# Eiropas Savienības C 423/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 423 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 9. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 423

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 9. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2017/C 423/01 | Padomes Ieteikums (2017. gada 20. novembris) par absolventu gaitu apzināšanu (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2017/C 423/01

Padomes Ieteikums (2017. gada 20. novembris) par absolventu gaitu apzināšanu (
  1
  )

1

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 423/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV) (
  1
  ) | 5 |
| 2017/C 423/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8698 – EQT / Curaeos Holding) (
  1
  ) | 5 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2017/C 423/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV) (
  1
  )

Innogy / European Energy Exchange / JV

1

5

2017/C 423/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8698 – EQT / Curaeos Holding) (
  1
  )

EQT / Curaeos Holding

1

5

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2017/C 423/04 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par treneru lomu sabiedrībā | 6 |
| | Eiropas Komisija |
| 2017/C 423/05 | Euro maiņas kurss | 11 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2017/C 423/04

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par treneru lomu sabiedrībā

6

Eiropas Komisija

2017/C 423/05

Euro maiņas kurss

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 9.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2017. gada 20. novembris)

par absolventu gaitu apzināšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 423/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Absolventu nodarbināmība pēc izglītības un apmācības beigšanas ir svarīgs jautājums daudzās dalībvalstīs, jo īpaši tāpēc, ka augstskolas nesen pabeigušo absolventu nodarbinātības līmenis Savienībā pēc 2008. gada finanšu krīzes (1) vēl nav pilnībā atgriezies iepriekšējā līmenī un profesionālās izglītības un apmācības programmu absolventu nodarbinātības stāvoklis dalībvalstīs atšķiras. |
| --- | --- |

(1)

Absolventu nodarbināmība pēc izglītības un apmācības beigšanas ir svarīgs jautājums daudzās dalībvalstīs, jo īpaši tāpēc, ka augstskolas nesen pabeigušo absolventu nodarbinātības līmenis Savienībā pēc 2008. gada finanšu krīzes (1) vēl nav pilnībā atgriezies iepriekšējā līmenī un profesionālās izglītības un apmācības programmu absolventu nodarbinātības stāvoklis dalībvalstīs atšķiras.

| (2) | Tādēļ Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēs 2015. gadam (2) dalībvalstis tika aicinātas, sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, veicināt ražīgumu un piemērotību darba tirgum, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas zināšanas, prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēs 2015. gadam (2) dalībvalstis tika aicinātas, sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, veicināt ražīgumu un piemērotību darba tirgum, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas zināšanas, prasmes un kompetences.

| (3) | Šā mērķa sasniegšanai kvalitatīva informācija par absolventu darbību pēc kvalifikācijas iegūšanas vai izglītības un apmācības pamešanas ir būtiska gan tādēļ, lai izprastu absolventu nodarbināmības problēmu cēloņus konkrētos reģionos, ekonomikas nozarēs vai konkrētu augstākās izglītības vai profesionālās izglītības un apmācības disciplīnu absolventu vidū, gan tādēļ, lai šīm nodarbināmības problēmām rastu risinājumus. Šādas informācijas vērtība ir uzsvērta gan Standartos un pamatnostādnēs attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanu Eiropas augstākās izglītības jomā (3), gan Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūrā profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET) (4). |
| --- | --- |

(3)

Šā mērķa sasniegšanai kvalitatīva informācija par absolventu darbību pēc kvalifikācijas iegūšanas vai izglītības un apmācības pamešanas ir būtiska gan tādēļ, lai izprastu absolventu nodarbināmības problēmu cēloņus konkrētos reģionos, ekonomikas nozarēs vai konkrētu augstākās izglītības vai profesionālās izglītības un apmācības disciplīnu absolventu vidū, gan tādēļ, lai šīm nodarbināmības problēmām rastu risinājumus. Šādas informācijas vērtība ir uzsvērta gan Standartos un pamatnostādnēs attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanu Eiropas augstākās izglītības jomā (3), gan Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūrā profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET) (4).

| (4) | Tomēr, tā kā daudzviet Savienībā nav labi izstrādātu sistēmu, lai apkopotu, analizētu un izmantotu datus par augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības absolventu rezultātiem, ir jānodrošina labāka informācija – lai studenti varētu apzināti izvēlēties, ko studēt, vai lai izstrādātu izglītības programmas vai valdības politiku. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr, tā kā daudzviet Savienībā nav labi izstrādātu sistēmu, lai apkopotu, analizētu un izmantotu datus par augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības absolventu rezultātiem, ir jānodrošina labāka informācija – lai studenti varētu apzināti izvēlēties, ko studēt, vai lai izstrādātu izglītības programmas vai valdības politiku.

| (5) | Turklāt pāreju uz darba tirgu lielā mērā ietekmē ekonomiskie apstākļi, kvalifikācijas līmenis un mācību joma. Šo pāreju ietekmē arī sociāli demogrāfiskie faktori un ģimenes sociāli ekonomiskais stāvoklis (5). Tāpēc, lai visaptveroši risinātu šo jautājumu, ir būtiski vākt datus par minēto dažādo faktoru ietekmi. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt pāreju uz darba tirgu lielā mērā ietekmē ekonomiskie apstākļi, kvalifikācijas līmenis un mācību joma. Šo pāreju ietekmē arī sociāli demogrāfiskie faktori un ģimenes sociāli ekonomiskais stāvoklis (5). Tāpēc, lai visaptveroši risinātu šo jautājumu, ir būtiski vākt datus par minēto dažādo faktoru ietekmi.

| (6) | Lai gan daudzas dalībvalstis šobrīd izstrādā sistēmas, lai varētu sekot līdzi absolventu gaitām, zināšanu un labas prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās notiek ierobežotā apmērā. |
| --- | --- |

(6)

Lai gan daudzas dalībvalstis šobrīd izstrādā sistēmas, lai varētu sekot līdzi absolventu gaitām, zināšanu un labas prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās notiek ierobežotā apmērā.

| (7) | Pieejamo salīdzināmo datu tvērums ir nepilnīgs, un valstu līmenī apkopotie dati nav salīdzināmi ar citās dalībvalstīs apkopotajiem datiem, tādēļ ir grūti izdarīt secinājumus par valstīs un reģionos novērotajām atšķirīgajām tendencēm vai rezultātu atšķirībām. |
| --- | --- |

(7)

Pieejamo salīdzināmo datu tvērums ir nepilnīgs, un valstu līmenī apkopotie dati nav salīdzināmi ar citās dalībvalstīs apkopotajiem datiem, tādēļ ir grūti izdarīt secinājumus par valstīs un reģionos novērotajām atšķirīgajām tendencēm vai rezultātu atšķirībām.

| (8) | Rezultāti, kas gūti Savienības augstākās izglītības modernizācijas programmas sabiedriskajā apspriešanā (6), atklāja bažas par to, ka augstākā izglītība absolventiem nesniedz zināšanas, prasmes un kompetences, kas ir nepieciešamas, lai tie gūtu panākumus strauji mainīgajā izglītības un nodarbinātības vidē, un ka dažās dalībvalstīs joprojām pastāv prasmju neatbilstība. |
| --- | --- |

(8)

Rezultāti, kas gūti Savienības augstākās izglītības modernizācijas programmas sabiedriskajā apspriešanā (6), atklāja bažas par to, ka augstākā izglītība absolventiem nesniedz zināšanas, prasmes un kompetences, kas ir nepieciešamas, lai tie gūtu panākumus strauji mainīgajā izglītības un nodarbinātības vidē, un ka dažās dalībvalstīs joprojām pastāv prasmju neatbilstība.

| (9) | Dalībvalstis ir aicinājušas rīkoties Savienības līmenī, lai uzlabotu informācijas plūsmu par nodarbināmību, prasmju neatbilstību un darba tirgus vajadzībām. Jo īpaši Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu (7) ir ierosināts sekmēt augstākās izglītības nozīmīgumu darba tirgū un sabiedrībā, tostarp ar labākām zināšanām un prognozēm par darba tirgus vajadzībām un rezultātiem, piemēram, sekojot līdzi absolventu karjerām. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstis ir aicinājušas rīkoties Savienības līmenī, lai uzlabotu informācijas plūsmu par nodarbināmību, prasmju neatbilstību un darba tirgus vajadzībām. Jo īpaši Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu (7) ir ierosināts sekmēt augstākās izglītības nozīmīgumu darba tirgū un sabiedrībā, tostarp ar labākām zināšanām un prognozēm par darba tirgus vajadzībām un rezultātiem, piemēram, sekojot līdzi absolventu karjerām.

| (10) | Rīgas 2015. gada secinājumos, kuros izklāstīts jauns vidējā termiņā sasniedzams rezultātu kopums profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam, dalībvalstis arī apņēmās izveidot pastāvīgus informācijas un atgriezeniskās saites mehānismus, izmantojot, piemēram, šādus pasākumus: izmantot datus par PIA absolventu nodarbināmību un datu kopsalikumu attiecībā uz mācībām, ienākšanu darba tirgū un karjeru, kā arī uzlabot valsts līmeņa dalībnieku spējas izmantot datus par absolventiem, lai mācību programmas, profesionālos profilus un PIA kvalifikāciju saturu pielāgotu jaunām ekonomikas un tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

(10)

Rīgas 2015. gada secinājumos, kuros izklāstīts jauns vidējā termiņā sasniedzams rezultātu kopums profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam, dalībvalstis arī apņēmās izveidot pastāvīgus informācijas un atgriezeniskās saites mehānismus, izmantojot, piemēram, šādus pasākumus: izmantot datus par PIA absolventu nodarbināmību un datu kopsalikumu attiecībā uz mācībām, ienākšanu darba tirgū un karjeru, kā arī uzlabot valsts līmeņa dalībnieku spējas izmantot datus par absolventiem, lai mācību programmas, profesionālos profilus un PIA kvalifikāciju saturu pielāgotu jaunām ekonomikas un tehniskajām prasībām.

| (11) | Vēlāk Rezolūcijā par sociālekonomiskās attīstības un iekļautības sekmēšanu Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību – izglītības un apmācības ieguldījums 2016. gada Eiropas pusgadā (8), dalībvalstis uzsvēra, cik svarīgi ir prioritārā kārtā risināt prasmju deficīta un neatbilstības jautājumus. |
| --- | --- |

(11)

Vēlāk Rezolūcijā par sociālekonomiskās attīstības un iekļautības sekmēšanu Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību – izglītības un apmācības ieguldījums 2016. gada Eiropas pusgadā (8), dalībvalstis uzsvēra, cik svarīgi ir prioritārā kārtā risināt prasmju deficīta un neatbilstības jautājumus.

| (12) | Tā pamatā bija iepriekš veiktais darbs. 2014. gadā pieņemtajos Padomes secinājumos par uzņēmējdarbības garu izglītībā un apmācībā (9) dalībvalstis vienojās, kad vien iespējams, uzņēmējdarbības izglītības un apmācības kvalitātes un efektivitātes izvērtēšanā izmantot informāciju par absolventu gaitām. |
| --- | --- |

(12)

Tā pamatā bija iepriekš veiktais darbs. 2014. gadā pieņemtajos Padomes secinājumos par uzņēmējdarbības garu izglītībā un apmācībā (9) dalībvalstis vienojās, kad vien iespējams, uzņēmējdarbības izglītības un apmācības kvalitātes un efektivitātes izvērtēšanā izmantot informāciju par absolventu gaitām.

| (13) | 2013. gadā Padomes secinājumos par augstākās izglītības sociālo dimensiju (10) dalībvalstis vienojās sekmēt informācijas sniegšanu par iespējām un rezultātiem, kas ir saistīti ar izglītību un ar darba tirgu. |
| --- | --- |

(13)

2013. gadā Padomes secinājumos par augstākās izglītības sociālo dimensiju (10) dalībvalstis vienojās sekmēt informācijas sniegšanu par iespējām un rezultātiem, kas ir saistīti ar izglītību un ar darba tirgu.

| (14) | Padomes 2012. gada secinājumos par izglītību un apmācību ieguvušo personu nodarbināmību (11) dalībvalstis arī vienojās noteikt kritēriju, ka līdz 2020. gadam 82 % no 20–34 gadus veciem absolventiem, kas pabeiguši izglītību un apmācību ne ilgāk kā trīs gadus pirms atsauces gada, vajadzētu būt nodarbinātiem, un pārraudzīt izglītību un apmācību ieguvušo nodarbināto absolventu īpatsvaru, lai paplašinātu pierādījumu pamatu politikas izstrādei par saikni starp izglītību un apmācību un nodarbinātību; vienlaikus dalībvalstis un Komisija vienojās apkopot kvalitatīvu informāciju un labas prakses piemērus, lai papildinātu kvantitatīvo pārraudzību un stiprinātu pamatus uz pierādījumiem balstītas politikas izveidei. |
| --- | --- |

(14)

Padomes 2012. gada secinājumos par izglītību un apmācību ieguvušo personu nodarbināmību (11) dalībvalstis arī vienojās noteikt kritēriju, ka līdz 2020. gadam 82 % no 20–34 gadus veciem absolventiem, kas pabeiguši izglītību un apmācību ne ilgāk kā trīs gadus pirms atsauces gada, vajadzētu būt nodarbinātiem, un pārraudzīt izglītību un apmācību ieguvušo nodarbināto absolventu īpatsvaru, lai paplašinātu pierādījumu pamatu politikas izstrādei par saikni starp izglītību un apmācību un nodarbinātību; vienlaikus dalībvalstis un Komisija vienojās apkopot kvalitatīvu informāciju un labas prakses piemērus, lai papildinātu kvantitatīvo pārraudzību un stiprinātu pamatus uz pierādījumiem balstītas politikas izveidei.

| (15) | Tādēļ Eiropas Komisija paziņojumā par jauno Prasmju programmu Eiropai (12) par prioritāti ir noteikusi uzlabot datu apkopošanu un informāciju par vajadzīgajām prasmēm informētākai karjeras izvēlei, ierosinot iniciatīvu, kas sekotu augstskolu absolventu karjerai, lai palīdzētu dalībvalstīm uzlabot informāciju par absolventu pāreju uz darba tirgu, Šajā sakarībā ar šo ieteikumu tiek papildinātas dalībvalstu iniciatīvas, un apņemšanās ir brīvprātīga, |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ Eiropas Komisija paziņojumā par jauno Prasmju programmu Eiropai (12) par prioritāti ir noteikusi uzlabot datu apkopošanu un informāciju par vajadzīgajām prasmēm informētākai karjeras izvēlei, ierosinot iniciatīvu, kas sekotu augstskolu absolventu karjerai, lai palīdzētu dalībvalstīm uzlabot informāciju par absolventu pāreju uz darba tirgu, Šajā sakarībā ar šo ieteikumu tiek papildinātas dalībvalstu iniciatīvas, un apņemšanās ir brīvprātīga,

IESAKA DALĪBVALSTĪM.

Saskaņā ar attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem, jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK par personas datu aizsardzību (13), ņemot vērā pieejamos resursus un apstākļus valstī un ciešā sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām:

| 1. | panākt, lai būtu labāk pieejami labākas kvalitātes dati par absolventu nodarbošanos (14) un attiecīgā gadījumā par to personu nodarbošanos, kuras augstāko izglītību un profesionālo izglītību un apmācību pamet bez absolvēšanas, tostarp līdz 2020. gadam panākot progresu absolventu gaitu apzināšanas sistēmas izveidē, kura var aptvert:






  a) | attiecīgu anonimizētu administratīvo statistikas datu vākšanu no izglītības, nodokļu, iedzīvotāju reģistra un sociālās apdrošināšanas datubāzēm; |
| --- | --- | --- |

1.

panākt, lai būtu labāk pieejami labākas kvalitātes dati par absolventu nodarbošanos (14) un attiecīgā gadījumā par to personu nodarbošanos, kuras augstāko izglītību un profesionālo izglītību un apmācību pamet bez absolvēšanas, tostarp līdz 2020. gadam panākot progresu absolventu gaitu apzināšanas sistēmas izveidē, kura var aptvert:

a)

attiecīgu anonimizētu administratīvo statistikas datu vākšanu no izglītības, nodokļu, iedzīvotāju reģistra un sociālās apdrošināšanas datubāzēm;

| b) | horizontālu apsekojumu izstrādi par absolventiem izglītības sistēmas un, vajadzības gadījumā, iestāžu līmenī, atzīstot to, cik svarīgi ir kvalitatīvi dati par cilvēku pāreju uz darba tirgu vai turpmāku izglītību un apmācību un par viņu turpmāko karjeru; un |
| --- | --- |

b)

horizontālu apsekojumu izstrādi par absolventiem izglītības sistēmas un, vajadzības gadījumā, iestāžu līmenī, atzīstot to, cik svarīgi ir kvalitatīvi dati par cilvēku pāreju uz darba tirgu vai turpmāku izglītību un apmācību un par viņu turpmāko karjeru; un

| c) | publiskajām iestādēm dotu iespēju savienot datus, ievērojot anonimitāti, no dažādiem avotiem, lai veidotu vispārīgu kopainu par absolventu rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

publiskajām iestādēm dotu iespēju savienot datus, ievērojot anonimitāti, no dažādiem avotiem, lai veidotu vispārīgu kopainu par absolventu rezultātiem;

Ievācamo datu saturs

| 2. | atzīstot šā Padomes ieteikuma pamatā esošo vērienīgo mērķi uzlabot datu salīdzināmību, dalībvalstīm būtu jāvāc dati šādās jomās:






  a) | sociālbiogrāfiska un sociālekonomiska informācija; |
| --- | --- | --- |

2.

atzīstot šā Padomes ieteikuma pamatā esošo vērienīgo mērķi uzlabot datu salīdzināmību, dalībvalstīm būtu jāvāc dati šādās jomās:

a)

sociālbiogrāfiska un sociālekonomiska informācija;

| b) | informācija par izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

b)

informācija par izglītību un apmācību;

| c) | informācija par nodarbinātību vai turpmāku izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

c)

informācija par nodarbinātību vai turpmāku izglītību un apmācību;

| d) | izglītības un apmācības nozīmīgums nodarbinātībā un mūžizglītībā; |
| --- | --- |

d)

izglītības un apmācības nozīmīgums nodarbinātībā un mūžizglītībā;

| e) | karjeras attīstība; |
| --- | --- |

e)

karjeras attīstība;

Horizontāli apsekojumi par absolventiem

| 3. | veicināt to, lai horizontālos apsekojumos par absolventiem tiktu iegūts liels skaits reprezentatīvu un nepārtrauktu atbilžu, un, ja iespējams, lai tiktu apzinātas arī to absolventu gaitas, kuri ir migrējuši vai nu izglītības un apmācības nolūkos, vai arī pēc izglītības un apmācības pabeigšanas; |
| --- | --- |

3.

veicināt to, lai horizontālos apsekojumos par absolventiem tiktu iegūts liels skaits reprezentatīvu un nepārtrauktu atbilžu, un, ja iespējams, lai tiktu apzinātas arī to absolventu gaitas, kuri ir migrējuši vai nu izglītības un apmācības nolūkos, vai arī pēc izglītības un apmācības pabeigšanas;

Sadarbība Eiropas mērogā

| 4. | piedalīties ekspertu tīklā, kas sekmē dalībvalstu sadarbību un savstarpēju mācīšanos attiecībā uz absolventu gaitu apzināšanas sistēmām un šo sistēmu tālāku pilnveidošanu; šajā tīklā tiks pētītas iespējas izstrādāt salīdzināmus datus un kopīgas definīcijas, kā minēts 2. punktā; attiecībā uz 3. un 9. punktā minētajiem horizontālajiem apsekojumiem tīklā pētīs iespējas izstrādāt kopīgus principus, optimālo apsekojumu biežumu un to, kā apzināt migrējušo absolventu gaitas; |
| --- | --- |

4.

piedalīties ekspertu tīklā, kas sekmē dalībvalstu sadarbību un savstarpēju mācīšanos attiecībā uz absolventu gaitu apzināšanas sistēmām un šo sistēmu tālāku pilnveidošanu; šajā tīklā tiks pētītas iespējas izstrādāt salīdzināmus datus un kopīgas definīcijas, kā minēts 2. punktā; attiecībā uz 3. un 9. punktā minētajiem horizontālajiem apsekojumiem tīklā pētīs iespējas izstrādāt kopīgus principus, optimālo apsekojumu biežumu un to, kā apzināt migrējušo absolventu gaitas;

| 5. | šis tīkls ir organizējams saskaņā ar pārvaldības struktūrām, kas jau pastāv 2020. gadam paredzētajā sistēmā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā, neskarot nekādas jaunas struktūras, kas var rasties pēc tās; |
| --- | --- |

5.

šis tīkls ir organizējams saskaņā ar pārvaldības struktūrām, kas jau pastāv 2020. gadam paredzētajā sistēmā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā, neskarot nekādas jaunas struktūras, kas var rasties pēc tās;

Rezultātu izplatīšana un izmantošana

| 6. | veikt pasākumus, lai laikus, regulāri un plašā mērogā izplatītu un izmantotu rezultātus, kas gūti, analizējot absolventu gaitas, ar šādu mērķi:






  a) | uzlabot profesionālās orientācijas konsultācijas topošajiem un esošajiem studentiem un absolventiem; |
| --- | --- | --- |

6.

veikt pasākumus, lai laikus, regulāri un plašā mērogā izplatītu un izmantotu rezultātus, kas gūti, analizējot absolventu gaitas, ar šādu mērķi:

a)

uzlabot profesionālās orientācijas konsultācijas topošajiem un esošajiem studentiem un absolventiem;

| b) | atbalstīt mācību programmu izstrādi un aktualizēšanu, lai uzlabotu būtisku prasmju iegūšanu un nodarbināmību; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt mācību programmu izstrādi un aktualizēšanu, lai uzlabotu būtisku prasmju iegūšanu un nodarbināmību;

| c) | uzlabot prasmju atbilstību darba tirgus vajadzībām, lai atbalstītu konkurētspēju un inovāciju vietējā, reģionālā un valsts līmenī un lai novērstu prasmju trūkumu; |
| --- | --- |

c)

uzlabot prasmju atbilstību darba tirgus vajadzībām, lai atbalstītu konkurētspēju un inovāciju vietējā, reģionālā un valsts līmenī un lai novērstu prasmju trūkumu;

| d) | izstrādāt plānus un prognozes saistībā ar jaunām nodarbinātības, izglītības un sociālajām vajadzībām; kā arī |
| --- | --- |

d)

izstrādāt plānus un prognozes saistībā ar jaunām nodarbinātības, izglītības un sociālajām vajadzībām; kā arī

| e) | sniegt ieguldījumu politikas veidošanā gan valsts, gan Savienības līmenī; |
| --- | --- |

e)

sniegt ieguldījumu politikas veidošanā gan valsts, gan Savienības līmenī;

Finansējums

| 7. | nodrošināt absolventu gaitu apzināšanas iniciatīvu ilgtspēju, piešķirot atbilstošus un daudzgadu resursus, attiecīgā gadījumā izmantojot valstu vai Eiropas finansējuma avotus, piemēram, Erasmus+ vai Eiropas strukturālos un investīciju fondus, saskaņā ar esošajiem resursiem, juridisko pamatu un prioritātēm, kas noteiktas laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, neskarot sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

7.

nodrošināt absolventu gaitu apzināšanas iniciatīvu ilgtspēju, piešķirot atbilstošus un daudzgadu resursus, attiecīgā gadījumā izmantojot valstu vai Eiropas finansējuma avotus, piemēram, Erasmus+ vai Eiropas strukturālos un investīciju fondus, saskaņā ar esošajiem resursiem, juridisko pamatu un prioritātēm, kas noteiktas laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, neskarot sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu;

Ziņošana

| 8. | divus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas un pēc tam regulāri, izmantojot ekspertu tīklu, izvērtēt šā ieteikuma īstenošanā panākto un par to ziņot Komisijai. |
| --- | --- |

8.

divus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas un pēc tam regulāri, izmantojot ekspertu tīklu, izvērtēt šā ieteikuma īstenošanā panākto un par to ziņot Komisijai.

AR ŠO IESAKA KOMISIJAI:

| 9. | izstrādāt izmēģinājuma posmu Eiropas apsekojumam par absolventiem terciārajā izglītībā (15), kura mērķis ir padarīt labāk pieejamu salīdzināmu informāciju par absolventu nodarbinātību un sociālajiem rezultātiem, ņemot vērā Eurograduate
   (16) priekšizpētes rezultātus un dalībvalstu pieredzi ar savām absolventu gaitu apzināšanas sistēmām; trīs gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas sniegt ekspertu tīklam ziņojumu par šā izmēģinājuma pētījuma rezultātiem; ja izmēģinājuma posms izrādīsies sekmīgs, Komisija apspriedīsies ar dalībvalstīm par to, vai pilnībā īstenot Eiropas apsekojumu par absolventiem terciārajā izglītībā; |
| --- | --- |

9.

izstrādāt izmēģinājuma posmu Eiropas apsekojumam par absolventiem terciārajā izglītībā (15), kura mērķis ir padarīt labāk pieejamu salīdzināmu informāciju par absolventu nodarbinātību un sociālajiem rezultātiem, ņemot vērā Eurograduate
   (16) priekšizpētes rezultātus un dalībvalstu pieredzi ar savām absolventu gaitu apzināšanas sistēmām; trīs gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas sniegt ekspertu tīklam ziņojumu par šā izmēģinājuma pētījuma rezultātiem; ja izmēģinājuma posms izrādīsies sekmīgs, Komisija apspriedīsies ar dalībvalstīm par to, vai pilnībā īstenot Eiropas apsekojumu par absolventiem terciārajā izglītībā;

| 10. | pēc vajadzības sniegt atbalstu spēju veidošanai absolventu gaitu apzināšanas sistēmu izveidē, balstoties uz labu praksi; profesionālās izglītības un apmācības gadījumā tas aptvers vispārēju kartēšanu visās dalībvalstīs, kurā ir apsvērtas iespējas sadarbībai Savienības līmenī un kura varētu kalpot par pamatu, lai izpētītu, cik realizējams ir Eiropas apsekojums par absolventiem profesionālajā izglītībā un apmācībā, ja šķitīs, ka tas ir nepieciešami; saistībā ar spēju veidošanu atbalstīta tiks arī sadarbība starp iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības sniedzējiem un orientācijas pakalpojumu sniedzējiem, lai uzlabotu absolventu gaitu apzināšanas datu pieejamību, salīdzināmību un ticamību; |
| --- | --- |

10.

pēc vajadzības sniegt atbalstu spēju veidošanai absolventu gaitu apzināšanas sistēmu izveidē, balstoties uz labu praksi; profesionālās izglītības un apmācības gadījumā tas aptvers vispārēju kartēšanu visās dalībvalstīs, kurā ir apsvērtas iespējas sadarbībai Savienības līmenī un kura varētu kalpot par pamatu, lai izpētītu, cik realizējams ir Eiropas apsekojums par absolventiem profesionālajā izglītībā un apmācībā, ja šķitīs, ka tas ir nepieciešami; saistībā ar spēju veidošanu atbalstīta tiks arī sadarbība starp iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības sniedzējiem un orientācijas pakalpojumu sniedzējiem, lai uzlabotu absolventu gaitu apzināšanas datu pieejamību, salīdzināmību un ticamību;

| 11. | sekmēt savstarpēju mācīšanos un paraugprakses apmaiņu, stiprināt sadarbību, izveidojot un atbalstot ekspertu tīklu, un sadarboties ar citām attiecīgajām ekspertu grupām, starptautiskām organizācijām un ES iestādēm un aģentūrām; |
| --- | --- |

11.

sekmēt savstarpēju mācīšanos un paraugprakses apmaiņu, stiprināt sadarbību, izveidojot un atbalstot ekspertu tīklu, un sadarboties ar citām attiecīgajām ekspertu grupām, starptautiskām organizācijām un ES iestādēm un aģentūrām;

| 12. | nodrošināt, lai rezultāti, kas gūti no absolventu gaitu apzināšanas analīzes, tiktu darīti pieejami izmantošanai dalībvalstīm un ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

12.

nodrošināt, lai rezultāti, kas gūti no absolventu gaitu apzināšanas analīzes, tiktu darīti pieejami izmantošanai dalībvalstīm un ieinteresētajām personām;

| 13. | attiecīgā gadījumā atbalstīt tādu Eiropas finansējuma avotu izmantošanu kā Erasmus+ vai Eiropas strukturālie un investīciju fondi saskaņā ar finansiālajām spējām, juridisko pamatu, lēmumu pieņemšanas procedūrām un prioritātēm, kas noteiktas laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, neskarot sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

13.

attiecīgā gadījumā atbalstīt tādu Eiropas finansējuma avotu izmantošanu kā Erasmus+ vai Eiropas strukturālie un investīciju fondi saskaņā ar finansiālajām spējām, juridisko pamatu, lēmumu pieņemšanas procedūrām un prioritātēm, kas noteiktas laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, neskarot sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu;

| 14. | ziņot Padomei par šā ieteikuma īstenošanu piecu gadu laikā pēc tā pieņemšanas. |
| --- | --- |

14.

ziņot Padomei par šā ieteikuma īstenošanu piecu gadu laikā pēc tā pieņemšanas.

Briselē, 2017. gada 20. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

M. REPS

---

(1)  COM/2015/0690 final.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1848 (2015. gada 5. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2015. gadam (OV L 268, 15.10.2015., 28. lpp.).

2

(3)  ISBN 952-5539-04-0.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (OV C 155, 8.7.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Par dzimuma un migrantu izcelsmes ietekmi uz pāreju no skolas uz darba tirgu skatīt ESAO/ES publikāciju (2015) “Imigrantu integrāciju raksturojošie rādītāji 2015. gadā: iekārtošanās”, 13. nodaļa.

5

Imigrantu integrāciju raksturojošie rādītāji 2015. gadā: iekārtošanās

(6)  SWD(2016) 0195 final.

6

(7)  OV C 417, 15.12.2015., 25. lpp.

7

(8)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2016. gada 24. februāra rezolūcija par sociālekonomiskās attīstības un iekļautības sekmēšanu Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību – izglītības un apmācības ieguldījums 2016. gada Eiropas pusgadā (OV C 105, 19.3.2016., 1. lpp.).

8

(9)  OV C 17, 20.1.2015., 2. lpp.

9

(10)  OV C 168, 14.6.2013., 2. lpp.

10

(11)  OV C 169, 15.6.2012., 11. lpp.

11

(12)  COM/2016/381 final.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

13

(14)  Šajā Padomes ieteikumā “absolvents” ir persona, kas pabeigusi jebkāda līmeņa augstāko izglītību vai profesionālo izglītību un apmācību (EQF 4. līmeņa izglītību un augstāku). Tomēr tiek atzīts, ka dažām dalībvalstīm ir arī iniciatīvas, ar kurām tiek apzinātas skolu pametušo personu gaitas.

14

EQF

(15)  EQF 5. līmeņa izglītība un augstāka.

15

EQF

(16)  Eurograduate priekšizpēte attiecas tikai uz augstāko izglītību.

16

Eurograduate

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 9.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/5

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 423/02)

Komisija 2017. gada 4. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai vācu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8691. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8691. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 9.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/5

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8698 – EQT / Curaeos Holding)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 423/03)

Komisija 2017. gada 28. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8698. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8698. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 9.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/6

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par treneru lomu sabiedrībā

(2017/C 423/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT, KA:

| 1. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pantu Savienība palīdz risināt Eiropas sporta nozares jautājumus, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, tās struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, un tās sociālo un audzinošo nozīmi; |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pantu Savienība palīdz risināt Eiropas sporta nozares jautājumus, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, tās struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, un tās sociālo un audzinošo nozīmi;

| 2. | Eiropas Savienības Padome 2017. gada 23. maijā pieņēma trešo Eiropas Savienības sporta darba plānu (2017–2020), kurā sports un sabiedrība ir definētas kā prioritāras tēmas ES sadarbībā sporta jomā un treneru loma – kā viens no svarīgākajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības Padome 2017. gada 23. maijā pieņēma trešo Eiropas Savienības sporta darba plānu (2017–2020), kurā sports un sabiedrība ir definētas kā prioritāras tēmas ES sadarbībā sporta jomā un treneru loma – kā viens no svarīgākajiem jautājumiem;

ŅEMOT VĒRĀ, KA:

| 3. | Pēdējās desmitgadēs sabiedrība ir ļoti mainījusies un, ņemot vērā norises tehnoloģiju, ekonomikas un sociālās struktūras jomā, mūsdienu paaudzes saskaras ar vairākām būtiskām problēmām:






  a) | iedzīvotāju fiziskā aktivitāte samazinās (1), un īpašas bažas rada tas, ka bērnu un pusaudžu fiziskā aktivitāte nav pietiekama viņu attīstībai (2); |
| --- | --- | --- |

3.

Pēdējās desmitgadēs sabiedrība ir ļoti mainījusies un, ņemot vērā norises tehnoloģiju, ekonomikas un sociālās struktūras jomā, mūsdienu paaudzes saskaras ar vairākām būtiskām problēmām:

a)

iedzīvotāju fiziskā aktivitāte samazinās (1), un īpašas bažas rada tas, ka bērnu un pusaudžu fiziskā aktivitāte nav pietiekama viņu attīstībai (2);

| b) | mazkustīgs un aptaukošanos veicinošs dzīvesveids, kā arī veselības problēmas, kas saistītas ar lielāku paredzamā mūža ilgumu, rada arvien pieaugošu slogu veselības aprūpes sistēmai, ekonomikai un sabiedrībai (3)
   (4); |
| --- | --- |

b)

mazkustīgs un aptaukošanos veicinošs dzīvesveids, kā arī veselības problēmas, kas saistītas ar lielāku paredzamā mūža ilgumu, rada arvien pieaugošu slogu veselības aprūpes sistēmai, ekonomikai un sabiedrībai (3)
   (4);

| c) | dažās ES dalībvalstīs pieaug bezdarbs, jo īpaši jauniešu vidū (5); |
| --- | --- |

c)

dažās ES dalībvalstīs pieaug bezdarbs, jo īpaši jauniešu vidū (5);

| d) | Eiropas sabiedrība saskaras ar izaicinājumiem saglabāt saliedētību un iekļautību un to, kā pievērsties marginalizācijas riskam pakļautām grupām: migrantiem un bēgļiem (6), vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti un sociāli neaizsargātiem jauniešiem (7); |
| --- | --- |

d)

Eiropas sabiedrība saskaras ar izaicinājumiem saglabāt saliedētību un iekļautību un to, kā pievērsties marginalizācijas riskam pakļautām grupām: migrantiem un bēgļiem (6), vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti un sociāli neaizsargātiem jauniešiem (7);

| e) | pastiprināta mobilitāte ietekmē sociālās jomas, piemēram, darba tirgu, kultūras kohēziju, sociālos pakalpojumus un vidi; |
| --- | --- |

e)

pastiprināta mobilitāte ietekmē sociālās jomas, piemēram, darba tirgu, kultūras kohēziju, sociālos pakalpojumus un vidi;

| f) | pieaug ētiskas problēmas sportā; |
| --- | --- |

f)

pieaug ētiskas problēmas sportā;

| 4. | Straujas tehnoloģiju attīstības rezultāts būs arvien lielāka darbvietu automatizācija, un tādējādi, iespējams, atliks arī vairāk laika atpūtai (8). Tomēr, tā kā informācijas tehnoloģijas ļauj viegli piekļūt pasīvām brīvā laika pavadīšanas aktivitātēm, brīvo laiku arvien vairāk pavada masveida datorizētās izklaidēs, kā rezultātā fiziskās aktivitātes trūkuma rādītāji pieaug vēl vairāk; |
| --- | --- |

4.

Straujas tehnoloģiju attīstības rezultāts būs arvien lielāka darbvietu automatizācija, un tādējādi, iespējams, atliks arī vairāk laika atpūtai (8). Tomēr, tā kā informācijas tehnoloģijas ļauj viegli piekļūt pasīvām brīvā laika pavadīšanas aktivitātēm, brīvo laiku arvien vairāk pavada masveida datorizētās izklaidēs, kā rezultātā fiziskās aktivitātes trūkuma rādītāji pieaug vēl vairāk;

UZSVEROT, KA:

| 5. | Vienlaikus pēdējās desmitgadēs sports ir mainījies un turpina mainīties, šādi atbalsojot plašākas sociālās un kultūras pārmaiņas – sporta demokratizācija un diversifikācija ir paplašinājusi tā tvērumu ar jauniem sporta veidiem, arvien pieaugošu sieviešu piekļuvi sporta veidiem, kuros tradicionāli dominējuši vīrieši, un sporta objektu skaita pieaugumu –, vairojot informētību par to, cik sports un fiziskā aktivitāte ir svarīgi veselībai un personiskajai izaugsmei, veicinot sporta potenciālu integrācijas un sociālās iekļaušanas nolūkā, kā arī komercializācijā, kas ir virzījusi darījumdarbību, uzņēmējdarbību un tirdzniecību; |
| --- | --- |

5.

Vienlaikus pēdējās desmitgadēs sports ir mainījies un turpina mainīties, šādi atbalsojot plašākas sociālās un kultūras pārmaiņas – sporta demokratizācija un diversifikācija ir paplašinājusi tā tvērumu ar jauniem sporta veidiem, arvien pieaugošu sieviešu piekļuvi sporta veidiem, kuros tradicionāli dominējuši vīrieši, un sporta objektu skaita pieaugumu –, vairojot informētību par to, cik sports un fiziskā aktivitāte ir svarīgi veselībai un personiskajai izaugsmei, veicinot sporta potenciālu integrācijas un sociālās iekļaušanas nolūkā, kā arī komercializācijā, kas ir virzījusi darījumdarbību, uzņēmējdarbību un tirdzniecību;

| 6. | Sports un ar to saistītā fiziskā aktivitāte var dot labumu sabiedrībai, palīdzot pievērsties daudziem no minētajiem izaicinājumiem un tajā pašā laikā izvēršot savu neatkārtojamo sociālo vērtību:






  a) | kā joma, kas ietver darbības, kurām ir pozitīva ietekme uz visu vecumu cilvēku labsajūtu, veselību un dzīves kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

6.

Sports un ar to saistītā fiziskā aktivitāte var dot labumu sabiedrībai, palīdzot pievērsties daudziem no minētajiem izaicinājumiem un tajā pašā laikā izvēršot savu neatkārtojamo sociālo vērtību:

a)

kā joma, kas ietver darbības, kurām ir pozitīva ietekme uz visu vecumu cilvēku labsajūtu, veselību un dzīves kvalitāti;

| b) | kā sociāla parādība, kas apvieno cilvēkus, radot sabiedrības kohēziju vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, palielinot iedzīvotāju aktivitāti, veicinot godīgu rīcību un aizstāvot visiem cilvēkiem kopīgas vērtības (9) neatkarīgi no viņu reliģijas, valstspiederības, sociālā stāvokļa vai kultūras piederības; |
| --- | --- |

b)

kā sociāla parādība, kas apvieno cilvēkus, radot sabiedrības kohēziju vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, palielinot iedzīvotāju aktivitāti, veicinot godīgu rīcību un aizstāvot visiem cilvēkiem kopīgas vērtības (9) neatkarīgi no viņu reliģijas, valstspiederības, sociālā stāvokļa vai kultūras piederības;

| c) | papildinot brīvo laiku ar darbībām, kas veicina personisko izaugsmi, un visiem dalībniekiem atvieglojot sociālo, kā arī citu būtisku prasmju apguvi un attīstot cilvēkkapitālu; |
| --- | --- |

c)

papildinot brīvo laiku ar darbībām, kas veicina personisko izaugsmi, un visiem dalībniekiem atvieglojot sociālo, kā arī citu būtisku prasmju apguvi un attīstot cilvēkkapitālu;

| d) | stimulējot brīvprātīgas darbības izmantošanu, kas veicina sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

d)

stimulējot brīvprātīgas darbības izmantošanu, kas veicina sabiedrības līdzdalību;

| e) | attīstot sekmīgam sniegumam nepieciešamās tehnoloģijas, materiālus un zināšanas, sākot no valkājamām ierīcēm, apģērba un uztura un beidzot ar treniņu procedūru; tas ir nesis labumu dažādiem iedzīvotāju segmentiem, tostarp veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti, pateicoties efektivitātei, drošībai un rehabilitācijai darbā un brīvā laika pavadīšanā; |
| --- | --- |

e)

attīstot sekmīgam sniegumam nepieciešamās tehnoloģijas, materiālus un zināšanas, sākot no valkājamām ierīcēm, apģērba un uztura un beidzot ar treniņu procedūru; tas ir nesis labumu dažādiem iedzīvotāju segmentiem, tostarp veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti, pateicoties efektivitātei, drošībai un rehabilitācijai darbā un brīvā laika pavadīšanā;

| f) | veicinot tādu pilsētattīstību, kas apmierina iedzīvotāju kultūras un sociālās vajadzības, kā arī izpratni par vidi; |
| --- | --- |

f)

veicinot tādu pilsētattīstību, kas apmierina iedzīvotāju kultūras un sociālās vajadzības, kā arī izpratni par vidi;

| g) | ar savu nozīmīgo un arvien pieaugošo ekonomisko ietekmi (10); |
| --- | --- |

g)

ar savu nozīmīgo un arvien pieaugošo ekonomisko ietekmi (10);

ATZĪSTOT, KA:

| 7. | Treneriem sportā ir svarīga nozīme, jo, vadot un virzot dalībniekus, viņiem ir ietekme uz dalībnieku zināšanām, prasmēm, izredzēm, vēlmēm, veselību, labklājību un vērtībām. Tiek lēsts, ka Eiropā ir 5–9 miljoni treneru, kas ietekmē 50–100 miljonus eiropiešu (11); |
| --- | --- |

7.

Treneriem sportā ir svarīga nozīme, jo, vadot un virzot dalībniekus, viņiem ir ietekme uz dalībnieku zināšanām, prasmēm, izredzēm, vēlmēm, veselību, labklājību un vērtībām. Tiek lēsts, ka Eiropā ir 5–9 miljoni treneru, kas ietekmē 50–100 miljonus eiropiešu (11);

| 8. | Treneri ir personas, kas plāno un nodrošina sporta treniņus, šajā nolūkā izmantojot uzskatāmi parādāmas prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas, lai drošā veidā gūtu ar sekmīgu sniegumu, atpūtu vai veselību saistītus mērķus. |
| --- | --- |

8.

Treneri ir personas, kas plāno un nodrošina sporta treniņus, šajā nolūkā izmantojot uzskatāmi parādāmas prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas, lai drošā veidā gūtu ar sekmīgu sniegumu, atpūtu vai veselību saistītus mērķus.

| 9. | Šajos secinājumos ar vārdu “treneri” būtu jāsaprot sporta treneri, kas:






  a) | ir sievietes un vīrieši, kam ir kompetences, kuras balstītas uz formālu, neformālu un ikdienēju mācīšanos par sporta trenera darbu; |
| --- | --- | --- |

9.

Šajos secinājumos ar vārdu “treneri” būtu jāsaprot sporta treneri, kas:

a)

ir sievietes un vīrieši, kam ir kompetences, kuras balstītas uz formālu, neformālu un ikdienēju mācīšanos par sporta trenera darbu;

| b) | vada un virza uz sekmīgu sniegumu orientētus sportistus, kā arī dalībniekus, kas piedalās atpūtas nolūkos; |
| --- | --- |

b)

vada un virza uz sekmīgu sniegumu orientētus sportistus, kā arī dalībniekus, kas piedalās atpūtas nolūkos;

| c) | ir nodarbināti šajā profesijā, kā arī veic brīvprātīgo darbu; |
| --- | --- |

c)

ir nodarbināti šajā profesijā, kā arī veic brīvprātīgo darbu;

| 10. | Treneru darbs ir saistīts ar atbildību, prasmēm un kompetencēm, kas ir izklāstītas valstu un sporta organizāciju trenera darba kvalifikāciju aprakstos; |
| --- | --- |

10.

Treneru darbs ir saistīts ar atbildību, prasmēm un kompetencēm, kas ir izklāstītas valstu un sporta organizāciju trenera darba kvalifikāciju aprakstos;

| 11. | Treneru apmācība un prasības attiecībā uz trenera darba kvalifikācijām dažādās valstīs atšķiras. Nacionālās kvalifikāciju ietvarstruktūras (NKI) vai sistēmas, uz kurām ir atsauces Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrā (EKI), kalpo par rīku, ar kuru mobilitātes un mūžizglītības nolūkos atvieglot salīdzināšanu starp dažādām valstīm ar mērķi veicināt pārredzamību un prasmju un kvalifikāciju salīdzināmību valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

11.

Treneru apmācība un prasības attiecībā uz trenera darba kvalifikācijām dažādās valstīs atšķiras. Nacionālās kvalifikāciju ietvarstruktūras (NKI) vai sistēmas, uz kurām ir atsauces Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrā (EKI), kalpo par rīku, ar kuru mobilitātes un mūžizglītības nolūkos atvieglot salīdzināšanu starp dažādām valstīm ar mērķi veicināt pārredzamību un prasmju un kvalifikāciju salīdzināmību valstu un Eiropas līmenī;

ATZĪSTOT, KA:

| 12. | Treneri pieder pie svarīgākajām personām sportā, viņi palīdz pievērsties izaicinājumiem, ar kuriem saskaras sabiedrība, jo līdztekus citiem uzdevumiem, kuri atkarīgi no viņu funkcijām, amata, kā arī trenera darba konteksta, viņi var:






  a) | ietekmēt personas sākotnējo pieredzi sporta un fiziskās aktivitātes jomā, atbalstot ar sportu saistītu paradumu izveidošanos un piedaloties sociālu un ekonomisku labumu radīšanā, kuri izriet no sporta kultūras; |
| --- | --- | --- |

12.

Treneri pieder pie svarīgākajām personām sportā, viņi palīdz pievērsties izaicinājumiem, ar kuriem saskaras sabiedrība, jo līdztekus citiem uzdevumiem, kuri atkarīgi no viņu funkcijām, amata, kā arī trenera darba konteksta, viņi var:

a)

ietekmēt personas sākotnējo pieredzi sporta un fiziskās aktivitātes jomā, atbalstot ar sportu saistītu paradumu izveidošanos un piedaloties sociālu un ekonomisku labumu radīšanā, kuri izriet no sporta kultūras;

| b) | uzņemties arvien lielāku sociālo lomu sporta dalībnieku, jo īpaši jauno sportistu, personiskajā izaugsmē – kalpojot par pozitīvu piemēru, iedvešot motivāciju un pašpaļāvību un ietekmējot viņu vērtības, uzvedības paradumus un sociālās prasmes; |
| --- | --- |

b)

uzņemties arvien lielāku sociālo lomu sporta dalībnieku, jo īpaši jauno sportistu, personiskajā izaugsmē – kalpojot par pozitīvu piemēru, iedvešot motivāciju un pašpaļāvību un ietekmējot viņu vērtības, uzvedības paradumus un sociālās prasmes;

| c) | ieņemt unikālu stāvokli sociālās iekļautības un dzimumu līdztiesības sekmēšanā, mācot cieņu pret kopīgām vērtībām (12) un daudzveidību un veicinot fizisko aktivitāti visās sabiedrības grupās; |
| --- | --- |

c)

ieņemt unikālu stāvokli sociālās iekļautības un dzimumu līdztiesības sekmēšanā, mācot cieņu pret kopīgām vērtībām (12) un daudzveidību un veicinot fizisko aktivitāti visās sabiedrības grupās;

| d) | aizstāvēt un attīstīt godprātīgumu sportā un godīgas spēles noteikumu ievērošanu, kā arī būt starp pirmajiem, kas spēj iejaukties, izrādot rūpības pienākumu, ja rodas problēmas, piemēram, saistībā ar sacensību rezultātu sarunāšanu, dopingu, vardarbību, nepilngadīgo izmantošanu u. c.; |
| --- | --- |

d)

aizstāvēt un attīstīt godprātīgumu sportā un godīgas spēles noteikumu ievērošanu, kā arī būt starp pirmajiem, kas spēj iejaukties, izrādot rūpības pienākumu, ja rodas problēmas, piemēram, saistībā ar sacensību rezultātu sarunāšanu, dopingu, vardarbību, nepilngadīgo izmantošanu u. c.;

| e) | vadīt brīvā laika pavadīšanas pakalpojumus, kas saistīti ar sportu un fizisko aktivitāti, un piedalīties ar sportu saistītā inovācijā, tostarp attiecībā uz precēm, pakalpojumiem un mācību metodēm; |
| --- | --- |

e)

vadīt brīvā laika pavadīšanas pakalpojumus, kas saistīti ar sportu un fizisko aktivitāti, un piedalīties ar sportu saistītā inovācijā, tostarp attiecībā uz precēm, pakalpojumiem un mācību metodēm;

| f) | veidot sporta pieredzi citām svarīgām ieinteresētajām pusēm, piemēram, sportistu ģimenes locekļiem, skatītājiem un līdzjutējiem, kā arī citām sabiedrības ieinteresētajām personām, šādi paplašinot savu ietekmi citās svarīgās jomās ārpus sporta; |
| --- | --- |

f)

veidot sporta pieredzi citām svarīgām ieinteresētajām pusēm, piemēram, sportistu ģimenes locekļiem, skatītājiem un līdzjutējiem, kā arī citām sabiedrības ieinteresētajām personām, šādi paplašinot savu ietekmi citās svarīgās jomās ārpus sporta;

ŅEMOT VĒRĀ MINĒTO, PIEKRĪT KA:

| 13. | Saistībā ar daudzajām problēmām, ar kurām sabiedrība saskaras – tā kā sportam ir unikālas iespējas veicināt šo problēmu risināšanu, pārsvarā ar sportu saistītā treneru loma paplašinās uz tām darbības jomām, kam ir plašāka ietekme uz sabiedrības un cilvēku attīstību. Šī treneru loma sporta un fiziskās aktivitātes jomā, kas veicina dalībnieku vispusīgu attīstību, līdzinās skolotāju lomai izglītības jomā, jo īpaši bērnu un pusaudžu vidū; |
| --- | --- |

13.

Saistībā ar daudzajām problēmām, ar kurām sabiedrība saskaras – tā kā sportam ir unikālas iespējas veicināt šo problēmu risināšanu, pārsvarā ar sportu saistītā treneru loma paplašinās uz tām darbības jomām, kam ir plašāka ietekme uz sabiedrības un cilvēku attīstību. Šī treneru loma sporta un fiziskās aktivitātes jomā, kas veicina dalībnieku vispusīgu attīstību, līdzinās skolotāju lomai izglītības jomā, jo īpaši bērnu un pusaudžu vidū;

| 14. | Starp galvenajiem jautājumiem attiecībā uz treneriem patlaban ir šādi jautājumi:






  a) | no sabiedrības puses atzīt, ka treneru loma ir arvien nozīmīgāka; |
| --- | --- | --- |

14.

Starp galvenajiem jautājumiem attiecībā uz treneriem patlaban ir šādi jautājumi:

a)

no sabiedrības puses atzīt, ka treneru loma ir arvien nozīmīgāka;

| b) | vairot pašu treneru informētību par savas lomas svarīgumu, ar to saistītajām iespējām un pienākumiem un mudināt šo lomu vēl vairāk izvērst; |
| --- | --- |

b)

vairot pašu treneru informētību par savas lomas svarīgumu, ar to saistītajām iespējām un pienākumiem un mudināt šo lomu vēl vairāk izvērst;

| c) | attiecīgā gadījumā paplašināt treneru mūžizglītības un izglītības iespējas ar mērķi pielāgoties sociālām pārmaiņām, galvenokārt saistībā ar veselības aprūpi, rūpības pienākumu un ekonomiskās un sociālās iekļaušanas jomā; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā paplašināt treneru mūžizglītības un izglītības iespējas ar mērķi pielāgoties sociālām pārmaiņām, galvenokārt saistībā ar veselības aprūpi, rūpības pienākumu un ekonomiskās un sociālās iekļaušanas jomā;

| d) | sekmēt dzimumu līdztiesību un dažādību trenera darbā, vajadzības gadījumā palielinot nodarbināto un brīvprātīgo treneru sieviešu un cilvēku ar dažādu sociālo un etnisko izcelsmi skaitu dažādos sporta veidos un visos līmeņos; |
| --- | --- |

d)

sekmēt dzimumu līdztiesību un dažādību trenera darbā, vajadzības gadījumā palielinot nodarbināto un brīvprātīgo treneru sieviešu un cilvēku ar dažādu sociālo un etnisko izcelsmi skaitu dažādos sporta veidos un visos līmeņos;

| e) | atbalstīt sportistu dubultkarjeras attīstību un popularizēt trenera darbu kā profesiju jauniešu vidū; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt sportistu dubultkarjeras attīstību un popularizēt trenera darbu kā profesiju jauniešu vidū;

| f) | vajadzības gadījumā sekmēt trenera darba atzīšanu par profesiju ES dalībvalstīs, veicinot trenera darba kvalifikāciju standartus un dalībvalstu un sporta organizāciju noteikto kvalifikāciju pārredzamību, šajā nolūkā tās iekļaujot NKI, uz kurām ir atsauces EKI; |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā sekmēt trenera darba atzīšanu par profesiju ES dalībvalstīs, veicinot trenera darba kvalifikāciju standartus un dalībvalstu un sporta organizāciju noteikto kvalifikāciju pārredzamību, šajā nolūkā tās iekļaujot NKI, uz kurām ir atsauces EKI;

| g) | atzīt brīvprātīgo treneru lomu un sniegt viņiem attiecīgo atbalstu; |
| --- | --- |

g)

atzīt brīvprātīgo treneru lomu un sniegt viņiem attiecīgo atbalstu;

| h) | pilnveidot treneru apmācību, treneru izglītībā ietvert starptautisku un starpnozaru dimensiju, integrējot labus piemērus un noderīgas darba metodes no darba ar jaunatni, piemēram, neformālo un ikdienējo mācīšanos ar sporta palīdzību, darbu ar cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

h)

pilnveidot treneru apmācību, treneru izglītībā ietvert starptautisku un starpnozaru dimensiju, integrējot labus piemērus un noderīgas darba metodes no darba ar jaunatni, piemēram, neformālo un ikdienējo mācīšanos ar sporta palīdzību, darbu ar cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un uzņēmējdarbību;

ŠAJĀ SAKARĀ AICINA:

| 15. | DALĪBVALSTIS, VIENLAIKUS ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN SPORTA SPECIFIKU:






  a) | palīdzēt veicināt plašāku treneru lomu, tiem attiecīgos gadījumos risinot sociālas problēmas, ar kurām saskaras sabiedrība kopumā; |
| --- | --- | --- |

15.

DALĪBVALSTIS, VIENLAIKUS ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN SPORTA SPECIFIKU:

a)

palīdzēt veicināt plašāku treneru lomu, tiem attiecīgos gadījumos risinot sociālas problēmas, ar kurām saskaras sabiedrība kopumā;

| b) | atbalstīt izglītojošas programmas un reklāmas kampaņas, kuru mērķis ir palielināt kompetentu treneru skaitu un ļaut viņiem uzlabot piekļuvi darba tirgum un savas pozīcijas tajā; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt izglītojošas programmas un reklāmas kampaņas, kuru mērķis ir palielināt kompetentu treneru skaitu un ļaut viņiem uzlabot piekļuvi darba tirgum un savas pozīcijas tajā;

| c) | apmainīties ar labāko praksi, kas saistīta ar treneru apmācību; |
| --- | --- |

c)

apmainīties ar labāko praksi, kas saistīta ar treneru apmācību;

| d) | veicināt sadarbību starp izglītības iestādēm, jaunatnes organizācijām, sporta federācijām un sporta jumta organizācijām attiecībā uz treneru izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

d)

veicināt sadarbību starp izglītības iestādēm, jaunatnes organizācijām, sporta federācijām un sporta jumta organizācijām attiecībā uz treneru izglītību un apmācību;

| e) | atbalstīt to, ka tiek izvērsta treneru iepriekšējās mācīšanās un mūžizglītības sistēma, kurā ietvertas formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās iespējas dažādos trenera darba līmeņos; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt to, ka tiek izvērsta treneru iepriekšējās mācīšanās un mūžizglītības sistēma, kurā ietvertas formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās iespējas dažādos trenera darba līmeņos;

| f) | atzīt un veicināt treneru jumta organizāciju un tīklu darbības; |
| --- | --- |

f)

atzīt un veicināt treneru jumta organizāciju un tīklu darbības;

| g) | sporta izglītības sistēmas ietvaros veicināt uz mācību rezultātiem balstītu pieeju, kuras pamatā ir gan NKI un EKI mērķi, gan, vajadzības gadījumā, treneru darba kvalifikācijas iekļaušana NKI ar atsauci uz EKI; |
| --- | --- |

g)

sporta izglītības sistēmas ietvaros veicināt uz mācību rezultātiem balstītu pieeju, kuras pamatā ir gan NKI un EKI mērķi, gan, vajadzības gadījumā, treneru darba kvalifikācijas iekļaušana NKI ar atsauci uz EKI;

| 16. | EIROPAS KOMISIJU:






  a) | veicināt apmaiņu ar paraugpraksi un pamatnostādnēm treneru izglītības un kvalifikāciju izstrādes jomās starp ES dalībvalstīm un sporta organizācijām; |
| --- | --- | --- |

16.

EIROPAS KOMISIJU:

a)

veicināt apmaiņu ar paraugpraksi un pamatnostādnēm treneru izglītības un kvalifikāciju izstrādes jomās starp ES dalībvalstīm un sporta organizācijām;

| b) | apsvērt iespēju Komisijas ekspertu grupas par prasmēm un cilvēkresursu attīstību darbā iekļaut pamatnostādņu izstrādi attiecībā uz pamatprasībām par treneru prasmēm un kompetencēm; |
| --- | --- |

b)

apsvērt iespēju Komisijas ekspertu grupas par prasmēm un cilvēkresursu attīstību darbā iekļaut pamatnostādņu izstrādi attiecībā uz pamatprasībām par treneru prasmēm un kompetencēm;

| c) | turpināt EKI ietvaros veicināt dalībvalstu un sporta organizāciju noteikto trenera darba kvalifikāciju salīdzināmību; |
| --- | --- |

c)

turpināt EKI ietvaros veicināt dalībvalstu un sporta organizāciju noteikto trenera darba kvalifikāciju salīdzināmību;

| d) | veikt pētījumu saistībā ar treneru lomu, jo īpaši koncentrējoties uz problēmām un šķēršļiem, kas saistīti ar izglītību, mobilitāti un darba tirgu, kā arī izvērtēt sporta treneru darba ietekmi uz lielāko sabiedrības problēmu risināšanu gan sportā, gan ārpus sporta; |
| --- | --- |

d)

veikt pētījumu saistībā ar treneru lomu, jo īpaši koncentrējoties uz problēmām un šķēršļiem, kas saistīti ar izglītību, mobilitāti un darba tirgu, kā arī izvērtēt sporta treneru darba ietekmi uz lielāko sabiedrības problēmu risināšanu gan sportā, gan ārpus sporta;

| e) | izmantot Eiropas Sociālā fonda, programmas “Erasmus+” un Eiropas Sporta nedēļas sniegtās iespējas, lai uzsvērtu un veicinātu trenera darba priekšrocības un veicinātu treneru mobilitāti; |
| --- | --- |

e)

izmantot Eiropas Sociālā fonda, programmas “Erasmus+” un Eiropas Sporta nedēļas sniegtās iespējas, lai uzsvērtu un veicinātu trenera darba priekšrocības un veicinātu treneru mobilitāti;

| 17. | SPORTA KUSTĪBU UN CITAS ATTIECĪGĀS IEINTERESĒTĀS PERSONAS:






  a) | attiecīgā gadījumā ciešā sadarbībā ar izglītības iestādēm izstrādāt tādu treneru apmācības saturu, kas ir aktuāls un atbilst pašreizējām norisēm sabiedrībā, ietverot zināšanas, kas saistītas ar sociālajām prasmēm, dopinga apkarošanu, sportistu dubultkarjeru, jaunatnes darbu, veselības aprūpi, uzņēmējdarbību, rūpības pienākumu, dzimumu līdztiesību u. c.; |
| --- | --- | --- |

17.

SPORTA KUSTĪBU UN CITAS ATTIECĪGĀS IEINTERESĒTĀS PERSONAS:

a)

attiecīgā gadījumā ciešā sadarbībā ar izglītības iestādēm izstrādāt tādu treneru apmācības saturu, kas ir aktuāls un atbilst pašreizējām norisēm sabiedrībā, ietverot zināšanas, kas saistītas ar sociālajām prasmēm, dopinga apkarošanu, sportistu dubultkarjeru, jaunatnes darbu, veselības aprūpi, uzņēmējdarbību, rūpības pienākumu, dzimumu līdztiesību u. c.;

| b) | sadarboties ar treneriem nolūkā izstrādāt drošus un efektīvus brīvā laika pavadīšanas pakalpojumus, lai sports tādējādi joprojām būtu pievilcīgs un spētu konkurēt ar jaunām datorizētām atpūtas alternatīvām; |
| --- | --- |

b)

sadarboties ar treneriem nolūkā izstrādāt drošus un efektīvus brīvā laika pavadīšanas pakalpojumus, lai sports tādējādi joprojām būtu pievilcīgs un spētu konkurēt ar jaunām datorizētām atpūtas alternatīvām;

| c) | padarīt trenera profesiju pieejamāku – ar apmācības palīdzību un veicinot trenera darba kvalifikāciju izstrādi, un cita starpā izmantojot iespējas, ko sniedz mūsdienu informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

c)

padarīt trenera profesiju pieejamāku – ar apmācības palīdzību un veicinot trenera darba kvalifikāciju izstrādi, un cita starpā izmantojot iespējas, ko sniedz mūsdienu informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| d) | veicināt dažādību trenera darbā, tostarp nodrošinot labāku piekļuvi sievietēm, jauniešiem un personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

d)

veicināt dažādību trenera darbā, tostarp nodrošinot labāku piekļuvi sievietēm, jauniešiem un personām ar invaliditāti;

| e) | palīdzēt mudināt uz to, lai cilvēkiem, kas strādā par treneriem, būtu nepieciešamā apmācība; |
| --- | --- |

e)

palīdzēt mudināt uz to, lai cilvēkiem, kas strādā par treneriem, būtu nepieciešamā apmācība;

| f) | veicināt treneru mūžizglītību, tostarp validējot kompetences, un veicināt apmaiņu ar viedokļiem, prasmēm un zināšanām vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

f)

veicināt treneru mūžizglītību, tostarp validējot kompetences, un veicināt apmaiņu ar viedokļiem, prasmēm un zināšanām vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī;

| g) | izmantot Eiropas Sociālo fondu un programmu “Erasmus+”, lai atbalstītu treneru mūžizglītības procesu; |
| --- | --- |

g)

izmantot Eiropas Sociālo fondu un programmu “Erasmus+”, lai atbalstītu treneru mūžizglītības procesu;

| h) | atbalstīt treneru mobilitāti, kuras mērķis ir mācīties un iegūt kultūras zināšanas, starpnozaru zināšanas, valodu prasmes un citas attiecīgas jaunas prasmes; |
| --- | --- |

h)

atbalstīt treneru mobilitāti, kuras mērķis ir mācīties un iegūt kultūras zināšanas, starpnozaru zināšanas, valodu prasmes un citas attiecīgas jaunas prasmes;

| i) | strādāt ar dažādiem darba devējiem nolūkā pētīt to vajadzības, lai izvērstu tādas sporta aktivitātes, kurās varētu būt iesaistīti sporta treneri, ar mērķi veicināt dažādību trenera darbā, tostarp nodrošināt labāku piekļuvi sievietēm un jauniešiem. |
| --- | --- |

i)

strādāt ar dažādiem darba devējiem nolūkā pētīt to vajadzības, lai izvērstu tādas sporta aktivitātes, kurās varētu būt iesaistīti sporta treneri, ar mērķi veicināt dažādību trenera darbā, tostarp nodrošināt labāku piekļuvi sievietēm un jauniešiem.

---

(1)  Eirobarometrs 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2)  Komisijas ziņojums par bērnu aptaukošanās izbeigšanu, PVO, 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3)  Padomes ieteikums par veselību veicinošu fizisko aktivitāšu popularizēšanu dažādās nozarēs, 2013 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:354:0001:0005:LV:PDF).

(4)  Fiziskās aktivitātes trūkuma izmaksas Eiropā, Starptautiskās Sporta un kultūras apvienības (ISCA)/Ekonomikas un uzņēmējdarbības pētniecības centra (CEBR) ziņojums, 2015 (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5)  Bezdarba statistika, Eurostat, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6)  Šis dokuments atsaucas uz migrantu un bēgļu integrāciju saskaņā ar Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2016. gada 9. decembrī pieņemtajiem secinājumiem par to trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, kuri likumīgi uzturas ES (dok. 15312/16).

(7)  Grupas, kuras saskaras ar lielāku nabadzības un sociālās atstumtības risku nekā iedzīvotāji kopumā. Etniskās minoritātes, migranti, personas ar invaliditāti, bezpajumtnieki, tie, kuri cīnās ar atkarību izraisošu vielu pārmērīgu lietošanu, izolēti vecāka gadagājuma cilvēki un jaunieši bieži saskaras ar grūtībām, kas var izraisīt vēl lielāku sociālo atstumtību, piemēram, zemu izglītības līmeni un bezdarbu vai nepietiekamu nodarbinātību.

(8)  Saskaņā ar aplēsēm 54 % ES darbvietu ir pakļautas automatizācijas riskam (Technology at work. The Future of Innovation and Employment (Tehnoloģija darbā. Inovācijas un nodarbinātības nākotne), Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al, Oxford Martin School at the University of Oxford and Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092).

(9)  Respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības (LES 2. pants).

(10)  Tiek lēsts, ka sporta īpatsvars kopējā bruto pievienotajā vērtībā ir 1,76 %, kas ir 174 miljardi euro. Tiek lēsts, ka ES kopumā ar sportu saistītās nodarbinātības īpatsvars kopējā nodarbinātībā ir 2,12 %, kas ir 4,5 miljoni personu. (Pētījums par sporta ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā ES (2012), Eiropas Komisija, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts).

(11)  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf.

(12)  Respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības (LES 2. pants).

---

Eiropas Komisija

| 9.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/11

---

Euro maiņas kurss (1)

2017. gada 8. decembris

(2017/C 423/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1742 |
| JPY | Japānas jena | 133,26 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4417 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87525 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,9770 |
| CHF | Šveices franks | 1,1704 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,7665 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,555 |
| HUF | Ungārijas forints | 314,50 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2020 |
| RON | Rumānijas leja | 4,6336 |
| TRY | Turcijas lira | 4,5165 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5620 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5072 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,1661 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7157 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5889 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 285,33 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,0391 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7729 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5493 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 910,41 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8001 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,336 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,6511 |
| THB | Taizemes bāts | 38,361 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,8435 |
| MXN | Meksikas peso | 22,2205 |
| INR | Indijas rūpija | 75,6775 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1742

JPY

Japānas jena

133,26

DKK

Dānijas krona

7,4417

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87525

SEK

Zviedrijas krona

9,9770

CHF

Šveices franks

1,1704

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,7665

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,555

HUF

Ungārijas forints

314,50

PLN

Polijas zlots

4,2020

RON

Rumānijas leja

4,6336

TRY

Turcijas lira

4,5165

AUD

Austrālijas dolārs

1,5620

CAD

Kanādas dolārs

1,5072

HKD

Hongkongas dolārs

9,1661

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7157

SGD

Singapūras dolārs

1,5889

KRW

Dienvidkorejas vona

1 285,33

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,0391

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7729

HRK

Horvātijas kuna

7,5493

IDR

Indonēzijas rūpija

15 910,41

MYR

Malaizijas ringits

4,8001

PHP

Filipīnu peso

59,336

RUB

Krievijas rublis

69,6511

THB

Taizemes bāts

38,361

BRL

Brazīlijas reāls

3,8435

MXN

Meksikas peso

22,2205

INR

Indijas rūpija

75,6775

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---