom regulatorne provedbe; poziva na razvoj ljudskog kapitala, među ostalim i na temelju dostupnijih informacija i odgovarajuće izobrazbe u cilju podizanja razine znanja i svijesti; |
| --- | --- |

46.

napominje da bi se višerazinska odgovornost za djelotvorno upravljanje jedinstvenim tržištem mogla uspješno postići s jedne strane boljom regulativom i s druge strane širom kulturom regulatorne provedbe; poziva na razvoj ljudskog kapitala, među ostalim i na temelju dostupnijih informacija i odgovarajuće izobrazbe u cilju podizanja razine znanja i svijesti;

| 47. | poziva Komisiju da s pomoću svih dostupnih informacija, podataka i instrumenta kojima raspolaže kao i nametanjem posljedica predviđenih Ugovorima osigura dosljednu provedbu pravila jedinstvenog tržišta u državama članicama u slučajevima kada se one ne pridržavaju politika i zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da s pomoću svih dostupnih informacija, podataka i instrumenta kojima raspolaže kao i nametanjem posljedica predviđenih Ugovorima osigura dosljednu provedbu pravila jedinstvenog tržišta u državama članicama u slučajevima kada se one ne pridržavaju politika i zakonodavstva EU-a;

| 48. | ističe važnost praćenja i prikupljanja podataka te potrebu za snažnim i integriranim sustavom; zabrinut je zbog činjenice da su informacije o javnim savjetovanjima u većini slučajeva dostupne samo na jednom jeziku, zbog čega sve zainteresirane strane ne mogu dati svoje primjedbe o važnim pitanjima i prijedloge; smatra da bi se pri donošenju strateških odluka, određivanju prioriteta za djelovanje i provedbu, ocjenjivanju integracije i konkurentnosti jedinstvenog tržišta te u okviru strukturiranog dijaloga s državama članicama na temu poštovanja pravila jedinstvenog tržišta u obzir trebali uzeti podaci i dokazi; |
| --- | --- |

48.

ističe važnost praćenja i prikupljanja podataka te potrebu za snažnim i integriranim sustavom; zabrinut je zbog činjenice da su informacije o javnim savjetovanjima u većini slučajeva dostupne samo na jednom jeziku, zbog čega sve zainteresirane strane ne mogu dati svoje primjedbe o važnim pitanjima i prijedloge; smatra da bi se pri donošenju strateških odluka, određivanju prioriteta za djelovanje i provedbu, ocjenjivanju integracije i konkurentnosti jedinstvenog tržišta te u okviru strukturiranog dijaloga s državama članicama na temu poštovanja pravila jedinstvenog tržišta u obzir trebali uzeti podaci i dokazi;

| 49. | poziva Komisiju da objavi godišnje izvješće o preprekama za jedinstveno tržište u raznim državama članicama i EU-u u cjelini te da u preporukama za pojedine države stavi naglasak na uklanjanje tih prepreka; naglašava da bi jedinstveno tržište trebalo imati važniju ulogu u preporukama za pojedine države; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da objavi godišnje izvješće o preprekama za jedinstveno tržište u raznim državama članicama i EU-u u cjelini te da u preporukama za pojedine države stavi naglasak na uklanjanje tih prepreka; naglašava da bi jedinstveno tržište trebalo imati važniju ulogu u preporukama za pojedine države;

| 50. | poziva Komisiju da, ako je potrebno, primijeni sve raspoložive mjere, uključujući i postupke radi utvrđivanja povrede prava, kako bi se postigla potpuna provedba propisa o jedinstvenom tržištu; zabrinut je zbog toga što ostvarivanje pravne zaštite u postupku radi utvrđivanja povrede prava u slučajevima kada se rješavaju kršenja pravila jedinstvenog tržišta dugo traje, kao i zbog velikog broja neriješenih slučajeva; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da, ako je potrebno, primijeni sve raspoložive mjere, uključujući i postupke radi utvrđivanja povrede prava, kako bi se postigla potpuna provedba propisa o jedinstvenom tržištu; zabrinut je zbog toga što ostvarivanje pravne zaštite u postupku radi utvrđivanja povrede prava u slučajevima kada se rješavaju kršenja pravila jedinstvenog tržišta dugo traje, kao i zbog velikog broja neriješenih slučajeva;

| 51. | prima na znanje prednosti mreže SOLVIT; traži da se mreža SOLVIT ojača i bolje poveže s uslugama Komisije te dobro integrira u postojeće projekte i baze podataka kao što su CHAP i EU Pilot u cilju stvaranja informacijskih sinergija i dijeljenja najboljih primjera iz prakse; traži da Komisija sustavno prati neriješene slučajeve; poziva Komisiju i države članice da osiguraju potrebnu potporu i stručno znanje za SOLVIT kako bi se zaprimljeni slučajevi mogli učinkovito rješavati; |
| --- | --- |

51.

prima na znanje prednosti mreže SOLVIT; traži da se mreža SOLVIT ojača i bolje poveže s uslugama Komisije te dobro integrira u postojeće projekte i baze podataka kao što su CHAP i EU Pilot u cilju stvaranja informacijskih sinergija i dijeljenja najboljih primjera iz prakse; traži da Komisija sustavno prati neriješene slučajeve; poziva Komisiju i države članice da osiguraju potrebnu potporu i stručno znanje za SOLVIT kako bi se zaprimljeni slučajevi mogli učinkovito rješavati;

| 52. | smatra da se tijela za nadzor tržišta unutar jedinstvenog tržišta trebaju ojačati, bolje povezati i da im se treba osigurati odgovarajući kadar kako bi se mogla suočavati s izazovima današnjice, posebno onima koji se odnose na globalnu konkurenciju; poziva nacionalna tijela za nadzor tržišta da uže surađuju i razmjenjuju informacije i najbolje primjere iz prakse kako bi mogla djelotvorno rješavati različite oblike nepoštenog tržišnog natjecanja na jedinstvenom tržištu, među ostalim i velik broj nezakonitih i nesukladnih proizvoda koji stvaraju visoke troškove poduzećima koja poštuju propise i predstavljaju visok rizik za potrošače, posebno za one najugroženije; zabrinut je zbog toga što Vijeću Europske unije treba toliko vremena da usvoji paket za sigurnost proizvoda i nadzor tržišta, što ugrožava sigurnost proizvoda u EU-u; poziva Vijeće da hitno usvoji taj paket; |
| --- | --- |

52.

smatra da se tijela za nadzor tržišta unutar jedinstvenog tržišta trebaju ojačati, bolje povezati i da im se treba osigurati odgovarajući kadar kako bi se mogla suočavati s izazovima današnjice, posebno onima koji se odnose na globalnu konkurenciju; poziva nacionalna tijela za nadzor tržišta da uže surađuju i razmjenjuju informacije i najbolje primjere iz prakse kako bi mogla djelotvorno rješavati različite oblike nepoštenog tržišnog natjecanja na jedinstvenom tržištu, među ostalim i velik broj nezakonitih i nesukladnih proizvoda koji stvaraju visoke troškove poduzećima koja poštuju propise i predstavljaju visok rizik za potrošače, posebno za one najugroženije; zabrinut je zbog toga što Vijeću Europske unije treba toliko vremena da usvoji paket za sigurnost proizvoda i nadzor tržišta, što ugrožava sigurnost proizvoda u EU-u; poziva Vijeće da hitno usvoji taj paket;

| 53. | pozdravlja inicijativu Komisije za stvaranje jedinstvenog digitalnog pristupnika kao pristupačnog sveobuhvatnog portala koji će urediti i pojednostavniti pristup informacijama i promicati postojeće specijalizirane korisničke platforme; ističe ulogu nacionalnih i regionalnih vlasti u promicanju takvih platformi, osiguravanju pristupa tim platformama i obrazovanju njihovih korisnika; poziva Komisiju da dodatno pojača i pojednostavni mrežne instrumente za jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja inicijativu Komisije za stvaranje jedinstvenog digitalnog pristupnika kao pristupačnog sveobuhvatnog portala koji će urediti i pojednostavniti pristup informacijama i promicati postojeće specijalizirane korisničke platforme; ističe ulogu nacionalnih i regionalnih vlasti u promicanju takvih platformi, osiguravanju pristupa tim platformama i obrazovanju njihovih korisnika; poziva Komisiju da dodatno pojača i pojednostavni mrežne instrumente za jedinstveno tržište;

| 54. | prepoznaje važnost načela bolje regulative i inicijative REFIT te potrebe za regulatornom sigurnošću i predvidljivošću pri razradi novih zakonodavnih inicijativa; naglašava da načelo boljeg zakonodavstva ne bi smjelo dovoditi u pitanje pravo EU-a i država članica da donose zakone u područjima koja su ključna za javni interes, kao što su zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

54.

prepoznaje važnost načela bolje regulative i inicijative REFIT te potrebe za regulatornom sigurnošću i predvidljivošću pri razradi novih zakonodavnih inicijativa; naglašava da načelo boljeg zakonodavstva ne bi smjelo dovoditi u pitanje pravo EU-a i država članica da donose zakone u područjima koja su ključna za javni interes, kao što su zdravlje i okoliš;

o

o o

| 55. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

55.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0067.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0069.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0130.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0038.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0054.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/117 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/117

---

P8_TA(2016)0061

Otvaranje pregovora za Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Republike Tunisa

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o početku pregovora o Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske Unije i Tunisa (2015/2791(RSP))

(2018/C 035/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir početak pregovora o Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske Unije i Tunisa 13. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir početak pregovora o Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske Unije i Tunisa 13. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 3., 207. i 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 3., 207. i 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir izjave povjerenice Cecilije Malmström od 13. listopada 2015. u Tunisu prilikom početka pregovora o detaljnom i sveobuhvatnom Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske Unije i Tunisa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave povjerenice Cecilije Malmström od 13. listopada 2015. u Tunisu prilikom početka pregovora o detaljnom i sveobuhvatnom Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske Unije i Tunisa,

| — | uzimajući u obzir odluku da se 9. listopada 2015. Nobelova nagrada za mir za 2015. godinu dodijeli Tuniškom nacionalnom kvartetu za dijalog kao predstavniku tuniškog civilnog društva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku da se 9. listopada 2015. Nobelova nagrada za mir za 2015. godinu dodijeli Tuniškom nacionalnom kvartetu za dijalog kao predstavniku tuniškog civilnog društva,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije o Tunisu od 20. srpnja 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije o Tunisu od 20. srpnja 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir preporuku br. 1/2015 Vijeća za pridruživanje između EU-a i Tunisa od 17. ožujka 2015. o provedbi akcijskog plana EU-a i Tunisa (2013. – 2017.) kojim se uspostavlja povlašteno partnerstvo u okviru europske politike susjedstva (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku br. 1/2015 Vijeća za pridruživanje između EU-a i Tunisa od 17. ožujka 2015. o provedbi akcijskog plana EU-a i Tunisa (2013. – 2017.) kojim se uspostavlja povlašteno partnerstvo u okviru europske politike susjedstva (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 534/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o dodjeli makrofinancijske pomoći Tunisu (3), kao i isplatu prvog obroka 26. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 534/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o dodjeli makrofinancijske pomoći Tunisu (3), kao i isplatu prvog obroka 26. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir analize koje je proveo Ecorys o utjecaju trgovine na održivi razvoj, koje idu u prilog pregovorima o sklapanju detaljnog i sveobuhvatnog Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Tunisa (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analize koje je proveo Ecorys o utjecaju trgovine na održivi razvoj, koje idu u prilog pregovorima o sklapanju detaljnog i sveobuhvatnog Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Tunisa (4),

| — | uzimajući u obzir procjenu učinka na održivost koja se odnosi na euro-mediteransku zonu slobodne trgovine, konačno izvješće o projektu procjene učinka na održivost euro-mediteranske zone slobodne trgovine i savjetodavni projekt koji je u rujnu 2007. proveo Istraživački centar za procjenu učinka Instituta za razvojnu politiku i upravljanje Sveučilišta u Manchesteru (Impact Assessment Research Centre, Institute for Development Policy and Management) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu učinka na održivost koja se odnosi na euro-mediteransku zonu slobodne trgovine, konačno izvješće o projektu procjene učinka na održivost euro-mediteranske zone slobodne trgovine i savjetodavni projekt koji je u rujnu 2007. proveo Istraživački centar za procjenu učinka Instituta za razvojnu politiku i upravljanje Sveučilišta u Manchesteru (Impact Assessment Research Centre, Institute for Development Policy and Management) (5),

| — | uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (6),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. studenoga 2015. naslovljenu „Preispitivanje politike susjedstva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. studenoga 2015. naslovljenu „Preispitivanje politike susjedstva”,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Uniji za Mediteran i o zemljama južnog susjedstva, posebno rezoluciju od 10. svibnja 2012. naslovljenu „Trgovinom prema promjeni: strategija trgovine i ulaganja EU-a za južni Mediteran nakon revolucija Arapskog proljeća” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Uniji za Mediteran i o zemljama južnog susjedstva, posebno rezoluciju od 10. svibnja 2012. naslovljenu „Trgovinom prema promjeni: strategija trgovine i ulaganja EU-a za južni Mediteran nakon revolucija Arapskog proljeća” (7),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za međunarodnu trgovinu,, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za međunarodnu trgovinu,,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su odnosi između EU-a i Tunisa bliski i da sežu daleko u povijest, da je Europska unija po važnosti prvi trgovinski partner Tunisa i da je Tunis 34. trgovinski partner Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da su odnosi između EU-a i Tunisa bliski i da sežu daleko u povijest, da je Europska unija po važnosti prvi trgovinski partner Tunisa i da je Tunis 34. trgovinski partner Unije;

| B. | budući da je prvi sporazum o trgovinskoj suradnji između ove dvije strane sklopljen 1969. i da je Tunis bio prva država s južne obale Sredozemlja koja je 1995. potpisala sporazum o pridruživanju s Europskom unijom; |
| --- | --- |

B.

budući da je prvi sporazum o trgovinskoj suradnji između ove dvije strane sklopljen 1969. i da je Tunis bio prva država s južne obale Sredozemlja koja je 1995. potpisala sporazum o pridruživanju s Europskom unijom;

| C. | budući da su Europska unija i Tunis 13. listopada 2015. započeli ambiciozne pregovore o Sporazumu o slobodnoj trgovini na temelju mandata koji su države članice Unije jednoglasno usvojile 14. prosinca 2011. i da se prvi krug pregovora održao od 19. do 22. listopada 2015.; |
| --- | --- |

C.

budući da su Europska unija i Tunis 13. listopada 2015. započeli ambiciozne pregovore o Sporazumu o slobodnoj trgovini na temelju mandata koji su države članice Unije jednoglasno usvojile 14. prosinca 2011. i da se prvi krug pregovora održao od 19. do 22. listopada 2015.;

| D. | budući da su uvodni razgovori između Europske unije i Tunisa o detaljnom i sveobuhvatnom Sporazumu o slobodnoj trgovini trajali četiri godine te da je Tunis osnovao nacionalni odbor, čiji je zadatak bio utvrditi prioritete; |
| --- | --- |

D.

budući da su uvodni razgovori između Europske unije i Tunisa o detaljnom i sveobuhvatnom Sporazumu o slobodnoj trgovini trajali četiri godine te da je Tunis osnovao nacionalni odbor, čiji je zadatak bio utvrditi prioritete;

| E. | budući da se sklapanjem ambicioznog trgovinskog partnerstva produbljuju trgovinski odnosi između EU-a i Tunisa, što treba stvoriti prilike za rast i približavanje gospodarstava Tunisa i Europske unije; budući da to partnerstvo treba doprinijeti političkoj i demokratskoj stabilizaciji Tunisa; |
| --- | --- |

E.

budući da se sklapanjem ambicioznog trgovinskog partnerstva produbljuju trgovinski odnosi između EU-a i Tunisa, što treba stvoriti prilike za rast i približavanje gospodarstava Tunisa i Europske unije; budući da to partnerstvo treba doprinijeti političkoj i demokratskoj stabilizaciji Tunisa;

| F. | budući da je trgovinsko partnerstvo samo dio većeg projekta u okviru susjedskih odnosa između Europske unije i Tunisa, utvrđenih Mediteranskim sporazumom o pridruživanju iz 1995., kojim se uređuje provedba područja slobodne trgovine i odredbi o poljoprivredi i uslugama; budući da je Vijeće za pridruživanje između EU-a i Tunisa 17. ožujka 2015. usvojilo novi akcijski plan, kojim se uspostavlja povlašteno partnerstvo u cilju ostvarenja većeg stupnja ekonomske integracije; budući da u okviru preispitivanja europske politike susjedstva treba promicati zajedničke vrijednosti i interese Unije i Tunisa, solidaran društveni i gospodarski razvoj i otvaranje radnih mjesta za mlade te da treba postići gospodarsku stabilnost; |
| --- | --- |

F.

budući da je trgovinsko partnerstvo samo dio većeg projekta u okviru susjedskih odnosa između Europske unije i Tunisa, utvrđenih Mediteranskim sporazumom o pridruživanju iz 1995., kojim se uređuje provedba područja slobodne trgovine i odredbi o poljoprivredi i uslugama; budući da je Vijeće za pridruživanje između EU-a i Tunisa 17. ožujka 2015. usvojilo novi akcijski plan, kojim se uspostavlja povlašteno partnerstvo u cilju ostvarenja većeg stupnja ekonomske integracije; budući da u okviru preispitivanja europske politike susjedstva treba promicati zajedničke vrijednosti i interese Unije i Tunisa, solidaran društveni i gospodarski razvoj i otvaranje radnih mjesta za mlade te da treba postići gospodarsku stabilnost;

| G. | budući da je Tunis, kolijevka događaja poznatih pod nazivom „Arapsko proljeće”, jedina zemlja u regiji Bliskog istoka i sjeverne Afrike u kojoj se provodi demokratska i politička tranzicija te stoga predstavlja primjer za cijelu tu regiju; |
| --- | --- |

G.

budući da je Tunis, kolijevka događaja poznatih pod nazivom „Arapsko proljeće”, jedina zemlja u regiji Bliskog istoka i sjeverne Afrike u kojoj se provodi demokratska i politička tranzicija te stoga predstavlja primjer za cijelu tu regiju;

| H. | budući da su politička stabilnost i ekonomski razvoj usko povezani i da se ovim trgovinskim sporazumom tuniškom i europskom gospodarstvu moraju pružiti realne mogućnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da su politička stabilnost i ekonomski razvoj usko povezani i da se ovim trgovinskim sporazumom tuniškom i europskom gospodarstvu moraju pružiti realne mogućnosti;

| I. | budući da Europska unija mora usporedno s pregovorima nastaviti pružati pomoć Tunisu i intenzivirati je te da mu tijekom pregovora i kasnije u fazi provedbe odredbi Sporazuma mora pružiti odgovarajuću i primjerenu financijsku i tehničku pomoć te razviti pravo partnerstvo u okviru kojega se može voditi računa o interesima stanovništva s obje strane Sredozemlja; |
| --- | --- |

I.

budući da Europska unija mora usporedno s pregovorima nastaviti pružati pomoć Tunisu i intenzivirati je te da mu tijekom pregovora i kasnije u fazi provedbe odredbi Sporazuma mora pružiti odgovarajuću i primjerenu financijsku i tehničku pomoć te razviti pravo partnerstvo u okviru kojega se može voditi računa o interesima stanovništva s obje strane Sredozemlja;

| J. | budući da je u interesu i Tunisa i Europske unije promicati i jačati proces regionalne integracije na razini jug-jug između Tunisa i njegovih susjednih država, posebno u okviru Sporazuma iz Agadira; budući da se ta nastojanja moraju nadopuniti pregovorima o slobodnoj trgovini između Tunisa i EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je u interesu i Tunisa i Europske unije promicati i jačati proces regionalne integracije na razini jug-jug između Tunisa i njegovih susjednih država, posebno u okviru Sporazuma iz Agadira; budući da se ta nastojanja moraju nadopuniti pregovorima o slobodnoj trgovini između Tunisa i EU-a;

| K. | budući da demokratska tranzicija u Tunisu i dalje služi kao primjer ostalim državama regije; budući da je 26. siječnja 2014. Nacionalna ustavotvorna skupština usvojila novi tuniški ustav; budući da je taj ustav primjer zaštite prava i sloboda; budući da je 21. prosinca 2014. na slobodnim, višestranačkim i transparentnim izborima za predsjednika Republike Tunis izabran Bedži Said Sebsi; |
| --- | --- |

K.

budući da demokratska tranzicija u Tunisu i dalje služi kao primjer ostalim državama regije; budući da je 26. siječnja 2014. Nacionalna ustavotvorna skupština usvojila novi tuniški ustav; budući da je taj ustav primjer zaštite prava i sloboda; budući da je 21. prosinca 2014. na slobodnim, višestranačkim i transparentnim izborima za predsjednika Republike Tunis izabran Bedži Said Sebsi;

| L. | budući da tuniško civilno društvo zahvaljujući svojoj dinamičnosti i razini obrazovanosti ima ključnu ulogu u demokratskoj tranziciji zemlje; budući da ono treba i dalje biti izbliza uključeno u postupak političkih rasprava, uključujući ove pregovore koji su u tijeku; |
| --- | --- |

L.

budući da tuniško civilno društvo zahvaljujući svojoj dinamičnosti i razini obrazovanosti ima ključnu ulogu u demokratskoj tranziciji zemlje; budući da ono treba i dalje biti izbliza uključeno u postupak političkih rasprava, uključujući ove pregovore koji su u tijeku;

| M. | budući da dodjela Nobelove nagrade Tuniškom nacionalnom kvartetu za dijalog predstavlja priznanje napora ostvarenih u cilju jačanja demokracije i ohrabrenje za nastavak tog puta; budući da je nužno sklopiti sporazum koji će služiti kao primjer kako bi se smanjila zabrinutost civilnog društva; |
| --- | --- |

M.

budući da dodjela Nobelove nagrade Tuniškom nacionalnom kvartetu za dijalog predstavlja priznanje napora ostvarenih u cilju jačanja demokracije i ohrabrenje za nastavak tog puta; budući da je nužno sklopiti sporazum koji će služiti kao primjer kako bi se smanjila zabrinutost civilnog društva;

Činjenice o ekonomskoj, političkoj i socijalnoj situaciji u Tunisu

| 1. | snažno osuđuje terorističke napade koji su posljednjih mjeseci počinjeni u Tunisu i u kojim je broj žrtava bio velik; smatra da je Tunis suočen s visokom razinom opasnosti od terorizma i podsjeća da su napad 24. studenoga 2015. na autobus predsjedničkog osiguranja, teroristički napad počinjen 26. lipnja 2015. u Susi te napad na muzej Bardo 18. ožujka 2015. ozbiljno narušili turističke izglede za ljeto 2015., a turizam i s njime povezani sektori čine 15 % BNP-a te zemlje; izražava potpunu solidarnost s Tunisom i ponovo ističe da podržava borbu tuniških vlasti protiv terorizma te njihovo poštovanje ljudskih prava i države prava; |
| --- | --- |

1.

snažno osuđuje terorističke napade koji su posljednjih mjeseci počinjeni u Tunisu i u kojim je broj žrtava bio velik; smatra da je Tunis suočen s visokom razinom opasnosti od terorizma i podsjeća da su napad 24. studenoga 2015. na autobus predsjedničkog osiguranja, teroristički napad počinjen 26. lipnja 2015. u Susi te napad na muzej Bardo 18. ožujka 2015. ozbiljno narušili turističke izglede za ljeto 2015., a turizam i s njime povezani sektori čine 15 % BNP-a te zemlje; izražava potpunu solidarnost s Tunisom i ponovo ističe da podržava borbu tuniških vlasti protiv terorizma te njihovo poštovanje ljudskih prava i države prava;

| 2. | konstatira da je tuniško gospodarstvo suočeno s ozbiljnim poteškoćama, da je stopa rasta BDP-a 2014. iznosila 2,3 %, da stopa nezaposlenosti 2015. iznosi čak 15 % aktivnog stanovništva, da je 28,6 % osoba s visokom stručnom spremom nezaposleno i da je nezaposlenost mladih u Tunisu u porastu; |
| --- | --- |

2.

konstatira da je tuniško gospodarstvo suočeno s ozbiljnim poteškoćama, da je stopa rasta BDP-a 2014. iznosila 2,3 %, da stopa nezaposlenosti 2015. iznosi čak 15 % aktivnog stanovništva, da je 28,6 % osoba s visokom stručnom spremom nezaposleno i da je nezaposlenost mladih u Tunisu u porastu;

| 3. | ističe da postoji jasna demografska i gospodarska neravnoteža između Europske unije i Tunisa, što opravdava asimetričnu i progresivnu strategiju za pregovore; |
| --- | --- |

3.

ističe da postoji jasna demografska i gospodarska neravnoteža između Europske unije i Tunisa, što opravdava asimetričnu i progresivnu strategiju za pregovore;

| 4. | podsjeća da u Tunisu postoje velike regionalne nejednakosti između glavnog grada Tunisa i ostalih regija u zemlji te vrlo velike razlike u razvoju između obalnih i središnjih područja zemlje, osobito u pogledu stope nezaposlenosti, pristupa zdravstvenim uslugama i obrazovanju, te da bi se zbog klimatskih promjena te razlike mogle povećavati; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da u Tunisu postoje velike regionalne nejednakosti između glavnog grada Tunisa i ostalih regija u zemlji te vrlo velike razlike u razvoju između obalnih i središnjih područja zemlje, osobito u pogledu stope nezaposlenosti, pristupa zdravstvenim uslugama i obrazovanju, te da bi se zbog klimatskih promjena te razlike mogle povećavati;

| 5. | podsjeća da u Tunisu postoji nesklad na tržištu rada među različitim sektorima obuhvaćenima trgovinskim sporazumom koji bi, ako se ne uravnoteži, mogao dovesti do viška radne snage u poljoprivrednom sektoru i nestanka drugih sektora važnih za diversifikaciju tuniškog gospodarstva, poput industrijske proizvodnje i rudarstva; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da u Tunisu postoji nesklad na tržištu rada među različitim sektorima obuhvaćenima trgovinskim sporazumom koji bi, ako se ne uravnoteži, mogao dovesti do viška radne snage u poljoprivrednom sektoru i nestanka drugih sektora važnih za diversifikaciju tuniškog gospodarstva, poput industrijske proizvodnje i rudarstva;

| 6. | napominje da je demokratska tranzicija Tunisa najuspješnija u regiji i da je među zemljama južne obale Sredozemlja Tunis odabrao jedinstven politički model i model gospodarskog razvoja te traži od Europske komisije da to svakako uzme u obzir tijekom pregovora; smatra da Unija mora poduzeti sve moguće mjere kako bi podržala demokratsku tranziciju Tunisa prema stabilnom i pluralističkom društvu; |
| --- | --- |

6.

napominje da je demokratska tranzicija Tunisa najuspješnija u regiji i da je među zemljama južne obale Sredozemlja Tunis odabrao jedinstven politički model i model gospodarskog razvoja te traži od Europske komisije da to svakako uzme u obzir tijekom pregovora; smatra da Unija mora poduzeti sve moguće mjere kako bi podržala demokratsku tranziciju Tunisa prema stabilnom i pluralističkom društvu;

| 7. | zaključuje da se Tunis nalazi u vrlo nestabilnom regionalnom okruženju, posebno s obzirom na sukob u Libiji i izraženo nasilje u Alžiru, dvjema susjednim državama; |
| --- | --- |

7.

zaključuje da se Tunis nalazi u vrlo nestabilnom regionalnom okruženju, posebno s obzirom na sukob u Libiji i izraženo nasilje u Alžiru, dvjema susjednim državama;

| 8. | konstatira da je Tunis prihvatio više od 1,8 milijuna izbjeglica iz Libije i da ta brojka predstavlja 16 % ukupnog broja stanovnika Tunisa; |
| --- | --- |

8.

konstatira da je Tunis prihvatio više od 1,8 milijuna izbjeglica iz Libije i da ta brojka predstavlja 16 % ukupnog broja stanovnika Tunisa;

Uvjeti za uspješan trgovinski sporazum između Europske Unije i Tunisa

| 9. | pozdravlja početak pregovora u jesen 2015. u cilju sklapanja Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Tunisa na temelju mandata koji je Vijeće usvojilo 2011. nakon Arapskog proljeća; napominje da je Tunis od 2011. osnažio svoju demokratsku tranziciju proglašenjem novog Ustava 26. siječnja 2014. te održavanjem parlamentarnih i predsjedničkih izbora 26. listopada odnosno 23. studenoga 2014.; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja početak pregovora u jesen 2015. u cilju sklapanja Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Tunisa na temelju mandata koji je Vijeće usvojilo 2011. nakon Arapskog proljeća; napominje da je Tunis od 2011. osnažio svoju demokratsku tranziciju proglašenjem novog Ustava 26. siječnja 2014. te održavanjem parlamentarnih i predsjedničkih izbora 26. listopada odnosno 23. studenoga 2014.;

| 10. | smatra da taj Sporazum nije važan samo zbog svoje trgovinske dimenzije i da mu cilj svakako treba biti da doprinese stabilnosti Tunisa, jačanju njegove demokracije i poticanju njegovog gospodarstva, što će istodobno imati pozitivan utjecaj na potrošačke cijene i zapošljavanje, na plaće kvalificiranih i nekvalificiranih radnika te na smanjenje nejednakosti; traži da se prije sklapanja u Sporazumu ponude odgovori na te ključne probleme; |
| --- | --- |

10.

smatra da taj Sporazum nije važan samo zbog svoje trgovinske dimenzije i da mu cilj svakako treba biti da doprinese stabilnosti Tunisa, jačanju njegove demokracije i poticanju njegovog gospodarstva, što će istodobno imati pozitivan utjecaj na potrošačke cijene i zapošljavanje, na plaće kvalificiranih i nekvalificiranih radnika te na smanjenje nejednakosti; traži da se prije sklapanja u Sporazumu ponude odgovori na te ključne probleme;

| 11. | poziva pregovarače da sklope stupnjevit i asimetričan sporazum i da vode računa o ozbiljnim gospodarskim razlikama između dvije strane, da tijekom pregovora pokažu da mogu biti fleksibilni, pristupačni, inovativni, transparentni i prilagodljivi, da na umu imaju da taj sporazum, koji će donijeti prednosti objema stranama, treba prije svega biti na korist tuniškog gospodarstva i društva, vodeći računa naravno o lokalnim posebnostima, osjetljivim pitanjima, kulturi i socio-ekonomskim obilježjima, no da istovremeno ne smije dovesti do preusmjeravanja tuniške trgovine s drugim zemljama unutar regije; |
| --- | --- |

11.

poziva pregovarače da sklope stupnjevit i asimetričan sporazum i da vode računa o ozbiljnim gospodarskim razlikama između dvije strane, da tijekom pregovora pokažu da mogu biti fleksibilni, pristupačni, inovativni, transparentni i prilagodljivi, da na umu imaju da taj sporazum, koji će donijeti prednosti objema stranama, treba prije svega biti na korist tuniškog gospodarstva i društva, vodeći računa naravno o lokalnim posebnostima, osjetljivim pitanjima, kulturi i socio-ekonomskim obilježjima, no da istovremeno ne smije dovesti do preusmjeravanja tuniške trgovine s drugim zemljama unutar regije;

| 12. | pozdravlja petogodišnji plan reformi gospodarstva tuniške vlade (za razdoblje 2015. – 2020.), kojim se želi smanjiti stopa nezaposlenosti, regionalne nejednakosti u zemlji i diversificirati gospodarstvo; smatra da Sporazum o slobodnoj trgovini mora biti u skladu s ciljevima tog plana; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja petogodišnji plan reformi gospodarstva tuniške vlade (za razdoblje 2015. – 2020.), kojim se želi smanjiti stopa nezaposlenosti, regionalne nejednakosti u zemlji i diversificirati gospodarstvo; smatra da Sporazum o slobodnoj trgovini mora biti u skladu s ciljevima tog plana;

| 13. | podsjeća da su za Tunis to prvi trgovinski pregovori tih razmjera i da je zbog toga važno da se tuniški gospodarski sektori otvaraju postupno, u fazama i asimetrično, da se za osjetljive sektore predvide prijelazna razdoblja te da se iz pregovora isključe određeni proizvodi za koje strane ocijene da su u osjetljivom položaju; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da su za Tunis to prvi trgovinski pregovori tih razmjera i da je zbog toga važno da se tuniški gospodarski sektori otvaraju postupno, u fazama i asimetrično, da se za osjetljive sektore predvide prijelazna razdoblja te da se iz pregovora isključe određeni proizvodi za koje strane ocijene da su u osjetljivom položaju;

| 14. | podsjeća da je od ključne važnosti da Tunis od Europske unije primi znatnu financijsku i tehničku pomoć te podršku za trgovinske pregovore kako bi se na odgovarajući način provele različite odredbe Sporazuma o slobodnoj trgovini; traži da se financijska pomoć dodjeljuje transparentno i da je zaista iskoriste oni kojima je namijenjena; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da je od ključne važnosti da Tunis od Europske unije primi znatnu financijsku i tehničku pomoć te podršku za trgovinske pregovore kako bi se na odgovarajući način provele različite odredbe Sporazuma o slobodnoj trgovini; traži da se financijska pomoć dodjeljuje transparentno i da je zaista iskoriste oni kojima je namijenjena;

| 15. | podržava potporu koju Europska investicijska banka pruža brojnim projektima u Tunisu; ističe da ta potpora doprinosi gospodarskoj diversifikaciji Tunisa te otvaranju radnih mjesta, osobito za mlade; |
| --- | --- |

15.

podržava potporu koju Europska investicijska banka pruža brojnim projektima u Tunisu; ističe da ta potpora doprinosi gospodarskoj diversifikaciji Tunisa te otvaranju radnih mjesta, osobito za mlade;

| 16. | pozdravlja činjenicu da je Europskoj uniji Tunis jedna od prioritetnih zemalja u njezinoj politici susjedstva u odnosu na države južnog Sredozemlja te da je Tunisu za provedbu gospodarskih reformi odobrila makrofinancijsku pomoć u obliku zajma u iznosu od 300 milijuna eura; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja činjenicu da je Europskoj uniji Tunis jedna od prioritetnih zemalja u njezinoj politici susjedstva u odnosu na države južnog Sredozemlja te da je Tunisu za provedbu gospodarskih reformi odobrila makrofinancijsku pomoć u obliku zajma u iznosu od 300 milijuna eura;

| 17. | ipak traži od Europske unije, kao i od njezinih država članica, EIB-a i EBRD-a da i dalje budu uz stanovnike Tunisa te da intenziviraju svoje programe pomoći i potpore, između ostalog uvođenjem iznimnih autonomnih trgovinskih mjera kako bi Tunisu pomogli da ojača svoj demokratski proces; pozdravlja činjenicu da su neke države članice uvele „partnerstva za preobrazbu Tunisa”; poziva Europsku uniju da nastavi svoj program smanjenja regionalnih nejednakosti u pogledu pristupa zdravstvenim uslugama osnovne pomoći u Tunisu; |
| --- | --- |

17.

ipak traži od Europske unije, kao i od njezinih država članica, EIB-a i EBRD-a da i dalje budu uz stanovnike Tunisa te da intenziviraju svoje programe pomoći i potpore, između ostalog uvođenjem iznimnih autonomnih trgovinskih mjera kako bi Tunisu pomogli da ojača svoj demokratski proces; pozdravlja činjenicu da su neke države članice uvele „partnerstva za preobrazbu Tunisa”; poziva Europsku uniju da nastavi svoj program smanjenja regionalnih nejednakosti u pogledu pristupa zdravstvenim uslugama osnovne pomoći u Tunisu;

| 18. | poziva Europsku uniju da u obzir uzme činjenicu da je u tim pregovorima Tunis u specifičnom položaju, posebno kada je riječ o osjetljivoj demokratskoj tranziciji i razlici u gospodarskom razvoju između Unije i Tunisa te da stalno ima u vidu činjenicu da su najbolja rješenja ona koja idu u korist obiju strana; |
| --- | --- |

18.

poziva Europsku uniju da u obzir uzme činjenicu da je u tim pregovorima Tunis u specifičnom položaju, posebno kada je riječ o osjetljivoj demokratskoj tranziciji i razlici u gospodarskom razvoju između Unije i Tunisa te da stalno ima u vidu činjenicu da su najbolja rješenja ona koja idu u korist obiju strana;

| 19. | poziva Komisiju da se pobrine da ti pregovori brzo rezultiraju konkretnom dobiti za europsko i tuniško gospodarstvo u ključnim sektorima, kao i dobiti za sve relevantne dionike, a posebno mala i srednja te vrlo mala poduzeća; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da se pobrine da ti pregovori brzo rezultiraju konkretnom dobiti za europsko i tuniško gospodarstvo u ključnim sektorima, kao i dobiti za sve relevantne dionike, a posebno mala i srednja te vrlo mala poduzeća;

| 20. | naglašava da se tim Sporazumom mora pridonijeti razvoju i diversifikaciji tuniškog gospodarstva, koje se trenutno temelji na poljoprivredi, smanjenju regionalnih nejednakosti te da od njega konkretnu korist mora imati cjelokupno stanovništvo Tunisa i Europe; |
| --- | --- |

20.

naglašava da se tim Sporazumom mora pridonijeti razvoju i diversifikaciji tuniškog gospodarstva, koje se trenutno temelji na poljoprivredi, smanjenju regionalnih nejednakosti te da od njega konkretnu korist mora imati cjelokupno stanovništvo Tunisa i Europe;

| 21. | pozdravlja činjenicu da je Tunis pokrenuo značajne socijalne i gospodarske reforme; inzistira na tome da se te reforme nastave i tijekom razdoblja pregovora kako bi zemlja mogla ostvariti maksimalnu korist od Sporazuma; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja činjenicu da je Tunis pokrenuo značajne socijalne i gospodarske reforme; inzistira na tome da se te reforme nastave i tijekom razdoblja pregovora kako bi zemlja mogla ostvariti maksimalnu korist od Sporazuma;

| 22. | smatra da taj Sporazum mora doprinijeti produbljenju gospodarske suradnje između Europske unije i Tunisa koja već bilježi veliki napredak zahvaljujući ukidanju plaćanja carine na industrijske proizvode, u skladu sa Sporazumom o pridruživanju; stoga predlaže novi naziv „gospodarsko partnerstvo između Europske Unije i Tunisa”; |
| --- | --- |

22.

smatra da taj Sporazum mora doprinijeti produbljenju gospodarske suradnje između Europske unije i Tunisa koja već bilježi veliki napredak zahvaljujući ukidanju plaćanja carine na industrijske proizvode, u skladu sa Sporazumom o pridruživanju; stoga predlaže novi naziv „gospodarsko partnerstvo između Europske Unije i Tunisa”;

| 23. | snažno potiče Komisiju i vladu Tunisa da na jasan i precizan način pomognu tuniškom i europskom civilnom društvu uključiti se u sve faze pregovore te da budu inovativni; u tom smislu izražava zadovoljstvo zbog uključenosti tuniškog civilnog društva u prvi krug pregovora i zahtijeva da savjetovanja budu otvorena, trasnparentna i da se u njima više uzima u obzir raznolikost tuniškog civilnog društva, na temelju najbolje prakse uspostavljene u drugim sličnim pregovorima; |
| --- | --- |

23.

snažno potiče Komisiju i vladu Tunisa da na jasan i precizan način pomognu tuniškom i europskom civilnom društvu uključiti se u sve faze pregovore te da budu inovativni; u tom smislu izražava zadovoljstvo zbog uključenosti tuniškog civilnog društva u prvi krug pregovora i zahtijeva da savjetovanja budu otvorena, trasnparentna i da se u njima više uzima u obzir raznolikost tuniškog civilnog društva, na temelju najbolje prakse uspostavljene u drugim sličnim pregovorima;

| 24. | u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je Ministarstvo trgovine i obrtništva pokrenulo internetsku stranicu namijenjenu upoznavanju javnosti s ALECA-om i želju pregovarača da objave konačni tekst u trojezičnoj verziji; smatra da bi se tuniško civilno društvo moglo u pregovore uključiti i kroz nadzorni odbor za analizu utjecaja; |
| --- | --- |

24.

u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je Ministarstvo trgovine i obrtništva pokrenulo internetsku stranicu namijenjenu upoznavanju javnosti s ALECA-om i želju pregovarača da objave konačni tekst u trojezičnoj verziji; smatra da bi se tuniško civilno društvo moglo u pregovore uključiti i kroz nadzorni odbor za analizu utjecaja;

| 25. | snažno poziva Vijeće da objavi pregovarački mandat koji su države članice jednoglasno usvojile 14. prosinca 2011.; |
| --- | --- |

25.

snažno poziva Vijeće da objavi pregovarački mandat koji su države članice jednoglasno usvojile 14. prosinca 2011.;

| 26. | potiče na uspostavu redovitog dijaloga između tuniških i europskih zastupnika za vrijeme trajanja pregovora; u tom smislu pozdravlja osnivanje mješovitog parlamentarnog odbora EU-Tunis koji će imati središnju ulogu tako što će europskim i tuniškim parlamentarnim zastupnicima omogućiti da se redovito sastaju i da izbliza prate tijek pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

26.

potiče na uspostavu redovitog dijaloga između tuniških i europskih zastupnika za vrijeme trajanja pregovora; u tom smislu pozdravlja osnivanje mješovitog parlamentarnog odbora EU-Tunis koji će imati središnju ulogu tako što će europskim i tuniškim parlamentarnim zastupnicima omogućiti da se redovito sastaju i da izbliza prate tijek pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini;

| 27. | nada se da će se tim dijalogom omogućiti bolja procjena očekivanja i nedoumica obiju strana i na taj način poboljšati uvjeti sporazuma; |
| --- | --- |

27.

nada se da će se tim dijalogom omogućiti bolja procjena očekivanja i nedoumica obiju strana i na taj način poboljšati uvjeti sporazuma;

| 28. | podsjeća da Unija za Mediteran podržava razvoj konkretnih projekata u regiji i da u tom smislu može pružiti stručnu pomoć tijekom pregovora o Sporazumu; |
| --- | --- |

28.

podsjeća da Unija za Mediteran podržava razvoj konkretnih projekata u regiji i da u tom smislu može pružiti stručnu pomoć tijekom pregovora o Sporazumu;

| 29. | traži od obje strane, uključujući Europski parlament, da provedu detaljne i transparentne studije učinka i procjena po sektorima, a u pogledu utjecaja Sporazuma na različita područja, posebno na usluge, javnu nabavu, konkurentnost malih i srednjih poduzeća, zapošljavanje, poljoprivredu, okoliš i sva ostala prioritetna područja; napominje da je Tunisa zatražio da se od početka uključe tuniški stručnjaci kako bi se zajamčila vjerodostojnost podataka procjene učinka u samom Tunisu; |
| --- | --- |

29.

traži od obje strane, uključujući Europski parlament, da provedu detaljne i transparentne studije učinka i procjena po sektorima, a u pogledu utjecaja Sporazuma na različita područja, posebno na usluge, javnu nabavu, konkurentnost malih i srednjih poduzeća, zapošljavanje, poljoprivredu, okoliš i sva ostala prioritetna područja; napominje da je Tunisa zatražio da se od početka uključe tuniški stručnjaci kako bi se zajamčila vjerodostojnost podataka procjene učinka u samom Tunisu;

| 30. | traži da navedene studije učinka i procjene po sektorima financira Europska unija i da, u skladu sa zahtjevima koje je postavilo više organizacija tuniškog civilnog društva, prije njih bude izvršena ex-post procjena društveno-gospodarskih učinaka Sporazuma o pridruživanju iz 1995.; |
| --- | --- |

30.

traži da navedene studije učinka i procjene po sektorima financira Europska unija i da, u skladu sa zahtjevima koje je postavilo više organizacija tuniškog civilnog društva, prije njih bude izvršena ex-post procjena društveno-gospodarskih učinaka Sporazuma o pridruživanju iz 1995.;

| 31. | poziva Komisiju da čim prije utvrdi je li Sporazum mješovite ili isključive prirode te od nje da traži da od početka pregovora u raspravu uključi i nacionalne parlamente država članica; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da čim prije utvrdi je li Sporazum mješovite ili isključive prirode te od nje da traži da od početka pregovora u raspravu uključi i nacionalne parlamente država članica;

| 32. | naglašava da se tijekom pregovora u obzir moraju uzeti ekološki uvjeti na području Sredozemlja koji ograničavaju poljoprivredne aktivnosti, posebice nedostatak vode, te da je potrebno zalagati se za održivi gospodarski model u pogledu zaštite okoliša i upravljanja prirodnim resursima; |
| --- | --- |

32.

naglašava da se tijekom pregovora u obzir moraju uzeti ekološki uvjeti na području Sredozemlja koji ograničavaju poljoprivredne aktivnosti, posebice nedostatak vode, te da je potrebno zalagati se za održivi gospodarski model u pogledu zaštite okoliša i upravljanja prirodnim resursima;

| 33. | ističe da su trgovinski pregovori s Tunisom dio šire slike euro-mediteranskih trgovinskih odnosa; ustraje u zahtjevu da se ubrzo održi deseta konferencija ministara trgovine Unije za Mediteran, koja se odgađa sine die od 2013., kako bi se razmotrili trgovinski ulozi regije i radni prioriteti koje treba utvrditi za sljedeće godine; |
| --- | --- |

33.

ističe da su trgovinski pregovori s Tunisom dio šire slike euro-mediteranskih trgovinskih odnosa; ustraje u zahtjevu da se ubrzo održi deseta konferencija ministara trgovine Unije za Mediteran, koja se odgađa sine die od 2013., kako bi se razmotrili trgovinski ulozi regije i radni prioriteti koje treba utvrditi za sljedeće godine;

Viđenje pregovora po sektorima

| 34. | poziva da se u okviru Sporazuma odgovarajuća važnost da uslužnom sektoru, koji predstavlja važan potencijal za rast tuniškog gospodarstva i koji bi trebao privući strateška ulaganja; u svjetlu činjenice da su ovo prvi trgovinski pregovori ovog opsega za Tunis, smatra da se pregovori o uslugama trebaju izričito odnositi na sektore u kojima ugovorne strane žele ostvariti mogućnost pristupa tržištu i nacionalnim postupcima; |
| --- | --- |

34.

poziva da se u okviru Sporazuma odgovarajuća važnost da uslužnom sektoru, koji predstavlja važan potencijal za rast tuniškog gospodarstva i koji bi trebao privući strateška ulaganja; u svjetlu činjenice da su ovo prvi trgovinski pregovori ovog opsega za Tunis, smatra da se pregovori o uslugama trebaju izričito odnositi na sektore u kojima ugovorne strane žele ostvariti mogućnost pristupa tržištu i nacionalnim postupcima;

| 35. | podsjeća da je javni sektor od temeljne važnosti za Tunis i da je u njemu zaposlena većina tuniških kvalificiranih radnika; |
| --- | --- |

35.

podsjeća da je javni sektor od temeljne važnosti za Tunis i da je u njemu zaposlena većina tuniških kvalificiranih radnika;

| 36. | podsjeća da su u Tunisu prisutni brojni start-upovi, mikropoduzeća i vrlo dinamična mala i srednja poduzeća u području visokih tehnologija i traži da se Sporazumom prednost da njihovim sposobnostima razvoja i internacionalizaciji; ističe da je Tunis zatražio da se u Sporazum uključe ambiciozne i uravnotežene odredbe o e-trgovini; |
| --- | --- |

36.

podsjeća da su u Tunisu prisutni brojni start-upovi, mikropoduzeća i vrlo dinamična mala i srednja poduzeća u području visokih tehnologija i traži da se Sporazumom prednost da njihovim sposobnostima razvoja i internacionalizaciji; ističe da je Tunis zatražio da se u Sporazum uključe ambiciozne i uravnotežene odredbe o e-trgovini;

| 37. | poziva obje strane da i zajedničkim inicijativama potaknu rast razina zaposlenosti, što je ključan uvjet za gospodarski oporavak i političku stabilnost Tunisa; |
| --- | --- |

37.

poziva obje strane da i zajedničkim inicijativama potaknu rast razina zaposlenosti, što je ključan uvjet za gospodarski oporavak i političku stabilnost Tunisa;

| 38. | smatra da mali proizvođači i mali poduzetnici moraju imati koristi od Sporazuma jer su neophodni za gospodarsko tkivo Tunisa; potiče razvoj redovitog dijaloga između poduzetnika, stručnih organizacija i tijela za obuku, koji će prije svega omogućiti promicanje dobrih praksi i bolje razumijevanje teškoća i očekivanja uključenih strana; |
| --- | --- |

38.

smatra da mali proizvođači i mali poduzetnici moraju imati koristi od Sporazuma jer su neophodni za gospodarsko tkivo Tunisa; potiče razvoj redovitog dijaloga između poduzetnika, stručnih organizacija i tijela za obuku, koji će prije svega omogućiti promicanje dobrih praksi i bolje razumijevanje teškoća i očekivanja uključenih strana;

| 39. | smatra da u sklopu pregovora o poglavlju o tržišnom natjecanju treba postupati oprezno, postupno i fleksibilno s obzirom na strateški karakter državnih potpora za tuniški gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

39.

smatra da u sklopu pregovora o poglavlju o tržišnom natjecanju treba postupati oprezno, postupno i fleksibilno s obzirom na strateški karakter državnih potpora za tuniški gospodarski razvoj;

| 40. | podsjeća na važnost osnivanja komora za bilateralnu trgovinu koje će predstavljati stalne forume u okviru kojih će različiti dionici moći pokretati međusobna partnerstva i razvijati gospodarske i trgovinske djelatnosti; |
| --- | --- |

40.

podsjeća na važnost osnivanja komora za bilateralnu trgovinu koje će predstavljati stalne forume u okviru kojih će različiti dionici moći pokretati međusobna partnerstva i razvijati gospodarske i trgovinske djelatnosti;

| 41. | traži od Komisije da olakša dodjelu viza za kratkotrajni boravak za obavljanje usluga tipa „Move IV” koje zahtijevaju putovanja osoba tijekom ograničenog razdoblja prema preciznim uvjetima utvrđenima ugovorima i domaćim zakonodavstvom; naglašava da se ničime u Sporazumu ne smije spriječiti da EU i njegove države članice primjenjuju mjere kojima se regulira ulazak i privremeni boravak fizičkih osoba na njihovu teritoriju, što uključuje mjere nužne za uredno kretanje fizičkih osoba preko njihovih granica poput, između ostalog, mjera u pogledu prihvata ili uvjeta za prihvat; |
| --- | --- |

41.

traži od Komisije da olakša dodjelu viza za kratkotrajni boravak za obavljanje usluga tipa „Move IV” koje zahtijevaju putovanja osoba tijekom ograničenog razdoblja prema preciznim uvjetima utvrđenima ugovorima i domaćim zakonodavstvom; naglašava da se ničime u Sporazumu ne smije spriječiti da EU i njegove države članice primjenjuju mjere kojima se regulira ulazak i privremeni boravak fizičkih osoba na njihovu teritoriju, što uključuje mjere nužne za uredno kretanje fizičkih osoba preko njihovih granica poput, između ostalog, mjera u pogledu prihvata ili uvjeta za prihvat;

| 42. | nada se da će taj Sporazum pridonijeti trajnoj uspostavi povoljnih uvjeta u Tunisu kojima se privlače dugoročna ulaganja u ključne i dinamične gospodarske sektore s velikom dodanom vrijednošću, poput turizma, energije, uključujući i obnovljive izvore energije, usluga visoke tehnologije, digitalnog gospodarstva i razmjene podataka; poziva Komisiju da doda poglavlje o ulaganjima kako bi olakšala izravna strana ulaganja između Europske unije i Tunisa te da ubrza uvođenje euro-mediteranskog mehanizma za olakšavanje ulaganja i trgovine koji će omogućiti prikupljanje relevantnih informacija i podataka, jačanje trgovinskih partnerstva te posebice pogodovati Tunisu; |
| --- | --- |

42.

nada se da će taj Sporazum pridonijeti trajnoj uspostavi povoljnih uvjeta u Tunisu kojima se privlače dugoročna ulaganja u ključne i dinamične gospodarske sektore s velikom dodanom vrijednošću, poput turizma, energije, uključujući i obnovljive izvore energije, usluga visoke tehnologije, digitalnog gospodarstva i razmjene podataka; poziva Komisiju da doda poglavlje o ulaganjima kako bi olakšala izravna strana ulaganja između Europske unije i Tunisa te da ubrza uvođenje euro-mediteranskog mehanizma za olakšavanje ulaganja i trgovine koji će omogućiti prikupljanje relevantnih informacija i podataka, jačanje trgovinskih partnerstva te posebice pogodovati Tunisu;

| 43. | smatra da Sporazum mora sadržavati odredbe o javnoj nabavi uz pažljivo odlučivanje o stupnju otvorenosti i europske i tuniške strane, istodobno vodeći računa o konkretnoj strukturi i uvjetima gospodarstva Tunisa; |
| --- | --- |

43.

smatra da Sporazum mora sadržavati odredbe o javnoj nabavi uz pažljivo odlučivanje o stupnju otvorenosti i europske i tuniške strane, istodobno vodeći računa o konkretnoj strukturi i uvjetima gospodarstva Tunisa;

| 44. | smatra da Europska unija i Tunis mogu samo profitirati boljim uzajamnim pristupom svojim poljoprivrednim tržištima i da Sporazum mora pridonijeti sniženju carinskih pristojbi, uklanjanju necarinskih zapreka i poboljšanju izvoza; |
| --- | --- |

44.

smatra da Europska unija i Tunis mogu samo profitirati boljim uzajamnim pristupom svojim poljoprivrednim tržištima i da Sporazum mora pridonijeti sniženju carinskih pristojbi, uklanjanju necarinskih zapreka i poboljšanju izvoza;

| 45. | ističe da je Tunis naglasak stavio na razvoj ekološkog uzgoja i da se ovim Sporazumom tuniškim proizvodima iz takvog uzgoja mora omogućiti pristup novim tržištima; |
| --- | --- |

45.

ističe da je Tunis naglasak stavio na razvoj ekološkog uzgoja i da se ovim Sporazumom tuniškim proizvodima iz takvog uzgoja mora omogućiti pristup novim tržištima;

| 46. | nada se da se pregovorima neće nanijeti šteta gospodarstvima nijedne od dviju strana; traži od Unije i Tunisa da u obzir uzmu činjenicu da s obje strane Sredozemlja postoji više osjetljivih poljoprivrednih sektora za koje je u okviru pregovora potrebno dogovoriti iscrpne popise prijelaznih razdoblja i odgovarajućih kvota ili po potrebi njihovo isključenje iz pregovora; |
| --- | --- |

46.

nada se da se pregovorima neće nanijeti šteta gospodarstvima nijedne od dviju strana; traži od Unije i Tunisa da u obzir uzmu činjenicu da s obje strane Sredozemlja postoji više osjetljivih poljoprivrednih sektora za koje je u okviru pregovora potrebno dogovoriti iscrpne popise prijelaznih razdoblja i odgovarajućih kvota ili po potrebi njihovo isključenje iz pregovora;

| 47. | potiče Komisiju da u pregovorima osigura uspostavu zahtjevnih normi i visoke razine kvalitete u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih mjera, kao i rješenje veterinarskih problema i problema u vezi s nadzorom mesa, voća i povrća, koji još postoje u Tunisu; poziva Komisiju da u Sporazum uključi konkretne odredbe o tehničkoj potpori kojom bi se tuniškim proizvođačima pomoglo ispuniti strože sanitarne i fitosanitarne standarde Europske unije; |
| --- | --- |

47.

potiče Komisiju da u pregovorima osigura uspostavu zahtjevnih normi i visoke razine kvalitete u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih mjera, kao i rješenje veterinarskih problema i problema u vezi s nadzorom mesa, voća i povrća, koji još postoje u Tunisu; poziva Komisiju da u Sporazum uključi konkretne odredbe o tehničkoj potpori kojom bi se tuniškim proizvođačima pomoglo ispuniti strože sanitarne i fitosanitarne standarde Europske unije;

| 48. | smatra da se Sporazumom mora doprinijeti utvrđivanju standarda visoke kvalitete u pogledu održivog razvoja, osobito u području socijalnih standarda; |
| --- | --- |

48.

smatra da se Sporazumom mora doprinijeti utvrđivanju standarda visoke kvalitete u pogledu održivog razvoja, osobito u području socijalnih standarda;

| 49. | nada se da će tuniška vlada i europske institucije izraditi odgovarajuće odredbe za jasno utvrđivanje izvora, podrijetla i sljedivosti tuniških proizvoda te da će proizvođačima, posrednicima i potrošačima zajamčiti veću transparentnost; |
| --- | --- |

49.

nada se da će tuniška vlada i europske institucije izraditi odgovarajuće odredbe za jasno utvrđivanje izvora, podrijetla i sljedivosti tuniških proizvoda te da će proizvođačima, posrednicima i potrošačima zajamčiti veću transparentnost;

| 50. | nada se da će u Sporazum biti uvršteno i ambiciozno poglavlje o pravu intelektualnog vlasništva, uključujući poboljšanu zaštitu i priznavanje oznaka zemljopisnog podrijetla, čime će se zajamčiti potpuno i cjelovito priznavanje oznaka zemljopisnog podrijetla Europske unije i Tunisa, sljedivost predmetnih proizvoda i zaštita znanja i vještina proizvođača; |
| --- | --- |

50.

nada se da će u Sporazum biti uvršteno i ambiciozno poglavlje o pravu intelektualnog vlasništva, uključujući poboljšanu zaštitu i priznavanje oznaka zemljopisnog podrijetla, čime će se zajamčiti potpuno i cjelovito priznavanje oznaka zemljopisnog podrijetla Europske unije i Tunisa, sljedivost predmetnih proizvoda i zaštita znanja i vještina proizvođača;

| 51. | poziva Komisiju da u tom Sporazumu oznakom zemljopisnog podrijetla zaštiti i nepoljoprivredne proizvode, s obzirom na činjenicu da je Tunis to već učinio; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da u tom Sporazumu oznakom zemljopisnog podrijetla zaštiti i nepoljoprivredne proizvode, s obzirom na činjenicu da je Tunis to već učinio;

| 52. | nada se da će Sporazum tuniškoj industriji omogućiti da se modernizira i da poboljša svoje stručno znanje kako bi obuhvatila veći dio lanca opskrbe industrijskom robom i tako stvorila potrebu za višom razinom stručnih vještina i lokalno zaposlila kvalificiranije osoblje; |
| --- | --- |

52.

nada se da će Sporazum tuniškoj industriji omogućiti da se modernizira i da poboljša svoje stručno znanje kako bi obuhvatila veći dio lanca opskrbe industrijskom robom i tako stvorila potrebu za višom razinom stručnih vještina i lokalno zaposlila kvalificiranije osoblje;

| 53. | poziva Komisiju da u Sporazum uključi i ambiciozno poglavlje o energiji i sirovinama u cilju poboljšanja istraživanja i suradnje u sektorima električne struje, plina, energije vjetra, solarne energije i drugih obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da u Sporazum uključi i ambiciozno poglavlje o energiji i sirovinama u cilju poboljšanja istraživanja i suradnje u sektorima električne struje, plina, energije vjetra, solarne energije i drugih obnovljivih izvora energije;

| 54. | nada se da će se zahvaljujući Sporazumu poboljšati suradnja među sveučilištima znanstvene suradnje, istraživačkim centrima i centrima za obuku u Europi i Tunisu i to u područjima istraživanja, inovacije, razvoja novih tehnologija te, općenitije, kulture i obrazovanja te se nada da se tim inicijativama može pomoći i tuniškom tržištu rada; |
| --- | --- |

54.

nada se da će se zahvaljujući Sporazumu poboljšati suradnja među sveučilištima znanstvene suradnje, istraživačkim centrima i centrima za obuku u Europi i Tunisu i to u područjima istraživanja, inovacije, razvoja novih tehnologija te, općenitije, kulture i obrazovanja te se nada da se tim inicijativama može pomoći i tuniškom tržištu rada;

| 55. | pozdravlja uključenje Tunisa u europski istraživački program Obzor 2020. i poziva Komisiju i Vladu Tunisa da u Sporazum uključe ambiciozno poglavlje o održivom razvoju, promičući visoke socijalne i radne standarde u skladu s odredbama konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) i standardima za zaštitu okoliša koji su predviđeni multilateralnim sporazumima u tome području; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja uključenje Tunisa u europski istraživački program Obzor 2020. i poziva Komisiju i Vladu Tunisa da u Sporazum uključe ambiciozno poglavlje o održivom razvoju, promičući visoke socijalne i radne standarde u skladu s odredbama konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) i standardima za zaštitu okoliša koji su predviđeni multilateralnim sporazumima u tome području;

| 56. | podsjeća da je Tunis ratificirao sve sporazume ILO-a, ali da, prema neovisnom nadzornom tijelu, treba pojačati napore za promicanje visokih radnih standarda; nada se da će ALECA pomoći Tunisu u razvijanju socijalnih i radnih standarda koji pružaju veću zaštitu, osobito u pogledu sindikalnih prava; od ALECA-e očekuje da, u tuniškom kontekstu demokratske tranzicije i terorističke prijetnje, potakne jačanje vladavine prava i temeljnih sloboda, osobito slobode udruživanja, izražavanja i informiranja; |
| --- | --- |

56.

podsjeća da je Tunis ratificirao sve sporazume ILO-a, ali da, prema neovisnom nadzornom tijelu, treba pojačati napore za promicanje visokih radnih standarda; nada se da će ALECA pomoći Tunisu u razvijanju socijalnih i radnih standarda koji pružaju veću zaštitu, osobito u pogledu sindikalnih prava; od ALECA-e očekuje da, u tuniškom kontekstu demokratske tranzicije i terorističke prijetnje, potakne jačanje vladavine prava i temeljnih sloboda, osobito slobode udruživanja, izražavanja i informiranja;

| 57. | poziva Komisiju da u tekst Sporazuma uvrsti klauzulu o ljudskim pravima na temelju koje EU može jednostrano obustaviti primjenu Sporazuma u slučaju da druga ugovorna strana krši ljudska prava; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisiju da u tekst Sporazuma uvrsti klauzulu o ljudskim pravima na temelju koje EU može jednostrano obustaviti primjenu Sporazuma u slučaju da druga ugovorna strana krši ljudska prava;

| 58. | traži od ugovornih strana da razmotre uvođenje klauzule o dobrom poreznom upravljanju nadahnute radovima Platforme za dobro porezno upravljanje Europske Komisije kako bi se spriječili slučajevi dvostrukog neoporezivanja; |
| --- | --- |

58.

traži od ugovornih strana da razmotre uvođenje klauzule o dobrom poreznom upravljanju nadahnute radovima Platforme za dobro porezno upravljanje Europske Komisije kako bi se spriječili slučajevi dvostrukog neoporezivanja;

| 59. | pozdravlja zajednički interes za produbljenje partnerstva za mobilnost sklopljenog 3. ožujka 2014. i nada se finalizaciji sporazuma o olakšavanju dodjele viza i sporazuma o ponovnom prihvatu; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja zajednički interes za produbljenje partnerstva za mobilnost sklopljenog 3. ožujka 2014. i nada se finalizaciji sporazuma o olakšavanju dodjele viza i sporazuma o ponovnom prihvatu;

| 60. | poziva europske institucije da u slučaju stvarnih ili mogućih šteta za jedan ili više trgovačkih sektora obuhvaćenih Sporazumom uspostavi odgovarajuće kompenzacijske mjere; |
| --- | --- |

60.

poziva europske institucije da u slučaju stvarnih ili mogućih šteta za jedan ili više trgovačkih sektora obuhvaćenih Sporazumom uspostavi odgovarajuće kompenzacijske mjere;

o

o o

| 61. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

61.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Zaključci 11076/15 RELEX 626 Vijeća Europske unije od 20.7.2015.

(2)  SL L 151, 18.6.2015., str. 25.

(3)  SL L 151, 21.5.2014., str. 9.

(4)  http://www.trade-sia.com/tunisia/the-study/?lang=en

(5)  http://www.sia-trade.org/emfta

(6)  SL L 97, 30.3.1998., str. 2.

(7)  SL C 261 E, 10.9.2013., str. 21.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/125 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/125

---

P8_TA(2016)0062

Rad Europskog ombudsmana tijekom 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2014. godine (2015/2231(INI))

(2018/C 035/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2014. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2014. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 228. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 11., 19., 41., 42. i 43. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11., 19., 41., 42. i 43. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima kojima se uređuje izvršavanje dužnosti Europskog ombudsmana (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima kojima se uređuje izvršavanje dužnosti Europskog ombudsmana (1),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o djelovanju Europskog ombudsmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o djelovanju Europskog ombudsmana,

| — | uzimajući u obzir drugu i treću rečenicu članka 220. stavka 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugu i treću rečenicu članka 220. stavka 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0020/2016),

| A. | budući da je godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2014. godine službeno predano predsjedniku Europskog parlamenta 26. svibnja 2015. i da je Europska ombudsmanica Emily O'Reilly predstavila izvješće Odboru za predstavke 23. lipnja 2015. u Bruxellesu; |
| --- | --- |

A.

budući da je godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2014. godine službeno predano predsjedniku Europskog parlamenta 26. svibnja 2015. i da je Europska ombudsmanica Emily O'Reilly predstavila izvješće Odboru za predstavke 23. lipnja 2015. u Bruxellesu;

| B. | budući da je Parlament na svojoj plenarnoj sjednici održanoj 16. prosinca 2014. u Strasbourgu ponovno izabrao Emily O’Reilly na funkciju Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

B.

budući da je Parlament na svojoj plenarnoj sjednici održanoj 16. prosinca 2014. u Strasbourgu ponovno izabrao Emily O’Reilly na funkciju Europskog ombudsmana;

| C. | budući da je glavni prioritet Europskog ombudsmana osigurati da se prava građana u potpunosti poštuju i da pravo na dobru upravu odražava najviše standarde, čija se primjena i očekuje od institucija, tijela, ureda i agencija Unije; budući da Europski ombudsman ima ključnu ulogu u pomaganju institucijama EU-a da postanu otvorenije, učinkovitije i prilagođenije građanima kako bi se ojačalo povjerenje građana u Uniju; |
| --- | --- |

C.

budući da je glavni prioritet Europskog ombudsmana osigurati da se prava građana u potpunosti poštuju i da pravo na dobru upravu odražava najviše standarde, čija se primjena i očekuje od institucija, tijela, ureda i agencija Unije; budući da Europski ombudsman ima ključnu ulogu u pomaganju institucijama EU-a da postanu otvorenije, učinkovitije i prilagođenije građanima kako bi se ojačalo povjerenje građana u Uniju;

| D. | budući da prema istraživanju Eurobarometra iz svibnja 2015. 40 % građana ima povjerenja u Europsku uniju, a njih 46 % nema; budući da je sposobnost institucija da se međusobno nadziru presudna za postizanje veće razine zadovoljstva među europskim građanima; |
| --- | --- |

D.

budući da prema istraživanju Eurobarometra iz svibnja 2015. 40 % građana ima povjerenja u Europsku uniju, a njih 46 % nema; budući da je sposobnost institucija da se međusobno nadziru presudna za postizanje veće razine zadovoljstva među europskim građanima;

| E. | budući da se u članku 24. UFEU-a navodi sljedeće: „Svaki građanin Unije može se obratiti Europskom ombudsmanu imenovanom u skladu s člankom 228.”; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 24. UFEU-a navodi sljedeće: „Svaki građanin Unije može se obratiti Europskom ombudsmanu imenovanom u skladu s člankom 228.”;

| F. | budući da se člankom 228. UFEU-a Europski ombudsman ovlašćuje za provedbu istraga o nepravilnostima u postupanju europskih institucija, tijela, ureda i agencija, uz iznimku Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti; budući da se člankom 41. Povelje o temeljnim pravima propisuje da „svatko ima pravo da institucije, tijela, uredi i agencije Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku.” |
| --- | --- |

F.

budući da se člankom 228. UFEU-a Europski ombudsman ovlašćuje za provedbu istraga o nepravilnostima u postupanju europskih institucija, tijela, ureda i agencija, uz iznimku Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti; budući da se člankom 41. Povelje o temeljnim pravima propisuje da „svatko ima pravo da institucije, tijela, uredi i agencije Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku.”

| G. | budući da se u članku 43. Povelje navodi da: „Svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo obratiti se Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti.”; |
| --- | --- |

G.

budući da se u članku 43. Povelje navodi da: „Svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo obratiti se Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti.”;

| H. | budući da u skladu s definicijom prvog Europskog ombudsmana „do nepravilnosti u postupku dolazi kada javno tijelo ne postupa u skladu s pravilom ili načelom na koje je obvezano” (2); budući da to znači da institucije, tijela, uredi i agencije Unije moraju ispunjavati svoje pravne obveze, ali i da moraju jamčiti kulturu usluge i primjereno postupanje s građanima, koji u potpunosti uživaju svoja prava; budući da bi dobro upravljanje trebalo shvaćati kao trajan i kontinuiran proces poboljšanja; |
| --- | --- |

H.

budući da u skladu s definicijom prvog Europskog ombudsmana „do nepravilnosti u postupku dolazi kada javno tijelo ne postupa u skladu s pravilom ili načelom na koje je obvezano” (2); budući da to znači da institucije, tijela, uredi i agencije Unije moraju ispunjavati svoje pravne obveze, ali i da moraju jamčiti kulturu usluge i primjereno postupanje s građanima, koji u potpunosti uživaju svoja prava; budući da bi dobro upravljanje trebalo shvaćati kao trajan i kontinuiran proces poboljšanja;

| I. | budući da je 2014. godine 23 072 građana zatražilo pomoć Ombudsmanice; budući da je 19 170 građana dobilo savjet na njezinoj internetskoj stranici slijedeći upute sadržane u interaktivnom vodiču; budući da je 2014. Ombudsmanica primila 2 079 pritužbi i 1 823 zahtjeva za informacije; |
| --- | --- |

I.

budući da je 2014. godine 23 072 građana zatražilo pomoć Ombudsmanice; budući da je 19 170 građana dobilo savjet na njezinoj internetskoj stranici slijedeći upute sadržane u interaktivnom vodiču; budući da je 2014. Ombudsmanica primila 2 079 pritužbi i 1 823 zahtjeva za informacije;

| J. | budući da je od ukupno 2 163 pritužbe koje je Ombudsmanica obradila u njezinu nadležnost spadalo njih 736, tj. da njih 1 427 nije spadalo u njezinu nadležnost; |
| --- | --- |

J.

budući da je od ukupno 2 163 pritužbe koje je Ombudsmanica obradila u njezinu nadležnost spadalo njih 736, tj. da njih 1 427 nije spadalo u njezinu nadležnost;

| K. | budući da je od tih 2 163 obrađenih pritužbi Ombudsmanica pružila savjet u vezi s njih 1 217 ili je predmet proslijedila dalje, u njih 621 podnositelj pritužbe obaviješten je da Ombudsmanica ne može dati daljnje savjete, a na temelju 325 pritužbi otvorena je istraga; |
| --- | --- |

K.

budući da je od tih 2 163 obrađenih pritužbi Ombudsmanica pružila savjet u vezi s njih 1 217 ili je predmet proslijedila dalje, u njih 621 podnositelj pritužbe obaviješten je da Ombudsmanica ne može dati daljnje savjete, a na temelju 325 pritužbi otvorena je istraga;

| L. | budući da je Ombudsmanica otvorila 342 istrage, od kojih je 325 otvoreno na temelju pritužbe, a ostalih su 17 bile istrage na vlastitu inicijativu; budući da je Ombudsmanica zaključila 400 istraga, od čega su njih 13 bile istrage na vlastitu inicijativu; budući da je od ukupnog broja zaključenih istraga njih 335 otvoreno na temelju pojedinačnih pritužbi građana, a njih 52 na temelju pritužbi koje su podnijela poduzeća, udruge ili druge pravne osobe; |
| --- | --- |

L.

budući da je Ombudsmanica otvorila 342 istrage, od kojih je 325 otvoreno na temelju pritužbe, a ostalih su 17 bile istrage na vlastitu inicijativu; budući da je Ombudsmanica zaključila 400 istraga, od čega su njih 13 bile istrage na vlastitu inicijativu; budući da je od ukupnog broja zaključenih istraga njih 335 otvoreno na temelju pojedinačnih pritužbi građana, a njih 52 na temelju pritužbi koje su podnijela poduzeća, udruge ili druge pravne osobe;

| M. | budući da je Ombudsmanica proslijedila 772 pritužbi članovima Europske mreže pučkih pravobranitelja, uključujući 86 pritužbi koje je proslijedila Odboru za predstavke, 144 Komisiji, a njih 524 drugim institucijama i tijelima; budući da se većina istraga odnosila na Komisiju (59,6 %), zatim agencije EU-a (13,7 %), EPSO (9,4 %), druge institucije (8,5 %), Europsku službu za vanjsko djelovanje (3,8 %), Parlament (3,5 %) i OLAF (3,2 %); |
| --- | --- |

M.

budući da je Ombudsmanica proslijedila 772 pritužbi članovima Europske mreže pučkih pravobranitelja, uključujući 86 pritužbi koje je proslijedila Odboru za predstavke, 144 Komisiji, a njih 524 drugim institucijama i tijelima; budući da se većina istraga odnosila na Komisiju (59,6 %), zatim agencije EU-a (13,7 %), EPSO (9,4 %), druge institucije (8,5 %), Europsku službu za vanjsko djelovanje (3,8 %), Parlament (3,5 %) i OLAF (3,2 %);

| N. | budući da su se istrage koje je Ombudsmanica zaključila odnosile na zahtjeve za informacije i pristup dokumentima (21,5 %), na Komisiju kao čuvaricu Ugovora (19,3 %), postupke odabira osoblja (19,3 %), institucijska pitanja i pitanja politike (16 %), upravu i Pravilnik o osoblju (11,3 %), dodjelu ugovora o javnim nabavama ili dodjelu bespovratnih sredstava (8,3 %) te na izvršenje ugovora (6 %); |
| --- | --- |

N.

budući da su se istrage koje je Ombudsmanica zaključila odnosile na zahtjeve za informacije i pristup dokumentima (21,5 %), na Komisiju kao čuvaricu Ugovora (19,3 %), postupke odabira osoblja (19,3 %), institucijska pitanja i pitanja politike (16 %), upravu i Pravilnik o osoblju (11,3 %), dodjelu ugovora o javnim nabavama ili dodjelu bespovratnih sredstava (8,3 %) te na izvršenje ugovora (6 %);

| O. | budući da je od ukupnog broja zaključenih istraga u njih 133 dotična institucija riješila predmet ili je spor riješen sporazumno, a u 163 predmeta Ombudsmanica je zaključila da ne postoj osnova za daljinu istragu; |
| --- | --- |

O.

budući da je od ukupnog broja zaključenih istraga u njih 133 dotična institucija riješila predmet ili je spor riješen sporazumno, a u 163 predmeta Ombudsmanica je zaključila da ne postoj osnova za daljinu istragu;

| P. | budući da u 76 predmeta nisu utvrđene nepravilnosti u postupanju; budući da su nepravilnosti u postupanju utvrđene u 39 predmeta, dok je 13 predmeta zaključeno na drugi način; budući da je u vezi s 27 predmeta u kojima su utvrđene nepravilnosti u postupanju Ombudsmanica iznijela primjedbe i da je u vezi s ostalih 12 sastavila nacrte preporuka; |
| --- | --- |

P.

budući da u 76 predmeta nisu utvrđene nepravilnosti u postupanju; budući da su nepravilnosti u postupanju utvrđene u 39 predmeta, dok je 13 predmeta zaključeno na drugi način; budući da je u vezi s 27 predmeta u kojima su utvrđene nepravilnosti u postupanju Ombudsmanica iznijela primjedbe i da je u vezi s ostalih 12 sastavila nacrte preporuka;

| Q. | budući da je većina istraga zaključenih 2014. trajala od 3 do 18 mjeseci; budući da je za zaključivanje pojedine istrage u prosjeku trebalo 11 mjeseci; |
| --- | --- |

Q.

budući da je većina istraga zaključenih 2014. trajala od 3 do 18 mjeseci; budući da je za zaključivanje pojedine istrage u prosjeku trebalo 11 mjeseci;

| R. | budući da je stopa usklađenosti s prijedlozima Ombudsmanice u institucijama iznosila 80 %; budući da u njima još treba provesti 20 % prijedloga koje je Ombudsmanica podnijela; |
| --- | --- |

R.

budući da je stopa usklađenosti s prijedlozima Ombudsmanice u institucijama iznosila 80 %; budući da u njima još treba provesti 20 % prijedloga koje je Ombudsmanica podnijela;

| S. | budući da je Odbor za predstavke, koji je samo 2014. primio 2 714 predstavki, važan element u funkcioniranju institucija Europske unije jer približava Europski parlament građanima; budući da bi bliska suradnja Ombudsmanice i Odbora za predstavke doprinijela postizanju više razine demokratskog nadzora nad aktivnostima europskih institucija; |
| --- | --- |

S.

budući da je Odbor za predstavke, koji je samo 2014. primio 2 714 predstavki, važan element u funkcioniranju institucija Europske unije jer približava Europski parlament građanima; budući da bi bliska suradnja Ombudsmanice i Odbora za predstavke doprinijela postizanju više razine demokratskog nadzora nad aktivnostima europskih institucija;

| 1. | odobrava godišnje izvješće koje je Europska ombudsmanica podnijela za 2014. godinu; |
| --- | --- |

1.

odobrava godišnje izvješće koje je Europska ombudsmanica podnijela za 2014. godinu;

| 2. | čestita Europskoj ombudsmanici Emily O’Reilly na njezinu ponovnom izboru na funkciju i izvrsnim rezultatima koje je postigla u svome radu; podupire njezin cilj pomaganja institucijama EU-a u njihovim nastojanjima da pruže najbolju moguću uslugu građanima i stanovnicima Europe; smatra da je da naglasak Ombudsmanice na transparentnosti kao jamstvu dobre uprave od ključne važnosti; |
| --- | --- |

2.

čestita Europskoj ombudsmanici Emily O’Reilly na njezinu ponovnom izboru na funkciju i izvrsnim rezultatima koje je postigla u svome radu; podupire njezin cilj pomaganja institucijama EU-a u njihovim nastojanjima da pruže najbolju moguću uslugu građanima i stanovnicima Europe; smatra da je da naglasak Ombudsmanice na transparentnosti kao jamstvu dobre uprave od ključne važnosti;

| 3. | pozdravlja i u potpunosti podupire činjenicu da se Ombudsmanica u većoj mjeri služi svojim ovlastima kako bi otvorila strateške istrage na vlastitu inicijativu; pozdravlja imenovanje koordinatora za istrage na vlastitu inicijativu u sklopu Ureda ombudsmana kao i uvođenje novih unutarnjih pravila o zviždačima; pohvaljuje napore koje je Ombudsmanica poduzela u smislu reorganiziranja svoga Ureda, koji su već doveli do znatnog poboljšanja učinkovitosti; pozdravlja i podupire njezine napore usmjerene na budućnost te donošenje nove petogodišnje strategije „Ususret 2019.”, kojom se uvodi jači strateški pristup rješavanju sustavnih problema i kojom se potiče dobra uprava; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja i u potpunosti podupire činjenicu da se Ombudsmanica u većoj mjeri služi svojim ovlastima kako bi otvorila strateške istrage na vlastitu inicijativu; pozdravlja imenovanje koordinatora za istrage na vlastitu inicijativu u sklopu Ureda ombudsmana kao i uvođenje novih unutarnjih pravila o zviždačima; pohvaljuje napore koje je Ombudsmanica poduzela u smislu reorganiziranja svoga Ureda, koji su već doveli do znatnog poboljšanja učinkovitosti; pozdravlja i podupire njezine napore usmjerene na budućnost te donošenje nove petogodišnje strategije „Ususret 2019.”, kojom se uvodi jači strateški pristup rješavanju sustavnih problema i kojom se potiče dobra uprava;

| 4. | pozdravlja istrage koje je Ombudsmanica otvorila 2014. godine i u kojima se mogu utvrditi sljedeće glavne teme: transparentnost u institucijama EU-a, transparentnost lobiranja i kliničkih ispitivanja, temeljna prava, etička pitanja, sudjelovanje građana u postupku odlučivanja EU-a, projekti i programi koje financira EU te politika tržišnog natjecanja EU-a; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja istrage koje je Ombudsmanica otvorila 2014. godine i u kojima se mogu utvrditi sljedeće glavne teme: transparentnost u institucijama EU-a, transparentnost lobiranja i kliničkih ispitivanja, temeljna prava, etička pitanja, sudjelovanje građana u postupku odlučivanja EU-a, projekti i programi koje financira EU te politika tržišnog natjecanja EU-a;

| 5. | podsjeća da se tijekom godina 20 % – 30 % pritužbi odnosilo na pitanje transparentnosti i da su najčešća pitanja u tom smislu povezana s odbijanjem institucija da odobre pristup dokumentima i/ili informacijama; smatra da su otvorenost i pristup dokumentima u skladu s člankom 15. UFEU-a i člankom 42. Povelje ključne sastavnice sustava institucijskih provjera i ravnoteža; podupire inicijativu Komisije i ostalih institucija EU-a da osiguraju pravedan, brz i jednostavan pristup dokumentaciji EU-a za sve; pozdravlja veću transparentnost koja proizlazi iz javnog registra dokumenata objavljenog na internetu; poziva Ombudsmanicu da istraži probleme povezane s transparentnošću u pravodobnom pristupu Parlamenta relevantnim dokumentima Komisije o kršenjima i postupcima projekta EU Pilot, posebice kada su ti dokumenti povezani s podnesenim predstavkama; smatra da treba odrediti i uspostaviti prikladne mehanizme da bi se zajamčio istinski međuinstitucijski dijalog; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da se tijekom godina 20 % – 30 % pritužbi odnosilo na pitanje transparentnosti i da su najčešća pitanja u tom smislu povezana s odbijanjem institucija da odobre pristup dokumentima i/ili informacijama; smatra da su otvorenost i pristup dokumentima u skladu s člankom 15. UFEU-a i člankom 42. Povelje ključne sastavnice sustava institucijskih provjera i ravnoteža; podupire inicijativu Komisije i ostalih institucija EU-a da osiguraju pravedan, brz i jednostavan pristup dokumentaciji EU-a za sve; pozdravlja veću transparentnost koja proizlazi iz javnog registra dokumenata objavljenog na internetu; poziva Ombudsmanicu da istraži probleme povezane s transparentnošću u pravodobnom pristupu Parlamenta relevantnim dokumentima Komisije o kršenjima i postupcima projekta EU Pilot, posebice kada su ti dokumenti povezani s podnesenim predstavkama; smatra da treba odrediti i uspostaviti prikladne mehanizme da bi se zajamčio istinski međuinstitucijski dijalog;

| 6. | upozorava na to da i dalje nije postignuta učinkovita ispravna provedba kada je riječ o nekim odredbama povezanim s Arhuškom konvencijom i Uredbama koje su povezane s njom ((EZ) br. 1367/2006 i (EZ) br. 1049/2001); smatra da Komisija i dalje raspolaže s dosta prostora za poboljšanje u području transparentnosti, posebno u vezi s dostupnošću, i to u smislu kvantitete i kvalitete, informacija koje se pružaju pojedinačno građanima ili organizacijama civilnog društva na njihov zahtjev za pristup dokumentima; poziva Ombudsmanicu da provede istragu na temelju opsežne predstavke br. 0134/2012 o tim pitanjima da bi se identificirali i riješili slučajevi potencijalnih nepravilnosti u postupanju u vezi s provedbom navedenih Uredbi u odgovarajućim institucijama EU-a; |
| --- | --- |

6.

upozorava na to da i dalje nije postignuta učinkovita ispravna provedba kada je riječ o nekim odredbama povezanim s Arhuškom konvencijom i Uredbama koje su povezane s njom ((EZ) br. 1367/2006 i (EZ) br. 1049/2001); smatra da Komisija i dalje raspolaže s dosta prostora za poboljšanje u području transparentnosti, posebno u vezi s dostupnošću, i to u smislu kvantitete i kvalitete, informacija koje se pružaju pojedinačno građanima ili organizacijama civilnog društva na njihov zahtjev za pristup dokumentima; poziva Ombudsmanicu da provede istragu na temelju opsežne predstavke br. 0134/2012 o tim pitanjima da bi se identificirali i riješili slučajevi potencijalnih nepravilnosti u postupanju u vezi s provedbom navedenih Uredbi u odgovarajućim institucijama EU-a;

| 7. | pozdravlja istrage Ombudsmanice o slučajevima primjene praksi „kružnih vrata” u redovima visoko pozicioniranih dužnosnika EU-a; napominje da je Ombudsmanica provela istrage u vezi s pritužbama koje je primila od pet nevladinih organizacija te da je pregledala 54 dosjea Komisije; podržava Ombudsmanicu u naporima da osmisli i uvede jasne i detaljne kriterije te provedbene mehanizme kako bi se utvrdili, istražili i, po potrebi, spriječili sukobi interesa na svim razinama u institucijama, tijelima i agencijama EU-a; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja istrage Ombudsmanice o slučajevima primjene praksi „kružnih vrata” u redovima visoko pozicioniranih dužnosnika EU-a; napominje da je Ombudsmanica provela istrage u vezi s pritužbama koje je primila od pet nevladinih organizacija te da je pregledala 54 dosjea Komisije; podržava Ombudsmanicu u naporima da osmisli i uvede jasne i detaljne kriterije te provedbene mehanizme kako bi se utvrdili, istražili i, po potrebi, spriječili sukobi interesa na svim razinama u institucijama, tijelima i agencijama EU-a;

| 8. | smatra da pojam sukoba interesa nadilazi samo pitanje transparentnosti i da je primarno zajamčiti da u okviru europske javne uprave nema takvih sukoba kada je u pitanju izgradnja istinske europske demokracije i zadržavanje povjerenja europskih građana, između ostalog i u redovima javnih službenika i u institucijama; preporučuje Ombudsmanici da u svojim istragama u obzir uzme odredbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije, smjernice Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj za sprečavanje sukoba interesa u javnim službama te posebne preporuke Transparency Internationala. |
| --- | --- |

8.

smatra da pojam sukoba interesa nadilazi samo pitanje transparentnosti i da je primarno zajamčiti da u okviru europske javne uprave nema takvih sukoba kada je u pitanju izgradnja istinske europske demokracije i zadržavanje povjerenja europskih građana, između ostalog i u redovima javnih službenika i u institucijama; preporučuje Ombudsmanici da u svojim istragama u obzir uzme odredbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije, smjernice Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj za sprečavanje sukoba interesa u javnim službama te posebne preporuke Transparency Internationala.

| 9. | napominje da je slijedom istraga koje je provela Ombudsmanica Komisija objavila dokumente o ulasku Grčke u europodručje, zatim da je Europska središnja banka objavila dopis na temu financijske krize upućen irskoj vladi te da je Komisija u skladu s preporukom Ombudsmanice objavila dokumente o reformi zajedničke ribarstvene politike, iako je to učinila nakon što je postignut dogovor o reformi; |
| --- | --- |

9.

napominje da je slijedom istraga koje je provela Ombudsmanica Komisija objavila dokumente o ulasku Grčke u europodručje, zatim da je Europska središnja banka objavila dopis na temu financijske krize upućen irskoj vladi te da je Komisija u skladu s preporukom Ombudsmanice objavila dokumente o reformi zajedničke ribarstvene politike, iako je to učinila nakon što je postignut dogovor o reformi;

| 10. | pozdravlja veću otvorenost tekućih pregovora o TTIP-u nakon što je Ombudsmanica provela istragu o transparentnosti tih pregovora; napominje da je Vijeće otad objavilo direktive kojih se EU pridržava u pregovorima o TTIP-u kao i da je Komisija objavila planove za postizanje veće transparentnosti u lobiranju i davanje većeg pristupa dokumentima o TTIP-u; napominje da su građani zabrinuti zbog problema povezanih s transparentnosti tih pregovora; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja veću otvorenost tekućih pregovora o TTIP-u nakon što je Ombudsmanica provela istragu o transparentnosti tih pregovora; napominje da je Vijeće otad objavilo direktive kojih se EU pridržava u pregovorima o TTIP-u kao i da je Komisija objavila planove za postizanje veće transparentnosti u lobiranju i davanje većeg pristupa dokumentima o TTIP-u; napominje da su građani zabrinuti zbog problema povezanih s transparentnosti tih pregovora;

| 11. | podsjeća na to da Odbor za predstavke prima mnoge anonimne pritužbe od skupina i građana koje se odnose na manjak transparentnosti pregovora o TTIP-u, što ukazuje na to da na europskoj razini postoji duboka zabrinutost građana zbog tog pitanja; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na to da Odbor za predstavke prima mnoge anonimne pritužbe od skupina i građana koje se odnose na manjak transparentnosti pregovora o TTIP-u, što ukazuje na to da na europskoj razini postoji duboka zabrinutost građana zbog tog pitanja;

| 12. | postavlja si pitanje spadaju li velika kašnjenja u donošenju odluka u vezi s nekim zakonodavnim inicijativama u Vijeću, kao što je horizontalna direktiva protiv diskriminacije, „zamrznuta” više od šest godina, odnosno ratifikacija Ugovora iz Marakeša za olakšavanje pristupa objavljenim djelima slijepim i slabovidnim te osobama koje imaju druge smetnje pri čitanju otisnutog teksta, u kategoriju nepravilnosti u postupanju, s obzirom na to da su izvor mnogih frustracija građana kada je riječ o institucijama Europske unije; poziva Vijeće, a posebno manjinske skupine u Vijeću odgovorne za blokiranje, da poduzme potrebne korake kako bi se odgovorilo na te probleme koji su postali nepodnošljivi; predlaže Ombudmanici da istraži taj problem u okviru svojih nadležnosti; |
| --- | --- |

12.

postavlja si pitanje spadaju li velika kašnjenja u donošenju odluka u vezi s nekim zakonodavnim inicijativama u Vijeću, kao što je horizontalna direktiva protiv diskriminacije, „zamrznuta” više od šest godina, odnosno ratifikacija Ugovora iz Marakeša za olakšavanje pristupa objavljenim djelima slijepim i slabovidnim te osobama koje imaju druge smetnje pri čitanju otisnutog teksta, u kategoriju nepravilnosti u postupanju, s obzirom na to da su izvor mnogih frustracija građana kada je riječ o institucijama Europske unije; poziva Vijeće, a posebno manjinske skupine u Vijeću odgovorne za blokiranje, da poduzme potrebne korake kako bi se odgovorilo na te probleme koji su postali nepodnošljivi; predlaže Ombudmanici da istraži taj problem u okviru svojih nadležnosti;

| 13. | pozdravlja veći i nužan fokus Ombudsmanice na transparentnost u lobiranju i njezin rad usmjeren na izradu obveznog registra transparentnosti kako bi se osiguralo da građani mogu saznati tko pokušava utjecati na donositelje odluka u EU-u; pozdravlja njezinu istragu o sastavu i transparentnosti stručnih skupina u Komisiji, osobito onih koje su zadužene za savjetovanje o zajedničkoj poljoprivrednoj politici, u koju EU ulaže više od trećine proračunskih sredstava; podupire njezin pristup u vezi s tim skupinama i potiče je da nastavi s nadziranjem transparentnosti njihova sastava kako bi se u svim područjima politike zajamčila uravnotežena zastupljenost i rodna uravnoteženost u cijelom nizu ekonomskih i neekonomskih interesnih skupina; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja veći i nužan fokus Ombudsmanice na transparentnost u lobiranju i njezin rad usmjeren na izradu obveznog registra transparentnosti kako bi se osiguralo da građani mogu saznati tko pokušava utjecati na donositelje odluka u EU-u; pozdravlja njezinu istragu o sastavu i transparentnosti stručnih skupina u Komisiji, osobito onih koje su zadužene za savjetovanje o zajedničkoj poljoprivrednoj politici, u koju EU ulaže više od trećine proračunskih sredstava; podupire njezin pristup u vezi s tim skupinama i potiče je da nastavi s nadziranjem transparentnosti njihova sastava kako bi se u svim područjima politike zajamčila uravnotežena zastupljenost i rodna uravnoteženost u cijelom nizu ekonomskih i neekonomskih interesnih skupina;

| 14. | napominje da se više od 7 000 institucija dobrovoljno evidentiralo u registru transparentnosti, što upućuje na širinu spektra javnih i privatnih dionika s kojima surađuju europske institucije; podržava činjenicu da je Ombudsmanica poduprla plan potpredsjednika Timmermansa da registar postane obavezan; pozdravlja odluku Komisije od 1. prosinca 2014. u skladu s kojom svi povjerenici i članovi rukovodećeg osoblja moraju objaviti sve svoje kontakte i sastanke s dionicima i lobistima; pozdravlja odluku prema kojoj bi registar trebao sadržavati informacije o ljudskim i financijskim izvorima dostupnima organizacijama za lobiranje, uz veće poštovanje postojećih pravila i odredbi o otvorenosti i o dobrom upravljanju u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

14.

napominje da se više od 7 000 institucija dobrovoljno evidentiralo u registru transparentnosti, što upućuje na širinu spektra javnih i privatnih dionika s kojima surađuju europske institucije; podržava činjenicu da je Ombudsmanica poduprla plan potpredsjednika Timmermansa da registar postane obavezan; pozdravlja odluku Komisije od 1. prosinca 2014. u skladu s kojom svi povjerenici i članovi rukovodećeg osoblja moraju objaviti sve svoje kontakte i sastanke s dionicima i lobistima; pozdravlja odluku prema kojoj bi registar trebao sadržavati informacije o ljudskim i financijskim izvorima dostupnima organizacijama za lobiranje, uz veće poštovanje postojećih pravila i odredbi o otvorenosti i o dobrom upravljanju u institucijama EU-a;

| 15. | potiče Ombudsmanicu na to da ostane oprezna i odlučna te nastavlja s pozivima Komisiji da zajamči punu transparentnost u vezi s povjerenicima i sastancima svih stručnih skupina, tehnološkim platformama i agencijama; podsjeća na uvjete utvrđene 2012., kad je prestala vrijediti odluka o zamrzavanju proračuna stručnih skupina; |
| --- | --- |

15.

potiče Ombudsmanicu na to da ostane oprezna i odlučna te nastavlja s pozivima Komisiji da zajamči punu transparentnost u vezi s povjerenicima i sastancima svih stručnih skupina, tehnološkim platformama i agencijama; podsjeća na uvjete utvrđene 2012., kad je prestala vrijediti odluka o zamrzavanju proračuna stručnih skupina;

| 16. | napominje da je Ombudsmanica 2014. godine pomogla oblikovati proaktivnu politiku transparentnosti Europske agencije za lijekove i tako imala ključnu ulogu u području transparentnosti podataka o kliničkim ispitivanjima; napominje da je u listopadu 2014. Europska agencija za lijekove donijela odluku o proaktivnom objavljivanju svojih izvješća o kliničkim studijama; potiče Ombudsmanicu da nastavi nadzirati na koji način Europska agencija za lijekove objavljuje podatke o kliničkim ispitivanjima i da se pobrine za to da Agencija pritom poštuje najviše standarde transparentnosti; |
| --- | --- |

16.

napominje da je Ombudsmanica 2014. godine pomogla oblikovati proaktivnu politiku transparentnosti Europske agencije za lijekove i tako imala ključnu ulogu u području transparentnosti podataka o kliničkim ispitivanjima; napominje da je u listopadu 2014. Europska agencija za lijekove donijela odluku o proaktivnom objavljivanju svojih izvješća o kliničkim studijama; potiče Ombudsmanicu da nastavi nadzirati na koji način Europska agencija za lijekove objavljuje podatke o kliničkim ispitivanjima i da se pobrine za to da Agencija pritom poštuje najviše standarde transparentnosti;

| 17. | poziva države članice da budu poduzetnije u svojoj obaveznoj suradnji s Ombudsmanicom; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice da budu poduzetnije u svojoj obaveznoj suradnji s Ombudsmanicom;

| 18. | poziva Ombudsmanicu da i dalje potiče veću transparentnost kliničkih ispitivanja, osobito u ocjeni kvalitete postignutih rezultata za koju je zadužena Europska agencija za lijekove; podsjeća da se ta ocjena treba temeljiti na dodanoj vrijednosti inovativnih lijekova i stvarnim troškovima istraživanja kako bi se državama članicama olakšalo da utvrde model određivanja cijena i financiranja; |
| --- | --- |

18.

poziva Ombudsmanicu da i dalje potiče veću transparentnost kliničkih ispitivanja, osobito u ocjeni kvalitete postignutih rezultata za koju je zadužena Europska agencija za lijekove; podsjeća da se ta ocjena treba temeljiti na dodanoj vrijednosti inovativnih lijekova i stvarnim troškovima istraživanja kako bi se državama članicama olakšalo da utvrde model određivanja cijena i financiranja;

| 19. | Poziva Ombudsmanicu da u okviru svojih ovlasti nastavi podupirati inicijative s ciljem postizanja veće transparentnosti istraživanja i razvoja; |
| --- | --- |

19.

Poziva Ombudsmanicu da u okviru svojih ovlasti nastavi podupirati inicijative s ciljem postizanja veće transparentnosti istraživanja i razvoja;

| 20. | pozdravlja Uredbu EU-a o kliničkim ispitivanjima u skladu s kojom informacije o kliničkim ispitivanjima moraju biti dostupne; napominje da je 2014. godine Međunarodni dan prava na pristup informacijama, u organizaciji Ombudsmanice, bio posvećen transparentnosti podataka o kliničkim ispitivanjima; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja Uredbu EU-a o kliničkim ispitivanjima u skladu s kojom informacije o kliničkim ispitivanjima moraju biti dostupne; napominje da je 2014. godine Međunarodni dan prava na pristup informacijama, u organizaciji Ombudsmanice, bio posvećen transparentnosti podataka o kliničkim ispitivanjima;

| 21. | pozdravlja istragu Ombudsmanice o zaštiti temeljnih prava u svim slučajevima provedbe kohezijske politike EU-a, koja je uvedena u cilju ostvarenja rasta i otvaranja radnih mjesta, rješavanja problema klimatskih promjena i energetske ovisnosti te smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja istragu Ombudsmanice o zaštiti temeljnih prava u svim slučajevima provedbe kohezijske politike EU-a, koja je uvedena u cilju ostvarenja rasta i otvaranja radnih mjesta, rješavanja problema klimatskih promjena i energetske ovisnosti te smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti;

| 22. | napominje da je Obzor 2020., s proračunom od gotovo 80 000 milijuna EUR, nakon ZPP-a i strukturnih fondova treći najvažniji paket proračunskih ulaganja te da je presudan za budući gospodarski i društveni razvoj; poziva Ombudsmanicu da nastavi jamčiti transparentnost cijelog procesa analize i financiranja projekata u okviru Obzora 2020.; |
| --- | --- |

22.

napominje da je Obzor 2020., s proračunom od gotovo 80 000 milijuna EUR, nakon ZPP-a i strukturnih fondova treći najvažniji paket proračunskih ulaganja te da je presudan za budući gospodarski i društveni razvoj; poziva Ombudsmanicu da nastavi jamčiti transparentnost cijelog procesa analize i financiranja projekata u okviru Obzora 2020.;

| 23. | poziva Frontex da se tijekom povratnih letova pobrine za poštovanje dobrobiti državljana trećih zemalja na koje se primjenjuje odluka o vraćanju kao i za pravilnu provedbu Kodeksa ponašanja za zajedničke operacije vraćanja; pozdravlja činjenicu da je Ombudsmanica pozvala Frontex na uspostavu mehanizma za individualne pritužbe u slučaju potencijalnih kršenja temeljnih prava; poziva Ombudsmanicu da istraži to pitanje s obzirom na aktualni porast broja izbjeglica na granicama EU-a; |
| --- | --- |

23.

poziva Frontex da se tijekom povratnih letova pobrine za poštovanje dobrobiti državljana trećih zemalja na koje se primjenjuje odluka o vraćanju kao i za pravilnu provedbu Kodeksa ponašanja za zajedničke operacije vraćanja; pozdravlja činjenicu da je Ombudsmanica pozvala Frontex na uspostavu mehanizma za individualne pritužbe u slučaju potencijalnih kršenja temeljnih prava; poziva Ombudsmanicu da istraži to pitanje s obzirom na aktualni porast broja izbjeglica na granicama EU-a;

| 24. | pozdravlja istragu Ombudsmanica o tome ispunjavaju li institucije EU-a svoju obvezu u smislu uvođenja unutarnjih pravila o zviždačima; podsjeća devet institucija EU-a kojima se Ombudsmanica obratila u tom kontekstu, uključujući Komisiju, Parlament i Vijeće, da je obavijeste o pravilima koja su uveli ili planiraju uvesti; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja istragu Ombudsmanica o tome ispunjavaju li institucije EU-a svoju obvezu u smislu uvođenja unutarnjih pravila o zviždačima; podsjeća devet institucija EU-a kojima se Ombudsmanica obratila u tom kontekstu, uključujući Komisiju, Parlament i Vijeće, da je obavijeste o pravilima koja su uveli ili planiraju uvesti;

| 25. | pohvaljuje Ombudsmanicu za istraživanja koje je provela u vezi s pravom građana da sudjeluju u procesu odlučivanja EU-a, a osobito u vezi s funkcioniranjem europske građanske inicijative; napominje da je 2014. godine ona pozvala organizatore europske građanske inicijative, organizacije civilnog društva i druge zainteresirane strane da daju povratne informacije o europskoj građanskoj inicijativi u cilju njezina unaprjeđenja; sa zabrinutošću napominje da predstavnici organizacija za podnošenje predstavki pozivaju na bolje usklađivanje i na unaprjeđenje administrativnih metoda za prikupljanje i evidenciju potpisa; očekuje daljnje prijedloge za poboljšanja, posebno u vezi s postojećim tehničkim ograničenjima i ograničenjima u vezi sa zaštitom podataka u procesu prikupljanja potpisa; poziva Ombudsmanicu da podijeli svoja iskustva i doprinese preispitivanju Uredbe o europskoj građanskoj inicijativi; |
| --- | --- |

25.

pohvaljuje Ombudsmanicu za istraživanja koje je provela u vezi s pravom građana da sudjeluju u procesu odlučivanja EU-a, a osobito u vezi s funkcioniranjem europske građanske inicijative; napominje da je 2014. godine ona pozvala organizatore europske građanske inicijative, organizacije civilnog društva i druge zainteresirane strane da daju povratne informacije o europskoj građanskoj inicijativi u cilju njezina unaprjeđenja; sa zabrinutošću napominje da predstavnici organizacija za podnošenje predstavki pozivaju na bolje usklađivanje i na unaprjeđenje administrativnih metoda za prikupljanje i evidenciju potpisa; očekuje daljnje prijedloge za poboljšanja, posebno u vezi s postojećim tehničkim ograničenjima i ograničenjima u vezi sa zaštitom podataka u procesu prikupljanja potpisa; poziva Ombudsmanicu da podijeli svoja iskustva i doprinese preispitivanju Uredbe o europskoj građanskoj inicijativi;

| 26. | pozdravlja 80-postotnu stopu usklađenosti institucija EU-a s prijedlozima Ombudsmanice; izražava zabrinutost zbog toga što i dalje postoji 20-postotna stopa neusklađenosti; svjestan je da prijedlozi Ombudsmanice nisu pravno obvezujući; poziva institucije, tijela i agencije da odmah, učinkovito i odgovorno reagiraju na primjedbe Ombudsmanice kao i na nacrte njezinih preporuka; podupire Ombudsmanicu da u svojim budućim istragama, koje će provoditi u skladu sa svojim ovlastima, utvrdi moguće nedostatke u vezi s transparentnošću u izvršavanju proračuna EU-a te da, kada je to potrebno, surađuje s Revizorskim sudom, Europskim uredom za borbu protiv prijevara i Odborom Parlamenta za proračunski nadzor; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja 80-postotnu stopu usklađenosti institucija EU-a s prijedlozima Ombudsmanice; izražava zabrinutost zbog toga što i dalje postoji 20-postotna stopa neusklađenosti; svjestan je da prijedlozi Ombudsmanice nisu pravno obvezujući; poziva institucije, tijela i agencije da odmah, učinkovito i odgovorno reagiraju na primjedbe Ombudsmanice kao i na nacrte njezinih preporuka; podupire Ombudsmanicu da u svojim budućim istragama, koje će provoditi u skladu sa svojim ovlastima, utvrdi moguće nedostatke u vezi s transparentnošću u izvršavanju proračuna EU-a te da, kada je to potrebno, surađuje s Revizorskim sudom, Europskim uredom za borbu protiv prijevara i Odborom Parlamenta za proračunski nadzor;

| 27. | podsjeća na to da je nadzor nad Parlamentom u okviru ostvarivanja cilja dobre uprave u korist europskih građana u nadležnosti Ombudsmanice te da je slijedom toga taj nadzor i njezina dužnost; |
| --- | --- |

27.

podsjeća na to da je nadzor nad Parlamentom u okviru ostvarivanja cilja dobre uprave u korist europskih građana u nadležnosti Ombudsmanice te da je slijedom toga taj nadzor i njezina dužnost;

| 28. | pohvaljuje Ombudsmanicu na njezinoj inicijativi da u razdoblju koje je prethodilo europskim izborima organizira interaktivni događaj „Vaša lista želja za Europu” s ciljem da građani dospiju u samo središte procesa donošenja odluka; |
| --- | --- |

28.

pohvaljuje Ombudsmanicu na njezinoj inicijativi da u razdoblju koje je prethodilo europskim izborima organizira interaktivni događaj „Vaša lista želja za Europu” s ciljem da građani dospiju u samo središte procesa donošenja odluka;

| 29. | potiče Ombudsmanicu da nastavi promicati Europsku mrežu pučkih pravobranitelja radi boljeg informiranja građana EU-a o raspodjeli odgovornosti između Europske ombudsmanice, nacionalnih i regionalnih pučkih pravobranitelja i Odbora za predstavke Europskog parlamenta; prepoznaje bitan doprinos te mreže u poticanju razmjene najboljih praksi i informacija o zadaćama i područjima nadležnosti svojih članova; napominje da je 59,3 % pritužbi obrađenih 2014. godine spadalo u nadležnost jednog od članova te mreže; poziva Odbor za predstavke da bude aktivniji član te mreže i da ojača svoju suradnju s njom u području zajedničkih politika koje se ubrajaju u okvir aktivnosti Europske unije; napominje da je 2014. Ombudsmanica tom odboru proslijedila 86 pritužbi; |
| --- | --- |

29.

potiče Ombudsmanicu da nastavi promicati Europsku mrežu pučkih pravobranitelja radi boljeg informiranja građana EU-a o raspodjeli odgovornosti između Europske ombudsmanice, nacionalnih i regionalnih pučkih pravobranitelja i Odbora za predstavke Europskog parlamenta; prepoznaje bitan doprinos te mreže u poticanju razmjene najboljih praksi i informacija o zadaćama i područjima nadležnosti svojih članova; napominje da je 59,3 % pritužbi obrađenih 2014. godine spadalo u nadležnost jednog od članova te mreže; poziva Odbor za predstavke da bude aktivniji član te mreže i da ojača svoju suradnju s njom u području zajedničkih politika koje se ubrajaju u okvir aktivnosti Europske unije; napominje da je 2014. Ombudsmanica tom odboru proslijedila 86 pritužbi;

| 30. | potiče Ombudsmanicu da u suradnji s Europskim revizorskim sudom istraži programe i projekte koji se financiraju sredstvima Europske unije, s posebnim naglaskom na financiranje projekata usmjerenih na smanjivanje razlika u razvoju; |
| --- | --- |

30.

potiče Ombudsmanicu da u suradnji s Europskim revizorskim sudom istraži programe i projekte koji se financiraju sredstvima Europske unije, s posebnim naglaskom na financiranje projekata usmjerenih na smanjivanje razlika u razvoju;

| 31. | slaže se s Ombudsmanicom da bi institucije EU-a trebale zajamčiti dostupnost svojih usluga osobama s invaliditetom i njihov pristup informacijama i sredstvima komunikacije; apelira na institucije da se pobrinu za to da su radna okruženja otvorena, uključiva i dostupna osobama s invaliditetom kako bi one mogle potpuno i učinkovito sudjelovati u političkom i javnom životu; |
| --- | --- |

31.

slaže se s Ombudsmanicom da bi institucije EU-a trebale zajamčiti dostupnost svojih usluga osobama s invaliditetom i njihov pristup informacijama i sredstvima komunikacije; apelira na institucije da se pobrinu za to da su radna okruženja otvorena, uključiva i dostupna osobama s invaliditetom kako bi one mogle potpuno i učinkovito sudjelovati u političkom i javnom životu;

| 32. | poziva na povećanje godišnjeg proračuna Ureda Ombudsmana; |
| --- | --- |

32.

poziva na povećanje godišnjeg proračuna Ureda Ombudsmana;

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj ombudsmanici, vladama i parlamentima država članica te nacionalnim uredima pučkih pravobranitelja ili sličnim nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

33.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj ombudsmanici, vladama i parlamentima država članica te nacionalnim uredima pučkih pravobranitelja ili sličnim nadležnim tijelima.

---

(1)  SL L 113, 4.5.1994., str. 15.

(2)  „Europski ombudsman – godišnje izvješće za 1999.” (SL C 260, 11.9.2000., str. 1.).

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/131 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/131

---

P8_TA(2016)0063

Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2014. (2015/2115(INI))

(2018/C 035/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-62/14 od 16. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-62/14 od 16. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 15.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0012/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0012/2016),

| A. | budući da se prema najnovijoj jesenskoj prognozi Komisije u europodručju očekuje jačanje gospodarskog oporavka te se predviđa porast realnog BDP-a za 1,4 % 2015., 1,7 % 2016. i 1,8 % 2017. godine; budući da su temelji za rast krhki; budući da je za poticanje gospodarskog rasta ključna odlučna politička predanost provedbi održivih i socijalno uravnoteženih strukturnih reformi; |
| --- | --- |

A.

budući da se prema najnovijoj jesenskoj prognozi Komisije u europodručju očekuje jačanje gospodarskog oporavka te se predviđa porast realnog BDP-a za 1,4 % 2015., 1,7 % 2016. i 1,8 % 2017. godine; budući da su temelji za rast krhki; budući da je za poticanje gospodarskog rasta ključna odlučna politička predanost provedbi održivih i socijalno uravnoteženih strukturnih reformi;

| B. | budući da se prema navedenoj prognozi u europodručju očekuje lagani pad nezaposlenosti s 11,6 % na kraju 2014. godine na 10,5 % na kraju 2016.; budući da su razlike u stopi nezaposlenosti među državama članicama velike i kreću se od 6,4 % u Njemačkoj do 26,6 % u Grčkoj; budući da je stopa nezaposlenosti u brojnim državama članicama i dalje zabrinjavajuće visoka te da nezaposlenost posebno pogađa mlade i dugotrajno nezaposlene; |
| --- | --- |

B.

budući da se prema navedenoj prognozi u europodručju očekuje lagani pad nezaposlenosti s 11,6 % na kraju 2014. godine na 10,5 % na kraju 2016.; budući da su razlike u stopi nezaposlenosti među državama članicama velike i kreću se od 6,4 % u Njemačkoj do 26,6 % u Grčkoj; budući da je stopa nezaposlenosti u brojnim državama članicama i dalje zabrinjavajuće visoka te da nezaposlenost posebno pogađa mlade i dugotrajno nezaposlene;

| C. | budući da bi se prema istoj prognozi fiskalni izgledi u europodručju trebali poboljšati te da se očekuje smanjenje javnog deficita (s 2,4 % 2014. na 1,7 % 2016.) i javnog duga (s 94 % na kraju 2014. na 92,5 % na kraju 2016.); |
| --- | --- |

C.

budući da bi se prema istoj prognozi fiskalni izgledi u europodručju trebali poboljšati te da se očekuje smanjenje javnog deficita (s 2,4 % 2014. na 1,7 % 2016.) i javnog duga (s 94 % na kraju 2014. na 92,5 % na kraju 2016.);

| D. | budući da bi niske cijene energenata mogle pomoći gospodarskom oporavku, iako imaju negativni učinak na inflacijska očekivanja; |
| --- | --- |

D.

budući da bi niske cijene energenata mogle pomoći gospodarskom oporavku, iako imaju negativni učinak na inflacijska očekivanja;

| E. | budući da te procese uglavnom podupiru osobna potrošnja, izvoz i vanjski čimbenici kao što su niske cijene energenata, posebno sirove nafte, a privatna i javna ulaganja u europodručju tek se djelomično povećavaju i na znatno su nižoj razini od one zabilježene prije početka krize, dok je relativni udio ulaganja u BDP-u već desetljećima u stalnom padu; |
| --- | --- |

E.

budući da te procese uglavnom podupiru osobna potrošnja, izvoz i vanjski čimbenici kao što su niske cijene energenata, posebno sirove nafte, a privatna i javna ulaganja u europodručju tek se djelomično povećavaju i na znatno su nižoj razini od one zabilježene prije početka krize, dok je relativni udio ulaganja u BDP-u već desetljećima u stalnom padu;

| F. | budući da se prema projekcijama ESB-a iz rujna 2015. očekuje porast prosječne stope inflacije u europodručju, koja je u prvoj polovici 2015. bila blizu nule, te se očekuje da će 2016. iznositi 1,1 %, a 2017. 1,7 %; |
| --- | --- |

F.

budući da se prema projekcijama ESB-a iz rujna 2015. očekuje porast prosječne stope inflacije u europodručju, koja je u prvoj polovici 2015. bila blizu nule, te se očekuje da će 2016. iznositi 1,1 %, a 2017. 1,7 %;

| G. | budući da se člankom 127. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije od Europskog sustava središnjih banaka zahtijeva „promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava”; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 127. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije od Europskog sustava središnjih banaka zahtijeva „promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava”;

| H. | budući da je ESB 2014. snizio svoje ključne kamatne stope na refinanciranje na efektivnu donju granicu i smanjio kamatnu stopu na novčane depozite na -0,20 %; budući da niže realne stope nisu uvelike dovele ni do odobravanja kredita za kućanstva ni za poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, zbog čega je ESB počeo donositi nekonvencionalne mjere monetarne politike; |
| --- | --- |

H.

budući da je ESB 2014. snizio svoje ključne kamatne stope na refinanciranje na efektivnu donju granicu i smanjio kamatnu stopu na novčane depozite na -0,20 %; budući da niže realne stope nisu uvelike dovele ni do odobravanja kredita za kućanstva ni za poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, zbog čega je ESB počeo donositi nekonvencionalne mjere monetarne politike;

| I. | budući da Europska središnja banka u okviru provedbe nadzora dosad nije uvijek vodila dovoljno računa o načelu proporcionalnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da Europska središnja banka u okviru provedbe nadzora dosad nije uvijek vodila dovoljno računa o načelu proporcionalnosti;

| J. | budući da su mala i srednja poduzeća okosnica europskog gospodarstva i da je bankovni sustav ključan kako bi im se omogućila konkurentnost i rast; budući da je ključno olakšati kreditne tokove mikro-poduzećima te malim i srednjim poduzećima jer ona predstavljaju 99 % svih poduzeća i zaslužna su za 80 % radnih mjesta u Uniji te stoga imaju ključnu ulogu u stvaranju gospodarskog rasta, otvaranju radnih mjesta i smanjenju društvenih nejednakosti; budući da se obujam bankovnih kredita polako povećava; |
| --- | --- |

J.

budući da su mala i srednja poduzeća okosnica europskog gospodarstva i da je bankovni sustav ključan kako bi im se omogućila konkurentnost i rast; budući da je ključno olakšati kreditne tokove mikro-poduzećima te malim i srednjim poduzećima jer ona predstavljaju 99 % svih poduzeća i zaslužna su za 80 % radnih mjesta u Uniji te stoga imaju ključnu ulogu u stvaranju gospodarskog rasta, otvaranju radnih mjesta i smanjenju društvenih nejednakosti; budući da se obujam bankovnih kredita polako povećava;

| K. | budući da je ESB 2014. pokrenuo niz ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO) i programe kupnje za odabrane vrijednosne papire privatnog sektora kako bi potaknuo kreditiranje realnog gospodarstva; |
| --- | --- |

K.

budući da je ESB 2014. pokrenuo niz ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO) i programe kupnje za odabrane vrijednosne papire privatnog sektora kako bi potaknuo kreditiranje realnog gospodarstva;

| L. | budući da je ESB 22. siječnja 2015. pokrenuo prošireni program kupnje vrijednosnih papira (APP) u iznosu od 1,1 bilijuna EUR, koji će trajati do rujna 2016., a u svakom slučaju dok se ne ostvari trajna prilagodba inflacijskih kretanja; |
| --- | --- |

L.

budući da je ESB 22. siječnja 2015. pokrenuo prošireni program kupnje vrijednosnih papira (APP) u iznosu od 1,1 bilijuna EUR, koji će trajati do rujna 2016., a u svakom slučaju dok se ne ostvari trajna prilagodba inflacijskih kretanja;

| M. | budući da je ESB svojim programom kupnje obveznica unio znatan rizik u svoju bilancu; |
| --- | --- |

M.

budući da je ESB svojim programom kupnje obveznica unio znatan rizik u svoju bilancu;

| N. | budući da je jedinstveni nadzorni mehanizam (SSM), prvi stup bankovne unije, potpuno operativan od 4. studenoga 2014. kada je ESB preuzeo izravan nadzor nad 122 najveće banke u europodručju; budući da je istovremeno napravljena sveobuhvatna procjena koja se sastojala od pregleda kvalitete aktive i testiranja otpornosti na stres tih važnih banaka, što je dovršeno 26. listopada 2014. godine; budući da je jedinstveni sanacijski mehanizam (SRM), drugi stup bankovne unije, stupio na snagu početkom 2015., dok treći stup, jedinstveni sustav osiguranja depozita, još nije uspostavljen; |
| --- | --- |

N.

budući da je jedinstveni nadzorni mehanizam (SSM), prvi stup bankovne unije, potpuno operativan od 4. studenoga 2014. kada je ESB preuzeo izravan nadzor nad 122 najveće banke u europodručju; budući da je istovremeno napravljena sveobuhvatna procjena koja se sastojala od pregleda kvalitete aktive i testiranja otpornosti na stres tih važnih banaka, što je dovršeno 26. listopada 2014. godine; budući da je jedinstveni sanacijski mehanizam (SRM), drugi stup bankovne unije, stupio na snagu početkom 2015., dok treći stup, jedinstveni sustav osiguranja depozita, još nije uspostavljen;

| 1. | podsjeća da će biti potrebno ojačati zemljopisno neujednačen i skroman oporavak koji se u europodručju očekuje u sljedećim godinama te povećati potencijalni gospodarski rast kako bi se smanjila visoka stopa nezaposlenosti zabilježena u mnogim državama članicama u europodručju i smanjio teret duga; ističe da su brojne države članice suočene sa sličnim makroekonomskim izazovima; ističe da je potrebno poboljšati uvjete i za javna i za privatna ulaganja kako bi se potaknuli rast i otvaranje radnih mjesta te poziva da se ulože dodatni napori u cilju financiranja realnog gospodarstva; smatra da države članice moraju provesti održive i socijalno uravnotežene strukturne reforme; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da će biti potrebno ojačati zemljopisno neujednačen i skroman oporavak koji se u europodručju očekuje u sljedećim godinama te povećati potencijalni gospodarski rast kako bi se smanjila visoka stopa nezaposlenosti zabilježena u mnogim državama članicama u europodručju i smanjio teret duga; ističe da su brojne države članice suočene sa sličnim makroekonomskim izazovima; ističe da je potrebno poboljšati uvjete i za javna i za privatna ulaganja kako bi se potaknuli rast i otvaranje radnih mjesta te poziva da se ulože dodatni napori u cilju financiranja realnog gospodarstva; smatra da države članice moraju provesti održive i socijalno uravnotežene strukturne reforme;

| 2. | žali zbog postojećeg nerazmjera, iako se on polako smanjuje, između stopa financiranja za mala i srednja poduzeća i onih za veća trgovačka društva, između kamatnih stopa na male i velike kredite te zbog razlika u uvjetima kreditiranja za mala i srednja poduzeća u različitim zemljama europodručja, no svjestan je granica onoga što monetarna politika može postići u tom pogledu; u vezi s tim ističe ulogu štedionica, zadružnih i uzajamnih banaka te naglašava da bi regulatornim okvirom trebao poštovati njihova posebna načela funkcioniranja i njihovu specifičnu zadaću te da bi nadzorna tijela trebala biti svjesna tih aspekata i o njima voditi računa u svojem radu i pristupu; |
| --- | --- |

2.

žali zbog postojećeg nerazmjera, iako se on polako smanjuje, između stopa financiranja za mala i srednja poduzeća i onih za veća trgovačka društva, između kamatnih stopa na male i velike kredite te zbog razlika u uvjetima kreditiranja za mala i srednja poduzeća u različitim zemljama europodručja, no svjestan je granica onoga što monetarna politika može postići u tom pogledu; u vezi s tim ističe ulogu štedionica, zadružnih i uzajamnih banaka te naglašava da bi regulatornim okvirom trebao poštovati njihova posebna načela funkcioniranja i njihovu specifičnu zadaću te da bi nadzorna tijela trebala biti svjesna tih aspekata i o njima voditi računa u svojem radu i pristupu;

| 3. | ističe da su privatna i javna ulaganja u europodručju i dalje na znatno nižoj razini u odnosu na stanje prije trenutne krize, unatoč tome što ESB poduzima mjere kako bi održao povoljne uvjete financiranja; s tim u vezi pozdravlja uspostavljanje Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) te plan Komisije za uspostavljanje istinske unije tržišta kapitala, što bi trebalo dovesti do diversifikacije izvora financiranja u gospodarstvu Europske unije, povećati prekogranična ulaganja i pristup financiranju za poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

3.

ističe da su privatna i javna ulaganja u europodručju i dalje na znatno nižoj razini u odnosu na stanje prije trenutne krize, unatoč tome što ESB poduzima mjere kako bi održao povoljne uvjete financiranja; s tim u vezi pozdravlja uspostavljanje Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) te plan Komisije za uspostavljanje istinske unije tržišta kapitala, što bi trebalo dovesti do diversifikacije izvora financiranja u gospodarstvu Europske unije, povećati prekogranična ulaganja i pristup financiranju za poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća;

| 4. | konstatira da je na složenu situaciju krize javnog duga, u kojoj inflacija pada, dostupnost kredita je smanjena, a gospodarski rast usporen, te uz kamatnu stopu blizu nulte donje granice ESB odgovorio nekonvencionalnim instrumentima monetarne politike; |
| --- | --- |

4.

konstatira da je na složenu situaciju krize javnog duga, u kojoj inflacija pada, dostupnost kredita je smanjena, a gospodarski rast usporen, te uz kamatnu stopu blizu nulte donje granice ESB odgovorio nekonvencionalnim instrumentima monetarne politike;

| 5. | konstatira da je učinak programa kupnje vrijednosnih papira na monetarnu i kreditnu dinamiku pozitivan no i dalje skroman te da je kreditiranje poduzeća i dalje slabo, iako su vidljive prednosti postupnog ublažavanja kreditnih standarda, neprestanog ublažavanja uvjeta za odobravanje novih kredita, smanjenja broja odbijenih zahtjeva, povećanja potražnje za kreditima te postupnog rasta privatnih ulaganja u prva tri tromjesečja 2015. godine, no i dalje su prisutne znatne razlike u gospodarstvima europodručja; nadalje napominje da su od pokretanja programa kupnje vrijednosnih papira srednjoročna inflacijska očekivanja počela rasti i postupno se približavaju cilju od 2 %, uz moguće smanjenje rizika deflacijske spirale; traži od ESB-a da, kad je to moguće, program kupnje vrijednosnih papira primijeni na sve države članice bez izuzetaka, poštujući pritom pravila kojih se ESB mora pridržavati; |
| --- | --- |

5.

konstatira da je učinak programa kupnje vrijednosnih papira na monetarnu i kreditnu dinamiku pozitivan no i dalje skroman te da je kreditiranje poduzeća i dalje slabo, iako su vidljive prednosti postupnog ublažavanja kreditnih standarda, neprestanog ublažavanja uvjeta za odobravanje novih kredita, smanjenja broja odbijenih zahtjeva, povećanja potražnje za kreditima te postupnog rasta privatnih ulaganja u prva tri tromjesečja 2015. godine, no i dalje su prisutne znatne razlike u gospodarstvima europodručja; nadalje napominje da su od pokretanja programa kupnje vrijednosnih papira srednjoročna inflacijska očekivanja počela rasti i postupno se približavaju cilju od 2 %, uz moguće smanjenje rizika deflacijske spirale; traži od ESB-a da, kad je to moguće, program kupnje vrijednosnih papira primijeni na sve države članice bez izuzetaka, poštujući pritom pravila kojih se ESB mora pridržavati;

| 6. | očekuje od ESB-a da doprinese općim ekonomskim politikama u Uniji i postizanju njihovih ciljeva u skladu s člankom 282. UFEU-a pod uvjetom da se ne dovede u pitanje njegov glavni cilj održavanja stabilnosti cijena; |
| --- | --- |

6.

očekuje od ESB-a da doprinese općim ekonomskim politikama u Uniji i postizanju njihovih ciljeva u skladu s člankom 282. UFEU-a pod uvjetom da se ne dovede u pitanje njegov glavni cilj održavanja stabilnosti cijena;

| 7. | naglašava da doprinos ESB-a podrazumijeva ulaganje napora kako bi se povećalo odobravanje kredita s niskim troškovima realnom gospodarstvu te potaknuo gospodarski oporavak, odnosno otvaranje novih radnih mjesta, rast i stabilnost; |
| --- | --- |

7.

naglašava da doprinos ESB-a podrazumijeva ulaganje napora kako bi se povećalo odobravanje kredita s niskim troškovima realnom gospodarstvu te potaknuo gospodarski oporavak, odnosno otvaranje novih radnih mjesta, rast i stabilnost;

| 8. | zabrinut je zbog mogućih neplaniranih posljedica i dugoročnih učinaka nekonvencionalnih instrumenata monetarne politike ESB-a; svjestan je da će prestanak primjene tih mjera biti vrlo složen te da će ga trebati pažljivo isplanirati kako bi se spriječili neželjeni poremećaji na tržištu, posebno u pogledu ispravne i pametne organizacije te odabira pravog trenutka prestanka; traži od ESB-a da pažljivo prati rizike povezane s njegovim programima kupnje; ustraje u tome da monetarna politika ne može riješiti fiskalne i gospodarske probleme koji postoje u brojnim državama članicama te da ne može zamijeniti potrebne održive i socijalno uravnotežene strukturne reforme, fiskalnu konsolidaciju i ciljana ulaganja; |
| --- | --- |

8.

zabrinut je zbog mogućih neplaniranih posljedica i dugoročnih učinaka nekonvencionalnih instrumenata monetarne politike ESB-a; svjestan je da će prestanak primjene tih mjera biti vrlo složen te da će ga trebati pažljivo isplanirati kako bi se spriječili neželjeni poremećaji na tržištu, posebno u pogledu ispravne i pametne organizacije te odabira pravog trenutka prestanka; traži od ESB-a da pažljivo prati rizike povezane s njegovim programima kupnje; ustraje u tome da monetarna politika ne može riješiti fiskalne i gospodarske probleme koji postoje u brojnim državama članicama te da ne može zamijeniti potrebne održive i socijalno uravnotežene strukturne reforme, fiskalnu konsolidaciju i ciljana ulaganja;

| 9. | oprezan je po pitanju potencijalne opasnosti koju dugotrajne niske kamatne stope mogu predstavljati za financijsku stabilnost u nekim državama članicama, što bi moglo negativno utjecati na programe životnih osiguranja i mirovina; uviđa da su dugoročne kamatne stope odraz temeljnih makroekonomskih uvjeta i odabira na području monetarne politike; |
| --- | --- |

9.

oprezan je po pitanju potencijalne opasnosti koju dugotrajne niske kamatne stope mogu predstavljati za financijsku stabilnost u nekim državama članicama, što bi moglo negativno utjecati na programe životnih osiguranja i mirovina; uviđa da su dugoročne kamatne stope odraz temeljnih makroekonomskih uvjeta i odabira na području monetarne politike;

| 10. | traži od Komisije da osmisli prijedloge za poboljšanje makrobonitetnog nadzora i političkih instrumenata koji su na raspolaganju za ublažavanje rizika u bankarstvu u sjeni s obzirom na to da je ESB u svom Godišnjem izvješću upozorio da su zbog stabilnog rasta nebankovne kreditne intermedijacije (na 22 bilijuna EUR u imovini) tijekom posljednjeg desetljeća potrebne dodatne inicijative kako bi se pratile i procijenile osjetljive točke u rastućem sektoru bankarstva u sjeni; |
| --- | --- |

10.

traži od Komisije da osmisli prijedloge za poboljšanje makrobonitetnog nadzora i političkih instrumenata koji su na raspolaganju za ublažavanje rizika u bankarstvu u sjeni s obzirom na to da je ESB u svom Godišnjem izvješću upozorio da su zbog stabilnog rasta nebankovne kreditne intermedijacije (na 22 bilijuna EUR u imovini) tijekom posljednjeg desetljeća potrebne dodatne inicijative kako bi se pratile i procijenile osjetljive točke u rastućem sektoru bankarstva u sjeni;

| 11. | pozdravlja kategoričko obećanje Europske središnje banke iz kolovoza 2012. da će učiniti „sve što je u njezinoj moći” kako bi obranila euro; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja kategoričko obećanje Europske središnje banke iz kolovoza 2012. da će učiniti „sve što je u njezinoj moći” kako bi obranila euro;

| 12. | smatra da bi program kupnje javnih i privatnih dužničkih vrijednosnih papira na sekundarnom tržištu mogao biti učinkovitiji; |
| --- | --- |

12.

smatra da bi program kupnje javnih i privatnih dužničkih vrijednosnih papira na sekundarnom tržištu mogao biti učinkovitiji;

| 13. | ističe da je Sud Europske unije izrazio zabrinutost u presudi od 16. lipnja 2015. u predmetu C-62/14, u kojoj navodi da postoji mogućnost da je ESB pri kupnji državnih obveznica na sekundarnim tržištima izložen znatnom riziku gubitka kao i riziku otpisa dugova; napominje da se u toj istoj presudi pojašnjava da to ne mijenja zaključak da ESB ima pravo kupnje državnih obveznica na sekundarnim tržištima i da se takvim kupnjama ne krši zabrana monetarnog financiranja država članica; |
| --- | --- |

13.

ističe da je Sud Europske unije izrazio zabrinutost u presudi od 16. lipnja 2015. u predmetu C-62/14, u kojoj navodi da postoji mogućnost da je ESB pri kupnji državnih obveznica na sekundarnim tržištima izložen znatnom riziku gubitka kao i riziku otpisa dugova; napominje da se u toj istoj presudi pojašnjava da to ne mijenja zaključak da ESB ima pravo kupnje državnih obveznica na sekundarnim tržištima i da se takvim kupnjama ne krši zabrana monetarnog financiranja država članica;

| 14. | ističe da su visoke i različite razine javne i privatne zaduženosti u nekim državama članicama uz tek riješene strukturne nedostatke u bankovnom sektoru prepreka pravilnom prijenosu monetarne politike te da se ta situacija ne može promijeniti samo nekonvencionalnom monetarnom politikom koju ESB provodi; |
| --- | --- |

14.

ističe da su visoke i različite razine javne i privatne zaduženosti u nekim državama članicama uz tek riješene strukturne nedostatke u bankovnom sektoru prepreka pravilnom prijenosu monetarne politike te da se ta situacija ne može promijeniti samo nekonvencionalnom monetarnom politikom koju ESB provodi;

| 15. | poziva one države članice u europodručju koje podliježu programu makroekonomske prilagodbe da djeluju u skladu s člankom 7. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. da bi provele opsežnu reviziju svojih javnih financija kako bi, između ostalog, procijenile razloge koji su doveli do stvaranja prekomjerne razine duga kao i radi praćenja bilo koje moguće nepravilnosti; ističe da bi revizija trebala dovesti do boljeg razumijevanja pogrešaka iz prošlosti, a ne do pokretanja ad hoc postupka restrukturiranja duga, što bi u nekim državama članicama moglo dovesti do nove dužničke krize; |
| --- | --- |

15.

poziva one države članice u europodručju koje podliježu programu makroekonomske prilagodbe da djeluju u skladu s člankom 7. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. da bi provele opsežnu reviziju svojih javnih financija kako bi, između ostalog, procijenile razloge koji su doveli do stvaranja prekomjerne razine duga kao i radi praćenja bilo koje moguće nepravilnosti; ističe da bi revizija trebala dovesti do boljeg razumijevanja pogrešaka iz prošlosti, a ne do pokretanja ad hoc postupka restrukturiranja duga, što bi u nekim državama članicama moglo dovesti do nove dužničke krize;

| 16. | ističe da bi se pravila postojećeg okvira gospodarskog upravljanja trebala pravilno primjenjivati i poštovati bez razlike između velikih i malih država članica; ponavlja da će se države članice moći nositi s uobičajenim cikličkim fluktuacijama i istovremeno držati državni dug unutar referentne vrijednosti od 3 % BDP-a ako se pridržavaju srednjoročnog cilja uravnoteženja stanja proračuna ili ostvarivanja viška uz prilagodbu cikličkim uvjetima te bez jednokratnih i privremenih mjera; smatra da bi trebalo primijeniti sve postojeće instrumente u okviru poboljšanog Pakta o stabilnosti i rastu kako bi se bolje održavali stabilnost i rast; |
| --- | --- |

16.

ističe da bi se pravila postojećeg okvira gospodarskog upravljanja trebala pravilno primjenjivati i poštovati bez razlike između velikih i malih država članica; ponavlja da će se države članice moći nositi s uobičajenim cikličkim fluktuacijama i istovremeno držati državni dug unutar referentne vrijednosti od 3 % BDP-a ako se pridržavaju srednjoročnog cilja uravnoteženja stanja proračuna ili ostvarivanja viška uz prilagodbu cikličkim uvjetima te bez jednokratnih i privremenih mjera; smatra da bi trebalo primijeniti sve postojeće instrumente u okviru poboljšanog Pakta o stabilnosti i rastu kako bi se bolje održavali stabilnost i rast;

| 17. | potvrđuje da je spreman poštovati neovisnost ESB-a u provođenju monetarne politike kako je utvrđeno Ugovorima; smatra da je neovisnost Središnje banke ključna za postizanje cilja održavanja stabilnosti cijena; naglašava da bi se sve vlade i nacionalna javna tijela stoga trebali suzdržati od pozivanja ESB-a da djeluje na određeni način; |
| --- | --- |

17.

potvrđuje da je spreman poštovati neovisnost ESB-a u provođenju monetarne politike kako je utvrđeno Ugovorima; smatra da je neovisnost Središnje banke ključna za postizanje cilja održavanja stabilnosti cijena; naglašava da bi se sve vlade i nacionalna javna tijela stoga trebali suzdržati od pozivanja ESB-a da djeluje na određeni način;

| 18. | podsjeća da se u članku 127. UFEU-a navodi da ESB, ne dovodeći u pitanje svoj glavni cilj održavanja stabilnosti cijena, podržava opće ekonomske politike u Uniji te da je to detaljnije pojašnjeno u članku 282. UFEU-a; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da se u članku 127. UFEU-a navodi da ESB, ne dovodeći u pitanje svoj glavni cilj održavanja stabilnosti cijena, podržava opće ekonomske politike u Uniji te da je to detaljnije pojašnjeno u članku 282. UFEU-a;

| 19. | skreće pozornost na članak 123. UFEU-a, članak 21. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i članak 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 3603/93 od 13. prosinca 1993., kojima se zabranjuje da nacionalne središnje banke i ESB neposredno kupuju dužničke instrumente koje su izdala tijela javne vlasti ili javna tijela država članica ili Europske unije; međutim, podsjeća da su takve kupnje dozvoljene na sekundarnim tržištima; |
| --- | --- |

19.

skreće pozornost na članak 123. UFEU-a, članak 21. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i članak 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 3603/93 od 13. prosinca 1993., kojima se zabranjuje da nacionalne središnje banke i ESB neposredno kupuju dužničke instrumente koje su izdala tijela javne vlasti ili javna tijela država članica ili Europske unije; međutim, podsjeća da su takve kupnje dozvoljene na sekundarnim tržištima;

| 20. | pozdravlja pokušaj ESB-a da potakne inflaciju na razinu ispod ali blizu 2 % jer to također može doprinijeti uspjehu drugih politika EU-a i potaknuti konkurentnost, gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta u Europi ako se provodi paralelno s ciljanim ulaganjima, ambicioznim i socijalno uravnoteženim reformama i fiskalnom konsolidacijom; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja pokušaj ESB-a da potakne inflaciju na razinu ispod ali blizu 2 % jer to također može doprinijeti uspjehu drugih politika EU-a i potaknuti konkurentnost, gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta u Europi ako se provodi paralelno s ciljanim ulaganjima, ambicioznim i socijalno uravnoteženim reformama i fiskalnom konsolidacijom;

| 21. | pozdravlja odluku ESB-a da objavljuje sažetke zapisnika sa svojih sastanaka te sa zanimanjem iščekuje najavu daljnjih koraka kojima će se povećavati transparentnost njegovih komunikacijskih kanala; smatra da još uvijek ima prostora za daljnji napredak, osobito u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja odluku ESB-a da objavljuje sažetke zapisnika sa svojih sastanaka te sa zanimanjem iščekuje najavu daljnjih koraka kojima će se povećavati transparentnost njegovih komunikacijskih kanala; smatra da još uvijek ima prostora za daljnji napredak, osobito u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma;

| 22. | pozdravlja sada već opću tendenciju velikih središnjih banaka da javno objasne monetarne odluke odmah nakon njihova donošenja, što je prva počela raditi Europska središnja banka; nadalje pozdravlja jasnije i transparentnije objavljivanje postupaka u vezi s hitnom likvidnosnom pomoći (ELA) za solventne financijske institucije (uglavnom nacionalne banke) koje imaju privremene probleme s likvidnošću; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja sada već opću tendenciju velikih središnjih banaka da javno objasne monetarne odluke odmah nakon njihova donošenja, što je prva počela raditi Europska središnja banka; nadalje pozdravlja jasnije i transparentnije objavljivanje postupaka u vezi s hitnom likvidnosnom pomoći (ELA) za solventne financijske institucije (uglavnom nacionalne banke) koje imaju privremene probleme s likvidnošću;

| 23. | podsjeća na svoj zahtjev da bi godišnje izvješće ESB-a trebalo sadržavati povratnu informaciju na komentare iznesene u godišnjem izvješću Parlamenta; smatra da bi bilo korisno kada bi Europska središnja banka u svojoj izjavi nakon mjesečnog sastanka Upravnog vijeća ESB-a uz procjenu monetarnih i financijskih uvjeta iznijela i svoju procjenu razmjera proizvodnog jaza diljem europodručja; |
| --- | --- |

23.

podsjeća na svoj zahtjev da bi godišnje izvješće ESB-a trebalo sadržavati povratnu informaciju na komentare iznesene u godišnjem izvješću Parlamenta; smatra da bi bilo korisno kada bi Europska središnja banka u svojoj izjavi nakon mjesečnog sastanka Upravnog vijeća ESB-a uz procjenu monetarnih i financijskih uvjeta iznijela i svoju procjenu razmjera proizvodnog jaza diljem europodručja;

| 24. | podsjeća da je kvartalni monetarni dijalog važan za jamčenje transparentnosti monetarne politike u odnosu na Parlament i širu javnost; pozdravlja praksu da predstavnici ESB-a daju precizne i detaljne odgovore na pitanja zastupnika u EP-u; također pozdravlja praksu ESB-a da pruža dodatne informacije u pisanom obliku ako odgovori dani tijekom rasprava nisu sasvim zadovoljavajući i/ili potpuni; |
| --- | --- |

24.

podsjeća da je kvartalni monetarni dijalog važan za jamčenje transparentnosti monetarne politike u odnosu na Parlament i širu javnost; pozdravlja praksu da predstavnici ESB-a daju precizne i detaljne odgovore na pitanja zastupnika u EP-u; također pozdravlja praksu ESB-a da pruža dodatne informacije u pisanom obliku ako odgovori dani tijekom rasprava nisu sasvim zadovoljavajući i/ili potpuni;

| 25. | ističe da nadzorna uloga ESB-a i njegova funkcija u monetarnoj politici moraju biti jasno razdvojene te da kombinacija tih dviju funkcija ne smije dovoditi ESB do bilo kakvog sukoba interesa; u tom pogledu podsjeća na vodeće načelo da bi se instrument koji se koristi za kreiranje politika, bilo monetarnih ili nadzornih, trebao odabrati na temelju cilja koji se želi postići i problema o kojem je riječ; |
| --- | --- |

25.

ističe da nadzorna uloga ESB-a i njegova funkcija u monetarnoj politici moraju biti jasno razdvojene te da kombinacija tih dviju funkcija ne smije dovoditi ESB do bilo kakvog sukoba interesa; u tom pogledu podsjeća na vodeće načelo da bi se instrument koji se koristi za kreiranje politika, bilo monetarnih ili nadzornih, trebao odabrati na temelju cilja koji se želi postići i problema o kojem je riječ;

| 26. | ističe da je potrebna demokratska odgovornost s obzirom na nove nadležnosti dodijeljene Europskoj središnjoj banci u pogledu nadzornih zadaća te s obzirom na njezinu savjetodavnu ulogu u programima Trojke i Četvorke; |
| --- | --- |

26.

ističe da je potrebna demokratska odgovornost s obzirom na nove nadležnosti dodijeljene Europskoj središnjoj banci u pogledu nadzornih zadaća te s obzirom na njezinu savjetodavnu ulogu u programima Trojke i Četvorke;

| 27. | ističe važnost organizacijske neovisnosti Europskog odbora za sistemske rizike te poziva ESB da razmotri kako povećati neovisnost tog odbora; |
| --- | --- |

27.

ističe važnost organizacijske neovisnosti Europskog odbora za sistemske rizike te poziva ESB da razmotri kako povećati neovisnost tog odbora;

| 28. | poziva Europsku središnju banku da temeljito revidira prijedlog o uvođenju sveobuhvatne analitičke baze podataka o kreditima Anacredit posebno vodeći računa o načelu proporcionalnosti te da pritom posebnu pozornost obrati na određivanje odgovarajućih graničnih vrijednosti kako bi se administrativni troškovi sveli na najmanju moguću mjeru, osobito za manje financijske institucije; |
| --- | --- |

28.

poziva Europsku središnju banku da temeljito revidira prijedlog o uvođenju sveobuhvatne analitičke baze podataka o kreditima Anacredit posebno vodeći računa o načelu proporcionalnosti te da pritom posebnu pozornost obrati na određivanje odgovarajućih graničnih vrijednosti kako bi se administrativni troškovi sveli na najmanju moguću mjeru, osobito za manje financijske institucije;

| 29. | pozdravlja spremnost koju je Mario Draghi izrazio tijekom monetarnog dijaloga 23. rujna 2015. da „obavještava Europski parlament o stajalištima ESB-a” u organizacijama kao što su Odbor za financijsku stabilnost ili Bazelski odbor za nadzor banaka; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja spremnost koju je Mario Draghi izrazio tijekom monetarnog dijaloga 23. rujna 2015. da „obavještava Europski parlament o stajalištima ESB-a” u organizacijama kao što su Odbor za financijsku stabilnost ili Bazelski odbor za nadzor banaka;

| 30. | podsjeća da uloga ESB-a obuhvaća zaštitu financijske stabilnosti, što podrazumijeva da je potrebno osigurati dovoljno likvidnih sredstava kako bi se izbjegla navala građana na solventne banke povezane s mrežom Eurosustava; |
| --- | --- |

30.

podsjeća da uloga ESB-a obuhvaća zaštitu financijske stabilnosti, što podrazumijeva da je potrebno osigurati dovoljno likvidnih sredstava kako bi se izbjegla navala građana na solventne banke povezane s mrežom Eurosustava;

| 31. | podsjeća da je uloga ESB-a u Trojci i Četvorci utvrđena u „paketu dviju mjera” (članak 7. Uredbe (EU) br. 472/2013); prima na znanje presudu Suda Europske unije u predmetu C-62/14 od 16. lipnja 2015. te poziva ESB da je uzima u obzir u provedbi svojih aktivnosti; potiče ESB da ponovno razmotri i po potrebi ojača svoju neovisnost o političkim odlukama; |
| --- | --- |

31.

podsjeća da je uloga ESB-a u Trojci i Četvorci utvrđena u „paketu dviju mjera” (članak 7. Uredbe (EU) br. 472/2013); prima na znanje presudu Suda Europske unije u predmetu C-62/14 od 16. lipnja 2015. te poziva ESB da je uzima u obzir u provedbi svojih aktivnosti; potiče ESB da ponovno razmotri i po potrebi ojača svoju neovisnost o političkim odlukama;

| 32. | traži temeljitu procjenu načina rada Trojke i sudjelovanja ESB-a u okviru Trojke i Četvorke kako bi se razjasnio opseg odgovornosti te zajamčila veća demokratska odgovornost pri donošenju i provođenju programa za sanaciju javnim sredstvima; |
| --- | --- |

32.

traži temeljitu procjenu načina rada Trojke i sudjelovanja ESB-a u okviru Trojke i Četvorke kako bi se razjasnio opseg odgovornosti te zajamčila veća demokratska odgovornost pri donošenju i provođenju programa za sanaciju javnim sredstvima;

| 33. | podsjeća na Izvješće Parlamenta od 28. veljače 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke, u kojem se sljedeći saziv Parlamenta poziva da nastavi s radom na tom izvješću te da razradi njegove ključne rezultate i provede daljnju istragu; |
| --- | --- |

33.

podsjeća na Izvješće Parlamenta od 28. veljače 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke, u kojem se sljedeći saziv Parlamenta poziva da nastavi s radom na tom izvješću te da razradi njegove ključne rezultate i provede daljnju istragu;

| 34. | poziva države članice, Vijeće i ESB da učine sve što mogu kako bi se postigla rodna ravnoteža u tijelima ESB-a koja donose odluke te da obrate više pozornosti na taj čimbenik prilikom ponovnog odabira članova tih tijela, a posebno članova Upravnog vijeća i Izvršnog odbora; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, Vijeće i ESB da učine sve što mogu kako bi se postigla rodna ravnoteža u tijelima ESB-a koja donose odluke te da obrate više pozornosti na taj čimbenik prilikom ponovnog odabira članova tih tijela, a posebno članova Upravnog vijeća i Izvršnog odbora;

| 35. | napominje da je Komisija 24. studenoga 2015. predložila sustav osiguranja bankovnih depozita (EDIS) za cijelo europodručje; |
| --- | --- |

35.

napominje da je Komisija 24. studenoga 2015. predložila sustav osiguranja bankovnih depozita (EDIS) za cijelo europodručje;

| 36. | pozdravlja projekt unije tržišta kapitala i mogućnost da se kroz nju ponovno uspostavi ravnoteža u kanalima financiranja, i to ne tako da se mogućnosti financiranja smanje ili zadrže na postojećoj razini, već njihovim povećanjem i diversifikacijom, čime bi se doprinijelo smanjenju pretjerane ovisnosti gospodarstava europodručja o bankarskom sustavu i omogućilo neophodno apsorbiranje šokova u monetarnoj uniji; međutim upozorava da unija tržišta kapitala ne bi trebala odvraćati od usluga osobnog bankarstva usmjerenih na realno gospodarstvo jer je to najprikladniji oblik financiranja manjih poduzeća; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja projekt unije tržišta kapitala i mogućnost da se kroz nju ponovno uspostavi ravnoteža u kanalima financiranja, i to ne tako da se mogućnosti financiranja smanje ili zadrže na postojećoj razini, već njihovim povećanjem i diversifikacijom, čime bi se doprinijelo smanjenju pretjerane ovisnosti gospodarstava europodručja o bankarskom sustavu i omogućilo neophodno apsorbiranje šokova u monetarnoj uniji; međutim upozorava da unija tržišta kapitala ne bi trebala odvraćati od usluga osobnog bankarstva usmjerenih na realno gospodarstvo jer je to najprikladniji oblik financiranja manjih poduzeća;

| 37. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

37.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/136 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/136

---

P8_TA(2016)0064

Otvaranje pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (2015/2932(RSP))

(2018/C 035/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera i predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska te premijera Novog Zelanda Johna Keyja od 29. listopada 2015. odnosno premijera Australije Malcolma Turnbulla od 15. studenog 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera i predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska te premijera Novog Zelanda Johna Keyja od 29. listopada 2015. odnosno premijera Australije Malcolma Turnbulla od 15. studenog 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir Okvir za partnerstvo između EU-a i Australije usvojen 29. listopada 2008. te Zajedničku deklaraciju o odnosima i suradnji između Europske unije i Novog Zelanda od 21. rujna 2007. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir za partnerstvo između EU-a i Australije usvojen 29. listopada 2008. te Zajedničku deklaraciju o odnosima i suradnji između Europske unije i Novog Zelanda od 21. rujna 2007. godine,

| — | uzimajući u obzir ostale bilateralne sporazume između EU-a i Australije, a osobito Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, potvrda i oznaka te Sporazum o trgovini vinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ostale bilateralne sporazume između EU-a i Australije, a osobito Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, potvrda i oznaka te Sporazum o trgovini vinom,

| — | uzimajući u obzir ostale bilateralne sporazume između EU-a i Novog Zelanda, a osobito Sporazum o sanitarnim mjerama primjenjivima u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla te Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ostale bilateralne sporazume između EU-a i Novog Zelanda, a osobito Sporazum o sanitarnim mjerama primjenjivima u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla te Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, a osobito svoje stajalište od 12. rujna 2012. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Australije o izmjeni Sporazuma o uzajamnom priznavanju (1) te Rezoluciju od 12. rujna 2012. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o izmjeni Sporazuma o uzajamnom priznavanju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, a osobito svoje stajalište od 12. rujna 2012. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Australije o izmjeni Sporazuma o uzajamnom priznavanju (1) te Rezoluciju od 12. rujna 2012. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o izmjeni Sporazuma o uzajamnom priznavanju (2),

| — | uzimajući u obzir priopćenje objavljeno nakon sastanka čelnika država i vlada skupine G20 održanoga 15. i 16. studenoga 2014. u Brisbaneu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje objavljeno nakon sastanka čelnika država i vlada skupine G20 održanoga 15. i 16. studenoga 2014. u Brisbaneu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i australskog ministra za vanjske poslove od 22. travnja 2015. naslovljenu „Prema užem partnerstvu EU-a i Australije” te zajedničku izjavu predsjednika Van Rompuyja, predsjednika Barrosa i premijera Keyja od 25. ožujka 2014. o jačanju partnerstva između Novog Zelanda i Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i australskog ministra za vanjske poslove od 22. travnja 2015. naslovljenu „Prema užem partnerstvu EU-a i Australije” te zajedničku izjavu predsjednika Van Rompuyja, predsjednika Barrosa i premijera Keyja od 25. ožujka 2014. o jačanju partnerstva između Novog Zelanda i Europske unije,

| — | uzimajući u obzir osjetljivu prirodu pojedinih poljoprivrednih sektora u tim pregovorima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osjetljivu prirodu pojedinih poljoprivrednih sektora u tim pregovorima,

| — | uzimajući u obzir već značajan broj sporazuma o kojima EU pregovara sa svojim glavnom trgovinskim partnerima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir već značajan broj sporazuma o kojima EU pregovara sa svojim glavnom trgovinskim partnerima,

| — | uzimajući u obzir članak 207. stavak 3. i članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. stavak 3. i članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (O-000154/2015 – B8-0101/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (O-000154/2015 – B8-0101/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su Australija i Novi Zeland među najstarijim i najbližim partnerima EU-a, imaju iste vrijednosti te su predani promicanju blagostanja i sigurnosti na globalnoj razini u okviru sustava utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

A.

budući da su Australija i Novi Zeland među najstarijim i najbližim partnerima EU-a, imaju iste vrijednosti te su predani promicanju blagostanja i sigurnosti na globalnoj razini u okviru sustava utemeljenog na pravilima;

| B. | budući da EU, Australija i Novi Zeland zajedno rade na rješavanju zajedničkih izazova povezanih s nizom različitih problema te surađuju na nekoliko međunarodnih foruma; |
| --- | --- |

B.

budući da EU, Australija i Novi Zeland zajedno rade na rješavanju zajedničkih izazova povezanih s nizom različitih problema te surađuju na nekoliko međunarodnih foruma;

| C. | budući da su EU i Novi Zeland države stranke Sporazuma o javnoj nabavi, a Australija je u postupku pristupanja Sporazumu; |
| --- | --- |

C.

budući da su EU i Novi Zeland države stranke Sporazuma o javnoj nabavi, a Australija je u postupku pristupanja Sporazumu;

| D. | budući da EU, Australija i Novi Zeland sudjeluju u multilateralnim pregovorima čiji je cilj daljnja liberalizacija trgovine zelenim proizvodima (Sporazum o ekološkim dobrima) i trgovine uslugama (TiSA); |
| --- | --- |

D.

budući da EU, Australija i Novi Zeland sudjeluju u multilateralnim pregovorima čiji je cilj daljnja liberalizacija trgovine zelenim proizvodima (Sporazum o ekološkim dobrima) i trgovine uslugama (TiSA);

| E. | budući da su i Australija i Novi Zeland stranke nedavno zaključenih pregovora o transpacifičkom partnerstvu i tekućih pregovora o regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu u istočnoj Aziji, kojima se ujedinjuju najvažniji trgovinski partneri Australije i Novog Zelanda; |
| --- | --- |

E.

budući da su i Australija i Novi Zeland stranke nedavno zaključenih pregovora o transpacifičkom partnerstvu i tekućih pregovora o regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu u istočnoj Aziji, kojima se ujedinjuju najvažniji trgovinski partneri Australije i Novog Zelanda;

| F. | budući da su Australija i Novi Zeland dvije od samo šest država članica WTO-a koje i dalje nemaju povlašten pristup tržištu EU-a i ne sudjeluju u pregovorima s tim ciljem; |
| --- | --- |

F.

budući da su Australija i Novi Zeland dvije od samo šest država članica WTO-a koje i dalje nemaju povlašten pristup tržištu EU-a i ne sudjeluju u pregovorima s tim ciljem;

| G. | budući da su Australija i Novi Zeland dvije zemlje koje u potpunosti poštuju vladavinu prava i koje trenutno snažno štite okoliš te ljudska, socijalna i radnička prava; |
| --- | --- |

G.

budući da su Australija i Novi Zeland dvije zemlje koje u potpunosti poštuju vladavinu prava i koje trenutno snažno štite okoliš te ljudska, socijalna i radnička prava;

| H. | budući da će sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije te između EU-a i Novog Zelanda ojačati trgovinske i ulagačke odnose te budući da to ne bi bilo moguće ako bi sporazumi negativno utjecali na mogućnost stranaka da uvedu, održe ili poboljšaju svoje socijalne standarde te standarde u području okoliša i rada; |
| --- | --- |

H.

budući da će sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije te između EU-a i Novog Zelanda ojačati trgovinske i ulagačke odnose te budući da to ne bi bilo moguće ako bi sporazumi negativno utjecali na mogućnost stranaka da uvedu, održe ili poboljšaju svoje socijalne standarde te standarde u području okoliša i rada;

| I. | budući da je EU 30. srpnja 2014. zaključio pregovore o Sporazumu o partnerstvu u odnosima i suradnji između Novog Zelanda i EU-a, a 22. travnja 2015. pregovore o Okvirnom sporazumu između EU-a i Australije; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU 30. srpnja 2014. zaključio pregovore o Sporazumu o partnerstvu u odnosima i suradnji između Novog Zelanda i EU-a, a 22. travnja 2015. pregovore o Okvirnom sporazumu između EU-a i Australije;

| J. | budući da je EU treći najvažniji trgovinski partner i Australije i Novog Zelanda, dok je Australija 21., a Novi Zeland 51. najveći trgovinski partner EU-a (2014.); |
| --- | --- |

J.

budući da je EU treći najvažniji trgovinski partner i Australije i Novog Zelanda, dok je Australija 21., a Novi Zeland 51. najveći trgovinski partner EU-a (2014.);

| K. | budući da je Novi Zeland jedna od malobrojnih država za koje je Europska komisija utvrdila da imaju primjerenu razinu zaštite osobnih podataka; |
| --- | --- |

K.

budući da je Novi Zeland jedna od malobrojnih država za koje je Europska komisija utvrdila da imaju primjerenu razinu zaštite osobnih podataka;

| L. | budući da bi se sklapanjem suvremenih, ambicioznih, ujednačenih i sveobuhvatnih sporazuma dostigla nova razina gospodarskih odnosa; |
| --- | --- |

L.

budući da bi se sklapanjem suvremenih, ambicioznih, ujednačenih i sveobuhvatnih sporazuma dostigla nova razina gospodarskih odnosa;

| M. | budući da će Parlament morati odlučiti hoće li dati suglasnost za moguće sporazume o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije te EU-a i Novog Zelanda; |
| --- | --- |

M.

budući da će Parlament morati odlučiti hoće li dati suglasnost za moguće sporazume o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije te EU-a i Novog Zelanda;

| 1. | ističe važnost jačanja odnosa između EU-a i azijsko-pacifičke regije za gospodarski rast unutar Europe i naglašava da se to odražava i u trgovinskoj politici Europske unije; uviđa da su Australija i Novi Zeland ključni u toj strategiji i da proširenje i jačanje trgovine s tim partnerima može doprinijeti ostvarenju tog cilja; |
| --- | --- |

1.

ističe važnost jačanja odnosa između EU-a i azijsko-pacifičke regije za gospodarski rast unutar Europe i naglašava da se to odražava i u trgovinskoj politici Europske unije; uviđa da su Australija i Novi Zeland ključni u toj strategiji i da proširenje i jačanje trgovine s tim partnerima može doprinijeti ostvarenju tog cilja;

| 2. | pohvaljuje snažno i dosljedno zauzimanje Australije i Novog Zelanda multilateralnom trgovinskom programu; |
| --- | --- |

2.

pohvaljuje snažno i dosljedno zauzimanje Australije i Novog Zelanda multilateralnom trgovinskom programu;

| 3. | smatra da se puni potencijal strategija Unije za bilateralnu i regionalnu suradnju može ostvariti samo ako se sklope visokokvalitetni sporazumi o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom u duhu reciprociteta i uzajamne koristi, a da se pritom financijska sredstva i pozornost ni u kojem slučaju ne dovedu u pitanje ili preusmjere s nastojanja da se na multilateralnoj razini postigne napredak ili s provedbe već sklopljenih multilateralnih i bilateralnih sporazuma; |
| --- | --- |

3.

smatra da se puni potencijal strategija Unije za bilateralnu i regionalnu suradnju može ostvariti samo ako se sklope visokokvalitetni sporazumi o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom u duhu reciprociteta i uzajamne koristi, a da se pritom financijska sredstva i pozornost ni u kojem slučaju ne dovedu u pitanje ili preusmjere s nastojanja da se na multilateralnoj razini postigne napredak ili s provedbe već sklopljenih multilateralnih i bilateralnih sporazuma;

| 4. | smatra da održavanje pregovora o dvama zasebnim, suvremenim, ambicioznim, ujednačenim i sveobuhvatnim sporazumima o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom u skladu sa specifičnim značajkama tih gospodarstava predstavlja pragmatičan način jačanja bilateralnih partnerstava i dodatnog jačanja već ustaljenih bilateralnih trgovinskih i ulagačkih odnosa te da bi se na taj način mogao ublažiti učinak skretanja trgovine koji bi moglo imati nedavno sklopljeno transpacifičko partnerstvo; predviđa da bi ishod pregovora mogao služiti kao model za buduće sporazume o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

4.

smatra da održavanje pregovora o dvama zasebnim, suvremenim, ambicioznim, ujednačenim i sveobuhvatnim sporazumima o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom u skladu sa specifičnim značajkama tih gospodarstava predstavlja pragmatičan način jačanja bilateralnih partnerstava i dodatnog jačanja već ustaljenih bilateralnih trgovinskih i ulagačkih odnosa te da bi se na taj način mogao ublažiti učinak skretanja trgovine koji bi moglo imati nedavno sklopljeno transpacifičko partnerstvo; predviđa da bi ishod pregovora mogao služiti kao model za buduće sporazume o slobodnoj trgovini;

| 5. | poziva Komisiju da tijekom početne analize temeljito prouči sve dodatne prilike za pristup tržištima koje će se europskim gospodarskim subjektima, posebno malim i srednjim poduzećima, otvoriti zahvaljujući mogućim sporazumima o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom te da ih procijeni u odnosu na moguće protekcionističke interese, s obzirom na to da i Australija i Novi Zeland već imaju razmjerno otvorena tržišta i veoma niske tarife u međunarodnim okvirima; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da tijekom početne analize temeljito prouči sve dodatne prilike za pristup tržištima koje će se europskim gospodarskim subjektima, posebno malim i srednjim poduzećima, otvoriti zahvaljujući mogućim sporazumima o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom te da ih procijeni u odnosu na moguće protekcionističke interese, s obzirom na to da i Australija i Novi Zeland već imaju razmjerno otvorena tržišta i veoma niske tarife u međunarodnim okvirima;

| 6. | ističe da se ambicioznim sporazumima između tih triju razvijenih gospodarstava na smislen način moraju riješiti pitanja ulaganja, trgovine robom i uslugama (oslanjajući se na nedavne preporuke Europskog parlamenta u pogledu zadržavanja manevarskog prostora i osjetljivih sektora), e-trgovine, javne nabave, energije, poduzeća u državnom vlasništvu, konkurentnosti, suzbijanja korupcije, regulatornih problema kao što su sanitarne i fitosanitarne prepreke, tehnoloških istraživanja te posebice potreba malih i srednjih poduzeća te ističe da takvi sporazumi mogu biti korisni za upravljanje globalnim gospodarstvom zahvaljujući jačoj konvergenciji i suradnji kada je riječ o međunarodnim standardima bez smanjivanja razina zaštite potrošača (npr. sigurnost hrane), okoliša (npr. zdravlje i dobrobit životinja, zdravlje biljaka) ili radnika te socijalne zaštite; |
| --- | --- |

6.

ističe da se ambicioznim sporazumima između tih triju razvijenih gospodarstava na smislen način moraju riješiti pitanja ulaganja, trgovine robom i uslugama (oslanjajući se na nedavne preporuke Europskog parlamenta u pogledu zadržavanja manevarskog prostora i osjetljivih sektora), e-trgovine, javne nabave, energije, poduzeća u državnom vlasništvu, konkurentnosti, suzbijanja korupcije, regulatornih problema kao što su sanitarne i fitosanitarne prepreke, tehnoloških istraživanja te posebice potreba malih i srednjih poduzeća te ističe da takvi sporazumi mogu biti korisni za upravljanje globalnim gospodarstvom zahvaljujući jačoj konvergenciji i suradnji kada je riječ o međunarodnim standardima bez smanjivanja razina zaštite potrošača (npr. sigurnost hrane), okoliša (npr. zdravlje i dobrobit životinja, zdravlje biljaka) ili radnika te socijalne zaštite;

| 7. | naglašava da bi se u mogućim sporazumima u posebnom poglavlju trebalo u potpunosti uzeti u obzir potrebe i interese malih i srednjih poduzeća u pogledu olakšavanja pristupa tržištu kako bi se stvorile konkretne poslovne prilike; |
| --- | --- |

7.

naglašava da bi se u mogućim sporazumima u posebnom poglavlju trebalo u potpunosti uzeti u obzir potrebe i interese malih i srednjih poduzeća u pogledu olakšavanja pristupa tržištu kako bi se stvorile konkretne poslovne prilike;

| 8. | smatra da je snažno i ambiciozno poglavlje o održivom razvoju, kojim bi se među ostalim obuhvatili temeljni standardi rada, četiri prioritetne konvencije Međunarodne organizacije rada o upravljanju i multilateralni sporazumi o okolišu, neizostavan dio svakog potencijalnog sporazuma o slobodnoj trgovini; smatra da bi se sporazumom također trebalo predvidjeti i osnivanje zajedničkog foruma za civilno društvo u sklopu kojega bi se pratilo kako se provodi sporazum i pridržavaju li se strane svojih zadaća i obveza u pogledu ljudskih prava, radnih standarda i zaštite okoliša te koji bi se izjašnjavao o tome; |
| --- | --- |

8.

smatra da je snažno i ambiciozno poglavlje o održivom razvoju, kojim bi se među ostalim obuhvatili temeljni standardi rada, četiri prioritetne konvencije Međunarodne organizacije rada o upravljanju i multilateralni sporazumi o okolišu, neizostavan dio svakog potencijalnog sporazuma o slobodnoj trgovini; smatra da bi se sporazumom također trebalo predvidjeti i osnivanje zajedničkog foruma za civilno društvo u sklopu kojega bi se pratilo kako se provodi sporazum i pridržavaju li se strane svojih zadaća i obveza u pogledu ljudskih prava, radnih standarda i zaštite okoliša te koji bi se izjašnjavao o tome;

| 9. | napominje da je poljoprivreda veoma osjetljiv sektor i da konačnim, ujednačenim sadržajem poglavlja o poljoprivredi i ribarstvu treba na prikladan način uzeti u obzir interese svih europskih proizvođača, kao što su proizvođači mesnih, mliječnih i tekstilnih proizvoda te proizvoda od žita, proizvođači šećera i svi proizvođači u najudaljenijim regijama, uvođenjem, primjerice, prijelaznih razdoblja ili odgovarajućih kvota ili nepreuzimanjem obveza u najosjetljivijim sektorima; smatra da se samo u tom slučaju sporazumima može ojačati konkurentnost i pogodovati i potrošačima i proizvođačima; poziva na uvrštavanje djelotvornih bilateralnih mjera zaštite za sprečavanje naglog porasta uvoza koji bi ozbiljno naštetio ili mogao naštetiti europskim proizvođačima u osjetljivim sektorima i na provedbu posebnih mjera za zaštitu osjetljivih proizvoda iz najudaljenijih regija, osobito na izuzeće posebnih šećera; |
| --- | --- |

9.

napominje da je poljoprivreda veoma osjetljiv sektor i da konačnim, ujednačenim sadržajem poglavlja o poljoprivredi i ribarstvu treba na prikladan način uzeti u obzir interese svih europskih proizvođača, kao što su proizvođači mesnih, mliječnih i tekstilnih proizvoda te proizvoda od žita, proizvođači šećera i svi proizvođači u najudaljenijim regijama, uvođenjem, primjerice, prijelaznih razdoblja ili odgovarajućih kvota ili nepreuzimanjem obveza u najosjetljivijim sektorima; smatra da se samo u tom slučaju sporazumima može ojačati konkurentnost i pogodovati i potrošačima i proizvođačima; poziva na uvrštavanje djelotvornih bilateralnih mjera zaštite za sprečavanje naglog porasta uvoza koji bi ozbiljno naštetio ili mogao naštetiti europskim proizvođačima u osjetljivim sektorima i na provedbu posebnih mjera za zaštitu osjetljivih proizvoda iz najudaljenijih regija, osobito na izuzeće posebnih šećera;

| 10. | ističe da rezultat pregovora moraju biti čvrsti i provedivi propisi kojima su obuhvaćeni priznanje i zaštita prava na intelektualno vlasništvo, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

10.

ističe da rezultat pregovora moraju biti čvrsti i provedivi propisi kojima su obuhvaćeni priznanje i zaštita prava na intelektualno vlasništvo, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla;

| 11. | poziva Komisiju da što prije provede opsežne procjene učinka mogućih sporazuma na održivost kako bi se moglo temeljito procijeniti moguće prednosti i nedostatke jačanja trgovinskih i ulagačkih odnosa između EU-a i Australije te između EU-a i Novog Zelanda u korist stanovništva i poduzeća obiju strana, uključujući najudaljenije regije i prekomorske zemlje i teritorije; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da što prije provede opsežne procjene učinka mogućih sporazuma na održivost kako bi se moglo temeljito procijeniti moguće prednosti i nedostatke jačanja trgovinskih i ulagačkih odnosa između EU-a i Australije te između EU-a i Novog Zelanda u korist stanovništva i poduzeća obiju strana, uključujući najudaljenije regije i prekomorske zemlje i teritorije;

| 12. | poziva Komisiju da započne pregovore s Australijom i Novim Zelandom samo pod uvjetom da se sve strane na samom početku obvežu na to da će pregovore voditi što je transparentnije moguće uz puno poštovanje najbolje prakse utvrđene u drugim pregovorima i uz stalan dijalog sa socijalnim partnerima i civilnim društvom te da očekivanu razinu ambicije u tom pogledu uključi u početnu analizu; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da započne pregovore s Australijom i Novim Zelandom samo pod uvjetom da se sve strane na samom početku obvežu na to da će pregovore voditi što je transparentnije moguće uz puno poštovanje najbolje prakse utvrđene u drugim pregovorima i uz stalan dijalog sa socijalnim partnerima i civilnim društvom te da očekivanu razinu ambicije u tom pogledu uključi u početnu analizu;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Australije te vladi i parlamentu Novog Zelanda. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Australije te vladi i parlamentu Novog Zelanda.

---

(1)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 210.

(2)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 210.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/139 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/139

---

P8_TA(2016)0065

Uvođenje kompatibilnih sustava za registraciju kućnih ljubimaca u državama članicama

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o uvođenju kompatibilnih sustava za registraciju kućnih ljubimaca u državama članicama (2016/2540(RSP))

(2018/C 035/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije od 4. veljače 2016. o uvođenju kompatibilnih sustava za registraciju kućnih ljubimaca u državama članicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije od 4. veljače 2016. o uvođenju kompatibilnih sustava za registraciju kućnih ljubimaca u državama članicama,

| — | uzimajući u obzir članak 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o funkcioniranju zajedničke poljoprivredne politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o funkcioniranju zajedničke poljoprivredne politike,

| — | uzimajući u obzir članak 114. UFEU-a o uspostavi i funkcioniranju jedinstvenog tržišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114. UFEU-a o uspostavi i funkcioniranju jedinstvenog tržišta,

| — | uzimajući u obzir članak 168. stavak 4. točku (b) UFEU-a o mjerama u veterinarskom i fitosanitarnom području, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. stavak 4. točku (b) UFEU-a o mjerama u veterinarskom i fitosanitarnom području,

| — | uzimajući u obzir članak 169. UFEU-a o mjerama zaštite potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 169. UFEU-a o mjerama zaštite potrošača,

| — | uzimajući u obzir članak 13. UFEU-a, u kojem se propisuje da Unija i države članice u oblikovanju i provedbi politika Unije posvećuju punu pažnju zahtjevima za dobrobit životinja jer su životinje čuvstvena bića, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. UFEU-a, u kojem se propisuje da Unija i države članice u oblikovanju i provedbi politika Unije posvećuju punu pažnju zahtjevima za dobrobit životinja jer su životinje čuvstvena bića,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 576/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o nekomercijalnom premještanju kućnih ljubimaca i Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 577/2013 od 28. lipnja 2013. o obrascu identifikacijskih dokumenata za nekomercijalno premještanje pasa, mačaka i pitomih vretica, o sastavljanju popisa državnih područja i trećih zemalja i o zahtjevima koji se odnose na format, izgled i jezik izjava kojima se potvrđuje sukladnost s određenim uvjetima predviđenim u Uredbi (EU) br. 576/2013, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 576/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o nekomercijalnom premještanju kućnih ljubimaca i Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 577/2013 od 28. lipnja 2013. o obrascu identifikacijskih dokumenata za nekomercijalno premještanje pasa, mačaka i pitomih vretica, o sastavljanju popisa državnih područja i trećih zemalja i o zahtjevima koji se odnose na format, izgled i jezik izjava kojima se potvrđuje sukladnost s određenim uvjetima predviđenim u Uredbi (EU) br. 576/2013,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/65/EEZ od 13. srpnja 1992. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja kojima se uređuje trgovina i uvoz u Zajednicu životinja, sjemena, jajnih stanica i zametaka koji ne podliježu uvjetima zdravlja životinja utvrđenima u posebnim propisima Zajednice iz Priloga A dijela I. Direktivi 90/425/EEZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/65/EEZ od 13. srpnja 1992. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja kojima se uređuje trgovina i uvoz u Zajednicu životinja, sjemena, jajnih stanica i zametaka koji ne podliježu uvjetima zdravlja životinja utvrđenima u posebnim propisima Zajednice iz Priloga A dijela I. Direktivi 90/425/EEZ,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 15. travnja 2014. o prijedlogu Uredbe o zdravlju životinja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 15. travnja 2014. o prijedlogu Uredbe o zdravlju životinja (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke s 3050. sastanka Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo od 29. studenoga 2010. o dobrobiti pasa i mačaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke s 3050. sastanka Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo od 29. studenoga 2010. o dobrobiti pasa i mačaka,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 792/2012 od 23. kolovoza 2012. o utvrđivanju pravila za oblikovanje dozvola, potvrda i drugih dokumenta predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima i o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 865/2006, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 792/2012 od 23. kolovoza 2012. o utvrđivanju pravila za oblikovanje dozvola, potvrda i drugih dokumenta predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima i o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 865/2006,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o sigurnijoj zdravstvenoj skrbi u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o sigurnijoj zdravstvenoj skrbi u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke studije višesektorskog, međustrukovnog i interdisciplinarnog projekta povezanog s kućnim ljubimcima za strateško promišljanje o zoonozama (CALLISTO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke studije višesektorskog, međustrukovnog i interdisciplinarnog projekta povezanog s kućnim ljubimcima za strateško promišljanje o zoonozama (CALLISTO),

| — | uzimajući u obzir prve rezultate studije EU-a provedene u 12 država članica o psima i mačkama uključenima u komercijalne aktivnosti, na temelju izjave Komisije priloženoj Uredbi (EU) br. 576/2013, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prve rezultate studije EU-a provedene u 12 država članica o psima i mačkama uključenima u komercijalne aktivnosti, na temelju izjave Komisije priloženoj Uredbi (EU) br. 576/2013,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Komisija financirala studiju o dobrobiti pasa i mačaka uključenih u komercijalne aktivnosti, |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija financirala studiju o dobrobiti pasa i mačaka uključenih u komercijalne aktivnosti,

| B. | budući da su nevladine organizacije, tijela kaznenog progona, nadležna tijela i veterinari zabilježili porast nezakonite trgovine kućnim ljubimcima uz raširenu zlouporabu Uredbe o premještanju kućnih ljubimaca, izbjegavanje kontrola i krivotvorenje dokumenata; |
| --- | --- |

B.

budući da su nevladine organizacije, tijela kaznenog progona, nadležna tijela i veterinari zabilježili porast nezakonite trgovine kućnim ljubimcima uz raširenu zlouporabu Uredbe o premještanju kućnih ljubimaca, izbjegavanje kontrola i krivotvorenje dokumenata;

| C. | budući da nevladine organizacije, tijela kaznenog progona i nadležna tijela nezakonito trgovanje kućnim ljubimcima, uključujući i divlje i egzotične životinje, sve više povezuju s teškim i organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

C.

budući da nevladine organizacije, tijela kaznenog progona i nadležna tijela nezakonito trgovanje kućnim ljubimcima, uključujući i divlje i egzotične životinje, sve više povezuju s teškim i organiziranim kriminalom;

| D. | budući da unatoč nedavnim poboljšanjima još postoje veliki problemi s podacima iz putovnica za kućne ljubimce, posebno u pogledu načina na koji se može provjeriti točnost podataka o starosti pojedine životinje; |
| --- | --- |

D.

budući da unatoč nedavnim poboljšanjima još postoje veliki problemi s podacima iz putovnica za kućne ljubimce, posebno u pogledu načina na koji se može provjeriti točnost podataka o starosti pojedine životinje;

| E. | budući da su kućni ljubimci kojima se nezakonito trguje često loše uzgojeni, slabo socijalizirani i izloženi većem riziku od bolesti, da 70 % novih bolesti koje su se tijekom posljednjih nekoliko desetljeća pojavile u ljudi potječe od životinja te da su životinje koje se obično drže kao kućni ljubimci prenositelji mnogih zoonoza, među kojima je i bjesnoća; |
| --- | --- |

E.

budući da su kućni ljubimci kojima se nezakonito trguje često loše uzgojeni, slabo socijalizirani i izloženi većem riziku od bolesti, da 70 % novih bolesti koje su se tijekom posljednjih nekoliko desetljeća pojavile u ljudi potječe od životinja te da su životinje koje se obično drže kao kućni ljubimci prenositelji mnogih zoonoza, među kojima je i bjesnoća;

| F. | budući da većina država članica već ima određenu razinu uvjeta za registraciju i/ili identifikaciju kućnih ljubimaca; budući da te baze podataka većinom nisu međusobno kompatibilne te da je sljedivost kućnih ljubimaca koje se premješta unutar EU-a ograničena; |
| --- | --- |

F.

budući da većina država članica već ima određenu razinu uvjeta za registraciju i/ili identifikaciju kućnih ljubimaca; budući da te baze podataka većinom nisu međusobno kompatibilne te da je sljedivost kućnih ljubimaca koje se premješta unutar EU-a ograničena;

| G. | budući da bi kompatibilni uvjeti za identifikaciju i registraciju kućnih ljubimaca bili važan iskorak u zaštiti dobrobiti životinja, javnog zdravlja i zdravlja životinja te da bi se takvim uvjetima omogućila učinkovita sljedivost kućnih ljubimaca unutar Unije; |
| --- | --- |

G.

budući da bi kompatibilni uvjeti za identifikaciju i registraciju kućnih ljubimaca bili važan iskorak u zaštiti dobrobiti životinja, javnog zdravlja i zdravlja životinja te da bi se takvim uvjetima omogućila učinkovita sljedivost kućnih ljubimaca unutar Unije;

| H. | budući da neke države članice (Nizozemska i Belgija) već imaju pozitivne popise za zadržavanje i/ili prodavanje kućnih ljubimaca; |
| --- | --- |

H.

budući da neke države članice (Nizozemska i Belgija) već imaju pozitivne popise za zadržavanje i/ili prodavanje kućnih ljubimaca;

| 1. | ističe pozitivan doprinos kućnih ljubimaca životima milijuna pojedinačnih vlasnika i obitelji diljem EU-a te ponovo potvrđuje da bi vlasnici trebali biti u mogućnosti sa svojim kućnim ljubimcima putovati na siguran i kontroliran način diljem Unije; |
| --- | --- |

1.

ističe pozitivan doprinos kućnih ljubimaca životima milijuna pojedinačnih vlasnika i obitelji diljem EU-a te ponovo potvrđuje da bi vlasnici trebali biti u mogućnosti sa svojim kućnim ljubimcima putovati na siguran i kontroliran način diljem Unije;

| 2. | pozdravlja poboljšanja Uredbe o premještanju kućnih ljubimaca uvedena Uredbom (EU) br. 576/2013, uključujući i dodatne sigurnosne značajke putovnica za kućne ljubimce, te dodatna poboljšanja koja će uslijediti kada suzakonodavci donesu zakon o zdravlju životinja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja poboljšanja Uredbe o premještanju kućnih ljubimaca uvedena Uredbom (EU) br. 576/2013, uključujući i dodatne sigurnosne značajke putovnica za kućne ljubimce, te dodatna poboljšanja koja će uslijediti kada suzakonodavci donesu zakon o zdravlju životinja;

| 3. | sa zabrinutošću prima na znanje dokaze nevladinih organizacija, tijela kaznenog progona, nadležnih tijela i veterinara koji jasno pokazuju sve veću nezakonitu zlouporabu Uredbe o premještanju kućnih ljubimaca, koja se iskorištava u komercijalne svrhe; |
| --- | --- |

3.

sa zabrinutošću prima na znanje dokaze nevladinih organizacija, tijela kaznenog progona, nadležnih tijela i veterinara koji jasno pokazuju sve veću nezakonitu zlouporabu Uredbe o premještanju kućnih ljubimaca, koja se iskorištava u komercijalne svrhe;

| 4. | napominje da zbog izostanka cijepljenja, odgovarajućeg protuvirusnog liječenja te veterinarske i sanitarne njege među kućnim ljubimcima kojima se nezakonito trguje često dolazi do potrebe njihova liječenja antibioticima; naglašava da se time povećava rizik od antimikrobne rezistencije; |
| --- | --- |

4.

napominje da zbog izostanka cijepljenja, odgovarajućeg protuvirusnog liječenja te veterinarske i sanitarne njege među kućnim ljubimcima kojima se nezakonito trguje često dolazi do potrebe njihova liječenja antibioticima; naglašava da se time povećava rizik od antimikrobne rezistencije;

| 5. | sa zabrinutošću napominje da je i zakonito i nezakonito trgovanje divljim životinjama koje se obično drže kao kućni ljubimci u porastu; napominje da držanje divljih životinja kao kućnih ljubimaca znatno ugrožava dobrobit pojedinačnih životinja te ljudsko zdravlje i sigurnost; napominje da trgovina ima ozbiljne posljedice na očuvanje divljih vrsta koje se lovi radi tržišnih potreba; poziva Komisiju da donese snažne i učinkovite mjere kojima bi se pridonijelo borbi protiv nezakonite trgovine kućnim ljubimcima, uključujući i divlje životinje koje se drže kao kućni ljubimci; |
| --- | --- |

5.

sa zabrinutošću napominje da je i zakonito i nezakonito trgovanje divljim životinjama koje se obično drže kao kućni ljubimci u porastu; napominje da držanje divljih životinja kao kućnih ljubimaca znatno ugrožava dobrobit pojedinačnih životinja te ljudsko zdravlje i sigurnost; napominje da trgovina ima ozbiljne posljedice na očuvanje divljih vrsta koje se lovi radi tržišnih potreba; poziva Komisiju da donese snažne i učinkovite mjere kojima bi se pridonijelo borbi protiv nezakonite trgovine kućnim ljubimcima, uključujući i divlje životinje koje se drže kao kućni ljubimci;

| 6. | napominje da, iako mnoge države članice imaju obvezne sustave identifikacije i registracije kućnih ljubimaca, postoje razlike među vrstama pohranjenih podataka, životinjama obuhvaćenim uvjetima identifikacije i registracije te razinama upravljanja pohranjenim podacima; |
| --- | --- |

6.

napominje da, iako mnoge države članice imaju obvezne sustave identifikacije i registracije kućnih ljubimaca, postoje razlike među vrstama pohranjenih podataka, životinjama obuhvaćenim uvjetima identifikacije i registracije te razinama upravljanja pohranjenim podacima;

| 7. | napominje da bi se kompatibilnošću sustava identifikacije i registracije pasa (Canis lupus familiaris) i mačaka (Felis silvestris catus) smanjio opseg krivotvorenja dokumenata i nezakonitog trgovanja, čime bi se poboljšala dobrobit životinja, zaštitilo javno zdravlje i zdravlje životinja i omogućila učinkovita sljedivost unutar Unije; |
| --- | --- |

7.

napominje da bi se kompatibilnošću sustava identifikacije i registracije pasa (Canis lupus familiaris) i mačaka (Felis silvestris catus) smanjio opseg krivotvorenja dokumenata i nezakonitog trgovanja, čime bi se poboljšala dobrobit životinja, zaštitilo javno zdravlje i zdravlje životinja i omogućila učinkovita sljedivost unutar Unije;

| 8. | poziva Komisiju da nakon stupanja na snagu Uredbe o prenosivim bolestima životinja (Zakon o zdravlju životinja) odmah donese delegirani akt kojim će se utvrditi pravila na temelju članaka 109. i 118. Uredbe u vezi s detaljnim i kompatibilnim sustavima za sredstva i metode identifikacije i registracije pasa (Canis lupus familiaris) i mačaka (Felis silvestris catus); ističe da osobne podatke vlasnika i prodavača kućnih ljubimaca treba poštovati u skladu s relevantnim pravnim standardima EU-a o zaštiti osobnih podataka; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da nakon stupanja na snagu Uredbe o prenosivim bolestima životinja (Zakon o zdravlju životinja) odmah donese delegirani akt kojim će se utvrditi pravila na temelju članaka 109. i 118. Uredbe u vezi s detaljnim i kompatibilnim sustavima za sredstva i metode identifikacije i registracije pasa (Canis lupus familiaris) i mačaka (Felis silvestris catus); ističe da osobne podatke vlasnika i prodavača kućnih ljubimaca treba poštovati u skladu s relevantnim pravnim standardima EU-a o zaštiti osobnih podataka;

| 9. | poziva Komisiju da nakon stupanja na snagu Uredbe o prenosivim bolestima životinja razmotri donošenje delegiranih akata kojima će se utvrditi pravila na temelju članaka 109. i 118. Uredbe u vezi s detaljnim i kompatibilnim sustavima za sredstva i metode identifikacije i registracije kućnih ljubimaca, kao što je definirano Prilogom 1. istoj Uredbi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da nakon stupanja na snagu Uredbe o prenosivim bolestima životinja razmotri donošenje delegiranih akata kojima će se utvrditi pravila na temelju članaka 109. i 118. Uredbe u vezi s detaljnim i kompatibilnim sustavima za sredstva i metode identifikacije i registracije kućnih ljubimaca, kao što je definirano Prilogom 1. istoj Uredbi;

| 10. | poziva Komisiju da bez odlaganja objavi zaključke studije o dobrobiti pasa i mačaka uključenih u komercijalne aktivnosti; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da bez odlaganja objavi zaključke studije o dobrobiti pasa i mačaka uključenih u komercijalne aktivnosti;

| 11. | smatra da će se kompatibilnim sustavom za identifikaciju i registraciju kućnih ljubimaca u cijelom EU-u postići šira korist od same borbe protiv nezakonite trgovine; smatra da ta korist uključuje i otkrivanje izvora izbijanja bolesti i suprotstavljanje zlostavljanju životinja i drugim problemima za dobrobit životinja. |
| --- | --- |

11.

smatra da će se kompatibilnim sustavom za identifikaciju i registraciju kućnih ljubimaca u cijelom EU-u postići šira korist od same borbe protiv nezakonite trgovine; smatra da ta korist uključuje i otkrivanje izvora izbijanja bolesti i suprotstavljanje zlostavljanju životinja i drugim problemima za dobrobit životinja.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

12.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0381.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0197.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/142 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/142

---

P8_TA(2016)0066

Humanitarno stanje u Jemenu

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu (2016/2515(RSP))

(2018/C 035/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Jemenu, posebice onu od 9. srpnja 2015. o stanju u Jemenu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Jemenu, posebice onu od 9. srpnja 2015. o stanju u Jemenu (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Christosa Stylianidesa od 10. siječnja 2016. o napadu na bolnicu Liječnika bez granica u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Christosa Stylianidesa od 10. siječnja 2016. o napadu na bolnicu Liječnika bez granica u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 15. prosinca 2015. o ponovnom započinjanju pregovora o Jemenu pod okriljem UN-a i zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Christosa Stylianidesa o Jemenu od 2. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 15. prosinca 2015. o ponovnom započinjanju pregovora o Jemenu pod okriljem UN-a i zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Christosa Stylianidesa o Jemenu od 2. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Jemenu, posebice one od 20. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Jemenu, posebice one od 20. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Jemenu, posebice rezolucije 2216 (2015), 2201 (2015) i 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Jemenu, posebice rezolucije 2216 (2015), 2201 (2015) i 2140 (2014),

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornika glavnog tajnika UN-a od 8. i 10. siječnja 2016. o Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornika glavnog tajnika UN-a od 8. i 10. siječnja 2016. o Jemenu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je do trenutačne krize u Jemenu došlo zbog neuspjeha uzastopnih vlada da zadovolje legitimne težnje jemenskog naroda za demokracijom, gospodarskim i socijalnim razvojem, stabilnošću i sigurnošću; budući da je taj neuspjeh stvorio uvjete za izbijanje nasilnog sukoba jer nije došlo do formiranja uključive vlade i do pravedne podjele vlasti te se sustavno ignoriraju brojne napetosti među plemenima u državi, rasprostranjena nesigurnost i gospodarska paraliza; |
| --- | --- |

A.

budući da je do trenutačne krize u Jemenu došlo zbog neuspjeha uzastopnih vlada da zadovolje legitimne težnje jemenskog naroda za demokracijom, gospodarskim i socijalnim razvojem, stabilnošću i sigurnošću; budući da je taj neuspjeh stvorio uvjete za izbijanje nasilnog sukoba jer nije došlo do formiranja uključive vlade i do pravedne podjele vlasti te se sustavno ignoriraju brojne napetosti među plemenima u državi, rasprostranjena nesigurnost i gospodarska paraliza;

| B. | budući da je vojna intervencija u Jemenu pod vodstvom Saudijske Arabije, koju je zatražio predsjednik Jemena Abd Rabbuh Mansur Hadi, a koja obuhvaća i upotrebu međunarodno zabranjenih kasetnih bombi, dovela do katastrofalne humanitarne situacije koja pogađa stanovništvo u čitavoj zemlji, ima ozbiljne posljedice za tu regiju i prijetnja je međunarodnom miru i sigurnosti; budući da je jemensko civilno stanovništvo, koje već živi u teškim uvjetima, najveća žrtva trenutačne vojne eskalacije; |
| --- | --- |

B.

budući da je vojna intervencija u Jemenu pod vodstvom Saudijske Arabije, koju je zatražio predsjednik Jemena Abd Rabbuh Mansur Hadi, a koja obuhvaća i upotrebu međunarodno zabranjenih kasetnih bombi, dovela do katastrofalne humanitarne situacije koja pogađa stanovništvo u čitavoj zemlji, ima ozbiljne posljedice za tu regiju i prijetnja je međunarodnom miru i sigurnosti; budući da je jemensko civilno stanovništvo, koje već živi u teškim uvjetima, najveća žrtva trenutačne vojne eskalacije;

| C. | budući da su pobunjenici iz pokreta Huti opsjeli grad Taiz, treći jemenski grad po veličini, i da onemogućuju dostavljanje humanitarne pomoći; budući da je prema riječima Stephena O'Briena, zamjenika glavnoga tajnika UN-a zaduženog za humanitarna pitanja i koordinatora za pružanje hitne pomoći, ondje bilo zatočeno oko 200 000 civila kojima je bila prijeko potrebna voda za piće, hrana, liječenje i druga pomoć i zaštita od životne važnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da su pobunjenici iz pokreta Huti opsjeli grad Taiz, treći jemenski grad po veličini, i da onemogućuju dostavljanje humanitarne pomoći; budući da je prema riječima Stephena O'Briena, zamjenika glavnoga tajnika UN-a zaduženog za humanitarna pitanja i koordinatora za pružanje hitne pomoći, ondje bilo zatočeno oko 200 000 civila kojima je bila prijeko potrebna voda za piće, hrana, liječenje i druga pomoć i zaštita od životne važnosti;

| D. | budući da je od početka sukoba ubijeno najmanje 5 979 osoba, od čega gotovo polovinu čine civili, te da je 28 208 osoba ozlijeđeno; budući da su među žrtvama stotine žena i djece; budući da je humanitarni učinak trenutačnih borbi raznih paravojnih skupina, bombardiranja i prekida pružanja osnovnih usluga na civilno stanovništvo dostigao alarmantne razmjere; |
| --- | --- |

D.

budući da je od početka sukoba ubijeno najmanje 5 979 osoba, od čega gotovo polovinu čine civili, te da je 28 208 osoba ozlijeđeno; budući da su među žrtvama stotine žena i djece; budući da je humanitarni učinak trenutačnih borbi raznih paravojnih skupina, bombardiranja i prekida pružanja osnovnih usluga na civilno stanovništvo dostigao alarmantne razmjere;

| E. | budući da prema procjeni humanitarnih potreba za 2016. objavljenoj u studenome 2015. 21,2 milijuna osoba (82 % stanovništva) trenutačno treba neki oblik humanitarne pomoći; budući da se, slično tome, procjenjuje da je trenutačno gotovo 2,1 milijun osoba neishranjeno, što uključuje više od 1,3 milijuna djece koja pate od ozbiljne i akutne neishranjenosti; |
| --- | --- |

E.

budući da prema procjeni humanitarnih potreba za 2016. objavljenoj u studenome 2015. 21,2 milijuna osoba (82 % stanovništva) trenutačno treba neki oblik humanitarne pomoći; budući da se, slično tome, procjenjuje da je trenutačno gotovo 2,1 milijun osoba neishranjeno, što uključuje više od 1,3 milijuna djece koja pate od ozbiljne i akutne neishranjenosti;

| F. | budući da je EU 2015. izdvojio 52 milijuna EUR nove humanitarne pomoći za krizu u Jemenu i njezin učinak na Afrički rog; budući da će EU izdvojiti do 2 milijuna EUR za uspostavljanje mehanizma UN-a za provjeru i pregled komercijalnih pošiljki za Jemen, čime će se olakšati neometan dotok komercijalnih proizvoda i humanitarne pomoći u Jemen; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU 2015. izdvojio 52 milijuna EUR nove humanitarne pomoći za krizu u Jemenu i njezin učinak na Afrički rog; budući da će EU izdvojiti do 2 milijuna EUR za uspostavljanje mehanizma UN-a za provjeru i pregled komercijalnih pošiljki za Jemen, čime će se olakšati neometan dotok komercijalnih proizvoda i humanitarne pomoći u Jemen;

| G. | budući da postoji više navoda o tome da su u zračnim napadima vojne koalicije u Jemenu pod vodstvom Saudijske Arabije pogođeni civilni ciljevi, među ostalim bolnice, škole, tržnice, skladišta žita, luke i kamp za raseljene osobe, što je ozbiljno oštetilo ključnu infrastrukturu za dostavu pomoći i doprinijelo velikoj nestašici hrane i goriva u zemlji; budući da je 10. siječnja 2016. u sjevernom Jemenu bombardirana bolnica u kojoj su radili Liječnici bez granica, uslijed čega je najmanje šest osoba poginulo, a desetak ih je ozlijeđeno, uključujući osoblje Liječnika bez granica, te su zdravstveni objekti ozbiljno oštećeni; budući da je to posljednji u nizu napada na zdravstvene objekte; budući da su mnogi povijesni spomenici i arheološka nalazišta također nepovratno oštećeni ili uništeni, uključujući dijelove starog grada Sane koji se nalazi na popisu svjetske baštine UNESCO-a; |
| --- | --- |

G.

budući da postoji više navoda o tome da su u zračnim napadima vojne koalicije u Jemenu pod vodstvom Saudijske Arabije pogođeni civilni ciljevi, među ostalim bolnice, škole, tržnice, skladišta žita, luke i kamp za raseljene osobe, što je ozbiljno oštetilo ključnu infrastrukturu za dostavu pomoći i doprinijelo velikoj nestašici hrane i goriva u zemlji; budući da je 10. siječnja 2016. u sjevernom Jemenu bombardirana bolnica u kojoj su radili Liječnici bez granica, uslijed čega je najmanje šest osoba poginulo, a desetak ih je ozlijeđeno, uključujući osoblje Liječnika bez granica, te su zdravstveni objekti ozbiljno oštećeni; budući da je to posljednji u nizu napada na zdravstvene objekte; budući da su mnogi povijesni spomenici i arheološka nalazišta također nepovratno oštećeni ili uništeni, uključujući dijelove starog grada Sane koji se nalazi na popisu svjetske baštine UNESCO-a;

| H. | budući da uslijed smanjenog lučkog kapaciteta i zagušenosti nastale zbog oštećene infrastrukture i objekata u Jemen stiže samo 15 % količine goriva koja se uvozila prije krize; budući da je prema Integriranoj klasifikaciji razina sigurnosti opskrbe hranom (IPC) Organizacije za hranu i poljoprivredu osam guvernata trenutačno klasificirano u razinu izvanrednog stanja u pogledu sigurnosti opskrbe hranom, a to su Sada, Hadža, al-Hudaida, Taiz, ad-Dali, Lahidž, Abjan i Hadramaut; |
| --- | --- |

H.

budući da uslijed smanjenog lučkog kapaciteta i zagušenosti nastale zbog oštećene infrastrukture i objekata u Jemen stiže samo 15 % količine goriva koja se uvozila prije krize; budući da je prema Integriranoj klasifikaciji razina sigurnosti opskrbe hranom (IPC) Organizacije za hranu i poljoprivredu osam guvernata trenutačno klasificirano u razinu izvanrednog stanja u pogledu sigurnosti opskrbe hranom, a to su Sada, Hadža, al-Hudaida, Taiz, ad-Dali, Lahidž, Abjan i Hadramaut;

| I. | budući da su prema podacima organizacije Save the Children (Spasimo djecu) u najmanje 18 od 22 guvernata u zemlji zbog sukoba ili zbog oskudice goriva bolnice zatvorene ili ugrožene; budući da su, prije svega, zatvorena 153 zdravstvena centra koji su hranom opskrbljivali više od 450 000 ugrožene djece, zajedno sa 158 klinika za vanjske pacijente odgovornih za pružanje osnovne zdravstvene skrbi gotovo pola milijuna djece mlađe od pet godina; |
| --- | --- |

I.

budući da su prema podacima organizacije Save the Children (Spasimo djecu) u najmanje 18 od 22 guvernata u zemlji zbog sukoba ili zbog oskudice goriva bolnice zatvorene ili ugrožene; budući da su, prije svega, zatvorena 153 zdravstvena centra koji su hranom opskrbljivali više od 450 000 ugrožene djece, zajedno sa 158 klinika za vanjske pacijente odgovornih za pružanje osnovne zdravstvene skrbi gotovo pola milijuna djece mlađe od pet godina;

| J. | budući da je prema podacima UNICEF-a sukob u Jemenu također imao velik utjecaj na pristup djece obrazovanju, koje je za gotovo 2 milijuna djece obustavljeno zbog zatvaranja 3 584 škole, odnosno svake četvrte škole; budući da je 860 od tih škola oštećeno ili služe kao prihvatilišta za raseljene osobe; |
| --- | --- |

J.

budući da je prema podacima UNICEF-a sukob u Jemenu također imao velik utjecaj na pristup djece obrazovanju, koje je za gotovo 2 milijuna djece obustavljeno zbog zatvaranja 3 584 škole, odnosno svake četvrte škole; budući da je 860 od tih škola oštećeno ili služe kao prihvatilišta za raseljene osobe;

| K. | budući da je 15. prosinca 2015. u cijeloj zemlji proglašen prekid vatre, no da je naknadno u mnogo navrata prekršen; budući da se mirovnim pregovorima koje su zaraćene strane održale sredinom prosinca nije uspjelo doći do većeg napretka u smislu okončanja sukoba; budući da je nastavak mirovnih pregovora pod vodstvom UN-a i pod okriljem posebnog izaslanika UN-a za Jemen Ismaila Oulda Šeika Ahmeda, koji je predviđen za 14. siječnja 2016., privremeno odgođen zbog nastavljenog nasilja; |
| --- | --- |

K.

budući da je 15. prosinca 2015. u cijeloj zemlji proglašen prekid vatre, no da je naknadno u mnogo navrata prekršen; budući da se mirovnim pregovorima koje su zaraćene strane održale sredinom prosinca nije uspjelo doći do većeg napretka u smislu okončanja sukoba; budući da je nastavak mirovnih pregovora pod vodstvom UN-a i pod okriljem posebnog izaslanika UN-a za Jemen Ismaila Oulda Šeika Ahmeda, koji je predviđen za 14. siječnja 2016., privremeno odgođen zbog nastavljenog nasilja;

| L. | budući da stanje u Jemenu predstavlja ozbiljnu opasnost za stabilnost regije, posebno za Rog Afrike, Crveno more i širi Bliski istok; budući da se al-Kaida Arapskog poluotoka (AQAP) uspjela okoristiti pogoršanjem političke i sigurnosne situacije u Jemenu, proširivši svoju prisutnost te povećavši broj i intenzitet terorističkih napada; budući da je tzv. Islamska država/Daiš učvrstila svoju prisutnost u Jemenu i izvela terorističke napade na šijitske džamije u kojima su ubijene stotine ljudi; |
| --- | --- |

L.

budući da stanje u Jemenu predstavlja ozbiljnu opasnost za stabilnost regije, posebno za Rog Afrike, Crveno more i širi Bliski istok; budući da se al-Kaida Arapskog poluotoka (AQAP) uspjela okoristiti pogoršanjem političke i sigurnosne situacije u Jemenu, proširivši svoju prisutnost te povećavši broj i intenzitet terorističkih napada; budući da je tzv. Islamska država/Daiš učvrstila svoju prisutnost u Jemenu i izvela terorističke napade na šijitske džamije u kojima su ubijene stotine ljudi;

| M. | budući da je stabilan i siguran Jemen s vladom koja ispravno funkcionira ključan za međunarodne napore u borbi protiv ekstremizma i nasilja u regiji i izvan nje, kao i za mir i stabilnost unutar samog Jemena; |
| --- | --- |

M.

budući da je stabilan i siguran Jemen s vladom koja ispravno funkcionira ključan za međunarodne napore u borbi protiv ekstremizma i nasilja u regiji i izvan nje, kao i za mir i stabilnost unutar samog Jemena;

| N. | budući da su države članice EU-a nakon početka rata nastavile odobravati transfere oružja i povezanih predmeta u Saudijsku Arabiju; budući da se takvim transferima krši Zajedničko stajalište 2008/944/CFSP o kontroli izvoza oružja, kojim se izričito isključuje mogućnost da države članice izdaju dozvole za oružje ako postoji jasan rizik da bi se vojna tehnologija ili oprema koja se izvozi mogla upotrijebiti za ozbiljno kršenje međunarodnog humanitarnog prava i za narušavanje regionalnog mira, sigurnosti i stabilnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da su države članice EU-a nakon početka rata nastavile odobravati transfere oružja i povezanih predmeta u Saudijsku Arabiju; budući da se takvim transferima krši Zajedničko stajalište 2008/944/CFSP o kontroli izvoza oružja, kojim se izričito isključuje mogućnost da države članice izdaju dozvole za oružje ako postoji jasan rizik da bi se vojna tehnologija ili oprema koja se izvozi mogla upotrijebiti za ozbiljno kršenje međunarodnog humanitarnog prava i za narušavanje regionalnog mira, sigurnosti i stabilnosti;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog alarmantnog pogoršanja humanitarne situacije u Jemenu koju karakteriziraju raširena nesigurnost opskrbe hranom i ozbiljna neishranjenost, neselektivni napadi na civile, zdravstvene i humanitarne radnike te uništenje civilne i zdravstvene infrastrukture kao posljedica već postojećeg unutarnjeg sukoba, jačanja zračnih napada koalicije predvođene Saudijskom Arabijom, borbi na tlu i granatiranja, usprkos opetovanim pozivima na novi prekid sukoba; duboko žali zbog gubitaka života prouzrokovanih sukobom i zbog patnje osoba na područjima zahvaćenim borbom te izražava sućut obiteljima žrtava; ponovno izražava svoju predanost nastavku pružanja potpore Jemenu i jemenskom narodu; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku zabrinutost zbog alarmantnog pogoršanja humanitarne situacije u Jemenu koju karakteriziraju raširena nesigurnost opskrbe hranom i ozbiljna neishranjenost, neselektivni napadi na civile, zdravstvene i humanitarne radnike te uništenje civilne i zdravstvene infrastrukture kao posljedica već postojećeg unutarnjeg sukoba, jačanja zračnih napada koalicije predvođene Saudijskom Arabijom, borbi na tlu i granatiranja, usprkos opetovanim pozivima na novi prekid sukoba; duboko žali zbog gubitaka života prouzrokovanih sukobom i zbog patnje osoba na područjima zahvaćenim borbom te izražava sućut obiteljima žrtava; ponovno izražava svoju predanost nastavku pružanja potpore Jemenu i jemenskom narodu;

| 2. | izdražava ozbiljnu zabrinutost zbog zračnih napada koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije i zbog njezine pomorske blokade Jemena, što je dovelo do smrti tisuća osoba i dodatno destabiliziralo Jemen, uništava fizičku infrastrukturu te zemlje, stvorilo je nestabilnost koju iskorištavaju terorističke i ekstremističke organizacije poput Islamske države/Daiša i AQAP-a te je pogoršalo ionako kritičnu humanitarnu situaciju; također oštro osuđuje destabilizaciju i nasilje koje vrše pripadnici pokreta Huti, koje podržava Iran, uključujući i opsadu grada Taiza, koja je također dovela do dramatičnih humanitarnih posljedica za stanovnike tog grada; |
| --- | --- |

2.

izdražava ozbiljnu zabrinutost zbog zračnih napada koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije i zbog njezine pomorske blokade Jemena, što je dovelo do smrti tisuća osoba i dodatno destabiliziralo Jemen, uništava fizičku infrastrukturu te zemlje, stvorilo je nestabilnost koju iskorištavaju terorističke i ekstremističke organizacije poput Islamske države/Daiša i AQAP-a te je pogoršalo ionako kritičnu humanitarnu situaciju; također oštro osuđuje destabilizaciju i nasilje koje vrše pripadnici pokreta Huti, koje podržava Iran, uključujući i opsadu grada Taiza, koja je također dovela do dramatičnih humanitarnih posljedica za stanovnike tog grada;

| 3. | naglašava potrebu za koordiniranim humanitarnim djelovanjem pod vodstvom UN-a i potiče sve zemlje da doprinesu zadovoljavanju humanitarnih potreba; potiče sve strane da omoguće ulazak i dostavu hitno potrebne hrane, lijekova, goriva i drugih potrebnih oblika pomoći kanalima UN-a i drugih međunarodnih humanitarnih organizacija kako bi se zadovoljile hitne potrebe civila pogođenih krizom u skladu s načelima nepristranosti, neutralnosti i neovisnosti; poziva na humanitarnu stanku kako bi se omogućilo da pomoć koja je od životne važnosti hitno stigne do jemenskog naroda; podsjeća da je stoga ključno dodatno olakšati komercijalni pomorski pristup Jemenu; |
| --- | --- |

3.

naglašava potrebu za koordiniranim humanitarnim djelovanjem pod vodstvom UN-a i potiče sve zemlje da doprinesu zadovoljavanju humanitarnih potreba; potiče sve strane da omoguće ulazak i dostavu hitno potrebne hrane, lijekova, goriva i drugih potrebnih oblika pomoći kanalima UN-a i drugih međunarodnih humanitarnih organizacija kako bi se zadovoljile hitne potrebe civila pogođenih krizom u skladu s načelima nepristranosti, neutralnosti i neovisnosti; poziva na humanitarnu stanku kako bi se omogućilo da pomoć koja je od životne važnosti hitno stigne do jemenskog naroda; podsjeća da je stoga ključno dodatno olakšati komercijalni pomorski pristup Jemenu;

| 4. | ponavlja svoj poziv svim stranama da poštuju međunarodno humanitarno pravo i međunarodno pravo o ljudskim pravima, da zajamče zaštitu civila te da se suzdrže od izravnog ciljanja civilne infrastrukture, posebno zdravstvenih objekata i vodovodnih sustava; traži provođenje neovisne istrage svih navodnih kršenja, mučenja, ciljanih ubojstava civila i drugih kršenja međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svoj poziv svim stranama da poštuju međunarodno humanitarno pravo i međunarodno pravo o ljudskim pravima, da zajamče zaštitu civila te da se suzdrže od izravnog ciljanja civilne infrastrukture, posebno zdravstvenih objekata i vodovodnih sustava; traži provođenje neovisne istrage svih navodnih kršenja, mučenja, ciljanih ubojstava civila i drugih kršenja međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava;

| 5. | podsjeća sve strane da su bolnice i medicinsko osoblje izričito zaštićeni međunarodnim humanitarnim pravom te da se svjesno ciljanje civila i civilne infrastrukture može izjednačiti s ratnim zločinom; poziva na provođenje nepristrane i neovisne istrage o svim navodnim kršenjima međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava, uključujući posljednje napade kojima su cilj bili humanitarna infrastruktura i humanitarno osoblje; poziva sve strane da poštuju ljudska prava i slobode svih jemenskih građana i naglašava važnost poboljšanja sigurnosti svih osoba koje rade za mirovne i humanitarne misije u zemlji, uključujući humanitarne radnike, liječnike i novinare; |
| --- | --- |

5.

podsjeća sve strane da su bolnice i medicinsko osoblje izričito zaštićeni međunarodnim humanitarnim pravom te da se svjesno ciljanje civila i civilne infrastrukture može izjednačiti s ratnim zločinom; poziva na provođenje nepristrane i neovisne istrage o svim navodnim kršenjima međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava, uključujući posljednje napade kojima su cilj bili humanitarna infrastruktura i humanitarno osoblje; poziva sve strane da poštuju ljudska prava i slobode svih jemenskih građana i naglašava važnost poboljšanja sigurnosti svih osoba koje rade za mirovne i humanitarne misije u zemlji, uključujući humanitarne radnike, liječnike i novinare;

| 6. | poziva EU da učinkovito promiče poštovanje međunarodnog humanitarnog prava kako je i određeno relevantnim smjernicama EU-a; posebno naglašava potrebu da EU u političkom dijalogu sa Saudijskom Arabijom istakne nužnost poštovanja međunarodnog humanitarnog prava i, u slučaju da se takvim dijalogom ne postignu rezultati, razmotri druge mjere u skladu sa smjernicama EU-a o promicanju poštovanja međunarodnog humanitarnoga prava; |
| --- | --- |

6.

poziva EU da učinkovito promiče poštovanje međunarodnog humanitarnog prava kako je i određeno relevantnim smjernicama EU-a; posebno naglašava potrebu da EU u političkom dijalogu sa Saudijskom Arabijom istakne nužnost poštovanja međunarodnog humanitarnog prava i, u slučaju da se takvim dijalogom ne postignu rezultati, razmotri druge mjere u skladu sa smjernicama EU-a o promicanju poštovanja međunarodnog humanitarnoga prava;

| 7. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pokrene inicijativu za nametanje embarga na oružje Saudijskoj Arabiji s obzirom na ozbiljne optužbe da Saudijska Arabija u Jemenu krši međunarodno humanitarno pravo i činjenicu da bi se stoga daljnjim dozvoljavanjem prodaje oružja Saudijskoj Arabiji prekršile odredbe Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008.; |
| --- | --- |

7.

poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pokrene inicijativu za nametanje embarga na oružje Saudijskoj Arabiji s obzirom na ozbiljne optužbe da Saudijska Arabija u Jemenu krši međunarodno humanitarno pravo i činjenicu da bi se stoga daljnjim dozvoljavanjem prodaje oružja Saudijskoj Arabiji prekršile odredbe Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008.;

| 8. | smatra da Saudijska Arabija i Iran imaju značajnu ulogu u rješavanju krize te potiče obje strane na pragmatično djelovanje u dobroj vjeri kako bi se okončala borba u Jemenu; |
| --- | --- |

8.

smatra da Saudijska Arabija i Iran imaju značajnu ulogu u rješavanju krize te potiče obje strane na pragmatično djelovanje u dobroj vjeri kako bi se okončala borba u Jemenu;

| 9. | naglašava da se samo političkim, uključivim rješenjem koje će se postići pregovorima može ponovno uspostaviti mir i očuvati jedinstvo, suverenost, neovisnost i teritorijalni integritet Jemena; poziva sve strane da se u dobroj vjeri i bez postavljanja preduvjeta što prije uključe u novi krug pregovora pod vodstvom UN-a i da, između ostalog, svoje nesuglasice riješe dijalogom i savjetovanjem, da odbace korištenje nasilja za ostvarivanje političkih ciljeva te da se suzdrže od provokacije i svakog jednostranog djelovanja u cilju ugrožavanja političkog rješenja; podržava napore posebnog izaslanika UN-a Ismaila Oulda Šeika Ahmeda u cilju održavanja mirovnih pregovora pod okriljem UN-a u skladu s inicijativom Vijeća za suradnju arapskih zemalja Zaljeva, ishodima Konferencije o nacionalnom dijalogu i relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, a posebno rezolucijama 2140 i 2216; |
| --- | --- |

9.

naglašava da se samo političkim, uključivim rješenjem koje će se postići pregovorima može ponovno uspostaviti mir i očuvati jedinstvo, suverenost, neovisnost i teritorijalni integritet Jemena; poziva sve strane da se u dobroj vjeri i bez postavljanja preduvjeta što prije uključe u novi krug pregovora pod vodstvom UN-a i da, između ostalog, svoje nesuglasice riješe dijalogom i savjetovanjem, da odbace korištenje nasilja za ostvarivanje političkih ciljeva te da se suzdrže od provokacije i svakog jednostranog djelovanja u cilju ugrožavanja političkog rješenja; podržava napore posebnog izaslanika UN-a Ismaila Oulda Šeika Ahmeda u cilju održavanja mirovnih pregovora pod okriljem UN-a u skladu s inicijativom Vijeća za suradnju arapskih zemalja Zaljeva, ishodima Konferencije o nacionalnom dijalogu i relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, a posebno rezolucijama 2140 i 2216;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, glavnom tajniku Vijeća za suradnju arapskih zemalja Zaljeva, glavnom tajniku Lige arapskih država i vladi Jemena. |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, glavnom tajniku Vijeća za suradnju arapskih zemalja Zaljeva, glavnom tajniku Lige arapskih država i vladi Jemena.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0270.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 2. veljače 2016.

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/146 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/146

---

P8_TA(2016)0030

Zahtjev za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu

Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2313(IMM))

(2018/C 035/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu koji je 13. kolovoza 2015. proslijedio glavni državni odvjetnik Republike Poljske u vezi s postupkom koji je pokrenuo poljski Glavni inspektor cestovnog prometa (ref. br. CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 29. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu koji je 13. kolovoza 2015. proslijedio glavni državni odvjetnik Republike Poljske u vezi s postupkom koji je pokrenuo poljski Glavni inspektor cestovnog prometa (ref. br. CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 29. listopada 2015.,

| — | nakon saslušanja Roberta Jarosława Iwaszkiewicza u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Roberta Jarosława Iwaszkiewicza u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. i članak 108. Ustava Republike Poljske te članak 7.b stavak 1. i članak 7.c stavak 1. u vezi s člankom 10.b poljskog Zakona od 9. svibnja 1996. o obnašanju mandata zamjenika i člana Senata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. i članak 108. Ustava Republike Poljske te članak 7.b stavak 1. i članak 7.c stavak 1. u vezi s člankom 10.b poljskog Zakona od 9. svibnja 1996. o obnašanju mandata zamjenika i člana Senata,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0015/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0015/2016),

| A. | budući da je glavni državni odvjetnik Republike Poljske proslijedio zahtjev poljskog Glavnog inspektora cestovnog prometa za ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu koji je izabran u Poljskoj Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu zbog kaznenog djela u smislu članka 92.a Zakona o prekršajima od 20. svibnja 1971. koji je u vezi s člankom 20. stavkom 1. Zakona o cestovnom prometu od 20. lipnja 1997.; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni državni odvjetnik Republike Poljske proslijedio zahtjev poljskog Glavnog inspektora cestovnog prometa za ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu koji je izabran u Poljskoj Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu zbog kaznenog djela u smislu članka 92.a Zakona o prekršajima od 20. svibnja 1971. koji je u vezi s člankom 20. stavkom 1. Zakona o cestovnom prometu od 20. lipnja 1997.;

| B. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države moraju uživati imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države članice; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države moraju uživati imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države članice;

| C. | budući da se u članku 105. stavku 2. i članku 108. Ustava Republike Poljske navodi da zastupnik u Sejmu ili Senatu ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost bez odobrenja Sejma odnosno Senata; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 105. stavku 2. i članku 108. Ustava Republike Poljske navodi da zastupnik u Sejmu ili Senatu ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost bez odobrenja Sejma odnosno Senata;

| D. | budući da Europski parlament stoga mora odlučiti treba li Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu ukinuti imunitet ili ne; |
| --- | --- |

D.

budući da Europski parlament stoga mora odlučiti treba li Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu ukinuti imunitet ili ne;

| E. | budući da je Robert Jarosław Iwaszkiewicz optužen za prekoračenje ograničenja brzine u naseljenom području; |
| --- | --- |

E.

budući da je Robert Jarosław Iwaszkiewicz optužen za prekoračenje ograničenja brzine u naseljenom području;

| F. | budući da navodni prekršaj nije izravno ili očito povezan s obavljanjem dužnosti Roberta Jarosława Iwaszkiewicza u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

F.

budući da navodni prekršaj nije izravno ili očito povezan s obavljanjem dužnosti Roberta Jarosława Iwaszkiewicza u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu;

| G. | budući da u ovom slučaju Parlament nije pronašao dokaze o dovoljno ozbiljnoj i osnovanoj sumnji da je zahtjev podnesen s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

G.

budući da u ovom slučaju Parlament nije pronašao dokaze o dovoljno ozbiljnoj i osnovanoj sumnji da je zahtjev podnesen s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/148

---

P8_TA(2016)0031

Zahtjev za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu

Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu (2015/2240(IMM))

(2018/C 035/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu koji je 13. kolovoza 2015. Proslijedio glavni državni odvjetnik Republike Poljske u vezi s postupkom koji je pokrenuo poljski Glavni inspektor cestovnog prometa (ref. br. CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 9. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu koji je 13. kolovoza 2015. Proslijedio glavni državni odvjetnik Republike Poljske u vezi s postupkom koji je pokrenuo poljski Glavni inspektor cestovnog prometa (ref. br. CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 9. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da se Robert Jarosław Iwaszkiewicz odrekao prava na saslušanje u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da se Robert Jarosław Iwaszkiewicz odrekao prava na saslušanje u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. i članak 108. Ustava Republike Poljske te članak 7.b stavak 1. i članak 7.c stavak 1. u vezi s člankom 10.b poljskog Zakona od 9. svibnja 1996. o obnašanju mandata zamjenika i člana Senata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. i članak 108. Ustava Republike Poljske te članak 7.b stavak 1. i članak 7.c stavak 1. u vezi s člankom 10.b poljskog Zakona od 9. svibnja 1996. o obnašanju mandata zamjenika i člana Senata,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0016/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0016/2016),

| A. | budući da je glavni državni odvjetnik Republike Poljske proslijedio zahtjev poljskog Glavnog inspektora cestovnog prometa za ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu koji je izabran u Poljskoj Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu zbog prekršaja u smislu članka 92.a Zakona o prekršajima od 20. svibnja 1971. koji je u vezi s člankom 20. stavkom 1. Zakona o cestovnom prometu od 20. lipnja 1997.; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni državni odvjetnik Republike Poljske proslijedio zahtjev poljskog Glavnog inspektora cestovnog prometa za ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu koji je izabran u Poljskoj Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu zbog prekršaja u smislu članka 92.a Zakona o prekršajima od 20. svibnja 1971. koji je u vezi s člankom 20. stavkom 1. Zakona o cestovnom prometu od 20. lipnja 1997.;

| B. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države moraju uživati imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države članice; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države moraju uživati imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države članice;

| C. | budući da se u članku 105. stavku 2. i članku 108. Ustava Republike Poljske navodi da zastupnik u Sejmu ili Senatu ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost bez odobrenja Sejma odnosno Senata; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 105. stavku 2. i članku 108. Ustava Republike Poljske navodi da zastupnik u Sejmu ili Senatu ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost bez odobrenja Sejma odnosno Senata;

| D. | budući da Europski parlament stoga mora odlučiti treba li Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu ukinuti imunitet ili ne; |
| --- | --- |

D.

budući da Europski parlament stoga mora odlučiti treba li Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu ukinuti imunitet ili ne;

| E. | budući da je Robert Jarosław Iwaszkiewicz optužen za prekoračenje ograničenja brzine u naseljenom području; |
| --- | --- |

E.

budući da je Robert Jarosław Iwaszkiewicz optužen za prekoračenje ograničenja brzine u naseljenom području;

| F. | budući da navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti Roberta Jarosława Iwaszkiewicza u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niti je u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

F.

budući da navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti Roberta Jarosława Iwaszkiewicza u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niti je u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| G. | budući da u ovom slučaju ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je zahtjev podnesen s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

G.

budući da u ovom slučaju ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je zahtjev podnesen s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Robertu Jarosławu Iwaszkiewiczu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/150 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/150

---

P8_TA(2016)0032

Zahtjev za ukidanje imuniteta Florianu Philippotu

Odluka Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Florianu Philippotu (2015/2267(IMM))

(2018/C 035/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Florianu Philippotu, koji je 2. rujna 2015. proslijedilo Ministarstvo pravosuđa Francuske Republike u vezi s postupkom zbog klevete u tijeku pred Višim sudom u Nanterreu (ref. br. JIJI215000010) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 16. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Florianu Philippotu, koji je 2. rujna 2015. proslijedilo Ministarstvo pravosuđa Francuske Republike u vezi s postupkom zbog klevete u tijeku pred Višim sudom u Nanterreu (ref. br. JIJI215000010) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 16. rujna 2015.,

| — | nakon saslušanja Floriana Philippota u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Floriana Philippota u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0014/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0014/2016),

| A. | budući da su francuske pravosudne vlasti zatražile ukidanje imuniteta Florianu Philippotu u vezi s kaznenim postupkom koji je pokrenula treća zemlja; |
| --- | --- |

A.

budući da su francuske pravosudne vlasti zatražile ukidanje imuniteta Florianu Philippotu u vezi s kaznenim postupkom koji je pokrenula treća zemlja;

| B. | budući da se u članku 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da „članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti”; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da „članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti”;

| C. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da članovi Europskog parlamenta na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat članovima parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da članovi Europskog parlamenta na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat članovima parlamenta te države;

| D. | budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da zastupnici Parlamenta ne mogu biti kazneno gonjeni, da ne mogu biti predmetom istrage, uhićeni ni pritvoreni te da protiv njih ne može biti pokrenut sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja dužnosti; nadalje, u članku se navodi da zastupnici Parlamenta ne mogu biti uhićeni zbog nijednog oblika teškog kaznenog djela kao i da im se bez odobrenja Parlamenta ne mogu odrediti mjere lišavanja ili ograničenja slobode; |
| --- | --- |

D.

budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da zastupnici Parlamenta ne mogu biti kazneno gonjeni, da ne mogu biti predmetom istrage, uhićeni ni pritvoreni te da protiv njih ne može biti pokrenut sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja dužnosti; nadalje, u članku se navodi da zastupnici Parlamenta ne mogu biti uhićeni zbog nijednog oblika teškog kaznenog djela kao i da im se bez odobrenja Parlamenta ne mogu odrediti mjere lišavanja ili ograničenja slobode;

| E. | budući da je vlada treće zemlje, točnije Katar, optužila Floriana Philippota da je u radijskom prijenosu 9. siječnja 2015. i u televizijskom prijenosu 19. siječnja 2015. oklevetao Katar insinuacijom da Katar financira terorizam; |
| --- | --- |

E.

budući da je vlada treće zemlje, točnije Katar, optužila Floriana Philippota da je u radijskom prijenosu 9. siječnja 2015. i u televizijskom prijenosu 19. siječnja 2015. oklevetao Katar insinuacijom da Katar financira terorizam;

| F. | budući da se člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije i člankom 26. Ustava Francuske Republike brani podvrgavanje zastupnika u Europskom parlamentu svim oblicima građanskog ili kaznenog postupka zbog izražavanja mišljenja pri obnašanju dužnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da se člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije i člankom 26. Ustava Francuske Republike brani podvrgavanje zastupnika u Europskom parlamentu svim oblicima građanskog ili kaznenog postupka zbog izražavanja mišljenja pri obnašanju dužnosti;

| G. | budući da se u presudi Europskog suda za ljudska prava navodi da odredbe kojima se u francuskom sustavu štiti predstavnike naroda pri obnašanju njihovih dužnosti sežu iz 1789. i potječu od poštovanja izražavanja volje naroda i potrebe da izabrani predstavnici u demokratskoj državi obnašaju slobodno mandat bez straha od pravnih mjera ili uplitanja izvršnih ili pravosudnih vlasti (2); |
| --- | --- |

G.

budući da se u presudi Europskog suda za ljudska prava navodi da odredbe kojima se u francuskom sustavu štiti predstavnike naroda pri obnašanju njihovih dužnosti sežu iz 1789. i potječu od poštovanja izražavanja volje naroda i potrebe da izabrani predstavnici u demokratskoj državi obnašaju slobodno mandat bez straha od pravnih mjera ili uplitanja izvršnih ili pravosudnih vlasti (2);

| H. | budući da se takav apsolutni imunitet zastupnika u Europskom parlamentu ne odnosi samo mišljenja koja je zastupnik izrazio na službenim sjednicama Parlamenta nego i na ona koja je izrazio drugdje, primjerice u medijima, kada postoji poveznica između izraženog mišljenja i [...] parlamentarne dužnosti (3); |
| --- | --- |

H.

budući da se takav apsolutni imunitet zastupnika u Europskom parlamentu ne odnosi samo mišljenja koja je zastupnik izrazio na službenim sjednicama Parlamenta nego i na ona koja je izrazio drugdje, primjerice u medijima, kada postoji poveznica između izraženog mišljenja i [...] parlamentarne dužnosti (3);

| I. | budući da se javno izražavanje mišljenja o vanjskoj politici Europske unije i trećih zemalja ubraja u službene dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

I.

budući da se javno izražavanje mišljenja o vanjskoj politici Europske unije i trećih zemalja ubraja u službene dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu;

| J. | budući da stoga ne postoje preduvjeti za ukidanje imuniteta Florianu Philippotu; |
| --- | --- |

J.

budući da stoga ne postoje preduvjeti za ukidanje imuniteta Florianu Philippotu;

| K. | budući da bi, kada bi se smatralo, quod non, da u ovom slučaju nije primjenjiv članak 8. Protokola br. 7. o povlasticama i imunitetima Europske unije, zahtjev francuskih vlasti trebalo razmotriti kao zahtjev u smislu članka 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije te članka 26. podstavka 2. Ustava Francuske Republike, tj. kao zahtjev za odobrenjem da se Floriana Philippota uhiti zbog počinjenja teškog kaznenog djela ili da mu se odrede mjere lišavanja ili ograničenja slobode; |
| --- | --- |

K.

budući da bi, kada bi se smatralo, quod non, da u ovom slučaju nije primjenjiv članak 8. Protokola br. 7. o povlasticama i imunitetima Europske unije, zahtjev francuskih vlasti trebalo razmotriti kao zahtjev u smislu članka 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije te članka 26. podstavka 2. Ustava Francuske Republike, tj. kao zahtjev za odobrenjem da se Floriana Philippota uhiti zbog počinjenja teškog kaznenog djela ili da mu se odrede mjere lišavanja ili ograničenja slobode;

| L. | budući da je općenito svrha parlamentarnog imuniteta da se tijelima zakonodavne vlasti omogući ispunjenje njihovih ustavnih zadaća bez nepotrebnog vanjskog uplitanja, posebno izvršne vlasti (4); budući da je jasno da se to načelo primjenjuje i u slučaju kada treća zemlja pokrene kazneni postupak zbog klevete protiv zastupnika; |
| --- | --- |

L.

budući da je općenito svrha parlamentarnog imuniteta da se tijelima zakonodavne vlasti omogući ispunjenje njihovih ustavnih zadaća bez nepotrebnog vanjskog uplitanja, posebno izvršne vlasti (4); budući da je jasno da se to načelo primjenjuje i u slučaju kada treća zemlja pokrene kazneni postupak zbog klevete protiv zastupnika;

| M. | budući da stoga nije potrebno razmotriti pitanje fumus persecutionis, tj. je li cilj kaznenog postupka naštetiti političkoj aktivnosti zastupnika; |
| --- | --- |

M.

budući da stoga nije potrebno razmotriti pitanje fumus persecutionis, tj. je li cilj kaznenog postupka naštetiti političkoj aktivnosti zastupnika;

| 1. | odlučuje ne ukinuti imunitet Florianu Philippotu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ne ukinuti imunitet Florianu Philippotu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Francuske Republike i Florianu Philippotu.. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Francuske Republike i Florianu Philippotu..

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Presuda Europskog suda za ljudska prava od 17. prosinca 2002., A. protiv Ujedinjenje Kraljevine, stavak 47.

(3)  Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543, stavak 33.

(4)  Parliamentary Immunity: A Comprehensive Study of the Systems of Parliamentary Immunity of the United Kingdom, France, and the Netherlands in a European Context, Intersentia, Ius Commune Europaeum Series, br.119, ISBN 978-1-78068-191-7, Maastricht, srpanj 2013.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 2. veljače 2016.

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/152

---

P8_TA(2016)0025

Pravila kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (kodificirani tekst) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2018/C 035/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0008),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točke (b) i (e) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0008/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točke (b) i (e) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0008/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0359/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0359/2015),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2015)0006

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/ ... Europskog parlamenta i Vijeća o o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (kodificirani tekst)

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/399.)

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/153 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/153

---

P8_TA(2016)0026

Izmjene Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o prihvaćanju izmjena Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 035/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08648/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08648/2015),

| — | uzimajući u obzir izmjene Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (08648/2015 ADD 1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (08648/2015 ADD 1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0157/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0157/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0002/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0002/2016),

| 1. | daje suglasnost za prihvaćanje izmjena Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za prihvaćanje izmjena Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/154 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/154

---

P8_TA(2016)0027

Izmjene Protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o prihvaćanju izmjena Protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 035/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08651/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08651/2015),

| — | uzimajući u obzir izmjene Protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. (08651/2015 ADD 1 i ADD 2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene Protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. (08651/2015 ADD 1 i ADD 2),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0158/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0001/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0001/2016),

| 1. | daje suglasnost za prihvaćanje izmjena Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za prihvaćanje izmjena Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/155 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/155

---

P8_TA(2016)0028

Sporazum o suradnji između Eurojusta i Ukrajine *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Ukrajine (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 035/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (11592/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (11592/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0300/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust u cilju jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (1), a posebno njezin članak 26.a stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust u cilju jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (1), a posebno njezin članak 26.a stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0007/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0007/2016),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 63, 6.3.2002., str. 1.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/156 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/156

---

P8_TA(2016)0029

Sporazum o suradnji između Eurojusta i Crne Gore *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Crne Gore (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 035/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (11596/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (11596/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0299/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust u cilju jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (1), a posebno njezin članak 26.a stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust u cilju jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (1), a posebno njezin članak 26.a stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0008/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0008/2016),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da svoje stajalište proslijedi Vijeću, Komisiji i Eurojustu. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da svoje stajalište proslijedi Vijeću, Komisiji i Eurojustu.

---

(1)  SL L 63, 6.3.2002., str. 1.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/157

---

P8_TA(2016)0033

Uspostava Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 035/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0221), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0221),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0144/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0144/2014),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. rujna 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. rujna 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. listopada 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. listopada 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. studenoga 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. studenoga 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0172/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0172/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svom predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svom predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 458, 19.12.2014., str. 43.

(2)  SL C 415, 20.11.2014., str. 37.

---

P8_TC1-COD(2014)0124

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. veljače 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za jačanje suradnje u rješavanju neprijavljenog rada

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU).2016/344.)

---

Srijeda, 3. veljače 2016.

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/158 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/158

---

P8_TA(2016)0035

Sporazum o pridruživanju između EU-a i Moldove: zaštitna klauzula i mehanizam za sprečavanje izbjegavanja mjera ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitne klauzule i mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera, kojima se omogućuje privremena suspenzija povlaštenog carinskog tretmana iz Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 035/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0154), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0154),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0092/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0092/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0364/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0364/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P8_TC1-COD(2015)0079

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi zaštitne klauzule i mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera predviđenih u Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu. Uredbi (EU) 2016/400.)

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/159 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/159

---

P8_TA(2016)0036

Sporazum o pridruživanju između EU-a i Gruzije: mehanizam za sprečavanje izbjegavanja mjera ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera, kojim se omogućuje privremena suspenzija povlaštenog carinskog tretmana iz Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 035/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0155), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0155),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0091/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0091/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0365/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0365/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P8_TC1-COD(2015)0080

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera predviđenog u Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/401.)

---

Četvrtak, 25. veljače 2016.

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/160 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/160

---

P8_TA(2016)0052

Ovlašćivanje Austrije za potpisivanje i ratifikaciju Haške konvencije od 15. studenoga 1965. te Malte za pristupanje toj Konvenciji ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o Nacrtu odluke Vijeća kojom se Republika Austrija ovlašćuje za potpisivanje i ratifikaciju Haške konvencije od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima, a Republika Malta za pristupanje toj Konvenciji u interesu Europske unije (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 035/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (13777/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (13777/2015),

| — | uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 15. studenog 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih dokumenata u građanskim ili trgovačkim stvarima (13777/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 15. studenog 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih dokumenata u građanskim ili trgovačkim stvarima (13777/15/ADD1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0401/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0401/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. listopada 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. listopada 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0018/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0018/2016),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća kojom se Republika Austrija ovlašćuje za potpisivanje i ratifikaciju Haške konvencije od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih dokumenata u građanskim ili trgovačkim stvarima, a Malta za pristupanje toj Konvenciji u interesu Europske unije; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća kojom se Republika Austrija ovlašćuje za potpisivanje i ratifikaciju Haške konvencije od 15. studenoga 1965. o dostavi u inozemstvo sudskih i izvansudskih dokumenata u građanskim ili trgovačkim stvarima, a Malta za pristupanje toj Konvenciji u interesu Europske unije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/161 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/161

---

P8_TA(2016)0053

Sporazum između Europske zajednice i Republike San Marina o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Republike San Marina o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamate na štednju (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 035/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (COM(2015)0518), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (COM(2015)0518),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Republike San Marina o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju (13448/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola o izmjeni uz Sporazum između Europske zajednice i Republike San Marina o mjerama istovrijednim onima koje su utvrđene u Direktivi Vijeća 2003/48/EZ o oporezivanju dohotka od kamata na štednju (13448/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 115. i članak 218. stavak 6. podstavak 2. točku (b) i stavak 8. podstavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0370/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. i članak 218. stavak 6. podstavak 2. točku (b) i stavak 8. podstavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0370/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 59., članak 108. stavak 7. i članak 50. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59., članak 108. stavak 7. i članak 50. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0025/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0025/2016),

| 1. | odobrava sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobrava sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike San Marina. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike San Marina.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/162

---

P8_TA(2016)0054

Pristupanje Hrvatske Konvenciji o zaštiti financijskih interesa Unije *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. srpnja 1995., sastavljenoj na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 27. rujna 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 29. studenoga 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica o prethodnim pitanjima i Drugom protokolu od 19. lipnja 1997., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 035/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije Vijeću (COM(2015)0458), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije Vijeću (COM(2015)0458),

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavke 4. i 5. Akta o pristupanju Hrvatske, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavke 4. i 5. Akta o pristupanju Hrvatske, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0296/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0019/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0019/2016),

| 1. | prihvaća preporuku Komisije; |
| --- | --- |

1.

prihvaća preporuku Komisije;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/163 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/163

---

P8_TA(2016)0055

Europska mreža službi za zapošljavanje, pristup radnika uslugama mobilnosti i daljnja integracija tržišta rada ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj mreži službi za zapošljavanje, pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 035/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0006),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 46. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0015/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 46. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0015/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskoga i socijalnog odbora od 4. lipnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskoga i socijalnog odbora od 4. lipnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 25. lipnja 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 25. lipnja 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 2. prosinca 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 2. prosinca 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0224/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0224/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 424, 26.11.2014., str. 27.

(2)  SL C 271, 19.8.2014., str. 70.

---

P8_TC1-COD(2014)0002

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. veljače 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/589.)

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/164 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/164

---

P8_TA(2016)0056

Uvođenje hitnih autonomnih trgovinskih mjera za Republiku Tunis ***I

Amandamani koje je usvojio Europski parlament 25. veljače 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju hitnih autonomnih trgovinskih mjera za Republiku Tunis (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 035/41)

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na prijedlog Komisije

---

(1)  Pitanje je upućeno natrag nadležnom odboru na ponovno razmatranje u skladu s člankom 61. stavkom 2. drugim podstavkom (A8-0013/2016).

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označuje se podebljanim kurzivom; a brisani tekst oznakom ▌.

---

UREDBA (EU) 2016/...

EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uvođenju hitnih autonomnih trgovinskih mjera za Republiku Tunis

[Amandmani 1 – 4, ako nije drugačije naznačeno]

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnima parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (1) („Sporazum”) temelj je odnosa Unije i Tunisa. |
| --- | --- |

(1)

Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane (1) („Sporazum”) temelj je odnosa Unije i Tunisa.

| (2) | Nakon terorističkog napada 26. lipnja 2015. u blizini Soussea, Tunis, Vijeće je u svojim zaključcima od 20. srpnja 2015. navelo da će Unija, u savjetovanju sa svojim državama članicama, istražiti mogućnost poduzimanja izvanrednih
  i privremenih
  mjera za potporu tuniskom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(2)

Nakon terorističkog napada 26. lipnja 2015. u blizini Soussea, Tunis, Vijeće je u svojim zaključcima od 20. srpnja 2015. navelo da će Unija, u savjetovanju sa svojim državama članicama, istražiti mogućnost poduzimanja izvanrednih
  i privremenih
  mjera za potporu tuniskom gospodarstvu.

| (3) | Maslinovo ulje je glavni izvozni tuniski poljoprivredni proizvod u Uniju, a industrija maslinovog ulja važan je dio gospodarstva te zemlje
  , kao i pojedinih regija određenih država članica
  . |
| --- | --- |

(3)

Maslinovo ulje je glavni izvozni tuniski poljoprivredni proizvod u Uniju, a industrija maslinovog ulja važan je dio gospodarstva te zemlje
  , kao i pojedinih regija određenih država članica
  .

| (4) | U skladu s ciljevima utvrđenima u europskoj politici susjedstva i Sporazumu, Unija može najbolje pomoći tuniskom gospodarstvu pružanjem privlačnog i pouzdanog tržišta za tuniski izvoz maslinovog ulja. Pružanje takvog tržišta zahtijeva uvođenje autonomnih trgovinskih mjera kojima se omogućuje uvoz tog proizvoda u Uniju na temelju bescarinske kvote. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s ciljevima utvrđenima u europskoj politici susjedstva i Sporazumu, Unija može najbolje pomoći tuniskom gospodarstvu pružanjem privlačnog i pouzdanog tržišta za tuniski izvoz maslinovog ulja. Pružanje takvog tržišta zahtijeva uvođenje autonomnih trgovinskih mjera kojima se omogućuje uvoz tog proizvoda u Uniju na temelju bescarinske kvote.

| (5) | Kako bi se spriječile prijevare
  i osiguralo da tunisko gospodarstvo ima stvarnu korist
  od predviđenih autonomnih trgovinskih mjera,
  te mjere
  trebale bi biti uvjetovane time da se Tunis pridržava pravila o podrijetlu proizvoda i s time povezanih postupaka predviđenih u Sporazumu, kao i učinkovitom administrativnom suradnjom Tunisa s Unijom. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se spriječile prijevare
  i osiguralo da tunisko gospodarstvo ima stvarnu korist
  od predviđenih autonomnih trgovinskih mjera,
  te mjere
  trebale bi biti uvjetovane time da se Tunis pridržava pravila o podrijetlu proizvoda i s time povezanih postupaka predviđenih u Sporazumu, kao i učinkovitom administrativnom suradnjom Tunisa s Unijom.

| (6) | Očuvanje stabilnosti tržišta maslinovog ulja u Uniji zahtijeva da dodatna količina uzrokovana autonomnim trgovinskim mjerama postane dostupna tek nakon što se iscrpi količina godišnje bescarinske kvote za neobrađeno maslinovo ulje utvrđena u članku 3. stavku 1. Protokola br. 1 uz Sporazum. |
| --- | --- |

(6)

Očuvanje stabilnosti tržišta maslinovog ulja u Uniji zahtijeva da dodatna količina uzrokovana autonomnim trgovinskim mjerama postane dostupna tek nakon što se iscrpi količina godišnje bescarinske kvote za neobrađeno maslinovo ulje utvrđena u članku 3. stavku 1. Protokola br. 1 uz Sporazum.

| (7) | Člankom 184. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuju se pravila o upravljanju carinskim kvotama. Ta bi se pravila trebala primjenjivati i na autonomne trgovinske mjere predviđene u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Člankom 184. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuju se pravila o upravljanju carinskim kvotama. Ta bi se pravila trebala primjenjivati i na autonomne trgovinske mjere predviđene u ovoj Uredbi.

| (8) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti kojima joj se omogućuje da privremeno suspendira povlaštene dogovore uspostavljene ovom Uredbom i uvede korektivne mjere u slučajevima kada ova Uredba utječe na tržište Unije. Te ovlasti trebalo bi izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(8)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti kojima joj se omogućuje da privremeno suspendira povlaštene dogovore uspostavljene ovom Uredbom i uvede korektivne mjere u slučajevima kada ova Uredba utječe na tržište Unije. Te ovlasti trebalo bi izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (9) | Hitne autonomne trgovinske mjere uspostavljene ovom Uredbom namijenjene su olakšavanju teške gospodarske situacije s kojom se Tunis trenutačno suočava zbog terorističkih napada. Te bi mjere stoga trebale biti vremenski ograničene i ne dovoditi u pitanje pregovore između Unije i Tunisa o uspostavi područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA). ▌ [Am. 11 i 15] |
| --- | --- |

(9)

Hitne autonomne trgovinske mjere uspostavljene ovom Uredbom namijenjene su olakšavanju teške gospodarske situacije s kojom se Tunis trenutačno suočava zbog terorističkih napada. Te bi mjere stoga trebale biti vremenski ograničene i ne dovoditi u pitanje pregovore između Unije i Tunisa o uspostavi područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA). ▌ [Am. 11 i 15]

| (10) | Uzimajući u obzir tešku štetu nanesenu tuniskom gospodarstvu, a osobito njegovom turističkom sektoru, terorističkim napadom u blizini Soussea 26. lipnja 2015. te na potrebu za poduzimanjem hitnih autonomnih trgovinskih mjera radi olakšavanja tuniske gospodarske situacije u kratkom roku, smatralo se primjerenim predvidjeti iznimku od razdoblja od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

(10)

Uzimajući u obzir tešku štetu nanesenu tuniskom gospodarstvu, a osobito njegovom turističkom sektoru, terorističkim napadom u blizini Soussea 26. lipnja 2015. te na potrebu za poduzimanjem hitnih autonomnih trgovinskih mjera radi olakšavanja tuniske gospodarske situacije u kratkom roku, smatralo se primjerenim predvidjeti iznimku od razdoblja od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Povlašteni dogovori

Otvara se godišnja uvozna bescarinska kvota od 35 000 tona („godišnja uvozna carinska kvota”) za kalendarske godine 2016. i 2017. za uvoz u Uniju neobrađenog djevičanskog maslinovog ulja podrijetlom iz Tunisa i razvrstanog u oznake KN 1509 10 10 i 1509 10 90,
  ako je to djevičansko maslinovo ulje u potpunosti proizvedeno u Tunisu i dopremljeno u Uniju izravno iz Tunisa
  . [Am. 5 i 12]

Članak 2.

Uvjeti za stjecanje prava na godišnju uvoznu carinsku kvotu

Stjecanje prava na godišnju uvoznu carinsku kvotu uvjetovano je time da se Tunis pridržava pravila o podrijetlu proizvoda i s time povezanih postupaka predviđenih u Protokolu br. 4 uz Sporazum.

Članak 3.

Pristup godišnjoj uvoznoj carinskoj kvoti

Godišnja uvozna carinska kvota postaje dostupna tek nakon što se iscrpi količina godišnje bescarinske kvote za neobrađeno maslinovo ulje predviđena u članku 3. stavku 1. Protokola br. 1 uz Sporazum.

Članak 4.

Upravljanje godišnjom uvoznom carinskom kvotom

Komisija upravlja godišnjom uvoznom carinskom kvotom u skladu s člankom 184. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Članak 5.

Privremena suspenzija

Ako Komisija utvrdi da postoji dovoljno dokaza da se Tunis ne pridržava uvjeta navedenih u članku 2., ona može donijeti provedbeni akt kojim se u potpunosti ili djelomično privremeno suspendiraju povlašteni dogovori predviđeni u članku 1. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2.

Članak 6

Preispitivanje u sredini razdoblja

1.
     
  Komisija provodi procjenu učinka ove Uredbe na tržište maslinovog ulja u Uniji u sredini razdoblja nakon njezina stupanja na snagu i iznosi zaključke te procjene Europskom parlamentu i Vijeću .

2.
     
  Ako se utvrdi da odredbe ove Uredbe utječu na tržište maslinovog ulja u Uniji, Komisija je ovlaštena donijeti provedbeni akt radi uvođenja korektivnih mjera s ciljem ponovne uspostave normalne situacije na tom tržištu. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2.

Članak 7.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor za zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda, osnovan člankom 229. Uredbe (EU) br. 1308/2013. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 8.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se do 31. prosinca 2017.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL L 97, 30.3.1998., str. 2.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

3

---

| 31.1.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 35/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 35/167

---

P8_TA(2016)0057

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass koji je podnijela Belgija) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))

(2018/C 035/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0001 – C8-0013/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0001 – C8-0013/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0029/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0029/2016),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o određivanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnoga procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika obuhvaćanjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o određivanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnoga procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika obuhvaćanjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 23 Rev. 2 NACE-a (Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda) u regijama razine NUTS 2 Hainautu (BE32) i Namuru (BE35) u Belgiji te s obzirom da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 412 radnika koja su proglašena viškom, kao i 100 mladih iz regije Hainaut koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) te su mlađi od 25 godina; budući da je od tih radnika njih 144 proglašen viškom zbog zatvaranja proizvodnog postrojenja u Rouxu (Hainautu) koje je u vlasništvu poduzeća AGC Europe SA, a 268 zbog zatvaranja proizvodnog postrojenja u Auvelaisu (regija Namur) u vlasništvu poduzeća Saint-Gobain Glass Benelux; |
| --- | --- |

D.

budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 23 Rev. 2 NACE-a (Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda) u regijama razine NUTS 2 Hainautu (BE32) i Namuru (BE35) u Belgiji te s obzirom da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 412 radnika koja su proglašena viškom, kao i 100 mladih iz regije Hainaut koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) te su mlađi od 25 godina; budući da je od tih radnika njih 144 proglašen viškom zbog zatvaranja proizvodnog postrojenja u Rouxu (Hainautu) koje je u vlasništvu poduzeća AGC Europe SA, a 268 zbog zatvaranja proizvodnog postrojenja u Auvelaisu (regija Namur) u vlasništvu poduzeća Saint-Gobain Glass Benelux;

| E. | budući da je zahtjev, iako ne ispunjava kriterije prihvatljivosti iz članka 4. stavka 1. Uredbe o EGF-u, podnesen na temelju intervencijskih kriterija koji u iznimnim okolnostima dopuštaju odstupanje od kriterija prihvatljivosti, i to za otpuštene radnike iz članka 4. stavka 2., odnosno za mlade iz skupine NEET-ova iz članka 6. stavka 2. Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

E.

budući da je zahtjev, iako ne ispunjava kriterije prihvatljivosti iz članka 4. stavka 1. Uredbe o EGF-u, podnesen na temelju intervencijskih kriterija koji u iznimnim okolnostima dopuštaju odstupanje od kriterija prihvatljivosti, i to za otpuštene radnike iz članka 4. stavka 2., odnosno za mlade iz skupine NEET-ova iz članka 6. stavka 2. Uredbe o EGF-u;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Belgija stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 1 095 544 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 1 825 907 EUR; |
| --- | --- |

1.

slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Belgija stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 1 095 544 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 1 825 907 EUR;

| 2. | napominje da su belgijske vlasti 19. kolovoza 2015. podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a te da je Komisija s ocjenjivanjem tog zahtjeva završila 20. siječnja 2016. i o njoj istog dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

napominje da su belgijske vlasti 19. kolovoza 2015. podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a te da je Komisija s ocjenjivanjem tog zahtjeva završila 20. siječnja 2016. i o njoj istog dana obavijestila Parlament;

| 3. | prima na znanje da su posljednjih godina u sektoru trgovine proizvodima od stakla u Uniji prisutni poremećaji te ističe da se u razdoblju od 2000. do 2010. zaposlenost u cjelokupnom staklarskom sektoru u Europi smanjila za 32 %; ističe da se posljednjih godina nekoliko velikih poduzeća iz Valonije, koja je nadaleko poznata po tradiciji staklarstva, suočilo s poteškoćama, a u razdoblju od 2007. do 2012. broj se radnih mjesta u staklarskom sektoru u regijama Namuru i Hainautu smanjio za 19 %, zbog čega je u Valoniji 2013. izgubljeno 1236 radnih mjesta, a 2014. njih 1878; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje da su posljednjih godina u sektoru trgovine proizvodima od stakla u Uniji prisutni poremećaji te ističe da se u razdoblju od 2000. do 2010. zaposlenost u cjelokupnom staklarskom sektoru u Europi smanjila za 32 %; ističe da se posljednjih godina nekoliko velikih poduzeća iz Valonije, koja je nadaleko poznata po tradiciji staklarstva, suočilo s poteškoćama, a u razdoblju od 2007. do 2012. broj se radnih mjesta u staklarskom sektoru u regijama Namuru i Hainautu smanjio za 19 %, zbog čega je u Valoniji 2013. izgubljeno 1236 radnih mjesta, a 2014. njih 1878;

| 4. | ističe da je regija Hainaut posebno pogođena teškom situacijom na tržištu rada, uz stopu zaposlenosti 9,2 postotna boda nižu od nacionalnog prosjeka; napominje da tržišta rada tih dviju regija nadalje odlikuje visok udio nedovoljno kvalificirane radne snage (oko 50 % osoba koje traže zaposlenje u objema regijama nije završilo srednju školu); |
| --- | --- |

4.

ističe da je regija Hainaut posebno pogođena teškom situacijom na tržištu rada, uz stopu zaposlenosti 9,2 postotna boda nižu od nacionalnog prosjeka; napominje da tržišta rada tih dviju regija nadalje odlikuje visok udio nedovoljno kvalificirane radne snage (oko 50 % osoba koje traže zaposlenje u objema regijama nije završilo srednju školu);

| 5. | prima na znanje da je grupa Saint-Gobain 2013. bila prisiljena zatvoriti još jedno proizvodno postrojenje u deindustrijaliziranoj zoni u Valoniji, za koje je podnesen zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit u pogledu otpuštanja 257 radnika iz istog sektora; napominje da je u okviru tih dvaju zahtjeva predloženo nekoliko sličnih mjera; |
| --- | --- |

5.

prima na znanje da je grupa Saint-Gobain 2013. bila prisiljena zatvoriti još jedno proizvodno postrojenje u deindustrijaliziranoj zoni u Valoniji, za koje je podnesen zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit u pogledu otpuštanja 257 radnika iz istog sektora; napominje da je u okviru tih dvaju zahtjeva predloženo nekoliko sličnih mjera;

| 6. | pozdravlja činjenicu da su belgijske vlasti otpuštenim radnicima počele pružati usluge prilagođene potrebama 10. rujna 2014., znatno prije donošenja konačne odluke o odobrenju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da su belgijske vlasti otpuštenim radnicima počele pružati usluge prilagođene potrebama 10. rujna 2014., znatno prije donošenja konačne odluke o odobrenju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 7. | napominje da je izuzeće iz uvjeta navedenih u članku 4. stavku 1. točke (a) Uredbe o EGF-u u ovom slučaju povezano s brojem otpuštanja koji nije znatno niži od praga od 500 otpuštenih radnika; pozdravlja to što se tim zahtjevom namjerava podržati dodatnih 100 osoba iz skupine NEET; |
| --- | --- |

7.

napominje da je izuzeće iz uvjeta navedenih u članku 4. stavku 1. točke (a) Uredbe o EGF-u u ovom slučaju povezano s brojem otpuštanja koji nije znatno niži od praga od 500 otpuštenih radnika; pozdravlja to što se tim zahtjevom namjerava podržati dodatnih 100 osoba iz skupine NEET;

| 8. | napominje da Belgija planira uvesti sedam vrsta mjera za otpuštene radnike koji su obuhvaćeni tim zahtjevom: (i) potporu/usmjeravanje/integraciju, (ii) olakšavanje traženja posla, (iii) integrirano osposobljavanje, (iv) prijenos iskustava, (v) potporu za pokretanje poduzeća, (vi) potporu za skupne projekte i (vii) naknade za traženje posla i osposobljavanje; |
| --- | --- |

8.

napominje da Belgija planira uvesti sedam vrsta mjera za otpuštene radnike koji su obuhvaćeni tim zahtjevom: (i) potporu/usmjeravanje/integraciju, (ii) olakšavanje traženja posla, (iii) integrirano osposobljavanje, (iv) prijenos iskustava, (v) potporu za pokretanje poduzeća, (vi) potporu za skupne projekte i (vii) naknade za traženje posla i osposobljavanje;

| 9. | pozdravlja potporu kolektivnim projektima; poziva Komisiju da procijeni rezultate ove mjere u okviru drugih zahtjeva kako bi se utvrdila korist za njezine korisnike; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja potporu kolektivnim projektima; poziva Komisiju da procijeni rezultate ove mjere u okviru drugih zahtjeva kako bi se utvrdila korist za njezine korisnike;

| 10. | pozdravlja činjenicu da zahtjev sadrži mjere s posebnim ciljem pružanja potpore osobama NEET-ovima; napominje da usluge prilagođene potrebama koje će se pružati NEET-ovima obuhvaćaju: (i) mobilizaciju i usmjeravanje za nastavak s obrazovanjem/osposobljavanjem ili za sudjelovanje u posebnoj uvodnoj obuci, (ii) osposobljavanje, (iii) unaprjeđenje vještina prilagođeno potrebama i (iv) naknade za traženje posla i osposobljavanje; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja činjenicu da zahtjev sadrži mjere s posebnim ciljem pružanja potpore osobama NEET-ovima; napominje da usluge prilagođene potrebama koje će se pružati NEET-ovima obuhvaćaju: (i) mobilizaciju i usmjeravanje za nastavak s obrazovanjem/osposobljavanjem ili za sudjelovanje u posebnoj uvodnoj obuci, (ii) osposobljavanje, (iii) unaprjeđenje vještina prilagođeno potrebama i (iv) naknade za traženje posla i osposobljavanje;

| 11. | cijeni to što su naknade i poticaji koje treba pružiti u okviru predloženih mjera ograničeni na 5,52 % ukupnih procijenjenih troškova; |
| --- | --- |

11.

cijeni to što su naknade i poticaji koje treba pružiti u okviru predloženih mjera ograničeni na 5,52 % ukupnih procijenjenih troškova;

| 12. | napominje da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u suradnji sa socijalnim partnerima, poduzećima i javnim službama za zapošljavanje; |
| --- | --- |

12.

napominje da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u suradnji sa socijalnim partnerima, poduzećima i javnim službama za zapošljavanje;

| 13. | podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u pri osmišljavanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama financiranom iz EGF-a trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s prelaskom na održivo gospodarstvo u kojemu se na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u pri osmišljavanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama financiranom iz EGF-a trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s prelaskom na održivo gospodarstvo u kojemu se na učinkovit način gospodari resursima;

| 14. | podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika putem prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika putem prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju;

| 15. | naglašava da bi u slučaju uzastopnih zahtjeva iz iste regije Komisija trebala prikupiti i analizirati iskustva u vezi s prethodnim zahtjevima i zajamčiti da se u slučajevima novih zahtjeva uzmu u obzir rezultati te analize; |
| --- | --- |

15.

naglašava da bi u slučaju uzastopnih zahtjeva iz iste regije Komisija trebala prikupiti i analizirati iskustva u vezi s prethodnim zahtjevima i zajamčiti da se u slučajevima novih zahtjeva uzmu u obzir rezultati te analize;

| 16. | poziva Komisiju da u budućim prijedlozima preciznije navede sektore u kojima bi radnici mogli naći zaposlenje te je li ponuđeno osposobljavanje u skladu s budućim gospodarskim izgledima i potrebama tržišta rada u regijama pogođenim otpuštanjima; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da u budućim prijedlozima preciznije navede sektore u kojima bi radnici mogli naći zaposlenje te je li ponuđeno osposobljavanje u skladu s budućim gospodarskim izgledima i potrebama tržišta rada u regijama pogođenim otpuštanjima;

| 17. | napominje da su belgijske vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da u svojim godišnjim izvješćima predstavi usporednu procjenu tih podataka kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se osiguralo da Unija neće dvostruko financirati usluge; |
| --- | --- |

17.

napominje da su belgijske vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da u svojim godišnjim izvješćima predstavi usporednu procjenu tih podataka kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se osiguralo da Unija neće dvostruko financirati usluge;

| 18. | ponavlja da ti doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

18.

ponavlja da ti doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora;

| 19. | cijeni unaprijeđene postupke koje je Komisija uvela nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije; |
| --- | --- |

19.

cijeni unaprijeđene postupke koje je Komisija uvela nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije;

| 20. | traži od Komisije da omogući pristup javnosti svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

20.

traži od Komisije da omogući pristup javnosti svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a;

| 21. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

21.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

22.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Belgije – EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2016/407.)

---