# Eiropas Savienības C 34/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 34 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 31. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 34

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 31. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 34/01 | Komisijas Atzinums (2018. gada 26. janvāris) par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kas radušies Šinonas kodolelektrostacijas teritorijā (atrodas Francijā) esošā AMI kompleksa demontāžas procesā | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2018/C 34/01

Komisijas Atzinums (2018. gada 26. janvāris) par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kas radušies Šinonas kodolelektrostacijas teritorijā (atrodas Francijā) esošā AMI kompleksa demontāžas procesā

AMI

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 34/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8348 – RAG Stiftung / Evonik Industries / Huber Silica) (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 34/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8692 – SAICA / Emin Leydier) (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 34/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron) (
  1
  ) | 4 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2018/C 34/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8348 – RAG Stiftung / Evonik Industries / Huber Silica) (
  1
  )

RAG Stiftung / Evonik Industries / Huber Silica

1

3

2018/C 34/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8692 – SAICA / Emin Leydier) (
  1
  )

SAICA / Emin Leydier

1

3

2018/C 34/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron) (
  1
  )

CD&R/D'Ieteren/Belron

1

4

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2018/C 34/05 CON/2017/46 | Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2017. gada 8. novembris) par grozījumiem kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību kapitāla prasību Savienības regulējumā (CON/2017/46) | 5 |
| 2018/C 34/06 CON/2017/47 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2017. gada 8. novembris) par pārmaiņām Savienības krīzes pārvaldības regulējumā (CON/2017/47) | 17 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2018/C 34/05 CON/2017/46

Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2017. gada 8. novembris) par grozījumiem kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību kapitāla prasību Savienības regulējumā (CON/2017/46)

5

2018/C 34/06 CON/2017/47

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2017. gada 8. novembris) par pārmaiņām Savienības krīzes pārvaldības regulējumā (CON/2017/47)

17

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2018/C 34/07 | Padomes Lēmums (2018. gada 29. janvāris), ar ko atjaunina Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja Apelācijas padomju prezidenta pilnvaru termiņu | 24 |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 34/08 | Euro maiņas kurss | 25 |
| 2018/C 34/09 | Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras skaidrojumi | 26 |
| | Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde |
| 2018/C 34/10 | Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes Lēmums (2017. gada 31. augusts) reģistrēt Eiropas Kristiešu politisko kustību | 27 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2018/C 34/07

Padomes Lēmums (2018. gada 29. janvāris), ar ko atjaunina Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja Apelācijas padomju prezidenta pilnvaru termiņu

24

Eiropas Komisija

2018/C 34/08

Euro maiņas kurss

25

2018/C 34/09

Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

26

Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde

2018/C 34/10

Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes Lēmums (2017. gada 31. augusts) reģistrēt Eiropas Kristiešu politisko kustību

27

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 34/11 | Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu | 37 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 34/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8804 – Bain Capital / Fedrigoni) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 48 |
| 2018/C 34/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8775 – Shell/Impello) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 50 |
| 2018/C 34/14 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8783 – Repsol/Kia/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 51 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2018/C 34/11

Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu

37

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2018/C 34/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8804 – Bain Capital / Fedrigoni) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Bain Capital / Fedrigoni

1

48

2018/C 34/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8775 – Shell/Impello) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Shell/Impello

1

50

2018/C 34/14

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8783 – Repsol/Kia/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Repsol/Kia/JV

1

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2018. gada 26. janvāris)

par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kas radušies Šinonas kodolelektrostacijas teritorijā (atrodas Francijā) esošā AMI kompleksa demontāžas procesā

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2018/C 34/01)

Turpmāk sniegtais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saistības, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

Eiropas Komisija 2017. gada 23. jūnijā saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu saņēma no Francijas valdības vispārīgus datus attiecībā uz to radioaktīvo atkritumu (2) apglabāšanas plānu, kas rodas Šinonas kodolelektrostacijas teritorijā esošā AMI kompleksa demontāžas procesā.

Pamatojoties uz šiem datiem un apspriedusies ar ekspertu grupu, Komisija ir sagatavojusi šādu atzinumu.

| 1. | Attālums no objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Apvienoto Karalisti, ir 384 km. Nākamā tuvākā dalībvalsts ir Beļģija, kas atrodas 426 km attālumā. Attālums starp objektu un robežu ar tuvāko kaimiņvalsti, šajā gadījumā Normandijas salām (Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas), ir aptuveni 300 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums no objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Apvienoto Karalisti, ir 384 km. Nākamā tuvākā dalībvalsts ir Beļģija, kas atrodas 426 km attālumā. Attālums starp objektu un robežu ar tuvāko kaimiņvalsti, šajā gadījumā Normandijas salām (Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas), ir aptuveni 300 km.

| 2. | Normālos demontāžas apstākļos gāzveida radioaktīvo efluentu noplūdes nespēj radīt risku, kas būtu būtisks no citas dalībvalsts vai kaimiņvalsts iedzīvotāju veselības viedokļa, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvās (3). |
| --- | --- |

2.

Normālos demontāžas apstākļos gāzveida radioaktīvo efluentu noplūdes nespēj radīt risku, kas būtu būtisks no citas dalībvalsts vai kaimiņvalsts iedzīvotāju veselības viedokļa, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvās (3).

| 3. | Normālos demontāžas apstākļos šķidro radioaktīvo efluentu noplūdes nav paredzētas; tāpēc Francijas iestādes neizdos noplūžu atļauju šāda veida radioaktīviem atkritumiem. |
| --- | --- |

3.

Normālos demontāžas apstākļos šķidro radioaktīvo efluentu noplūdes nav paredzētas; tāpēc Francijas iestādes neizdos noplūžu atļauju šāda veida radioaktīviem atkritumiem.

| 4. | Cietos radioaktīvos atkritumus, kas radušies gan demontāžas, gan ekspluatācijas procesā, īslaicīgi uzglabās pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Francijā.
  Komisija iesaka īpatnējās radioaktivitātes mērījumus, ko veic, lai apstiprinātu cieto atkritumu parasto raksturu pēc attīrīšanas, veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību pārbaudes kritērijiem, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvās. |
| --- | --- |

4.

Cietos radioaktīvos atkritumus, kas radušies gan demontāžas, gan ekspluatācijas procesā, īslaicīgi uzglabās pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Francijā.

Komisija iesaka īpatnējās radioaktivitātes mērījumus, ko veic, lai apstiprinātu cieto atkritumu parasto raksturu pēc attīrīšanas, veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību pārbaudes kritērijiem, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvās.

| 5. | Ja pēc tāda veida un apmēra avārijas, kāda aplūkota vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts vai kaimiņvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvās. |
| --- | --- |

5.

Ja pēc tāda veida un apmēra avārijas, kāda aplūkota vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts vai kaimiņvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvās.

Līdz ar to Komisija uzskata, ka, īstenojot Šinonas kodolelektrostacijas teritorijā (atrodas Francijā) esošā AMI kompleksa demontāžas procesā radušos jebkāda veida radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, ne normālos darbības apstākļos, ne pēc tāda veida un mēroga avārijas, kāda aplūkota vispārīgajos datos, nevienā citā dalībvalstī vai kaimiņvalstī nerastos ūdens, zemes vai gaisa telpas radioaktīvais piesārņojums, kas būtu būtisks no iedzīvotāju veselības viedokļa, ņemot vērā noteikumus, kas izklāstīti drošības pamatstandartu direktīvās.

Briselē, 2018. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vidiskie aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kura grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES; tāpat šeit minama Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

(2)  Radioaktīvo atkritumu apglabāšana Komisijas 2010. gada 11. oktobra Ieteikuma 2010/635/Euratom par Euratom līguma 37. panta piemērošanu 1. punkta izpratnē (OV L 279, 23.10.2010., 36. lpp.).

2

Euratom

(3)  Padomes 1996. gada 13. maija Direktīva 96/29/Euratom, kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.), un Padomes 2013. gada 5. decembra Direktīva 2013/59/Euratom, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.), sākot no 2018. gada 6. februāra.

3

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8348 – RAG Stiftung / Evonik Industries / Huber Silica)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 34/02)

Komisija 2017. gada 22. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8348. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8348. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8692 – SAICA / Emin Leydier)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 34/03)

Komisija 2018. gada 23. janvārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32018M8692. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32018M8692. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8745 – CD&R/D'Ieteren/Belron)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 34/04)

Komisija 2018. gada 19. janvārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32018M8745. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32018M8745. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/5

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2017. gada 8. novembris)

par grozījumiem kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību kapitāla prasību Savienības regulējumā

(CON/2017/46)

(2018/C 34/05)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2017. gada 2. un 20. februārī saņēma Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Parlamenta lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, ziņošanas un informācijas atklāšanas prasībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) (turpmāk – “ierosinātie KPR grozījumi”).

ECB 2017. gada 17. un 20. februārī saņēma Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (2) (turpmāk – “ierosinātie KPD grozījumi”).

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātie KPR un KPD grozījumi ietver normas, kas skar ECB uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu un Līguma 127. panta 5. punktā minēto Eiropas Centrālo banku sistēmas palīdzību sekmīgi īstenot kompetento iestāžu politiku attiecībā uz finanšu sistēmas stabilitāti. ECB Padome ir pieņēmusi šo atzinumu saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

ECB atbalsta Komisijas banku reformu paketi, ar kuru Savienības tiesību aktos tiks ieviesti globālo regulējuma reformu plānu svarīgi elementi. Sagaidāms, ka Komisijas priekšlikums būtiski nostiprinās regulējuma struktūru, tādējādi palīdzot mazināt riskus banku sektorā. Šāds riska samazināšanas progress pavērs ceļu uz vienlaicīgu un samērīgu progresu riska dalīšanā.

Šis atzinums attiecas uz ECB īpaši nozīmīgiem jautājumiem, kas iedalīti divās daļās: 1) izmaiņas esošajā Savienības normatīvajā un uzraudzības regulējumā; un 2) starptautiski saskaņotu uzraudzības standartu īstenošana.

1.   Izmaiņas esošajā Savienības normatīvajā un uzraudzības regulējumā

1.1.   2. pīlāra precizējumi

| 1.1.1. | Ierosinātie grozījumi Bāzeles III regulējuma (3) 2. pīlāra prasību īstenošanā Kapitāla prasību direktīvā (4) (KPD) cenšas panākt lielāku uzraudzības konverģenci Savienībā, precīzāk nosakot kapitāla sastāvdaļas un ieviešot 2. pīlāra norādījumus par papildu pašu kapitālu, kā arī ievērojami stingrāk nostiprinot nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes šajā sakarā var īstenot savas uzraudzības pilnvaras. |
| --- | --- |

1.1.1.

Ierosinātie grozījumi Bāzeles III regulējuma (3) 2. pīlāra prasību īstenošanā Kapitāla prasību direktīvā (4) (KPD) cenšas panākt lielāku uzraudzības konverģenci Savienībā, precīzāk nosakot kapitāla sastāvdaļas un ieviešot 2. pīlāra norādījumus par papildu pašu kapitālu, kā arī ievērojami stingrāk nostiprinot nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes šajā sakarā var īstenot savas uzraudzības pilnvaras.

| 1.1.2. | Lai gan kopumā ECB atbalsta uzraudzības konverģenci, priekšlikums izstrādāt papildu pašu kapitāla prasību regulatīvos tehniskos standartus nav piemērots instruments šā mērķa sasniegšanai.
  Pirmkārt, 2. pīlāra prasības attiecas uz konkrētām iestādēm, kas nozīmē, ka kompetentajām iestādēm jāpiemēro vērtējums no uzraudzības viedokļa. Paļaujoties vienīgi uz Eiropas Banku iestādes (EBI) regulatīvajiem tehniskajiem standartiem vai izmantojot tos attiecībā uz dažiem riska elementiem, netiktu radīta uz iestādēm vērsta pieeja, kas balstīta uz risku un ņem vērā iestāžu riska profilu daudzveidību, un faktiski tiktu ierobežota iespēja kompetentajām iestādēm pielāgoties riskiem un nozares attīstībai.
  Otrkārt, EBI pamatnostādnes uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa (UPNP) kopējām procedūrām un metodēm (5) jau nodrošina kopēju pamatu konsekventai UPNP īstenošanai Savienībā, kas ļauj sniegt pienācīgu uzraudzības novērtējumu un ko var papildināt, izmantojot EBI salīdzinošos novērtējumus. Pēdējo gadu laikā konverģence ir ievērojami uzlabojusies, īstenojot šīs pamatnostādnes (6) un īstenojot ECB UPNP metodoloģiju, kuru konsekventi piemēro visā Vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM) (7).
  Ņemot vērā šo pozitīvo attīstību, ECB uzskata, ka pašreizējais regulējums ir pietiekams un ka vienotais tirgus turpinās gūt labumu no esošo instrumentu konverģences viedokļa, to iespējams papildinot EBA salīdzinošās pārskatīšanas palīdzību. |
| --- | --- |

1.1.2.

Lai gan kopumā ECB atbalsta uzraudzības konverģenci, priekšlikums izstrādāt papildu pašu kapitāla prasību regulatīvos tehniskos standartus nav piemērots instruments šā mērķa sasniegšanai.

Pirmkārt, 2. pīlāra prasības attiecas uz konkrētām iestādēm, kas nozīmē, ka kompetentajām iestādēm jāpiemēro vērtējums no uzraudzības viedokļa. Paļaujoties vienīgi uz Eiropas Banku iestādes (EBI) regulatīvajiem tehniskajiem standartiem vai izmantojot tos attiecībā uz dažiem riska elementiem, netiktu radīta uz iestādēm vērsta pieeja, kas balstīta uz risku un ņem vērā iestāžu riska profilu daudzveidību, un faktiski tiktu ierobežota iespēja kompetentajām iestādēm pielāgoties riskiem un nozares attīstībai.

Otrkārt, EBI pamatnostādnes uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa (UPNP) kopējām procedūrām un metodēm (5) jau nodrošina kopēju pamatu konsekventai UPNP īstenošanai Savienībā, kas ļauj sniegt pienācīgu uzraudzības novērtējumu un ko var papildināt, izmantojot EBI salīdzinošos novērtējumus. Pēdējo gadu laikā konverģence ir ievērojami uzlabojusies, īstenojot šīs pamatnostādnes (6) un īstenojot ECB UPNP metodoloģiju, kuru konsekventi piemēro visā Vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM) (7).

Ņemot vērā šo pozitīvo attīstību, ECB uzskata, ka pašreizējais regulējums ir pietiekams un ka vienotais tirgus turpinās gūt labumu no esošo instrumentu konverģences viedokļa, to iespējams papildinot EBA salīdzinošās pārskatīšanas palīdzību.

| 1.1.3. | Turklāt ierosinātie KPD grozījumi piešķir kredītiestādēm, nevis uzraudzības iestādēm tiesības noteiktās robežās izlemt par pašu kapitāla sastāvu, kas tiek turēts, lai izpildītu 2. pīlāra prasības, un izslēdz iespēju noteikt 2. pīlāra prasības tā, ka tās tiek pilnībā izpildītas ar 1. līmeņa pamatkapitālu. ECB uzskata, ka uzraudzības iestādēm vajadzētu saglabāt tiesības noteikt sastāva prasības attiecībā uz pašu kapitālu, un prasīt, lai papildu pašu kapitāla prasības tiktu pildītas vienīgi ar 1. līmeņa pamatkapitālu. Prudenciālu apsvērumu dēļ banku krīze un nesenie tirgus notikumi ir parādījuši, ka, pastāv ievērojami izaicinājumi izmantojot, piemēram, papildu 1. līmeņa instrumentus, kuru zaudējumu segšanas spējas nav tik efektīvas kā 1. līmeņa pamatkapitāla spējas un kuru izmaksas vēl vairāk apdraud kredītiestāžu rentabilitāti. Turklāt ECB prakse kopš tā uzņēmās savus prudenciālās uzraudzības uzdevumus ir bijusi 2. pīlāra prasību noteikšana tā, lai tās var izpildīt ar 1. līmeņa pamatkapitālu. Pieprasot, lai rezerves tiktu nodrošinātas, izmantojot tikai 1. līmeņa pamatkapitālu, Savienības likumdevējas iestādes ir devušas priekšroku augstākās kvalitātes kapitālam. Izmaiņas šajā praksē radīs mazāku paredzamību kredītiestādēm un nevienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

1.1.3.

Turklāt ierosinātie KPD grozījumi piešķir kredītiestādēm, nevis uzraudzības iestādēm tiesības noteiktās robežās izlemt par pašu kapitāla sastāvu, kas tiek turēts, lai izpildītu 2. pīlāra prasības, un izslēdz iespēju noteikt 2. pīlāra prasības tā, ka tās tiek pilnībā izpildītas ar 1. līmeņa pamatkapitālu. ECB uzskata, ka uzraudzības iestādēm vajadzētu saglabāt tiesības noteikt sastāva prasības attiecībā uz pašu kapitālu, un prasīt, lai papildu pašu kapitāla prasības tiktu pildītas vienīgi ar 1. līmeņa pamatkapitālu. Prudenciālu apsvērumu dēļ banku krīze un nesenie tirgus notikumi ir parādījuši, ka, pastāv ievērojami izaicinājumi izmantojot, piemēram, papildu 1. līmeņa instrumentus, kuru zaudējumu segšanas spējas nav tik efektīvas kā 1. līmeņa pamatkapitāla spējas un kuru izmaksas vēl vairāk apdraud kredītiestāžu rentabilitāti. Turklāt ECB prakse kopš tā uzņēmās savus prudenciālās uzraudzības uzdevumus ir bijusi 2. pīlāra prasību noteikšana tā, lai tās var izpildīt ar 1. līmeņa pamatkapitālu. Pieprasot, lai rezerves tiktu nodrošinātas, izmantojot tikai 1. līmeņa pamatkapitālu, Savienības likumdevējas iestādes ir devušas priekšroku augstākās kvalitātes kapitālam. Izmaiņas šajā praksē radīs mazāku paredzamību kredītiestādēm un nevienlīdzīgus konkurences apstākļus.

| 1.1.4. | Lai gan kapitāla norādījumu noteikšanas kopējas bāzes ieviešana, palīdzēs konsekventi īstenot šādus norādījumus visā Savienībā, ECB uzskata, ka ierosinātajos KPD grozījumos vajadzētu labāk atspoguļot elastības nepieciešamību, nosakot 2. pīlāra norādījumus. Jo īpaši jāņem vērā saikne starp stresa testa slieksni un 2. pīlāra norādījumu noteikšanu. Tā kā uzraudzības stresa testi ir sākuma punkts, nosakot 2. pīlāra norādījumus, ierosinātajiem KPD grozījumiem saskaņā ar pašreizējo labāko starptautisko praksi arī būtu jāļauj kompetentajām iestādēm piemērot fiksētu slieksni stresa testos visās kredītiestādēs, kurš var zemāks par kopējām UPNP kapitāla prasībām (KUKP). Fiksēta sliekšņa piemērošanai jābūt pieejamam kā pastāvīgai iespējai. Turklāt KUKP izmantošanai jābūt pielāgotai stresa testa metodoloģijai. Piemēram, KUKP sliekšņa izmantošana nelabvēlīgā scenārijā prasa piemērot dinamisku bilances pieeju. Tāpat ierosinātajos KPD grozījumos būtu jāiekļauj noteikums par pārskatīšanu pēc trīs gadiem. |
| --- | --- |

1.1.4.

Lai gan kapitāla norādījumu noteikšanas kopējas bāzes ieviešana, palīdzēs konsekventi īstenot šādus norādījumus visā Savienībā, ECB uzskata, ka ierosinātajos KPD grozījumos vajadzētu labāk atspoguļot elastības nepieciešamību, nosakot 2. pīlāra norādījumus. Jo īpaši jāņem vērā saikne starp stresa testa slieksni un 2. pīlāra norādījumu noteikšanu. Tā kā uzraudzības stresa testi ir sākuma punkts, nosakot 2. pīlāra norādījumus, ierosinātajiem KPD grozījumiem saskaņā ar pašreizējo labāko starptautisko praksi arī būtu jāļauj kompetentajām iestādēm piemērot fiksētu slieksni stresa testos visās kredītiestādēs, kurš var zemāks par kopējām UPNP kapitāla prasībām (KUKP). Fiksēta sliekšņa piemērošanai jābūt pieejamam kā pastāvīgai iespējai. Turklāt KUKP izmantošanai jābūt pielāgotai stresa testa metodoloģijai. Piemēram, KUKP sliekšņa izmantošana nelabvēlīgā scenārijā prasa piemērot dinamisku bilances pieeju. Tāpat ierosinātajos KPD grozījumos būtu jāiekļauj noteikums par pārskatīšanu pēc trīs gadiem.

| 1.1.5. | Turklāt būtu papildus jāprecizē veids, kādā 2. pīlāra norādījumi mijiedarbojas ar apvienotajām rezervju prasībām. Jo īpaši būtu jānovērš iespējamie konflikti ar pretcikliskās kapitāla rezerves politikas mērķi. Tas ietver to, ka tiek svītrota atsauce uz “ciklisko ekonomikas svārstību” novēršanu, kā uz 2. pīlāra norādījumu politikas mērķi. Turklāt, lai gan ir jāizvairās no 2. pīlāra norādījumu un 2. pīlāra prasību pārklāšanās, ierosinātajos KPD grozījumos jāprecizē, ka, ja stresa testa laikā hipotētiskā situācijā tiek identificēti papildu kredītriska veidi, un tie ir daļa no 2. pīlāra prasībām, kompetentās iestādes saglabā spēju 2. pīlāra vadlīnijās piemērot pasākumus, kas vērsti pret šādiem riskiem. |
| --- | --- |

1.1.5.

Turklāt būtu papildus jāprecizē veids, kādā 2. pīlāra norādījumi mijiedarbojas ar apvienotajām rezervju prasībām. Jo īpaši būtu jānovērš iespējamie konflikti ar pretcikliskās kapitāla rezerves politikas mērķi. Tas ietver to, ka tiek svītrota atsauce uz “ciklisko ekonomikas svārstību” novēršanu, kā uz 2. pīlāra norādījumu politikas mērķi. Turklāt, lai gan ir jāizvairās no 2. pīlāra norādījumu un 2. pīlāra prasību pārklāšanās, ierosinātajos KPD grozījumos jāprecizē, ka, ja stresa testa laikā hipotētiskā situācijā tiek identificēti papildu kredītriska veidi, un tie ir daļa no 2. pīlāra prasībām, kompetentās iestādes saglabā spēju 2. pīlāra vadlīnijās piemērot pasākumus, kas vērsti pret šādiem riskiem.

| 1.1.6. | Ierosinātie KDR grozījumi ierobežo kompetento iestāžu tiesības pieprasīt kredītiestādēm sniegt papildu vai biežāku informāciju. Lai gan ECB pilnībā atbalsta galveno mērķi novērst pārskatu sniegšanas dublēšanos un samazināt pārskatu sniegšanas izmaksas, iespēja pieprasīt ad hoc kredītu mikrodatus ir būtiska, lai pienācīgi novērtētu kredītiestāžu riska profilus, cita starpā, UPNP mērķiem. Šos riskus ir grūti pilnībā konstatēt ex ante, izmantojot saskaņotu pārskatu, jo īpaši tādēļ, ka attīstās kredītiestāžu aktivitātes un riski. Turklāt kompetentajām iestādēm vienmēr būs jāapkopo mikrokredītu papildu informācija, lai pienācīgi novērtētu kredītiestāžu stiprās un vājās puses attiecībā uz konkrētiem riskiem vai aktīvu klasēm, piemēram, attiecībā uz ienākumus nenesošiem kredītiem. Tāpēc ECB uzskata, ka šie ierobežojumi būtu jāsvītro no ierosinātajiem KPD grozījumiem. |
| --- | --- |

1.1.6.

Ierosinātie KDR grozījumi ierobežo kompetento iestāžu tiesības pieprasīt kredītiestādēm sniegt papildu vai biežāku informāciju. Lai gan ECB pilnībā atbalsta galveno mērķi novērst pārskatu sniegšanas dublēšanos un samazināt pārskatu sniegšanas izmaksas, iespēja pieprasīt ad hoc kredītu mikrodatus ir būtiska, lai pienācīgi novērtētu kredītiestāžu riska profilus, cita starpā, UPNP mērķiem. Šos riskus ir grūti pilnībā konstatēt ex ante, izmantojot saskaņotu pārskatu, jo īpaši tādēļ, ka attīstās kredītiestāžu aktivitātes un riski. Turklāt kompetentajām iestādēm vienmēr būs jāapkopo mikrokredītu papildu informācija, lai pienācīgi novērtētu kredītiestāžu stiprās un vājās puses attiecībā uz konkrētiem riskiem vai aktīvu klasēm, piemēram, attiecībā uz ienākumus nenesošiem kredītiem. Tāpēc ECB uzskata, ka šie ierobežojumi būtu jāsvītro no ierosinātajiem KPD grozījumiem.

| 1.1.7. | Kompetentajām iestādēm būtu jāļauj piemērot pašu kapitāla prasības, ja procentu likmju risks ir būtisks bažu avots, un ne tikai tad, ja risks pārsniedz noteiktu iepriekš noteiktu slieksni. Turklāt attiecībā uz EBI ierosinātās pilnvaras precizēt konkrētus jēdzienus, lai pārskatītu kredītiestāžu riska darījumu ar procentu likmju risku, kas rodas no darījumiem, kuri nav saistīti ar tirdzniecību, liecina par izsmeļošu to apstākļu sarakstu, kuros iespējamie uzraudzības pasākumi ir vajadzīgi iespējamo procentu likmju izmaiņu dēļ (8). ECB uzskata, ka kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir lielāka elastība uzraudzības pasākumu piemērošanā. |
| --- | --- |

1.1.7.

Kompetentajām iestādēm būtu jāļauj piemērot pašu kapitāla prasības, ja procentu likmju risks ir būtisks bažu avots, un ne tikai tad, ja risks pārsniedz noteiktu iepriekš noteiktu slieksni. Turklāt attiecībā uz EBI ierosinātās pilnvaras precizēt konkrētus jēdzienus, lai pārskatītu kredītiestāžu riska darījumu ar procentu likmju risku, kas rodas no darījumiem, kuri nav saistīti ar tirdzniecību, liecina par izsmeļošu to apstākļu sarakstu, kuros iespējamie uzraudzības pasākumi ir vajadzīgi iespējamo procentu likmju izmaiņu dēļ (8). ECB uzskata, ka kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir lielāka elastība uzraudzības pasākumu piemērošanā.

| 1.1.8. | Ierosinātie KPD grozījumi nosaka, ka kompetentajām iestādēm pirms jebkādu papildu kapitāla prasību pieņemšanas jākonsultējas ar noregulējuma iestādēm (9). Kaut arī ECB atbalsta mērķi panākt efektīvu koordināciju ar noregulējuma iestādēm, priekšlikums par oficiālu apspriešanos ar noregulējuma iestādēm pirms papildu pašu kapitāla prasību noteikšanas vai norādījumu sniegšanas, kā noteikts KPD, būtu nevajadzīgi apgrūtinošs un nepamatoti formāls praktiski, nepilnveidojot pašreizējā režīma būtību. Turklāt pašreizējais saprašanās memorands starp ECB un Vienoto noregulējuma valdi (10), ko pirmo reizi īstenoja saistībā ar 2016. gada UPNP lēmumu izstrādi, jau nodrošina efektīvu sadarbību. Ņemot vērā kapitāla norādījumu nesaistošo raksturu, lēmums par šādu norādījumu ieviešanu paliek ārpus kopīgu lēmumu regulējuma, un to vajadzētu attiecināt tikai uz informācijas apmaiņu starp kolēģijas locekļiem. |
| --- | --- |

1.1.8.

Ierosinātie KPD grozījumi nosaka, ka kompetentajām iestādēm pirms jebkādu papildu kapitāla prasību pieņemšanas jākonsultējas ar noregulējuma iestādēm (9). Kaut arī ECB atbalsta mērķi panākt efektīvu koordināciju ar noregulējuma iestādēm, priekšlikums par oficiālu apspriešanos ar noregulējuma iestādēm pirms papildu pašu kapitāla prasību noteikšanas vai norādījumu sniegšanas, kā noteikts KPD, būtu nevajadzīgi apgrūtinošs un nepamatoti formāls praktiski, nepilnveidojot pašreizējā režīma būtību. Turklāt pašreizējais saprašanās memorands starp ECB un Vienoto noregulējuma valdi (10), ko pirmo reizi īstenoja saistībā ar 2016. gada UPNP lēmumu izstrādi, jau nodrošina efektīvu sadarbību. Ņemot vērā kapitāla norādījumu nesaistošo raksturu, lēmums par šādu norādījumu ieviešanu paliek ārpus kopīgu lēmumu regulējuma, un to vajadzētu attiecināt tikai uz informācijas apmaiņu starp kolēģijas locekļiem.

1.2.   Mikrouzraudzības un makrouzraudzības pilnvaru mijiedarbība

ECB kopumā atbalsta to, ka 2. pīlārs vairs netiek izmantots kā viens no makrouzraudzības līdzekļu instrumentiem, taču atkārtoti pauž viedokli, ka, svītrojot 2. pīlāra prasības, nevajadzētu radīt situāciju, ka iestāžu rīcībā nav pietiekamu instrumentu, lai īstenotu savas pilnvaras un sasniegtu savus politikas mērķus (11). Tādēļ uz ECB atbalstu ierosinātajai 2. pīlāra prasību svītrošanai no makrouzraudzības instrumentu kopuma attiecas nosacījums, ka instrumentu kopums tiek paplašināts un ir darboties spējīgs. Darbības un efektīvs makrouzraudzības regulējums ir īpaši svarīgs monetārajā savienībā, kurā makrouzraudzības politikas ir nepieciešamas, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar valstij specifiskām vai sektoram specifiskām nelīdzsvarotām situācijām, tādējādi būtiski papildinot finanšu un uzņēmējdarbības ciklu neviendabīguma novēršanu dalībvalstīs, tādējādi palīdzot saglabāt vienotā tirgus integritāti un nodrošināt finanšu stabilitāti. Tajā pašā laikā pārskatītajā regulējumā būtu jāizvairās no nodalīšanas lēmumu sekmēšanas, kas varētu palielināt tirgus sadrumstalotības risku un radīt šķēršļus banku sistēmas konsolidācija.

Vispārīgi runājot, ECB atkārto to, cik svarīga ir pienācīga makrouzraudzības pārskatīšana, kā tas norādīts ECB atbildē uz Eiropas Komisijas apspriešanos par Savienības makrouzraudzības politikas regulējumu. Tajā pašā laikā attiecībā uz makrouzraudzības regulējuma darbības efektivitātes uzlabošanu kā prioritāti ir jāpieņem vismaz šādi pašreizējā regulējuma pielāgojumi. Pirmkārt, aktivizēšanas mehānisma secības pašreizējā hierarhija ir jāatceļ. Pašreizējā hierarhija rada negatīvus stimulus attiecībā uz instrumentu izvēli un veicina bezdarbību. Otrkārt, makrouzraudzības pasākumu paziņošanas un aktivizēšanas procedūru plašais klāsts ir jāracionalizē, jāvienkāršo un jāsaskaņo. Tas cita starpā nozīmētu, ka tiek izveidota vienota un vienkāršota aktivizēšanas procedūra makrouzraudzības instrumentu izmantošanai, kas paredzēta Kapitāla prasību regulas (12) (KPR) 458. pantā, un dažādu kapitāla rezervju aktivizēšanas procedūras tiek saskaņotas tādā veidā, kas ļauj makrouzraudzības iestādēm efektīvi un savlaicīgi rīkoties. Šajā sakarā būtu jāizvērtē arī pārmaiņas noteikumos saistībā ar citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu kapitāla rezervēm un sistēmiskā riska rezervēm, lai precizētu šo rezervju mērķi un tādējādi novērstu to pārklāšanos, kā arī veicinātu iestāžu īstenoto to piemērošanas efektivitāti. Treškārt, KPD 136. panta 3. punktā noteiktais process ir jāracionalizē tā, lai katra norīkotā iestāde reizi ceturksnī novērtētu atbilstošo pretcikliskās kapitāla rezerves likmi, bet nosaka vai atkārtoti nosaka likmi tikai tad, ja ir mainījusies ciklisko sistēmisko risku intensitātē. Šajā kontekstā ir jāgroza arī pretciklisko rezervju likmes paziņošanas kārtība, lai prasītu VUM dalībvalstu norīkotajām iestādēm paziņot KPD 136. panta 7. punkta a)–g) apakšpunktā norādīto informāciju arī ECB. Visbeidzot, ECB uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi regulāri pārskatīt makrouzraudzības politikas regulējumu, ņemot vērā analīzes sistēmas attīstību, kā arī praktisko pieredzi saistībā ar politikas īstenošanu. Šajā sakarā jāievieš arī noteikums, kas paredz visaptveroši pārskatīt makrouzraudzības sistēmu nākamo trīs gadu laikā, tostarp instrumentu kopuma darbības jomu un piemērotību.

1.3.   Prudenciālo prasību nepiemērošana pārrobežu situācijās

| 1.3.1. | ECB vispārīgi atbalsta, ka tiek ieviesta iespēja kompetentajai iestādei individuāli atcelt prudenciālo prasību piemērošanu meitasuzņēmumam, kura galvenais birojs atrodas dalībvalstī, kas nav tā mātesuzņēmuma dalībvalsts, un tas saskan ar VUM un banku savienības izveidi. |
| --- | --- |

1.3.1.

ECB vispārīgi atbalsta, ka tiek ieviesta iespēja kompetentajai iestādei individuāli atcelt prudenciālo prasību piemērošanu meitasuzņēmumam, kura galvenais birojs atrodas dalībvalstī, kas nav tā mātesuzņēmuma dalībvalsts, un tas saskan ar VUM un banku savienības izveidi.

| 1.3.2. | Papildu prudenciālie drošības pasākumi un tehniskie pielāgojumi varētu novērst iespējamās finanšu stabilitātes problēmas, kas rodas, piemērojot šo prasību atcelšanas mehānismu banku savienībai, kura joprojām virzās uz pabeigšanu. Jo īpaši būtu jāievieš divi papildu nosacījumi, lai ļautu meitasuzņēmumiem gūt labumu no prasību atcelšanas: a) meitasuzņēmumi, kam ir tiesības uz prasību atcelšanu, paši par sevi nedrīkst pārsniegt noteiktu robežvērtību, piemēram, VUMR noteiktās nozīmīguma robežvērtības; un b) uz prasību atcelšanu jāattiecas 75 % zemākajai robežvērtībai, piem., obligāto pašu kapitāla prasību varētu samazināt ne vairāk kā no 8 % līdz 6 % no kopējās riska darījuma summas. Šajā sakarā garantija būtu nepieciešama tikai attiecībā uz pašu kapitāla prasību summu, kas faktiski atcelta. Turklāt ECB iesaka šos nosacījumus pārskatīt trīs gadus pēc to stāšanās spēkā un jo īpaši apsvērt, vai zemākā robežvērtība nav jāsamazina, ņemot vērā banku savienības attīstību. |
| --- | --- |

1.3.2.

Papildu prudenciālie drošības pasākumi un tehniskie pielāgojumi varētu novērst iespējamās finanšu stabilitātes problēmas, kas rodas, piemērojot šo prasību atcelšanas mehānismu banku savienībai, kura joprojām virzās uz pabeigšanu. Jo īpaši būtu jāievieš divi papildu nosacījumi, lai ļautu meitasuzņēmumiem gūt labumu no prasību atcelšanas: a) meitasuzņēmumi, kam ir tiesības uz prasību atcelšanu, paši par sevi nedrīkst pārsniegt noteiktu robežvērtību, piemēram, VUMR noteiktās nozīmīguma robežvērtības; un b) uz prasību atcelšanu jāattiecas 75 % zemākajai robežvērtībai, piem., obligāto pašu kapitāla prasību varētu samazināt ne vairāk kā no 8 % līdz 6 % no kopējās riska darījuma summas. Šajā sakarā garantija būtu nepieciešama tikai attiecībā uz pašu kapitāla prasību summu, kas faktiski atcelta. Turklāt ECB iesaka šos nosacījumus pārskatīt trīs gadus pēc to stāšanās spēkā un jo īpaši apsvērt, vai zemākā robežvērtība nav jāsamazina, ņemot vērā banku savienības attīstību.

| 1.3.3. | Ierosinātos KPR grozījumus būtu papildus jāprecizē, ka mātesuzņēmuma garantija meitasuzņēmumam ir pienācīgi jāatspoguļo kredītriska piesardzības prasībās, kas piemērojamas mātesuzņēmumam. Jo īpaši mātesuzņēmumam būtu jābūt 100 % balsstiesību meitasuzņēmumā. |
| --- | --- |

1.3.3.

Ierosinātos KPR grozījumus būtu papildus jāprecizē, ka mātesuzņēmuma garantija meitasuzņēmumam ir pienācīgi jāatspoguļo kredītriska piesardzības prasībās, kas piemērojamas mātesuzņēmumam. Jo īpaši mātesuzņēmumam būtu jābūt 100 % balsstiesību meitasuzņēmumā.

| 1.3.4. | Visbeidzot, būtu jāievieš pienācīgi pārejas pasākumi, lai īstenotu pārrobežu kapitāla prasību atcelšanu, ņemot vērā plānoto turpmāko progresu banku savienībā, kas izklāstīts Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Banku savienības pabeigšanu (13) (turpmāk tekstā – “Ziņojums par banku savienības pabeigšanu”). |
| --- | --- |

1.3.4.

Visbeidzot, būtu jāievieš pienācīgi pārejas pasākumi, lai īstenotu pārrobežu kapitāla prasību atcelšanu, ņemot vērā plānoto turpmāko progresu banku savienībā, kas izklāstīts Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Banku savienības pabeigšanu (13) (turpmāk tekstā – “Ziņojums par banku savienības pabeigšanu”).

1.4.   9. starptautisko finanšu pārskatu standartu (9. SFPS) īstenošana

Ierosinātie KPR grozījumi paredz pakāpeniskas ieviešanas periodu paredzamajiem kredīta zaudējumu uzkrājumiem saskaņā ar 9. SFPS (14), lai mazinātu 9. SFPS ietekmi uz kredītiestāžu regulatīvo 1. līmeņa pamatkapitālu (15). ECB iesaka 9. SFPS pagaidu pasākumu periodu uzsākt 2018. gada 1. janvārī ar lineāru pakāpenisku ieviešanu (16). Šajā kontekstā Padomes prezidentūra tiek aicināta paātrināt to tiesību aktu pieņemšanu, ar kuriem īsteno pārejas režīmu attiecībā uz 9. SFPS.

Turklāt būtu vēlams pakāpenisku ieviešanu piemērot tikai sākotnējam 1. līmeņa pamatkapitāla samazinājumam 2018. gada 1. janvārī (statiskā pieeja), nevis sagaidāmajām zaudējumu summām, kas saskaņā ar 9. SFPS aprēķinātas pārejas perioda attiecīgajā pārskata datumā(dinamiskā pieeja), jo pēdējā minētā pieeja efektīvi aizkavētu 9. SFPS pilnīgu piemērošanu (17).

Lai izvairītos no divkāršas to summu skaitīšanas, kas tiek iekļautas 1. līmeņa pamatkapitālā, ECB iesaka pārejas periodā veikt korekcijas attiecībā uz visām KPR daļām, kuras pieņem, ka 1. līmeņa pamatkapitāls tiek samazināts, t. i., attiecībā uz iekļauto 2. līmeņa kapitālu, neatskaitītajiem atliktā nodokļa aktīvu apjomiem un riska darījumu vērtības samazinājumiem attiecībā uz standartizēto pieeju kredītriskam, aizņemto līdzekļu rādītāju un liela riska darījumu sistēmu.

Pārejas pasākumiem būtu jābūt obligātiem visām iestādēm; pretējā gadījumā iestādes, kuras izvēlas tos nepiemērot, varētu piespiest arī citas iestādes pildīt prasības uzreiz, kas būtu pretrunā mērķim dot vairāk laika, lai pielāgotos sākotnējam 1. līmeņa pamatkapitāla samazinājumam, pārejot uz 9. SFPS.

1.5.   Papildu atskaitījumi un korekcijas 1. līmeņa pamatkapitālā

ECB atzinīgi vērtē Komisijas paskaidrojumu par KPD 104. panta 1. punkta d) apakšpunkta un VUMR 16. panta 2. punkta d) apakšpunkta piemērošanas jomu, kā izklāstīts Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Vienoto uzraudzības mehānismu, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (turpmāk – “VUM ziņojums”) (18), un jo īpaši apstiprinājumu, ka kompetentajām iestādēm ir atļauts pieprasīt kredītiestādei piemērot īpašas korekcijas (atskaitījumus, filtrus vai līdzīgus pasākumus) pašu kapitāla aprēķiniem, ja kredītiestādes piemērotā grāmatvedības uzskaite netiek uzskatīta par piesardzīgu no uzraudzības viedokļa. ECB uzskata, ka šāds precizējums būtu jāiekļauj tieši KPD tekstā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību.

1.6.   Starpposma ES mātesuzņēmums

ECB atzinīgi vērtē prasību izveidot starpposma ES mātesuzņēmumus trešo valstu banku grupām ar divām vai vairākām Savienībā reģistrētām iestādēm ar nosacījumu, ka tiek ievēroti noteikti kritēriji vai pārsniegtas robežvērtības (19), jo tas ļaus konsolidētās uzraudzības iestādei novērtēt riskus un visas banku grupu finansiālo stabilitāti Savienībā, kā arī konsolidēti piemērot prudenciālās prasības.

Tomēr daži ierosināto KPD grozījumu aspekti ir jāprecizē, lai izvairītos no regulatora arbitrāžas. Pirmkārt, prasība jāpiemēro gan trešo valstu kredītiestādēm, gan filiālēm (t. i., arī gadījumos, kuros trešās valsts grupas darbību Savienībā daļēji vai pilnībā veic filiāles). Otrkārt, pēc tam, kad izveidots starpposma ES mātesuzņēmums, jānosaka prasība, ka trešo valstu banku grupas esošās filiāles, kuras pārsniedz noteiktu robežvērtību, tiek vēlreiz reģistrētas kā tādas kredītiestādes filiāles, kurai ir atļauja Savienībā, lai novērstu regulatora arbitrāžas iespējas, jo trešo valstu filiāļu uzraudzība nav saskaņota. Tāpat ir svarīgi ilgākā termiņā saskaņot trešo valstu filiāļu regulatīvo un uzraudzības regulējumu Savienībā. Treškārt, neatkarīgi no tā, vai starpposma ES mātesuzņēmums reģistrēts kā finanšu pārvaldītājsabiedrība, (jaukta) finanšu pārvaldītājsabiedrība vai kredītiestāde, būtu jānodrošina, ka konsolidētas uzraudzības noteikšanas regulējums nerada rezultātu, kas ir nepiemērots un varētu apdraudēt efektīvu uzraudzību, ko veic kompetentās iestādes, kuras trešās valsts grupas iestādes uzrauga individuāli. Tādēļ, ja starpposma ES mātesuzņēmums reģistrēts kā kredītiestāde, kā arī lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, jāizvērtē tāda kritērija ieviešana, kas ir līdzīgs KPD 111. panta 5. punktā noteiktajam, kā tas šobrīd attiecas uz finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām. Turklāt jāprecizē piemērošanas joma un process, kas saistīts ar KPD 111. panta 5. punkta īstenošanu. Ceturtkārt, kolīzijas gadījumā starp trešo valstu tiesību aktiem un prasību par vienotu starpposma ES mātesuzņēmumu, kas varētu liegt vai nepamatoti sarežģīt atbilstību prasībai par starpposma ES mātesuzņēmumu, būtu jāizvērtē iespēja piešķirt atbrīvojumu, lai izņēmuma gadījumos kompetentajām iestādēm būtu rīcības brīvība ļaut izveidot divus atsevišķus starpposma ES mātesuzņēmumus (vai atļaut nošķirt atsevišķas struktūras no starpposma ES mātesuzņēmuma). Šādā gadījumā starpposma ES mātesuzņēmuma robežvērtības prasība būtu jāpiemēro visas trešās grupas līmenī pirms rīcības brīvības izmantošanas, lai šīs rīcības brīvības izmantošanas rezultātā nerastos iespēja apiet starpposma ES mātesuzņēmuma izveidei piemērojamās robežvērtības, kā paredzēts ierosinātajos KPD grozījumos.

1.7.   Pārskatu sniegšanas proporcionalitāte

Attiecībā uz mazāku iestāžu pārskatu sniegšanas pienākumiem ECB parasti atbalsta samērīgu pieeju. Dažos gadījumos mazākām iestādēm vajadzētu piemērot vienkāršotas pārskatu sniegšanas prasības atbilstoši to lielumam, sarežģītībai un riskam.

Tiesību aktos noteiktā mazo kredītiestāžu pārskatu sniegšanas biežuma ierosinātā samazināšana (20) neļauj kompetentajām iestādēm pienācīgi uzraudzīt šīs kredītiestādes (21). Tiesību aktos noteiktie pārskati ir ļoti svarīgi, jo tie ir viens no svarīgākajiem informācijas avotiem mazāku iestāžu pastāvīgai uzraudzībai. Pienācīgas informācijas pieejamība ļauj kompetentajām iestādēm koriģēt uzraudzības darbību intensitāti attiecībā uz šādām iestādēm. Turklāt neskatoties uz to, ka pārskatu sniegšanas biežuma samazināšana samazinās atbilstības izmaksas mazākām kredītiestādēm no cilvēkresursu viedokļa, maz ticams, ka tas būs mazāk apgrūtinoši no IT viedokļa, jo mazākām kredītiestādēm joprojām vajadzēs ieviest piemērotas IT sistēmas un lielākā daļa no šīm izmaksām jau ir radušās.

Tā vietā, lai samazinātu tiesību aktos noteikto pārskatu sniegšanas biežumu, ECB iesaka grozīt pārskatu sniegšanas apjomu mazākām iestādēm, tiklīdz EBI ir novērtējusi Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (22) finansiālo ietekmi uz kredītiestādēm attiecībā uz atbilstības nodrošināšanas izmaksām un uzraudzības ieguvumiem (23).

Proporcionalitātes principa konsekventa piemērošana būtu sistemātiskāk jāievēro visā KPR. Būtu jāidentificē konkrēti gadījumi, kuros proporcionāls regulējums varētu samazināt atbilstības izmaksas, nekaitējot prudenciālas uzraudzības režīmam. Proporcionālāku pieeju jo īpaši varētu paredzēt arī iekšējās pārvaldības, atbilstības un piemērotības režīma, atlīdzības un informācijas sniegšanas jomās.

1.8.   Automātiski ierobežojumi un sadale

Attiecībā uz ierosinātajiem KPD grozījumiem par maksimālo sadalāmo summu (MSS) ECB atzinīgi vērtē precizējumu attiecībā uz kapitāla uzkrājumu.. Turklāt ECB ierosina MSS iekļaut ne tikai to peļņu, kas gūta pēc pēdējās sadales, bet arī visu starpperioda/gada beigu peļņu, kas vēl nav iekļauta 1. līmeņa pamatkapitālā (atskaitot jau izmaksātās sadales summas). Uzsvars uz nesenāko sadali vai maksājumu ierobežo peļņu, ko var izmantot, lai aprēķinātu MSS. Kredītiestādēm bieži ir vairāki lēmumu pieņemšanas datumi kuponu, dividenžu un prēmiju izmaksai. Jo biežāk kredītiestāde pieņem lēmumus par sadali vai to izmaksā, jo īsāks peļņas radīšanas periods un tādējādi mazāks peļņas apjoms, ko var izmantot MSS aprēķināšanā. Šis ierobežojums nav pamatots, ja starpperioda/gada beigu peļņa, kas vēl nav iekļauta 1. līmeņa pamatkapitālā, ir lielāka par veikto sadali.

1.9.   Kredīts un darījuma partnera kredītrisks

| 1.9.1. | Lai gan 2. līmeņa tiesību aktos ir visaptveroši precizēta modelēšana attiecībā uz kredīta, tirgus un operacionālo risku, šāds precizējums vēl aizvien nav noteikts attiecībā uz darījuma partnera kredītrisku. ECB iesaka grozīt KPR, lai pieprasītu, ka EBI izstrādā regulatīvus tehniskos standartus ar konkrētiem vērtēšanas kritērijiem attiecībā uz iekšējā modeļa metodi (IMM) un uzlaboto kredīta vērtības korekcijas (A-CVA) metodi. Šajos regulatīvajos tehniskajos standartos sīkāk jānosaka IMM un U-KVM modeļu izmaiņu un paplašinājumu būtiskuma novērtējums. Visbeidzot, būtu jāiekļauj noteikums, kas prasa kredītiestādēm iegūt kompetento iestāžu apstiprinājumu U-KVM pieejas piemērošanai. |
| --- | --- |

1.9.1.

Lai gan 2. līmeņa tiesību aktos ir visaptveroši precizēta modelēšana attiecībā uz kredīta, tirgus un operacionālo risku, šāds precizējums vēl aizvien nav noteikts attiecībā uz darījuma partnera kredītrisku. ECB iesaka grozīt KPR, lai pieprasītu, ka EBI izstrādā regulatīvus tehniskos standartus ar konkrētiem vērtēšanas kritērijiem attiecībā uz iekšējā modeļa metodi (IMM) un uzlaboto kredīta vērtības korekcijas (A-CVA) metodi. Šajos regulatīvajos tehniskajos standartos sīkāk jānosaka IMM un U-KVM modeļu izmaiņu un paplašinājumu būtiskuma novērtējums. Visbeidzot, būtu jāiekļauj noteikums, kas prasa kredītiestādēm iegūt kompetento iestāžu apstiprinājumu U-KVM pieejas piemērošanai.

| 1.9.2. | Kredītiestādes, kuras jau ieviesušas IMM, neizmanto vienīgi to un izmanto citas (neiekšējas) metodes dažu riska darījumu aprēķināšanai. Tas raisa bažas, ka liels skaits kredītiestāžu iespējams nespēs ievērot prasību, ka IMM nedrīkst piemērot kopā ar citām metodēm. Šajā nolūkā KPR jāgroza, lai kredītiestādes varētu saņemt atļauju pastāvīgi daļēji izmantot IMM attiecībā uz darījuma partnera kredītrisku, kā tās to dara attiecībā uz citiem riska veidiem. |
| --- | --- |

1.9.2.

Kredītiestādes, kuras jau ieviesušas IMM, neizmanto vienīgi to un izmanto citas (neiekšējas) metodes dažu riska darījumu aprēķināšanai. Tas raisa bažas, ka liels skaits kredītiestāžu iespējams nespēs ievērot prasību, ka IMM nedrīkst piemērot kopā ar citām metodēm. Šajā nolūkā KPR jāgroza, lai kredītiestādes varētu saņemt atļauju pastāvīgi daļēji izmantot IMM attiecībā uz darījuma partnera kredītrisku, kā tās to dara attiecībā uz citiem riska veidiem.

| 1.9.3. | Turklāt pašreizējie KPR noteikumi termiņa parametru noteikšanai ir jāpaplašina, lai tie attiektos uz atvasināto finanšu instrumentu un vērtspapīru finansēšanas darījumu riskiem un atklātā termiņa darījumiem. |
| --- | --- |

1.9.3.

Turklāt pašreizējie KPR noteikumi termiņa parametru noteikšanai ir jāpaplašina, lai tie attiektos uz atvasināto finanšu instrumentu un vērtspapīru finansēšanas darījumu riskiem un atklātā termiņa darījumiem.

| 1.9.4. | Komisijas ierosinātā uzraudzības deltas definīcija jaunai standartizētai pieejai darījuma partneru kredītriska noteikšanai ir jāsaskaņo ar matemātiski pareizu Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) standartiem. |
| --- | --- |

1.9.4.

Komisijas ierosinātā uzraudzības deltas definīcija jaunai standartizētai pieejai darījuma partneru kredītriska noteikšanai ir jāsaskaņo ar matemātiski pareizu Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) standartiem.

1.10.   Finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību režīms

| 1.10.1. | ECB atbalsta finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzības saskaņošanu un uzlabošanu. Ir svarīgi, lai konsolidētās uzraudzības darbības varētu tieši vērst pret banku grupas mātesuzņēmumu, neatkarīgi no tā, vai tā ir kredītiestāde vai pārvaldītājsabiedrība. Šajā ziņā galvenais uzraudzības mērķis ir nodrošināt, ka mātesuzņēmums pārvalda un koordinē savus meitasuzņēmumus tā, lai efektīvi veicinātu konsolidēto uzraudzību. Kopumā jaunajam regulējumam būtu jāņem vērā finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības īpašās iezīmes, kā arī būtu pietiekami jāņem vērā tās loma grupā, lai izvairītos no pārmērīgiem šķēršļiem grupas darbībai. |
| --- | --- |

1.10.1.

ECB atbalsta finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzības saskaņošanu un uzlabošanu. Ir svarīgi, lai konsolidētās uzraudzības darbības varētu tieši vērst pret banku grupas mātesuzņēmumu, neatkarīgi no tā, vai tā ir kredītiestāde vai pārvaldītājsabiedrība. Šajā ziņā galvenais uzraudzības mērķis ir nodrošināt, ka mātesuzņēmums pārvalda un koordinē savus meitasuzņēmumus tā, lai efektīvi veicinātu konsolidēto uzraudzību. Kopumā jaunajam regulējumam būtu jāņem vērā finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības īpašās iezīmes, kā arī būtu pietiekami jāņem vērā tās loma grupā, lai izvairītos no pārmērīgiem šķēršļiem grupas darbībai.

| 1.10.2. | Daži ierosināto KPD un KPR grozījumu aspektus būtu vēlams uzlabot vai precizēt. Piemēram, ir nepieciešams precizējums tam, kā ierosinātie grozījumi attiecībā uz finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību licencēšanu ir saistīti ar spēkā esošajiem noteikumiem par būtiskas līdzdalības uzraudzību. Turklāt ierosinātajos KPD un KPR grozījumos nav pietiekami skaidri noteikts, kuri no pašreizējiem noteikumiem, kas atsaucas uz “kredītiestādi”, jāuztver kā tādi, kas ietver finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību konsolidētās uzraudzības nolūkā. Papildu precizējumi ir vajadzīgi arī attiecībā uz jau notiekošajiem uzraudzības pasākumiem, ko konsolidētās uzraudzības iestāde var piemērot finanšu pārvaldītājsabiedrībai un jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai. |
| --- | --- |

1.10.2.

Daži ierosināto KPD un KPR grozījumu aspektus būtu vēlams uzlabot vai precizēt. Piemēram, ir nepieciešams precizējums tam, kā ierosinātie grozījumi attiecībā uz finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību licencēšanu ir saistīti ar spēkā esošajiem noteikumiem par būtiskas līdzdalības uzraudzību. Turklāt ierosinātajos KPD un KPR grozījumos nav pietiekami skaidri noteikts, kuri no pašreizējiem noteikumiem, kas atsaucas uz “kredītiestādi”, jāuztver kā tādi, kas ietver finanšu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību konsolidētās uzraudzības nolūkā. Papildu precizējumi ir vajadzīgi arī attiecībā uz jau notiekošajiem uzraudzības pasākumiem, ko konsolidētās uzraudzības iestāde var piemērot finanšu pārvaldītājsabiedrībai un jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai.

| 1.10.3. | Turklāt jāņem vērā ierosināto grozījumu ietekme uz KPD 111. pantu. Īpašas bažas rada tas, ka konsolidētās uzraudzības iestāde varētu būt atšķirīgā jurisdikcijā no finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības. Konsolidētās uzraudzības iestādei būtu jānodrošina, ka finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kas reģistrēta citā dalībvalstī, ievēro konsolidētās prasības. Ierosinātajos KPD grozījumos jāietver noteikumi, kuros sīkāk noteikts, kā šādā gadījumā efektīvi veikt pārrobežu sadarbību. |
| --- | --- |

1.10.3.

Turklāt jāņem vērā ierosināto grozījumu ietekme uz KPD 111. pantu. Īpašas bažas rada tas, ka konsolidētās uzraudzības iestāde varētu būt atšķirīgā jurisdikcijā no finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības. Konsolidētās uzraudzības iestādei būtu jānodrošina, ka finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kas reģistrēta citā dalībvalstī, ievēro konsolidētās prasības. Ierosinātajos KPD grozījumos jāietver noteikumi, kuros sīkāk noteikts, kā šādā gadījumā efektīvi veikt pārrobežu sadarbību.

| 1.10.4. | Visbeidzot, ierosinātajos KPD grozījumos būtu jāiekļauj noteikumi, kas precizē esošo finanšu pārvaldītājsabiedrību un jaukto finanšu pārvaldītājsabiedrību, uz kurām attiecas šie noteikumi, regulējumu. |
| --- | --- |

1.10.4.

Visbeidzot, ierosinātajos KPD grozījumos būtu jāiekļauj noteikumi, kas precizē esošo finanšu pārvaldītājsabiedrību un jaukto finanšu pārvaldītājsabiedrību, uz kurām attiecas šie noteikumi, regulējumu.

1.11.   Lielu pārrobežu ieguldījumu sabiedrību uzraudzība

Lielas un sarežģītas bankām līdzīgas ieguldījumu sabiedrības, kuras sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kas ietekmē to bilanci, un jo īpaši tās, kurām ir pārrobežu operācijas, var radīt lielākus finanšu stabilitātes riskus, kā arī paaugstinātu citu banku ietekmes risku. ECB uzskata, ka lielu pārrobežu bankām līdzīgu ieguldījumu sabiedrību konsolidēta un individuāla uzraudzība Savienībā dod pamatu turpmākai rīcībai, lai nodrošinātu prudenciālus un konsekventus uzraudzības standartus, kas samērojami ar riskiem, kurus šādi uzņēmumi var radīt. Viena no iespējām būtu grozīt KPD/KPR, lai nodrošinātu, ka lielās pārrobežu ieguldījumu sabiedrības tiek uzskatītas par kredītiestādēm (24). Tas būtu būtiski ieguldījumu sabiedrībām, kuras bieži veic bankām līdzīgas darbības, kuru veids ir tāds, kuru veic arī bankas. Attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, kas nav šajā kategorijā, jāsaglabā pašreizējā atšķirīgā attieksme, kas atspoguļota nacionālajos noteikumos.

1.12.   Nacionālās pilnvaras

| 1.12.1. | VUMR piešķir ECB īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību, lai veicinātu kredītiestāžu drošību un stabilitāti un finanšu sistēmas stabilitāti. Šie uzdevumi tiek veikti, pilnībā ievērojot iekšējā tirgus vienotību un integritāti, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret kredītiestādēm un mērķi novērst regulējuma arbitrāžu (25). Šajā nolūkā ECB ir jāpiemēro visi attiecīgie Savienības tiesību akti un gadījumos, kuros šie tiesību akti ir direktīvas – nacionālie tiesību akti, ar kuriem transponē šīs direktīvas (26), jo īpaši KPD un Banku sanācijas un noregulējuma direktīvu (27) (BSND). Tomēr dažas uzraudzības pilnvaras Savienības tiesību aktos nav īpaši minētas, un nacionālo tiesību aktu atšķirības izraisa asimetrijas ECB uzraudzības pilnvarās dažādās iesaistītajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.12.1.

VUMR piešķir ECB īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību, lai veicinātu kredītiestāžu drošību un stabilitāti un finanšu sistēmas stabilitāti. Šie uzdevumi tiek veikti, pilnībā ievērojot iekšējā tirgus vienotību un integritāti, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret kredītiestādēm un mērķi novērst regulējuma arbitrāžu (25). Šajā nolūkā ECB ir jāpiemēro visi attiecīgie Savienības tiesību akti un gadījumos, kuros šie tiesību akti ir direktīvas – nacionālie tiesību akti, ar kuriem transponē šīs direktīvas (26), jo īpaši KPD un Banku sanācijas un noregulējuma direktīvu (27) (BSND). Tomēr dažas uzraudzības pilnvaras Savienības tiesību aktos nav īpaši minētas, un nacionālo tiesību aktu atšķirības izraisa asimetrijas ECB uzraudzības pilnvarās dažādās iesaistītajās dalībvalstīs.

| 1.12.2. | Šajā sakarā ECB jau ir pārbaudījusi esošo uzraudzības pilnvaru apjomu un ir izstrādājusi pieeju, lai nodrošinātu ECB pilnvaru konsekventu interpretāciju. Neraugoties uz šo ECB kompetences precizējumu, kopēja juridiskā pamata Savienības tiesību aktos noteikšana šīm pašreizējām uzraudzības pilnvarām radīs pamatu to transponēšanai un palīdzēs precizēt interpretāciju attiecībā uz to, vai konkrēta kompetence, kas piešķirta saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, ir ietverta konkrētā ECB uzticētā uzdevumā. Turklāt tas veicinātu Savienības banku uzraudzības līdzvērtību, saskaņojot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras. Šajā nolūkā Savienības tiesību aktos būtu jāietver skaidra atsauce uz papildu uzraudzības pilnvarām vairākās jomās, lai izvairītos no juridiskas neskaidrības attiecībā uz ECB tiešajām uzraudzības pilnvarām un nodrošinātu uzraudzības pilnvaru vienlīdzību visā banku savienībā. Šīs jomas galvenokārt ir saistītas ar iegādēm trešās valstīs, apvienošanos, aktīvu pārvešanu un citiem stratēģiskiem lēmumiem, grozījumiem kredītiestāžu statūtos un to akcionāru līgumos par balsstiesību izmantošanu, kredītu piešķiršanu saistītajām personām, kredītiestāžu darbību ārpakalpojumu sniegšanā, uzraudzības pilnvarām attiecībā uz ārējiem revidentiem un papildu pilnvarām saistībā ar kredītiestāžu licencēšanu. |
| --- | --- |

1.12.2.

Šajā sakarā ECB jau ir pārbaudījusi esošo uzraudzības pilnvaru apjomu un ir izstrādājusi pieeju, lai nodrošinātu ECB pilnvaru konsekventu interpretāciju. Neraugoties uz šo ECB kompetences precizējumu, kopēja juridiskā pamata Savienības tiesību aktos noteikšana šīm pašreizējām uzraudzības pilnvarām radīs pamatu to transponēšanai un palīdzēs precizēt interpretāciju attiecībā uz to, vai konkrēta kompetence, kas piešķirta saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, ir ietverta konkrētā ECB uzticētā uzdevumā. Turklāt tas veicinātu Savienības banku uzraudzības līdzvērtību, saskaņojot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras. Šajā nolūkā Savienības tiesību aktos būtu jāietver skaidra atsauce uz papildu uzraudzības pilnvarām vairākās jomās, lai izvairītos no juridiskas neskaidrības attiecībā uz ECB tiešajām uzraudzības pilnvarām un nodrošinātu uzraudzības pilnvaru vienlīdzību visā banku savienībā. Šīs jomas galvenokārt ir saistītas ar iegādēm trešās valstīs, apvienošanos, aktīvu pārvešanu un citiem stratēģiskiem lēmumiem, grozījumiem kredītiestāžu statūtos un to akcionāru līgumos par balsstiesību izmantošanu, kredītu piešķiršanu saistītajām personām, kredītiestāžu darbību ārpakalpojumu sniegšanā, uzraudzības pilnvarām attiecībā uz ārējiem revidentiem un papildu pilnvarām saistībā ar kredītiestāžu licencēšanu.

1.13.   Atbilstības un piemērotības novērtējums un personas, kas pilda pamatfunkcijas

| 1.13.1. | Pašlaik KPD nenosaka prasības attiecībā uz procedūru, kas kompetentajām iestādēm jāizmanto, veicot vadības struktūru locekļu novērtēšanu. Tā rezultātā nacionālā prakse ievērojami atšķiras attiecībā uz novērtējuma laiku, termiņiem un to, vai novērtējums notiek pirms vai tieši pēc iecelšanas amatā. ECB iesaka grozīt Savienības tiesību aktus, lai vairāk saskaņotu atbilstības un piemērotības novērtējumu procesus. |
| --- | --- |

1.13.1.

Pašlaik KPD nenosaka prasības attiecībā uz procedūru, kas kompetentajām iestādēm jāizmanto, veicot vadības struktūru locekļu novērtēšanu. Tā rezultātā nacionālā prakse ievērojami atšķiras attiecībā uz novērtējuma laiku, termiņiem un to, vai novērtējums notiek pirms vai tieši pēc iecelšanas amatā. ECB iesaka grozīt Savienības tiesību aktus, lai vairāk saskaņotu atbilstības un piemērotības novērtējumu procesus.

| 1.13.2. | Personām, kas pilda pamatfunkcijas, ir svarīga ietekme uz kredītiestāžu pārvaldību ikdienā un to vispārējo vadības struktūru. ECB iesaka grozīt Savienības tiesību aktus, lai tajos iekļautu personu, kas pilda pamatfunkcijas, definīciju un precizētu augstākās vadības definīciju. Turklāt, lai saskaņotu nacionālās pieejas, būtu jāiekļauj noteikums par kompetento iestāžu pilnvarām, novērtējot nozīmīgu iestāžu personas, kas pilda pamatfunkcijas. |
| --- | --- |

1.13.2.

Personām, kas pilda pamatfunkcijas, ir svarīga ietekme uz kredītiestāžu pārvaldību ikdienā un to vispārējo vadības struktūru. ECB iesaka grozīt Savienības tiesību aktus, lai tajos iekļautu personu, kas pilda pamatfunkcijas, definīciju un precizētu augstākās vadības definīciju. Turklāt, lai saskaņotu nacionālās pieejas, būtu jāiekļauj noteikums par kompetento iestāžu pilnvarām, novērtējot nozīmīgu iestāžu personas, kas pilda pamatfunkcijas.

1.14.   Informācijas sniegšana

Pašreizējā Savienības regulējumā ir tikai dažas konkrētas atsauces uz kompetento iestāžu, kuras atbild par prudenciālo uzraudzību, un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas iestāžu sadarbības nepieciešamību (28). Nav arī skaidru noteikumu, kas reglamentē kompetento iestāžu, kuras atbild par prudenciālo uzraudzību, un iestāžu, kuras atbild par strukturālās nodalīšanas noteikumu piemērošanu, sadarbību. ECB iesaka grozīt KPD noteikumus par konfidenciālas informācijas sniegšanu, lai nepārprotami noteiktu sadarbību ar šīm citām iestādēm.

1.15.   Piespiedu izpildes un sankciju režīms

Pārkāpumu sarakstā, uz kuriem attiecas sankcijas saskaņā ar KPD, neietilpst vairāki svarīgi pārkāpumi, t. sk. attiecībā uz 1. pīlāra kapitāla prasībām, kompetentās iestādes pieņemtiem uzraudzības noteikumiem un lēmumiem, prasību lūgt iepriekšēju atļauju un pienākumiem sniegt paziņojumus kompetentajai iestādei. Tādēļ dalībvalstīm ir rīcības brīvība attiecībā uz to, vai pilnvarot kompetentās iestādes piemērot administratīvus sodus šādos gadījumos. Šī pieeja var radīt neatbilstības starp dalībvalstīm un mazināt prudenciālo prasību efektīvu izpildi. Lai to novērstu, ECB ierosina paplašināt to pārkāpumu sarakstu, par kuriem var piemērot sankcijas.

1.16.   Izvēles iespējas un rīcības brīvības

| 1.16.1. | Prudenciālā regulējuma nacionālo izvēles iespēju un rīcības brīvību pastāvēšana nepieļauj vienota noteikumu kopuma izveidošanos Savienības līmenī un rada papildu sarežģījumu un izmaksu līmeni, tajā pašā laikā dodot iespēju regulatora izvēlei. Jo īpaši dalībvalstu izvēles iespējas rada šķēršļus efektīvai VUM darbībai, kurai jāņem vērā atšķirīgi noteikumi un prakse iesaistītajās dalībvalstīs. Vienlaicīga un atšķirīga šādu iespēju izmantošana rada sadrumstalotu regulējumu, kas var kavēt ECB uzraudzības netraucētu darbību iesaistītajās dalībvalstīs un attiecībā uz riska darījumiem, kas saistīti ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

1.16.1.

Prudenciālā regulējuma nacionālo izvēles iespēju un rīcības brīvību pastāvēšana nepieļauj vienota noteikumu kopuma izveidošanos Savienības līmenī un rada papildu sarežģījumu un izmaksu līmeni, tajā pašā laikā dodot iespēju regulatora izvēlei. Jo īpaši dalībvalstu izvēles iespējas rada šķēršļus efektīvai VUM darbībai, kurai jāņem vērā atšķirīgi noteikumi un prakse iesaistītajās dalībvalstīs. Vienlaicīga un atšķirīga šādu iespēju izmantošana rada sadrumstalotu regulējumu, kas var kavēt ECB uzraudzības netraucētu darbību iesaistītajās dalībvalstīs un attiecībā uz riska darījumiem, kas saistīti ar trešām valstīm.

| 1.16.2. | Dažos gadījumos šīs atšķirības ietekmē arī uzraudzības pilnvaras. Tādēļ šīs nepamatotās izvēles iespējas un rīcības brīvības, kuras nav pamatotas no prudenciālās uzraudzības viedokļa, būtu jāsaskaņo tieši 1. līmeņa tiesību aktos. Tāpat būtu jānovērš jaunu izvēles iespēju un rīcības brīvības ieviešana, kā tas ir, piemēram, ierosināto CPR grozījumu gadījumā kapitāla ieguldījumu jomā. |
| --- | --- |

1.16.2.

Dažos gadījumos šīs atšķirības ietekmē arī uzraudzības pilnvaras. Tādēļ šīs nepamatotās izvēles iespējas un rīcības brīvības, kuras nav pamatotas no prudenciālās uzraudzības viedokļa, būtu jāsaskaņo tieši 1. līmeņa tiesību aktos. Tāpat būtu jānovērš jaunu izvēles iespēju un rīcības brīvības ieviešana, kā tas ir, piemēram, ierosināto CPR grozījumu gadījumā kapitāla ieguldījumu jomā.

1.17.   Pašu kapitāla prasības riska darījumiem ar centrālajiem darījuma partneriem (CDP)

ECB atbalsta iepriekš noteiktā atbrīvojuma perioda ieviešanu ierosinātajos KPR grozījumos attiecībā uz pašu kapitāla prasībām riska darījumiem ar CDP. Šis iepriekš noteiktais atbrīvojuma periods ļautu iestādēm izvērtēt trešo valstu CDP, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (29) 25. pantu ir iesniegusi pieteikumu to atzīt par kvalificētu CDP. Šāds atbrīvojuma periods ir svarīgs, lai nodrošinātu iestādēm juridisko noteiktību attiecībā uz to riska darījumu regulējumu attiecīgajā laika periodā. Tomēr ECB uzskata, ka, piešķirot maksimālo atbrīvojuma periodu, kas ir pieci gadi pēc atzīšanas pieteikuma iesniegšanas dienas (ja Komisija vēl nav pieņēmusi īstenošanas aktu), var uzskatīt par pārmērīgu, ņemot vērā potenciālās finansiālās stabilitātes sekas, kas izriet no riska darījumiem ar neatzītiem trešo valstu CDP. Tādēļ ECB ierosina noteikt īsāku maksimālo atbrīvojuma termiņu riska darījumiem ar trešo valstu CDP, kas vēl nav atzīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu.

2.   Starptautiski atzītu uzraudzības standartu ieviešana

ECB atzinīgi vērtē starptautiski atzītu uzraudzības standartu ieviešanu Savienības tiesību aktos. Ņemot vērā globālās finanšu sistēmas savstarpējo saistību, nepieciešams nodrošināt salīdzināmību līdzvērtīgus konkurences apstākļus.

2.1.   Aizņemto līdzekļu rādītājs

| 2.1.1. | ECB atbalsta aizņemto līdzekļu rādītāja prasības ieviešanu Savienības tiesību aktos, un tās noteikšanu 3 % līmenī, kas atbilst BBUK standartiem un EBI ieteikumiem (30). ECB iesaka Eiropas Savienībā detalizēti īstenot aizņemto līdzekļu rādītāja standartus, pienācīgi ņemot vērā notiekošo starptautisko diskusiju rezultātus, jo īpaši BBUK ietvaros, kā arī jebkādus turpmākus notikumus starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

2.1.1.

ECB atbalsta aizņemto līdzekļu rādītāja prasības ieviešanu Savienības tiesību aktos, un tās noteikšanu 3 % līmenī, kas atbilst BBUK standartiem un EBI ieteikumiem (30). ECB iesaka Eiropas Savienībā detalizēti īstenot aizņemto līdzekļu rādītāja standartus, pienācīgi ņemot vērā notiekošo starptautisko diskusiju rezultātus, jo īpaši BBUK ietvaros, kā arī jebkādus turpmākus notikumus starptautiskā līmenī.

| 2.1.2. | Ierosinātais KPR grozījums novērš esošo rīcības brīvību kompetentajām iestādēm atbrīvot no piesaistīto līdzekļu rādītāja riska vērtības jebkādus grupas iekšējos riska darījumus, kas jau ir atbrīvoti no riska svēruma un riska darījumiem, kas izriet no regulēto iekrājumu pārsniegšanas (31), un tā vietā ievieš automātiskus atbrīvojumus attiecībā uz šiem riska darījumiem (32). ECB uzskata, ka kredītiestādēm vajadzētu atļaut izslēgt šos riska darījumus no aizņemto līdzekļu rādītāja, ja kompetentā iestāde pēc aizņemtu līdzekļu risku novērtējuma devusi iepriekšēju apstiprinājumu, kā tas ir pašreiz spēkā esošajos Savienības tiesību aktos. Attiecībā uz nozīmīgām VUM iestādēm novērtējums balstās ECB norādījumos par Savienības tiesību aktos pieejamām izvēles iespējām un rīcības brīvībām (33). |
| --- | --- |

2.1.2.

Ierosinātais KPR grozījums novērš esošo rīcības brīvību kompetentajām iestādēm atbrīvot no piesaistīto līdzekļu rādītāja riska vērtības jebkādus grupas iekšējos riska darījumus, kas jau ir atbrīvoti no riska svēruma un riska darījumiem, kas izriet no regulēto iekrājumu pārsniegšanas (31), un tā vietā ievieš automātiskus atbrīvojumus attiecībā uz šiem riska darījumiem (32). ECB uzskata, ka kredītiestādēm vajadzētu atļaut izslēgt šos riska darījumus no aizņemto līdzekļu rādītāja, ja kompetentā iestāde pēc aizņemtu līdzekļu risku novērtējuma devusi iepriekšēju apstiprinājumu, kā tas ir pašreiz spēkā esošajos Savienības tiesību aktos. Attiecībā uz nozīmīgām VUM iestādēm novērtējums balstās ECB norādījumos par Savienības tiesību aktos pieejamām izvēles iespējām un rīcības brīvībām (33).

| 2.1.3. | Ja tiek saglabāts atbrīvojums riska darījumiem, kas izriet no oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (34), tas būtu jāierobežo nepieciešamajā apmērā, ciktāl to pamato Savienības vajadzības un nevis nacionālās izvēles, jo tas ir novirze no BBUK standartiem. Riska darījumu, kas izriet no veicināšanas aizdevumiem, automātiska atbrīvošana no riska darījumu pasākumiem (35) arī atšķiras no BBUK standartiem un ir pretrunā ar aizņemto līdzekļu rādītāja pamatojumu, jo tā ir riskā nebalstīts pasākums. Turklāt šis automātiskais atbrīvojums neatbilst EBI ieteikumiem un kavē efektīvu aizņemto līdzekļu rādītāja salīdzinājumu visā tirgū. Visbeidzot, vairāku atbrīvojumu formulējums, kas bieži vien ir neskaidrs attiecībā uz nosacījumiem, kas jāievēro, var ļaut iestādēm interpretēt atbrīvojumus dažādos veidos, kā rezultātā iespējams, ka atbrīvojumi ir plašāk piemērojami un nav paredzēti ļoti konkrētiem gadījumiem. |
| --- | --- |

2.1.3.

Ja tiek saglabāts atbrīvojums riska darījumiem, kas izriet no oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (34), tas būtu jāierobežo nepieciešamajā apmērā, ciktāl to pamato Savienības vajadzības un nevis nacionālās izvēles, jo tas ir novirze no BBUK standartiem. Riska darījumu, kas izriet no veicināšanas aizdevumiem, automātiska atbrīvošana no riska darījumu pasākumiem (35) arī atšķiras no BBUK standartiem un ir pretrunā ar aizņemto līdzekļu rādītāja pamatojumu, jo tā ir riskā nebalstīts pasākums. Turklāt šis automātiskais atbrīvojums neatbilst EBI ieteikumiem un kavē efektīvu aizņemto līdzekļu rādītāja salīdzinājumu visā tirgū. Visbeidzot, vairāku atbrīvojumu formulējums, kas bieži vien ir neskaidrs attiecībā uz nosacījumiem, kas jāievēro, var ļaut iestādēm interpretēt atbrīvojumus dažādos veidos, kā rezultātā iespējams, ka atbrīvojumi ir plašāk piemērojami un nav paredzēti ļoti konkrētiem gadījumiem.

| 2.1.4. | ECB atbalsta īpašas aizņemto līdzekļu rādītāja piemaksas ieviešanu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G–SNI), kuras pamatā jābūt starptautiskajiem šādu prasību izstrādes un kalibrēšanas standartiem, tiklīdz tie tiks pabeigti. Papildu prasībām attiecībā uz G–SNI būtu jāatspoguļo to sistēmiskā nozīmība un jānodrošina papildu zaudējumu absorbēšanas spēja, kas nepieciešama, lai nodrošinātu papildu aizsardzību pret to iespējamiem darbības traucējumiem. |
| --- | --- |

2.1.4.

ECB atbalsta īpašas aizņemto līdzekļu rādītāja piemaksas ieviešanu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G–SNI), kuras pamatā jābūt starptautiskajiem šādu prasību izstrādes un kalibrēšanas standartiem, tiklīdz tie tiks pabeigti. Papildu prasībām attiecībā uz G–SNI būtu jāatspoguļo to sistēmiskā nozīmība un jānodrošina papildu zaudējumu absorbēšanas spēja, kas nepieciešama, lai nodrošinātu papildu aizsardzību pret to iespējamiem darbības traucējumiem.

| 2.1.5. | Ierosinātie KPR grozījumi arī paredz kompensēt sākotnējo maržu atvasinātajiem riska darījumiem, kas saistīti ar klientu klīringu, kas ir vēl viens elements, kas atšķiras no BBUK standartiem. Šādu darījumu sākotnējas maržas regulējums ir sensitīvs jautājums, kas pašlaik tiek vērtēts starptautiskā līmenī. Tā īstenošanai Savienībā būtu jāatspoguļo šīs izvērtēšanas secinājumi pēc to pabeigšanas (36). |
| --- | --- |

2.1.5.

Ierosinātie KPR grozījumi arī paredz kompensēt sākotnējo maržu atvasinātajiem riska darījumiem, kas saistīti ar klientu klīringu, kas ir vēl viens elements, kas atšķiras no BBUK standartiem. Šādu darījumu sākotnējas maržas regulējums ir sensitīvs jautājums, kas pašlaik tiek vērtēts starptautiskā līmenī. Tā īstenošanai Savienībā būtu jāatspoguļo šīs izvērtēšanas secinājumi pēc to pabeigšanas (36).

| 2.1.6. | Ierosinātie KPR grozījumi saglabā pašreizējo aizņemto līdzekļu rādītāja aprēķināšanas metodi, pamatojoties uz ceturkšņa beigu bilanci (37). ECB iesaka pārskatīt šo noteikumu, ņemot vērā notiekošās starptautiskās diskusijas par aizņemto līdzekļu rādītāja aprēķināšanas atsauces periodu. |
| --- | --- |

2.1.6.

Ierosinātie KPR grozījumi saglabā pašreizējo aizņemto līdzekļu rādītāja aprēķināšanas metodi, pamatojoties uz ceturkšņa beigu bilanci (37). ECB iesaka pārskatīt šo noteikumu, ņemot vērā notiekošās starptautiskās diskusijas par aizņemto līdzekļu rādītāja aprēķināšanas atsauces periodu.

| 2.1.7. | Jautājums par to, par ko uzskatīt centrālās bankas rezerves, aprēķinot aizņemto līdzekļu rādītāja risku, ir vēl viens sensitīvs jautājums, kas pašlaik tiek vērtēts starptautiskā līmenī. Aizņemto līdzekļu rādītāja ieviešanai Savienības tiesību aktos būtu jāņem vērā šīs izvērtēšanas secinājumi pēc to pabeigšanas. |
| --- | --- |

2.1.7.

Jautājums par to, par ko uzskatīt centrālās bankas rezerves, aprēķinot aizņemto līdzekļu rādītāja risku, ir vēl viens sensitīvs jautājums, kas pašlaik tiek vērtēts starptautiskā līmenī. Aizņemto līdzekļu rādītāja ieviešanai Savienības tiesību aktos būtu jāņem vērā šīs izvērtēšanas secinājumi pēc to pabeigšanas.

| 2.1.8. | ECB piekrīt EBI ieteikumam, ka CDP nevajadzētu piemērot aizņemto līdzekļu rādītāja prasību pat tad, ja šīm iestādēm dažās dalībvalstīs ir bankas darbības licence. Šo CDP atbrīvojuma no aizņemto līdzekļu rādītāja pamatā ir īpašie drošības pasākumi, kas Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikti CDP, un tas, ka CDP saistības, piemēram, noguldījumu veidā turētās maržas, tiek galvenokārt uzkrātas riska pārvaldības nolūkos, nevis ieguldījumu darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

2.1.8.

ECB piekrīt EBI ieteikumam, ka CDP nevajadzētu piemērot aizņemto līdzekļu rādītāja prasību pat tad, ja šīm iestādēm dažās dalībvalstīs ir bankas darbības licence. Šo CDP atbrīvojuma no aizņemto līdzekļu rādītāja pamatā ir īpašie drošības pasākumi, kas Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikti CDP, un tas, ka CDP saistības, piemēram, noguldījumu veidā turētās maržas, tiek galvenokārt uzkrātas riska pārvaldības nolūkos, nevis ieguldījumu darbību finansēšanai.

2.2.   Neto stabila finansējuma rādītājs (NSFR):

| 2.2.1. | Ierosinātie KPR grozījumi atšķiras no BBUK standartiem attiecībā uz 1. līmeņa augstas kvalitātes likvīdiem aktīviem, 5 % koeficienta vietā piemērojot 0 % prasīto stabila finansējuma (PSF) koeficientu (38). ECB ierosina saglabāt 1. līmeņa augstas kvalitātes likvīdo aktīvu (izņemot skaidro naudu un centrālās bankas rezerves, kurām vajadzētu piemērot 0 % PSF koeficientu) neto stabila finansējuma prasību, jo uz šiem aktīviem attiecas zināms cenu risks viena gada laikposmā, pat nepastāvot stresa scenārijam. Ieviest tādu pašu režīmu kā likviditātes seguma rādītāja gadījumā nav pareizi, ņemot vērā divu standartu atšķirīgos termiņus. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ierosinātie KPR grozījumi atšķiras no BBUK standartiem attiecībā uz 1. līmeņa augstas kvalitātes likvīdiem aktīviem, 5 % koeficienta vietā piemērojot 0 % prasīto stabila finansējuma (PSF) koeficientu (38). ECB ierosina saglabāt 1. līmeņa augstas kvalitātes likvīdo aktīvu (izņemot skaidro naudu un centrālās bankas rezerves, kurām vajadzētu piemērot 0 % PSF koeficientu) neto stabila finansējuma prasību, jo uz šiem aktīviem attiecas zināms cenu risks viena gada laikposmā, pat nepastāvot stresa scenārijam. Ieviest tādu pašu režīmu kā likviditātes seguma rādītāja gadījumā nav pareizi, ņemot vērā divu standartu atšķirīgos termiņus.

| 2.2.2. | Ierosinātie KPR grozījumi no BBUK standartiem atšķiras arī attiecībā uz turpmāko finansējuma risku atvasināto instrumentu līgumos (39). ECB atzinīgi vērtē EBI pilnvaras ziņot Komisijai par iespēju pieņemt vairāk uz risku orientētu pasākumu (40), ņemot vērā, ka BBUK standarti nav pietiekami uz risku orientēti (41). Tomēr ierosinātajos pārejas pasākumos ir noteikti konceptuāli trūkumi, kas ievieš regulējuma arbitrāžas iespējas, un to ietekme uz kredītiestādēm vēl nav novērtēta. Tādēļ, kamēr nav konstatēta piemērotāka metodoloģija, ECB ierosina pārejas režīmu saskaņot ar BBUK standartiem. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ierosinātie KPR grozījumi no BBUK standartiem atšķiras arī attiecībā uz turpmāko finansējuma risku atvasināto instrumentu līgumos (39). ECB atzinīgi vērtē EBI pilnvaras ziņot Komisijai par iespēju pieņemt vairāk uz risku orientētu pasākumu (40), ņemot vērā, ka BBUK standarti nav pietiekami uz risku orientēti (41). Tomēr ierosinātajos pārejas pasākumos ir noteikti konceptuāli trūkumi, kas ievieš regulējuma arbitrāžas iespējas, un to ietekme uz kredītiestādēm vēl nav novērtēta. Tādēļ, kamēr nav konstatēta piemērotāka metodoloģija, ECB ierosina pārejas režīmu saskaņot ar BBUK standartiem.

| 2.2.3. | Attiecībā uz nodrošināto aizdevuma darījumu režīmu nodrošinātajiem un nenodrošinātajiem darījumiem ar finanšu darījumu partneriem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, ierosinātajos KPR grozījumos tiek piemērots zemāks PSF koeficients nekā paredzēts BBUK standartos (42). Visiem NSFR ietvertajiem nodrošinātajiem darījumiem piemēroto faktoru visaptverošu pārskatu vajadzētu veikt, pamatojoties uz padziļinātu analīzi, nosakot, vai konkrēta nodrošinājuma un termiņu faktori ir pienācīgi kalibrēti. Līdz šādas pārskatīšanas veikšanai ECB ierosina piemērot BBUK standartiem paredzētos PSF faktorus. |
| --- | --- |

2.2.3.

Attiecībā uz nodrošināto aizdevuma darījumu režīmu nodrošinātajiem un nenodrošinātajiem darījumiem ar finanšu darījumu partneriem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, ierosinātajos KPR grozījumos tiek piemērots zemāks PSF koeficients nekā paredzēts BBUK standartos (42). Visiem NSFR ietvertajiem nodrošinātajiem darījumiem piemēroto faktoru visaptverošu pārskatu vajadzētu veikt, pamatojoties uz padziļinātu analīzi, nosakot, vai konkrēta nodrošinājuma un termiņu faktori ir pienācīgi kalibrēti. Līdz šādas pārskatīšanas veikšanai ECB ierosina piemērot BBUK standartiem paredzētos PSF faktorus.

| 2.2.4. | Ierosinātie KPR grozījumi ietver atbrīvojumu no NSFR prasībām attiecībā uz aktīviem un pasīviem, kas tieši saistīti ar parastām nodrošinātajām obligācijām, kuras atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/65/EK (43), kā arī obligācijām ar negarantētu pamatsummas atmaksu un obligācijām ar atmaksas nosacījuma pagarinājumu, kuras atbilst noteiktiem termiņa iestāšanās kritērijiem (44). ECB atbalsta EBI ieteikumu, ka atbrīvojumu jāpiešķir vienīgi pilnībā finansētām nodrošinātām obligācijām ar atmaksas nosacījuma pagarinājumu, ņemot vērā, ka tās nerada finansējuma risku emisijas bankai (45). Taču ECB ierosina citas nodrošinātās obligācijas neatbrīvot no NSFR prasībām, jo šādām obligācijām līdzīgi kā citām ilgāka termiņa saistībām piemīt ievērojami finansējuma riski, kurus nemazina šādu obligāciju struktūras iezīmes. Ņemot vērā nodrošināto obligāciju lielo nozīmi banku finansēšanā, de facto atbrīvojums lielākajai daļai neatmaksāto nodrošināto obligāciju rada prudenciālo standartu ievērojamu samazinājumu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Ierosinātie KPR grozījumi ietver atbrīvojumu no NSFR prasībām attiecībā uz aktīviem un pasīviem, kas tieši saistīti ar parastām nodrošinātajām obligācijām, kuras atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/65/EK (43), kā arī obligācijām ar negarantētu pamatsummas atmaksu un obligācijām ar atmaksas nosacījuma pagarinājumu, kuras atbilst noteiktiem termiņa iestāšanās kritērijiem (44). ECB atbalsta EBI ieteikumu, ka atbrīvojumu jāpiešķir vienīgi pilnībā finansētām nodrošinātām obligācijām ar atmaksas nosacījuma pagarinājumu, ņemot vērā, ka tās nerada finansējuma risku emisijas bankai (45). Taču ECB ierosina citas nodrošinātās obligācijas neatbrīvot no NSFR prasībām, jo šādām obligācijām līdzīgi kā citām ilgāka termiņa saistībām piemīt ievērojami finansējuma riski, kurus nemazina šādu obligāciju struktūras iezīmes. Ņemot vērā nodrošināto obligāciju lielo nozīmi banku finansēšanā, de facto atbrīvojums lielākajai daļai neatmaksāto nodrošināto obligāciju rada prudenciālo standartu ievērojamu samazinājumu.

2.3.   Tirdzniecības portfeļa fundamentāla pārskatīšana

| 2.3.1. | ECB atzinīgi vērtē to, ka Savienības tiesību aktos tiek ieviests jaunais BBUK standarts attiecībā uz tirgus risku, kas radies tirdzniecības portfeļa fundamentālas pārskatīšanas (TPFP) (46) rezultātā. ECB iesaka Eiropas Savienībā detalizēti īstenot TPFP standartu, jo īpaši piemērotus pārejas pasākumus, pienācīgi ņemot vērā notiekošo starptautisko diskusiju rezultātus, jo īpaši BBUK ietvaros, kā arī jebkādus turpmākus notikumus starptautiskā līmenī. Turklāt pašlaik paredzētais divu gadu īstenošanas periods var nebūt pietiekams, lai iestādes varētu apliecināt savu atbilstību prasībām un lai uzraudzības iestādes varētu pienācīgi novērtēt un apstiprināt tirgus riska modeļus. Tas tādēļ, ka iekšējo modeļu pieejas vairāku nozīmīgu aspektu tehniskās specifikācijas tiks noteiktas regulatīvajos tehniskajos standartos, kuri būs pieejami tikai ilgāku laiku pēc ierosināto KPR grozījumu stāšanās spēkā. Tādēļ būtu ieteicams pagarināt īstenošanas fāzi. |
| --- | --- |

2.3.1.

ECB atzinīgi vērtē to, ka Savienības tiesību aktos tiek ieviests jaunais BBUK standarts attiecībā uz tirgus risku, kas radies tirdzniecības portfeļa fundamentālas pārskatīšanas (TPFP) (46) rezultātā. ECB iesaka Eiropas Savienībā detalizēti īstenot TPFP standartu, jo īpaši piemērotus pārejas pasākumus, pienācīgi ņemot vērā notiekošo starptautisko diskusiju rezultātus, jo īpaši BBUK ietvaros, kā arī jebkādus turpmākus notikumus starptautiskā līmenī. Turklāt pašlaik paredzētais divu gadu īstenošanas periods var nebūt pietiekams, lai iestādes varētu apliecināt savu atbilstību prasībām un lai uzraudzības iestādes varētu pienācīgi novērtēt un apstiprināt tirgus riska modeļus. Tas tādēļ, ka iekšējo modeļu pieejas vairāku nozīmīgu aspektu tehniskās specifikācijas tiks noteiktas regulatīvajos tehniskajos standartos, kuri būs pieejami tikai ilgāku laiku pēc ierosināto KPR grozījumu stāšanās spēkā. Tādēļ būtu ieteicams pagarināt īstenošanas fāzi.

| 2.3.2. | Ierosinātais pārejas regulējums, kas ievieš TPFP kapitāla prasību ievērojamu pazeminošu rekalibrāciju (35 %) trīs gadu periodā, ir iemesls bažām, jo tā rezultātā tirgus riska kapitāla prasības konkrētām iestādēm varētu būt ievērojami zemākas par pašreizējiem līmeņiem. Lai gan pārejas periods var palīdzēt mazināt ietekmi uz kredītiestāžu kapitāla prasībām, ECB ierosina pārejas kalibrāciju pakāpeniski samazināt, ievērojot iepriekš noteiktu grafiku un apvienojot ar zemāko līmeni, lai neļautu tirgus riska kapitāla prasībām kļūt mazākām par pašreizējiem līmeņiem.
  Attiecībā uz papildu pārmaiņām tirgus riska regulējumā, lai sasniegtu izteiktāku proporcionalitāti, ECB uzskata, ka ierosinātie KPR grozījumi, kuri iestādēm ar maziem tirdzniecības portfeļiem ļauj izmantot vienkāršotas pieejas, ir adekvāts papildinājums, ciktāl piemērošanas robežvērtības tiek paturētas ierosinājumā noteiktajā līmenī. Tomēr ierosinātajai vienkāršotajai standarta pieejai būtu jābūt pietiekami uz risku orientētai un tās rezultātā būt jāpiemēro kapitāla prasības, kas ir adekvātas, salīdzinot ar jaunajām pieejām, kuras piemēro lielākām kredītiestādēm. Šajā nolūkā, veicot nākošās KPR pārskatīšanas, būtu jāņem vērā attiecīgā attīstība BBUK līmenī. |
| --- | --- |

2.3.2.

Ierosinātais pārejas regulējums, kas ievieš TPFP kapitāla prasību ievērojamu pazeminošu rekalibrāciju (35 %) trīs gadu periodā, ir iemesls bažām, jo tā rezultātā tirgus riska kapitāla prasības konkrētām iestādēm varētu būt ievērojami zemākas par pašreizējiem līmeņiem. Lai gan pārejas periods var palīdzēt mazināt ietekmi uz kredītiestāžu kapitāla prasībām, ECB ierosina pārejas kalibrāciju pakāpeniski samazināt, ievērojot iepriekš noteiktu grafiku un apvienojot ar zemāko līmeni, lai neļautu tirgus riska kapitāla prasībām kļūt mazākām par pašreizējiem līmeņiem.

Attiecībā uz papildu pārmaiņām tirgus riska regulējumā, lai sasniegtu izteiktāku proporcionalitāti, ECB uzskata, ka ierosinātie KPR grozījumi, kuri iestādēm ar maziem tirdzniecības portfeļiem ļauj izmantot vienkāršotas pieejas, ir adekvāts papildinājums, ciktāl piemērošanas robežvērtības tiek paturētas ierosinājumā noteiktajā līmenī. Tomēr ierosinātajai vienkāršotajai standarta pieejai būtu jābūt pietiekami uz risku orientētai un tās rezultātā būt jāpiemēro kapitāla prasības, kas ir adekvātas, salīdzinot ar jaunajām pieejām, kuras piemēro lielākām kredītiestādēm. Šajā nolūkā, veicot nākošās KPR pārskatīšanas, būtu jāņem vērā attiecīgā attīstība BBUK līmenī.

| 2.3.3. | Ierosinātajos KPR grozījumos daži būtiski BBUK standartu elementi, piemēram peļņas un zaudējumu attiecināšanas pārbaudes specifikācija, nav iekļauti tieši 1. līmeņa tiesību aktos, atstājot tos vēlāk pieņemtiem deleģētajiem tiesību aktiem. ECB ierosina šos elementus iekļaut tieši KPR, tehniskajos standartos ieviešot tikai tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

2.3.3.

Ierosinātajos KPR grozījumos daži būtiski BBUK standartu elementi, piemēram peļņas un zaudējumu attiecināšanas pārbaudes specifikācija, nav iekļauti tieši 1. līmeņa tiesību aktos, atstājot tos vēlāk pieņemtiem deleģētajiem tiesību aktiem. ECB ierosina šos elementus iekļaut tieši KPR, tehniskajos standartos ieviešot tikai tehniskās specifikācijas.

| 2.3.4. | Ierosinātie KPR grozījumi piešķir ievērojamu modeļu izstrādes brīvību kredītiestādēm, kas varētu izraisīt nopietnas atšķirības uzraudzības praksē un riska modelēšanā. Lai to novērstu, ECB ierosina KPR iekļaut ierobežojumus modeļu izstrādei, kas, pamatojoties uz salīdzinošām studijām, izveidoti kā daļa no TPFP. |
| --- | --- |

2.3.4.

Ierosinātie KPR grozījumi piešķir ievērojamu modeļu izstrādes brīvību kredītiestādēm, kas varētu izraisīt nopietnas atšķirības uzraudzības praksē un riska modelēšanā. Lai to novērstu, ECB ierosina KPR iekļaut ierobežojumus modeļu izstrādei, kas, pamatojoties uz salīdzinošām studijām, izveidoti kā daļa no TPFP.

| 2.3.5. | Atšķirībā no BBUK standartiem ierosinātie KPR grozījumi ļauj kredītiestādēm bez ierobežojumiem izvēlēties tirdzniecības nodaļas, attiecībā uz kurām tās piesakās iekšējā modeļa apstiprināšanai, un tirdzniecības nodaļas, attiecībā uz kurām tās patur standartizēto pieeju. Lai novērstu regulatora arbitrāžu, kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz pieeju, kuru kredītiestādes izvēlējušās salīdzināmām tirdzniecības nodaļām, būtu jāspēj noteikt tādu tirdzniecības nodaļu iekļaušanu iekšējā modeļa pieejā, attiecībā uz kurām, kompetentās iestādes uzskata, ka tām tur jābūt. |
| --- | --- |

2.3.5.

Atšķirībā no BBUK standartiem ierosinātie KPR grozījumi ļauj kredītiestādēm bez ierobežojumiem izvēlēties tirdzniecības nodaļas, attiecībā uz kurām tās piesakās iekšējā modeļa apstiprināšanai, un tirdzniecības nodaļas, attiecībā uz kurām tās patur standartizēto pieeju. Lai novērstu regulatora arbitrāžu, kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz pieeju, kuru kredītiestādes izvēlējušās salīdzināmām tirdzniecības nodaļām, būtu jāspēj noteikt tādu tirdzniecības nodaļu iekļaušanu iekšējā modeļa pieejā, attiecībā uz kurām, kompetentās iestādes uzskata, ka tām tur jābūt.

ECB personāla konkrēti redakcionāli priekšlikumi par ierosinātajiem grozījumiem KPR un KPD ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehnisko darba dokumentu nav apstiprinājusi ECB Padome. Tehniskais darba dokuments ir pieejams angļu valodā ECB interneta vietnē.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 8. novembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2016) 850 final.

1

(2)  COM(2016) 854 final.

2

(3)  Pieejami Starptautisko norēķinu bankas (SNB) interneta vietnē www.bis.org.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(5)  Sk. Guidelines EBA/GL/2014/13 of the European Banking Authority of 19 December 2014 on common procedures and methodologies for the supervisory review and evaluation process (SREP).

5

Guidelines EBA/GL/2014/13 of the European Banking Authority of 19 December 2014 on common procedures and methodologies for the supervisory review and evaluation process (SREP)

(6)  Sk. EBA Report on the convergence of supervisory practices (EBA-Op-2016-11), 14 July 2016, pieejams EBI interneta vietnē www.eba.europa.eu.

6

EBA Report on the convergence of supervisory practices (EBA-Op-2016-11), 14 July 2016

(7)  Pamatojoties uz Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.) (VUMR) 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu, ECB veic uzraudzības pārbaudes un šim nolūkam ir noteikusi kopēju UPNP metodoloģiju, sk. ECB 2014. gada novembra Banku uzraudzības norādījumus, kas pieejami ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu. Tā rezultātā būtiski palielinājusies nozīmīgām kredītiestādēm uzlikto papildu prasību konsekvence. Jo īpaši attiecībā uz nozīmīgām VUM kredītiestādēm korelācija starp kopējiem UPNP rādītājiem un kapitāla prasībām palielinājusies no 26 % pirms 2014. gada līdz 76 % 2016. gadā (sk. 2016. gada VUM UPNP metodoloģijas bukleta 44. lpp., kas pieejams ECB Banku uzraudzības interneta vietnē www.bankingsupervision.europa.eu).

7

(8)  Sk. ierosināto jauno KPD 98. panta 5.a punktu.

8

(9)  Sk. ierosināto jauno KPD 104.c pantu.

9

(10)  Vienotās noregulējuma valdes un Eiropas Centrālās bankas 2015. gada 22. decembra saprašanās memorands par sadarbību un informācijas apmaiņu, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Sk. ECB viedokli Eiropas Komisijas rīkotajā apspriešanā par ES makroprudenciālās politikas regulējuma pārskatīšanu (2016. gada 12. decembris), pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

12

(13)  COM(2017) 592 final.

13

(14)  Sk. International Accounting Standards Board, IFRS 9 Financial Instruments (2014), kas pieejami www.ifrs.org.

14

International Accounting Standards Board, IFRS 9 Financial Instruments (2014)

(15)  Sk. ierosināto jauno KPR 473.a pantu.

15

(16)  Saskaņā ar ierosināto jauno Bāzeles III dokumenta 96.A punktu, sk. BCBS Standards: Regulatory treatment of accounting provisions – interim approach and transitional arrangements, March 2017, pieejami SNB interneta vietnē www.bis.org. Pamatojoties uz šo punktu, procentuālās daļas katram gadam nosaka lineāri.

16

BCBS Standards: Regulatory treatment of accounting provisions – interim approach and transitional arrangements, March 2017

(17)  Sk. ierosināto jauno KPR 473.a pantu.

17

(18)  COM(2017) 591 final.

18

(19)  Sk. ierosināto jauno KPD 21.b pantu.

19

(20)  Sk. ierosināto jauno KPR 99. panta 4. punktu, 101. panta 5. punktu, 394. panta 3. punktu un 430. panta 1. punktu.

20

(21)  Šis ierosinājums ietekmētu apmēram 80 % visu mazāk nozīmīgo iestāžu.

21

(22)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

22

(23)  Sk. ierosināto jauno KPR 99. panta 7. punktu.

23

(24)  Sk. Ziņojumu par banku savienības pabeigšana 19. lpp. un VUM ziņojuma 8. lpp.

24

(25)  Sk. VUMR 1. panta pirmo daļu.

25

(26)  Sk. VUMR 4. panta 3. punktu.

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

27

(28)  Šāda veida sadarbību konkrēti neparedz ne KPD, ne Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

29

(30)  EBA Report on the leverage ratio requirements under Article 511 of the CRR (No. EBA-Op-2016-13), 3 August 2016, pieejams EBI interneta vietnē www.eba.europa.eu.

30

EBA Report on the leverage ratio requirements under Article 511 of the CRR (No. EBA-Op-2016-13), 3 August 2016

(31)  Sk. ierosināto jauno KPR 429.a panta 1. punkta j) apakšpunktu.

31

(32)  Sk. ierosināto jauno KPR 429.a pantu.

32

(33)  Sk. ECB norādījumi par Savienības tiesību aktos pieejamām izvēles iespējām un rīcības brīvībām (konsolidēta versija), pieejami ECB banku uzraudzības interneta vietnē www.bankingsupervision.europa.eu.

33

(34)  Sk. ierosināto jauno KPR 429.a panta 1. punkta f) apakšpunktu.

34

(35)  Sk. ierosināto jauno KPR 429.a panta 1. punkta e) apakšpunktu.

35

(36)  Sk. BCBS Consultative Document: Revisions to the Basel III leverage ratio framework, 25 April 2016, pieejams SNB interneta vietnē www.bis.org.

36

BCBS Consultative Document: Revisions to the Basel III leverage ratio framework, 25 April 2016

(37)  Sk. ierosināto jauno KPR 429. panta 2. punktu saistībā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 14. panta 2. punktu.

37

(38)  Sk. ierosināto jauno KPR 428.r panta 1. punkta a) apakšpunktu un 37. punktu BBUK dokumentā Basel III: the net stable funding ratio, October 2014 (turpmāk – “BBUK NSFR regulējums”), pieejams SNB interneta vietnē www.bis.org.

38

Basel III: the net stable funding ratio, October 2014

(39)  Sk. ierosināto jauno KPR 428.u panta 2. punktu, un 428.x panta 2., 3. un 4. punktu.

39

(40)  Sk. ierosināto jauno KPR 510. panta 4. un 5. punktu.

40

(41)  Sk. Eurosistēmas viedokli par Eiropas Komisijas DG FISMA apspriešanās dokumentu par papildu apsvērumiem attiecībā uz neto stabila finansējuma rādītāja ieviešanu Eiropas Savienībā, 2016. gada 14. septembris.

41

(42)  Sk. ierosināto jauno KPR 428.s panta b) punktu un 428.u panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, kā arī BBUK NSFR regulējuma 38. punktu un 39. punkta b) apakšpunktu.

42

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

43

(44)  Sk. ierosināto jauno KPR 428.f panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu.

44

(45)  Sk. 6. ieteikumu EBA Report on Net Stable Funding Requirements under Article 510 of the CRR (EBA Op/2015/22) of 15 December 2015, pieejams EBI interneta vietnē www.eba.europa.eu.

45

EBA Report on Net Stable Funding Requirements under Article 510 of the CRR (EBA Op/2015/22) of 15 December 2015

(46)  BCBS Standards: Minimum capital requirements for market risk, January 2016, pieejams SNB interneta vietnē www.bis.org.

46

BCBS Standards: Minimum capital requirements for market risk, January 2016

---

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/17

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2017. gada 8. novembris)

par pārmaiņām Savienības krīzes pārvaldības regulējumā

(CON/2017/47)

(2018/C 34/06)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2017. gada 2. un 20. februārī saņēma Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Parlamenta lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, ziņošanas un informācijas atklāšanas prasībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) (turpmāk – “ierosinātie Kapitāla prasību regulas grozījumi”) (2).

ECB 2017. gada 17. un 20. februārī saņēma Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (3) (turpmāk – “ierosinātie Kapitāla prasību direktīvas grozījumi”).

ECB 2017. gada 2. un 20. februārī saņēma Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Parlamenta lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 806/2014 groza attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (4) (turpmāk – “ierosinātie Vienotā noregulējuma mehānisma regulas grozījumi”).

ECB 2017. gada 20. februārī saņēma Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Parlamenta lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES par kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju un groza Direktīvu 98/26/EK, Direktīvu 2002/47/EK, Direktīvu 2012/30/ES, Direktīvu 2011/35/ES, Direktīvu 2005/56/EK, Direktīvu 2004/25/EK un Direktīvu 2007/36/EK (5) (turpmāk – “ierosinātie Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas grozījumi”) (turpmāk kopā saukti par “ierosinātajiem regulu un direktīvu grozījumiem”).

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātie regulu un direktīvu grozījumi ietver normas, kas skar ECB uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu un Līguma 127. panta 5. punktā minēto Eiropas Centrālo banku sistēmas palīdzību sekmīgi īstenot kompetento iestāžu politiku attiecībā uz finanšu sistēmas stabilitāti. ECB Padome ir pieņēmusi šo atzinumu saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   Kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (KZAS) standarta īstenošana Eiropas Savienībā

ECB atzinīgi vērtē ierosinātos regulu un direktīvu grozījumus, kuru mērķis ir Finanšu stabilitātes padomes (FSP) (6) KZAS standarta īstenošana attiecībā uz Savienībā reģistrētām globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI). KZAS standarta prasību piemērošanas paplašināšana attiecībā uz citu kredītiestāžu kopu, piem., citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI), izraisītu kalibrācijas problēmas, jo šādas iestādes ir ļoti atšķirīgas. Ja tomēr tiek izskatīta piemērošanas jomas paplašināšana, viena no alternatīvām varētu būt prasību attiecināšana uz tādu C-SNI apakškopu, kuru lielums, sarežģītība, darbības modelis, savstarpējā saistība un sistēmiskā nozīmība ir līdzīga G-SNI, iespējam ar zemāku kalibrēšanas apakšējo robežu. Tas ļautu precīzāk atspoguļot atšķirības salīdzinājumā ar G-SNI.

2.   Minimālo prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MPAS) grozījumi

| 2.1. | MPAS ir divas daļas – zaudējumu absorcijas summa un rekapitalizācijas summa. Ierosinātie Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas (7) (BAND) un Vienotā noregulējuma mehānisma regulas (8) (VNMR) grozījumi paredz iespēju noregulējuma iestādei pielāgot MPAS rekapitalizācijas summu, lai adekvāti atspoguļotu riskus, kurus rada darbības modelis, finansējuma modelis un vispārējais risks (9). Tas ļauj noregulējuma iestādei ņemt vērā iespējamo aktīvu samazinājumu un iestādes atšķirīgo riska profilu pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas un pielāgot rekapitalizācijas summu jaunajam samazinātajam bilances lielumam.
  Turklāt ECB uzskata, ka noregulējuma iestādei pēc apspriešanās ar kompetento iestādi būtu jāļauj koriģēt MPAS rekapitalizācijas summu uz augšu, lai nodrošinātu “drošības rezervi”. Šī nelielā rezerve nodrošinās, ka grupai un iestādēm, kas rodas noregulējuma rezultātā, ir pietiekami resursi, lai segtu papildu negaidītus zaudējumus un neparedzētas izmaksas, kas var rasties periodā pēc atrisināšanas un kas, piem., var izrietēt no vērtējuma galīgā rezultāta vai būt saistīta ar izmaksām, kas rodas, īstenojot uzņēmuma reorganizācijas plānu. Šādas drošības rezerves summa būtu jānosaka katrā atsevišķā gadījumā atkarībā no kredītiestādes noregulējuma plāna. |
| --- | --- |

2.1.

MPAS ir divas daļas – zaudējumu absorcijas summa un rekapitalizācijas summa. Ierosinātie Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas (7) (BAND) un Vienotā noregulējuma mehānisma regulas (8) (VNMR) grozījumi paredz iespēju noregulējuma iestādei pielāgot MPAS rekapitalizācijas summu, lai adekvāti atspoguļotu riskus, kurus rada darbības modelis, finansējuma modelis un vispārējais risks (9). Tas ļauj noregulējuma iestādei ņemt vērā iespējamo aktīvu samazinājumu un iestādes atšķirīgo riska profilu pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas un pielāgot rekapitalizācijas summu jaunajam samazinātajam bilances lielumam.

Turklāt ECB uzskata, ka noregulējuma iestādei pēc apspriešanās ar kompetento iestādi būtu jāļauj koriģēt MPAS rekapitalizācijas summu uz augšu, lai nodrošinātu “drošības rezervi”. Šī nelielā rezerve nodrošinās, ka grupai un iestādēm, kas rodas noregulējuma rezultātā, ir pietiekami resursi, lai segtu papildu negaidītus zaudējumus un neparedzētas izmaksas, kas var rasties periodā pēc atrisināšanas un kas, piem., var izrietēt no vērtējuma galīgā rezultāta vai būt saistīta ar izmaksām, kas rodas, īstenojot uzņēmuma reorganizācijas plānu. Šādas drošības rezerves summa būtu jānosaka katrā atsevišķā gadījumā atkarībā no kredītiestādes noregulējuma plāna.

| 2.2. | Ierosinātie grozījumi BAND un VNMR ļauj noregulējuma iestādei sniegt norādījumus kredītiestādei par pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām, kas pārsniedz MPAS, lai segtu uzņēmuma iespējamos papildu zaudējumus un nodrošinātu tirgus uzticību noregulējumam (10). ECB iesaka svītrot ierosinātās MPAS norādījumus, jo tie vairo regulējuma sarežģītību, nesniedzot skaidrus ieguvumus. Pirmkārt, MPAS norādījumi var palielināt kopējo MPAS kalibrēšanu, jo norādījumus tirgū var uztvert kā prasību, kas jāievēro vienmēr. Noregulējuma iestādes tiesības pārvērst MPAS norādījumus, ja tie tiek pastāvīgi pārkāpti, stingrās MPAS prasībās (11) var pastiprināt tirgus pārliecību, ka MPAS norādes faktiski papildina paaugstinātas MPAS prasības. Otrkārt, MPAS norādījumi nav vajadzīgi, lai pastiprinātu atbilstību MPAS prasībai, jo apvienotā rezervju prasība Komisijas priekšlikumā jau papildina MPAS prasību. Treškārt, MPAS norādījumus nevar pamatot ar mērķi izvairīties no automātiskas maksimālās sadalāmās summas (MSS) ierobežojumiem, jo apvienotās rezervju prasības, kas papildina MPAS prasību, neievērošana jebkurā gadījumā nedrīkstētu izraisīt tūlītējus, automātiskus sadales ierobežojumus (12). Ceturtkārt, MPAS norādījumi nešķiet nepieciešami, lai uzlabotu noregulējuma iestādes elastību, jo MPAS prasību vajadzības gadījumā var pielāgot, piem., ņemot vērā piedāvāto drošības rezervi. |
| --- | --- |

2.2.

Ierosinātie grozījumi BAND un VNMR ļauj noregulējuma iestādei sniegt norādījumus kredītiestādei par pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām, kas pārsniedz MPAS, lai segtu uzņēmuma iespējamos papildu zaudējumus un nodrošinātu tirgus uzticību noregulējumam (10). ECB iesaka svītrot ierosinātās MPAS norādījumus, jo tie vairo regulējuma sarežģītību, nesniedzot skaidrus ieguvumus. Pirmkārt, MPAS norādījumi var palielināt kopējo MPAS kalibrēšanu, jo norādījumus tirgū var uztvert kā prasību, kas jāievēro vienmēr. Noregulējuma iestādes tiesības pārvērst MPAS norādījumus, ja tie tiek pastāvīgi pārkāpti, stingrās MPAS prasībās (11) var pastiprināt tirgus pārliecību, ka MPAS norādes faktiski papildina paaugstinātas MPAS prasības. Otrkārt, MPAS norādījumi nav vajadzīgi, lai pastiprinātu atbilstību MPAS prasībai, jo apvienotā rezervju prasība Komisijas priekšlikumā jau papildina MPAS prasību. Treškārt, MPAS norādījumus nevar pamatot ar mērķi izvairīties no automātiskas maksimālās sadalāmās summas (MSS) ierobežojumiem, jo apvienotās rezervju prasības, kas papildina MPAS prasību, neievērošana jebkurā gadījumā nedrīkstētu izraisīt tūlītējus, automātiskus sadales ierobežojumus (12). Ceturtkārt, MPAS norādījumi nešķiet nepieciešami, lai uzlabotu noregulējuma iestādes elastību, jo MPAS prasību vajadzības gadījumā var pielāgot, piem., ņemot vērā piedāvāto drošības rezervi.

| 2.3. | Saskaņā ar ierosinātajiem Kapitāla prasību direktīvas (13) (KPD) (14) grozījumiem kredītiestādes nespēs izpildīt apvienoto rezervju prasību, ja tām nav pietiekama pašu kapitāla un atbilstošu saistību, lai vienlaicīgi izpildītu apvienoto rezervju prasību, kapitāla prasības un MPAS. Tā kā apvienotā rezervju prasība papildina gan MPAS prasību (15) (pirmais scenārijs), gan kapitāla prasības (16) (otrais scenārijs), tiesības novērst rezervju pārkāpumus ir jāpielāgo atkarībā no situācijas. Lai gan noregulējuma iestādei ir labas iespējas pieprasīt MPAS atjaunošanas plānu pirmajā scenārijā, kompetentajai iestādei otrajā scenārijā būtu jārīkojas saskaņā ar KPD. |
| --- | --- |

2.3.

Saskaņā ar ierosinātajiem Kapitāla prasību direktīvas (13) (KPD) (14) grozījumiem kredītiestādes nespēs izpildīt apvienoto rezervju prasību, ja tām nav pietiekama pašu kapitāla un atbilstošu saistību, lai vienlaicīgi izpildītu apvienoto rezervju prasību, kapitāla prasības un MPAS. Tā kā apvienotā rezervju prasība papildina gan MPAS prasību (15) (pirmais scenārijs), gan kapitāla prasības (16) (otrais scenārijs), tiesības novērst rezervju pārkāpumus ir jāpielāgo atkarībā no situācijas. Lai gan noregulējuma iestādei ir labas iespējas pieprasīt MPAS atjaunošanas plānu pirmajā scenārijā, kompetentajai iestādei otrajā scenārijā būtu jārīkojas saskaņā ar KPD.

| 2.4. | Procesu, ievērojot kuru novērš noregulējuma šķēršļus, kas radušies MPAS papildinošo rezervju pārkāpuma dēļ (17), būtu jāmaina, lai tajā iekļautu apspriešanos ar kompetento iestādi, kā tas jau paredzēts attiecībā uz citiem šķēršļiem. Turklāt noregulējuma iestādēm vajadzētu būt lielākai elastībai attiecībā uz termiņiem, lai nodrošinātu, ka kredītiestādei vajadzības gadījumā ir pietiekami daudz laika, lai izstrādātu vispiemērotāko stratēģiju rezervju pārkāpumu novēršanai. ECB atzinīgi vērtē arī Komisijas priekšlikumu, kas ļauj noregulējuma iestādei noregulējamības šķēršļu novēršanas ietvaros pieprasīt kredītiestādei mainīt MPAS instrumentu termiņu struktūru (18). |
| --- | --- |

2.4.

Procesu, ievērojot kuru novērš noregulējuma šķēršļus, kas radušies MPAS papildinošo rezervju pārkāpuma dēļ (17), būtu jāmaina, lai tajā iekļautu apspriešanos ar kompetento iestādi, kā tas jau paredzēts attiecībā uz citiem šķēršļiem. Turklāt noregulējuma iestādēm vajadzētu būt lielākai elastībai attiecībā uz termiņiem, lai nodrošinātu, ka kredītiestādei vajadzības gadījumā ir pietiekami daudz laika, lai izstrādātu vispiemērotāko stratēģiju rezervju pārkāpumu novēršanai. ECB atzinīgi vērtē arī Komisijas priekšlikumu, kas ļauj noregulējuma iestādei noregulējamības šķēršļu novēršanas ietvaros pieprasīt kredītiestādei mainīt MPAS instrumentu termiņu struktūru (18).

| 2.5. | ECB iesaka ierosinātajos BAND un VNMR grozījumos precizēt, ka noregulējuma iestādēm ir pienākums uzraudzīt pieejamo MPAS atbilstošo instrumentu līmeni un pašu MPAS attiecību, ņemot vērā visus aprēķinus par atskaitījumiem. Tāpat būtu jāprecizē, ka arī noregulējuma iestādēm ir pienākums uzraudzīt atbilstību MPAS un informēt kompetento iestādi par visiem pārkāpumiem un citiem būtiskiem notikumiem, kas var ietekmēt kredītiestādes spēju izpildīt MPAS vai MPAS norādījumus. |
| --- | --- |

2.5.

ECB iesaka ierosinātajos BAND un VNMR grozījumos precizēt, ka noregulējuma iestādēm ir pienākums uzraudzīt pieejamo MPAS atbilstošo instrumentu līmeni un pašu MPAS attiecību, ņemot vērā visus aprēķinus par atskaitījumiem. Tāpat būtu jāprecizē, ka arī noregulējuma iestādēm ir pienākums uzraudzīt atbilstību MPAS un informēt kompetento iestādi par visiem pārkāpumiem un citiem būtiskiem notikumiem, kas var ietekmēt kredītiestādes spēju izpildīt MPAS vai MPAS norādījumus.

| 2.6. | Gadījumā, ja MPAS pārkāpums sakrīt ar kapitāla prasību pārkāpumu, kompetentajai iestādei vispirms būtu jārisina kapitāla prasību pārkāpums, pieņemot attiecīgos pasākumus, t. i., uzraudzības pasākumus vai agrīnas intervences pilnvaru izmantošanu, apspriežoties ar noregulējuma iestādi. Šādai apspriedei jābūt īsai, lai nodrošinātu tūlītēju reakciju uz kapitāla prasību pārkāpumu. Turklāt, īstenojot pilnvaras risināt MPAS pārkāpumu, noregulējuma iestādei jāņem vērā kompetentās iestādes pieņemtie pasākumi. |
| --- | --- |

2.6.

Gadījumā, ja MPAS pārkāpums sakrīt ar kapitāla prasību pārkāpumu, kompetentajai iestādei vispirms būtu jārisina kapitāla prasību pārkāpums, pieņemot attiecīgos pasākumus, t. i., uzraudzības pasākumus vai agrīnas intervences pilnvaru izmantošanu, apspriežoties ar noregulējuma iestādi. Šādai apspriedei jābūt īsai, lai nodrošinātu tūlītēju reakciju uz kapitāla prasību pārkāpumu. Turklāt, īstenojot pilnvaras risināt MPAS pārkāpumu, noregulējuma iestādei jāņem vērā kompetentās iestādes pieņemtie pasākumi.

| 2.7. | Saskaņā ar ierosinātajiem Kapitāla prasību regulas (19) (KPR) grozījumiem, atbilstošo saistību pirmstermiņa dzēšanai vajadzīga iepriekšēja atļauja, lai izvairītos no rekapitalizējamu saistību samazinājuma. Noregulējuma iestādei būtu jāatbild par šādas atļaujas piešķiršanu, jo tā atbild arī par MPAS noteikšanu un to instrumentu apjoma un kvalitātes noteikšanu, kas būs nepieciešami vēlamajai noregulējuma stratēģijai (20).
  Noregulējuma iestādei būtu jāapspriežas ar kompetento iestādi gadījumos, kuros kredītiestāde pārveido MPAS atbilstošās saistības par pašu kapitāla instrumentiem, lai nodrošinātu atbilstību kapitāla prasībām, jo šāda pasākuma apstiprināšana var būt vajadzīga, lai saglabātu iestādes kapitāla pozīciju. Visbeidzot, grozījumos būtu jāprecizē, ka šī prasība par iepriekšēju atļauju attiecas arī uz atbilstīgajiem saistību instrumentiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, ja kredītiestāde vai noregulējuma grupa pārkāpj savu MPAS. |
| --- | --- |

2.7.

Saskaņā ar ierosinātajiem Kapitāla prasību regulas (19) (KPR) grozījumiem, atbilstošo saistību pirmstermiņa dzēšanai vajadzīga iepriekšēja atļauja, lai izvairītos no rekapitalizējamu saistību samazinājuma. Noregulējuma iestādei būtu jāatbild par šādas atļaujas piešķiršanu, jo tā atbild arī par MPAS noteikšanu un to instrumentu apjoma un kvalitātes noteikšanu, kas būs nepieciešami vēlamajai noregulējuma stratēģijai (20).

Noregulējuma iestādei būtu jāapspriežas ar kompetento iestādi gadījumos, kuros kredītiestāde pārveido MPAS atbilstošās saistības par pašu kapitāla instrumentiem, lai nodrošinātu atbilstību kapitāla prasībām, jo šāda pasākuma apstiprināšana var būt vajadzīga, lai saglabātu iestādes kapitāla pozīciju. Visbeidzot, grozījumos būtu jāprecizē, ka šī prasība par iepriekšēju atļauju attiecas arī uz atbilstīgajiem saistību instrumentiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, ja kredītiestāde vai noregulējuma grupa pārkāpj savu MPAS.

| 2.8. | ECB uzskata par pamatotiem ierosinātos KPD grozījumus, kuros noteikts, ka automātiskos MSS ierobežojumus nepiemēro, ja apvienoto rezervju prasības pārkāpšana ir saistīta ar iestādes nespēju aizstāt saistības, kas vairs neatbilst MPAS atbilstības vai termiņa kritērijiem (21). Šis atbrīvojums būtu jāpaplašina, lai iekļautu situāciju, kurā iestāde pārkāpj savu apvienoto rezervju prasību, kas papildina MPAS prasību (22), jo tā pakļauta pašu kapitāla samazinājumam, bet tā nepārkāpj apvienoto rezervju prasību, kas papildina kapitāla prasības. Šādā situācijā kredītiestādei joprojām var būt relatīvi augsts pašu kapitāla līmenis, kas, vērtējot atsevišķi bez MPAS, būtu pietiekams, lai pildītu pašu kapitāla prasības un apvienoto rezervju prasību. |
| --- | --- |

2.8.

ECB uzskata par pamatotiem ierosinātos KPD grozījumus, kuros noteikts, ka automātiskos MSS ierobežojumus nepiemēro, ja apvienoto rezervju prasības pārkāpšana ir saistīta ar iestādes nespēju aizstāt saistības, kas vairs neatbilst MPAS atbilstības vai termiņa kritērijiem (21). Šis atbrīvojums būtu jāpaplašina, lai iekļautu situāciju, kurā iestāde pārkāpj savu apvienoto rezervju prasību, kas papildina MPAS prasību (22), jo tā pakļauta pašu kapitāla samazinājumam, bet tā nepārkāpj apvienoto rezervju prasību, kas papildina kapitāla prasības. Šādā situācijā kredītiestādei joprojām var būt relatīvi augsts pašu kapitāla līmenis, kas, vērtējot atsevišķi bez MPAS, būtu pietiekams, lai pildītu pašu kapitāla prasības un apvienoto rezervju prasību.

| 2.9. | ECB iesaka, ka ierosināto atbrīvojumu no MSS ierobežojumu piemērošanas gadījumos, kuros kredītiestādei trūkst MPAS instrumentu, nevajadzētu ierobežot līdz sešu mēnešu periodam, jo tas var nebūt pietiekams MDA ierobežojumu automātiskas piemērošanas kavējums un tādējādi tas varētu turpināties pastiprināt stresu finansējuma tirgos tad, kad ir nepieciešams izsniegt jaunus kapitāla vai parāda instrumentus (23). Tā vietā atbrīvojums būtu jāpiemēro divpadsmit mēnešu laikposmam, kas dotu iestādei papildu laiku MPAS piemērotu instrumentu emisijai. Tas ir īpaši svarīgi, jo MPAS instrumenti parasti ir ar īsāku termiņu nekā pašu kapitāla instrumenti, tādējādi radot lielākus refinansēšanas riskus, kas var sakrist ar nākotnes stresu finansējuma tirgos. |
| --- | --- |

2.9.

ECB iesaka, ka ierosināto atbrīvojumu no MSS ierobežojumu piemērošanas gadījumos, kuros kredītiestādei trūkst MPAS instrumentu, nevajadzētu ierobežot līdz sešu mēnešu periodam, jo tas var nebūt pietiekams MDA ierobežojumu automātiskas piemērošanas kavējums un tādējādi tas varētu turpināties pastiprināt stresu finansējuma tirgos tad, kad ir nepieciešams izsniegt jaunus kapitāla vai parāda instrumentus (23). Tā vietā atbrīvojums būtu jāpiemēro divpadsmit mēnešu laikposmam, kas dotu iestādei papildu laiku MPAS piemērotu instrumentu emisijai. Tas ir īpaši svarīgi, jo MPAS instrumenti parasti ir ar īsāku termiņu nekā pašu kapitāla instrumenti, tādējādi radot lielākus refinansēšanas riskus, kas var sakrist ar nākotnes stresu finansējuma tirgos.

| 2.10. | No finanšu stabilitātes viedokļa MPAS saistību savstarpēji turējumi starp kredītiestādēm nav vēlami. Lai novērstu dubultu uzskaiti un ierobežotu negatīvo ietekmi, atskaitījumu noteikumi būtu jāpiemēro visām ārējām MPAS saistībām, t. i., tādām, kas emitētas ārpus noregulējuma grupas neatkarīgi no kredītiestādes veida, t. i., ne tikai G-SNI. Tāda pati metode, kāda pašlaik tiek ierosināta attiecībā uz G-SNI, būtu jāpiemēro attiecībā uz visām kredītiestādēm, t. i., atskaitījumi tiek veikti no MPAS atbilstošajām saistībām un no pašu kapitāla, pamatojoties uz atbilstošu atskaitījumu pieeju. Kopumā citiem atskaitījumu noteikumu aspektiem vajadzētu būt saskaņotiem ar starptautiskajiem KZAS noteikumiem, t. i., FSB KZAS noteikumiem un Bāzeles III regulējumu (24), t.sk. attiecībā uz banku grupām, kurās ir vairāk nekā viena noregulējuma vienība un noregulējuma grupa. |
| --- | --- |

2.10.

No finanšu stabilitātes viedokļa MPAS saistību savstarpēji turējumi starp kredītiestādēm nav vēlami. Lai novērstu dubultu uzskaiti un ierobežotu negatīvo ietekmi, atskaitījumu noteikumi būtu jāpiemēro visām ārējām MPAS saistībām, t. i., tādām, kas emitētas ārpus noregulējuma grupas neatkarīgi no kredītiestādes veida, t. i., ne tikai G-SNI. Tāda pati metode, kāda pašlaik tiek ierosināta attiecībā uz G-SNI, būtu jāpiemēro attiecībā uz visām kredītiestādēm, t. i., atskaitījumi tiek veikti no MPAS atbilstošajām saistībām un no pašu kapitāla, pamatojoties uz atbilstošu atskaitījumu pieeju. Kopumā citiem atskaitījumu noteikumu aspektiem vajadzētu būt saskaņotiem ar starptautiskajiem KZAS noteikumiem, t. i., FSB KZAS noteikumiem un Bāzeles III regulējumu (24), t.sk. attiecībā uz banku grupām, kurās ir vairāk nekā viena noregulējuma vienība un noregulējuma grupa.

| 2.11. | No finanšu stabilitātes viedokļa noregulējamība var tikt samazināta, ja nelielo investoru turējumā būtu jauni “nepreferenciāli” augstākas prioritātes parāda instrumenti, kā arī subordinētie parāda instrumenti. Tādēļ būtu jāapsver skaidras un viegli saprotamas informācijas atklāšanas prasības un citi drošības pasākumi, lai palielinātu ieguldītāju izpratni par riskiem, kas saistīti ar šādiem instrumentiem. Tādā pašā kontekstā ieteicams apsvērt iespēju pieprasīt minimālo nominālvērtību vismaz EUR 100 000 par vienību apmērā attiecībā uz katru instrumentu. Tas palielinātu investīciju slieksni un palielinātu ieguldītāju izpratni, tādējādi ierobežojot tiešās nelielās investīcijas. Šajos jautājumos būtu jāpanāk vienota Savienības līmeņa regulējums, lai izvairītos no atšķirīgas pieejas dalībvalstīs, kas izraisītu šo instrumentu Savienības tirgus fragmentāciju (25). |
| --- | --- |

2.11.

No finanšu stabilitātes viedokļa noregulējamība var tikt samazināta, ja nelielo investoru turējumā būtu jauni “nepreferenciāli” augstākas prioritātes parāda instrumenti, kā arī subordinētie parāda instrumenti. Tādēļ būtu jāapsver skaidras un viegli saprotamas informācijas atklāšanas prasības un citi drošības pasākumi, lai palielinātu ieguldītāju izpratni par riskiem, kas saistīti ar šādiem instrumentiem. Tādā pašā kontekstā ieteicams apsvērt iespēju pieprasīt minimālo nominālvērtību vismaz EUR 100 000 par vienību apmērā attiecībā uz katru instrumentu. Tas palielinātu investīciju slieksni un palielinātu ieguldītāju izpratni, tādējādi ierobežojot tiešās nelielās investīcijas. Šajos jautājumos būtu jāpanāk vienota Savienības līmeņa regulējums, lai izvairītos no atšķirīgas pieejas dalībvalstīs, kas izraisītu šo instrumentu Savienības tirgus fragmentāciju (25).

| 2.12. | Būtu jāprecizē regulējums attiecībā uz grupām, kuras tiek noregulētas saskaņā ar vairāku noregulējuma iestāžu pieeju. Pirmkārt, no “noregulējuma grupas” definīcijas jāizslēdz trešo valstu meitasuzņēmumi, kuriem ir pašiem savas noregulējuma iestādes, jo noregulējuma gadījumā tie tiks vērtēti atsevišķi no pārējās grupas (26). Otrkārt, grozījumos būtu jāprecizē, ka atbilstība MPAS noregulējuma iestāžu līmenī jāsasniedz konsolidētā līmenī noregulējuma grupas līmenī (27). Treškārt, ierosinātajos noteikumos par atskaitījumiem no atbilstošām saistībām, kas piemērojami grupām, kuras jānoregulē saskaņā ar vairāku noregulējuma iestāžu pieeju (28), pilnībā jāatspoguļo KZAS noteikumi attiecībā uz atļautajiem pielāgojumiem un formulas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

2.12.

Būtu jāprecizē regulējums attiecībā uz grupām, kuras tiek noregulētas saskaņā ar vairāku noregulējuma iestāžu pieeju. Pirmkārt, no “noregulējuma grupas” definīcijas jāizslēdz trešo valstu meitasuzņēmumi, kuriem ir pašiem savas noregulējuma iestādes, jo noregulējuma gadījumā tie tiks vērtēti atsevišķi no pārējās grupas (26). Otrkārt, grozījumos būtu jāprecizē, ka atbilstība MPAS noregulējuma iestāžu līmenī jāsasniedz konsolidētā līmenī noregulējuma grupas līmenī (27). Treškārt, ierosinātajos noteikumos par atskaitījumiem no atbilstošām saistībām, kas piemērojami grupām, kuras jānoregulē saskaņā ar vairāku noregulējuma iestāžu pieeju (28), pilnībā jāatspoguļo KZAS noteikumi attiecībā uz atļautajiem pielāgojumiem un formulas sastāvdaļām.

3.   MPAS pārejas noteikumi

| 3.1. | Viens no galvenajiem faktoriem, lai īstenotu konkrētai iestādei specifisku MPAS, ir atbilstoša pārejas perioda noteikšana. Potenciāli augsts MPAS nepietiekamības līmenis, kas var rasties jaunu saskaņotu līmeņu ieviešanas sākumā, varētu radīt nopietnas grūtības dažām kredītiestādēm, tām nespējot savlaicīgi izpildīt šīs prasības pašreizējā makroekonomiskajā vidē. Tāpēc ECB ierosina ieviest adekvātu obligāto pārejas periodu visām kredītiestādēm, kam nevajadzētu būt īsākam par termiņu, kas attiecībā uz G-SNI noteikts KZAS noteikumos. Turklāt noregulējuma iestādei būtu jānodrošina elastība, katru gadījumu izskatot atsevišķi, noteikt galīgo atbilstības termiņu, kas ir garāks par šo saskaņoto obligāto periodu. ECB iesaka precizēt, ka jebkuram pagarinājumam, kas pārsniedz obligāto pārejas periodu konkrētai iestādei, būtu jābalstās uz problēmu novērtējumu, izpildot MPAS prasību, kas šādai iestādei varētu rasties ierobežotas piekļuves tirgū vai tirgus kapacitātes dēļ, vai līdzīgu ierobežojumu dēļ attiecīgajā makroekonomiskajā vidē. |
| --- | --- |

3.1.

Viens no galvenajiem faktoriem, lai īstenotu konkrētai iestādei specifisku MPAS, ir atbilstoša pārejas perioda noteikšana. Potenciāli augsts MPAS nepietiekamības līmenis, kas var rasties jaunu saskaņotu līmeņu ieviešanas sākumā, varētu radīt nopietnas grūtības dažām kredītiestādēm, tām nespējot savlaicīgi izpildīt šīs prasības pašreizējā makroekonomiskajā vidē. Tāpēc ECB ierosina ieviest adekvātu obligāto pārejas periodu visām kredītiestādēm, kam nevajadzētu būt īsākam par termiņu, kas attiecībā uz G-SNI noteikts KZAS noteikumos. Turklāt noregulējuma iestādei būtu jānodrošina elastība, katru gadījumu izskatot atsevišķi, noteikt galīgo atbilstības termiņu, kas ir garāks par šo saskaņoto obligāto periodu. ECB iesaka precizēt, ka jebkuram pagarinājumam, kas pārsniedz obligāto pārejas periodu konkrētai iestādei, būtu jābalstās uz problēmu novērtējumu, izpildot MPAS prasību, kas šādai iestādei varētu rasties ierobežotas piekļuves tirgū vai tirgus kapacitātes dēļ, vai līdzīgu ierobežojumu dēļ attiecīgajā makroekonomiskajā vidē.

| 3.2. | Turklāt ECB uzskata, ka ir lietderīgi ieviest jaunus atbilstības kritērijus MPAS atbilstošiem instrumentiem, kas saskaņo MPAS atbilstības kritērijus ar KZAS atbilstības kritērijiem (29) un ievieš papildu pazīmes, kas uzlabo MPAS atbilstošo instrumentu nemainību (30). Tie palīdzēs nodrošināt MPAS zaudējumu absorbcijas spēju noregulējuma brīdī. Tomēr papildu funkcijas, kas pārsniedz KZAS atbilstības kritērijus, var radīt papildu deficītu, piem., padarot saistības ar paātrinājuma klauzulām neatbilstošas, kas jāņem vērā, nosakot galīgo pārejas periodu MPAS ievērošanai katrā atsevišķā gadījumā. Ierosinātos KPR grozījumus varētu arī pārformulēt, lai precizētu, ka saistības, kas iepriekš bija MPAS atbilstošas, bet neatbilst jaunām papildu funkcijām, tiks pakļautas “paturēšanai spēkā”, kas nozīmē, ka tās joprojām būs atbilstošas, jo tās tādas ir saskaņā ar pašreizējo režīmu. Šāda paturēšana spēkā būtu jāizbeidz pakāpeniski. |
| --- | --- |

3.2.

Turklāt ECB uzskata, ka ir lietderīgi ieviest jaunus atbilstības kritērijus MPAS atbilstošiem instrumentiem, kas saskaņo MPAS atbilstības kritērijus ar KZAS atbilstības kritērijiem (29) un ievieš papildu pazīmes, kas uzlabo MPAS atbilstošo instrumentu nemainību (30). Tie palīdzēs nodrošināt MPAS zaudējumu absorbcijas spēju noregulējuma brīdī. Tomēr papildu funkcijas, kas pārsniedz KZAS atbilstības kritērijus, var radīt papildu deficītu, piem., padarot saistības ar paātrinājuma klauzulām neatbilstošas, kas jāņem vērā, nosakot galīgo pārejas periodu MPAS ievērošanai katrā atsevišķā gadījumā. Ierosinātos KPR grozījumus varētu arī pārformulēt, lai precizētu, ka saistības, kas iepriekš bija MPAS atbilstošas, bet neatbilst jaunām papildu funkcijām, tiks pakļautas “paturēšanai spēkā”, kas nozīmē, ka tās joprojām būs atbilstošas, jo tās tādas ir saskaņā ar pašreizējo režīmu. Šāda paturēšana spēkā būtu jāizbeidz pakāpeniski.

| 3.3. | Attiecībā uz prasību, ka saistības, kas rodas no parāda instrumentiem ar ietvertiem atvasinātajiem instrumentiem, jāizslēdz no atbilstošajām saistībām, ir nepieciešams precizēt “ietverto atvasināto instrumentu” definīciju. To iespējams varētu sasniegt, izstrādājot piemērotus regulatīvos tehniskos standartus (31). |
| --- | --- |

3.3.

Attiecībā uz prasību, ka saistības, kas rodas no parāda instrumentiem ar ietvertiem atvasinātajiem instrumentiem, jāizslēdz no atbilstošajām saistībām, ir nepieciešams precizēt “ietverto atvasināto instrumentu” definīciju. To iespējams varētu sasniegt, izstrādājot piemērotus regulatīvos tehniskos standartus (31).

4.   Agrīnās intervences pasākumi

| 4.1. | Uzraudzības pasākumi, kas paredzēti KPD (32), VUM regulā (33) (VUMR) un agrīnās iejaukšanās pasākumos, kas paredzēti BAND, ievērojami pārklājas gan satura, gan arī to piemērošanas nosacījumu ziņā. Šī pārklāšanās rada ievērojamas grūtības agrīnas iejaukšanās sistēmas praktiskai īstenošanai, jo īpaši ņemot vērā skaidrības trūkumu attiecībā uz agrīnas iejaukšanās nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības pasākumi, kas paredzēti KPD (32), VUM regulā (33) (VUMR) un agrīnās iejaukšanās pasākumos, kas paredzēti BAND, ievērojami pārklājas gan satura, gan arī to piemērošanas nosacījumu ziņā. Šī pārklāšanās rada ievērojamas grūtības agrīnas iejaukšanās sistēmas praktiskai īstenošanai, jo īpaši ņemot vērā skaidrības trūkumu attiecībā uz agrīnas iejaukšanās nosacījumiem.

| 4.2. | Turklāt ECB agrīnās iejaukšanās pilnvaras ir jāīsteno, pamatojoties uz BAND transponēšanu konkrētās valstīs (34). Tas rada nenoteiktību attiecībā uz pieejamiem pasākumiem un to izmantošanas nosacījumiem katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.2.

Turklāt ECB agrīnās iejaukšanās pilnvaras ir jāīsteno, pamatojoties uz BAND transponēšanu konkrētās valstīs (34). Tas rada nenoteiktību attiecībā uz pieejamiem pasākumiem un to izmantošanas nosacījumiem katrā dalībvalstī.

| 4.3. | Tādēļ ECB iesaka no BAND svītrot tos agrīnās iejaukšanās pasākumus, kas jau ir pieejami KPD un VUMR, un grozot VNMR, lai regulā nodrošinātu juridisko pamatu ECB agrīnas iejaukšanās pilnvarām un atvieglotu to konsekventu piemērošanu. |
| --- | --- |

4.3.

Tādēļ ECB iesaka no BAND svītrot tos agrīnās iejaukšanās pasākumus, kas jau ir pieejami KPD un VUMR, un grozot VNMR, lai regulā nodrošinātu juridisko pamatu ECB agrīnas iejaukšanās pilnvarām un atvieglotu to konsekventu piemērošanu.

5.   Pirmsnoregulējuma moratorija instruments

| 5.1. | Ierosinātie grozījumi BAND piešķir jaunas pilnvaras apturēt maksājumu un piegādes saistības gan kompetentajām iestādēm, gan noregulējuma iestādēm. Lai gan ECB kopumā atzinīgi vērtē šādu pilnvaru saskaņošanu Savienības līmenī, ECB cer, ka šādas plaša mēroga pilnvaras īstenos tikai ārkārtas apstākļos, ja tās vispār īstenos. Ņemot vērā tā ārkārtas raksturu un tā nelabvēlīgo ietekmi uz līgumiem, par moratoriju būtu jāizlemj, cieši sadarbojoties visām attiecīgajām iestādēm. ECB iesaka ieviest procedūru atbildības par moratoriju piešķiršanai kompetentajai iestādei vai noregulējuma iestādei atkarībā no tā, vai moratoriju piemēro pirms vai pēc “maksātnespējas vai iespējamas maksātnespējas” noteikšanas. Šādā procedūrā parasti būtu jāizvairās no secīgu moratoriju uzlikšanas. Tikai izņēmuma gadījumā, ja motivācija ir atkarīga no īpašajiem apstākļiem un proporcionalitātes principa, ja noregulējuma iestāde varētu noteikt papildu moratoriju, lai novērstu plaisu no “maksātnespējas vai iespējamas maksātnespējas” noteikšanas līdz brīdim, kad tiek pieņemta rezolūcija. |
| --- | --- |

5.1.

Ierosinātie grozījumi BAND piešķir jaunas pilnvaras apturēt maksājumu un piegādes saistības gan kompetentajām iestādēm, gan noregulējuma iestādēm. Lai gan ECB kopumā atzinīgi vērtē šādu pilnvaru saskaņošanu Savienības līmenī, ECB cer, ka šādas plaša mēroga pilnvaras īstenos tikai ārkārtas apstākļos, ja tās vispār īstenos. Ņemot vērā tā ārkārtas raksturu un tā nelabvēlīgo ietekmi uz līgumiem, par moratoriju būtu jāizlemj, cieši sadarbojoties visām attiecīgajām iestādēm. ECB iesaka ieviest procedūru atbildības par moratoriju piešķiršanai kompetentajai iestādei vai noregulējuma iestādei atkarībā no tā, vai moratoriju piemēro pirms vai pēc “maksātnespējas vai iespējamas maksātnespējas” noteikšanas. Šādā procedūrā parasti būtu jāizvairās no secīgu moratoriju uzlikšanas. Tikai izņēmuma gadījumā, ja motivācija ir atkarīga no īpašajiem apstākļiem un proporcionalitātes principa, ja noregulējuma iestāde varētu noteikt papildu moratoriju, lai novērstu plaisu no “maksātnespējas vai iespējamas maksātnespējas” noteikšanas līdz brīdim, kad tiek pieņemta rezolūcija.

| 5.2. | Kopumā pirmsnoregulējuma moratorijam vajadzētu būt atsevišķam un neatkarīgam no agrīnās iejaukšanās pasākumiem. Pirms lēmuma atcelšanas moratorijam galvenais mērķis ir novērst būtisku kredītiestādes bilances pasliktināšanos. Jo īpaši pirmsnoregulējuma moratorija rīks kompetentajai iestādei dotu pietiekami daudz laika, lai vajadzības gadījumā pabeigtu novērtējumu par “maksātnespēju vai iespējamu maksātnespēju”, ņemot vērā arī laiku, kas vajadzīgs šāda oficiāla lēmuma pieņemšanai, kas arī prasa apspriešanos ar noregulējuma iestādi. Turklāt moratorijs dod papildu laiku noregulējuma iestādei, kas paralēli sāk gatavoties saviem noregulējuma uzdevumiem. Maksimālais moratorija termiņš ir piecas darba dienas kopumā, kas ir ierobežojums, kas nepieciešams, ņemot vērā moratorija nopietno ietekmi uz kreditoru tiesībām. ECB brīdina, ka ilgstoši periodi, kuros noguldītājiem nav piekļuves saviem noguldījumiem, mazina uzticību banku sistēmai un galu galā var radīt risku finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

5.2.

Kopumā pirmsnoregulējuma moratorijam vajadzētu būt atsevišķam un neatkarīgam no agrīnās iejaukšanās pasākumiem. Pirms lēmuma atcelšanas moratorijam galvenais mērķis ir novērst būtisku kredītiestādes bilances pasliktināšanos. Jo īpaši pirmsnoregulējuma moratorija rīks kompetentajai iestādei dotu pietiekami daudz laika, lai vajadzības gadījumā pabeigtu novērtējumu par “maksātnespēju vai iespējamu maksātnespēju”, ņemot vērā arī laiku, kas vajadzīgs šāda oficiāla lēmuma pieņemšanai, kas arī prasa apspriešanos ar noregulējuma iestādi. Turklāt moratorijs dod papildu laiku noregulējuma iestādei, kas paralēli sāk gatavoties saviem noregulējuma uzdevumiem. Maksimālais moratorija termiņš ir piecas darba dienas kopumā, kas ir ierobežojums, kas nepieciešams, ņemot vērā moratorija nopietno ietekmi uz kreditoru tiesībām. ECB brīdina, ka ilgstoši periodi, kuros noguldītājiem nav piekļuves saviem noguldījumiem, mazina uzticību banku sistēmai un galu galā var radīt risku finanšu stabilitātei.

| 5.3. | Efektīvam pirmsnoregulējuma moratorijam ir jābūt pēc iespējas plašākam, lai varētu savlaicīgi reaģēt uz likviditātes aizplūšanu. Vispārējo izņēmumu attiecībā uz nodrošinātajiem noguldījumiem un prasījumiem saskaņā ar ieguldītāju kompensācijas shēmām vajadzētu aizstāt ar ierobežotiem diskrecionāriem atbrīvojumiem, ko piešķir kompetentā iestāde, lai saglabātu zināmu elastību. Saskaņā ar šo pieeju kompetentā iestāde, piem., varētu atļaut noguldītājiem katru dienu izņemt ierobežotu noguldījumu apjomu saskaņā ar Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvā (35) (NGSD) noteikto aizsardzības līmeni, vienlaikus ņemot vērā iespējamo likviditāti un tehniskos ierobežojumus. Būtu jāievieš konkrēti drošības pasākumi, lai aizsargātu noguldītāju tiesības, piemēram, skaidra informācija par to, kad tiks atjaunota piekļuve noguldījumiem. Visbeidzot, jānovērtē iespējamās sekas saskaņā ar NGSD, jo pirmsnoregulējuma moratorija instruments nebūtu lietderīgs, ja tiktu uzskatīts, ka tas izraisa noguldījumu nepieejamību saskaņā ar NGSD. |
| --- | --- |

5.3.

Efektīvam pirmsnoregulējuma moratorijam ir jābūt pēc iespējas plašākam, lai varētu savlaicīgi reaģēt uz likviditātes aizplūšanu. Vispārējo izņēmumu attiecībā uz nodrošinātajiem noguldījumiem un prasījumiem saskaņā ar ieguldītāju kompensācijas shēmām vajadzētu aizstāt ar ierobežotiem diskrecionāriem atbrīvojumiem, ko piešķir kompetentā iestāde, lai saglabātu zināmu elastību. Saskaņā ar šo pieeju kompetentā iestāde, piem., varētu atļaut noguldītājiem katru dienu izņemt ierobežotu noguldījumu apjomu saskaņā ar Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvā (35) (NGSD) noteikto aizsardzības līmeni, vienlaikus ņemot vērā iespējamo likviditāti un tehniskos ierobežojumus. Būtu jāievieš konkrēti drošības pasākumi, lai aizsargātu noguldītāju tiesības, piemēram, skaidra informācija par to, kad tiks atjaunota piekļuve noguldījumiem. Visbeidzot, jānovērtē iespējamās sekas saskaņā ar NGSD, jo pirmsnoregulējuma moratorija instruments nebūtu lietderīgs, ja tiktu uzskatīts, ka tas izraisa noguldījumu nepieejamību saskaņā ar NGSD.

| 5.4. | ECB iesaka paplašināt spēkā esošos atbrīvojumus no moratorija, kas attiecas uz finanšu tirgus infrastruktūrām (FTI), tostarp centrālajiem darījuma partneriem, arī a) trešo valstu centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD), kurus atzīst Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde saskaņā ar Centrālo vērtspapīru depozitāru regulu (36), un b) trešo valstu maksājumu sistēmas, uz kurām attiecas kooperatīvās pārraudzības vienošanās, kurā iesaistīta vismaz viena Eiropas Centrālo banku sistēmas centrālā banka. Darbības apturēšana, kas aizliedz dalībniekam (kredītiestādei) veikt maksājumus FTI, de facto būs iemesls, kādēļ dalībnieks vairs nespēs izpildīt savas saistības, pienākot to termiņam. Attiecībā uz maksājumu saistībām pret FTI tas izraisīs dalībnieku nonākšanu saistības neizpildes situācijā. Bez izņēmuma attiecībā uz šāda veida maksājumiem, moratorijam faktiski būs potenciāls radīt un izplatīt sistēmisko risku pirms FTI drošības pasākumu uzsākšanas (37). |
| --- | --- |

5.4.

ECB iesaka paplašināt spēkā esošos atbrīvojumus no moratorija, kas attiecas uz finanšu tirgus infrastruktūrām (FTI), tostarp centrālajiem darījuma partneriem, arī a) trešo valstu centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD), kurus atzīst Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde saskaņā ar Centrālo vērtspapīru depozitāru regulu (36), un b) trešo valstu maksājumu sistēmas, uz kurām attiecas kooperatīvās pārraudzības vienošanās, kurā iesaistīta vismaz viena Eiropas Centrālo banku sistēmas centrālā banka. Darbības apturēšana, kas aizliedz dalībniekam (kredītiestādei) veikt maksājumus FTI, de facto būs iemesls, kādēļ dalībnieks vairs nespēs izpildīt savas saistības, pienākot to termiņam. Attiecībā uz maksājumu saistībām pret FTI tas izraisīs dalībnieku nonākšanu saistības neizpildes situācijā. Bez izņēmuma attiecībā uz šāda veida maksājumiem, moratorijam faktiski būs potenciāls radīt un izplatīt sistēmisko risku pirms FTI drošības pasākumu uzsākšanas (37).

| 5.5. | Ierosinātā moratorija pilnvaru pirmsnoregulējuma saskaņošana arī nedrīkst ierobežot jebkādas citas moratorija pilnvaras, piem., uzraudzības vai tiesu pilnvaras, kas ieviestas valsts līmenī, lai aizsargātu par condicio kreditorum (vienlīdzīgas attieksmes pret kreditoriem) principu pēc maksātnespējas procedūras uzsākšanas. Ja kredītiestāde neuzsāk noregulējumu pēc moratorija noteikšanas, piem., jo noregulējuma iestāde nosaka, ka šis noregulējums nav sabiedrības interesēs, šādi valstu instrumenti var atkal kļūt aktuāli. Līdzīga situācija varētu rasties, ja grūtībās nonācis uzņēmums pāriet uz maksātnespēju pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas. |
| --- | --- |

5.5.

Ierosinātā moratorija pilnvaru pirmsnoregulējuma saskaņošana arī nedrīkst ierobežot jebkādas citas moratorija pilnvaras, piem., uzraudzības vai tiesu pilnvaras, kas ieviestas valsts līmenī, lai aizsargātu par condicio kreditorum (vienlīdzīgas attieksmes pret kreditoriem) principu pēc maksātnespējas procedūras uzsākšanas. Ja kredītiestāde neuzsāk noregulējumu pēc moratorija noteikšanas, piem., jo noregulējuma iestāde nosaka, ka šis noregulējums nav sabiedrības interesēs, šādi valstu instrumenti var atkal kļūt aktuāli. Līdzīga situācija varētu rasties, ja grūtībās nonācis uzņēmums pāriet uz maksātnespēju pēc noregulējuma instrumentu piemērošanas.

| 5.6. | BAND noteiktie izņēmumi, kas piemērojami centrālajām bankām, tostarp attiecībā uz pirmsnoregulējuma moratorija instrumentu, būtu jāpaplašina, iekļaujot Starptautisko norēķinu banku (SNB). SNB ir uzticēti uzdevumi veicināt sadarbību starp centrālajām bankām, nodrošināt papildu iespējas starptautiskām finanšu operācijām un rīkojoties kā starptautisko finanšu norēķinu pilnvarotajam vai aģentam. Tādēļ ir lietderīgi, ka tā tiek pielīdzināta centrālajai bankai saskaņā ar BAND. |
| --- | --- |

5.6.

BAND noteiktie izņēmumi, kas piemērojami centrālajām bankām, tostarp attiecībā uz pirmsnoregulējuma moratorija instrumentu, būtu jāpaplašina, iekļaujot Starptautisko norēķinu banku (SNB). SNB ir uzticēti uzdevumi veicināt sadarbību starp centrālajām bankām, nodrošināt papildu iespējas starptautiskām finanšu operācijām un rīkojoties kā starptautisko finanšu norēķinu pilnvarotajam vai aģentam. Tādēļ ir lietderīgi, ka tā tiek pielīdzināta centrālajai bankai saskaņā ar BAND.

| 5.7. | Turpmāks novērtējums jāveic arī attiecībā uz moratorija instrumenta atzīšanu saskaņā ar trešo valstu tiesību aktiem, jo īpaši tajos gadījumos, kuros vēl nav izveidots atzīšanas mehānisms. Jo īpaši rūpīgi jāapsver moratorija instrumenta iespējamā ietekme uz Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasināto finanšu instrumentu asociācijas 2015. gada Universālo noregulējuma apturēšanas protokolu, kurā atzīts tikai īsāks apturēšanas termiņš, ar atteikšanās iespēju attiecībā uz jurisdikcijām, kas pēc tam groza likumā noteikto apturēšanas ilgumu. |
| --- | --- |

5.7.

Turpmāks novērtējums jāveic arī attiecībā uz moratorija instrumenta atzīšanu saskaņā ar trešo valstu tiesību aktiem, jo īpaši tajos gadījumos, kuros vēl nav izveidots atzīšanas mehānisms. Jo īpaši rūpīgi jāapsver moratorija instrumenta iespējamā ietekme uz Starptautiskās Mijmaiņas darījumu un atvasināto finanšu instrumentu asociācijas 2015. gada Universālo noregulējuma apturēšanas protokolu, kurā atzīts tikai īsāks apturēšanas termiņš, ar atteikšanās iespēju attiecībā uz jurisdikcijām, kas pēc tam groza likumā noteikto apturēšanas ilgumu.

| 5.8. | Visbeidzot, prudenciālo normatīvo prasību iespējamās sekas būtu rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā ierosināto moratorija instrumentu ilgumu un paredzēto pārtraukšanas vai tīrvērtes/ieskaita tiesību apturēšanu. |
| --- | --- |

5.8.

Visbeidzot, prudenciālo normatīvo prasību iespējamās sekas būtu rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā ierosināto moratorija instrumentu ilgumu un paredzēto pārtraukšanas vai tīrvērtes/ieskaita tiesību apturēšanu.

6.   “Maksātnespējas vai iespējamas maksātnespējas” novērtējums attiecībā uz mazāk nozīmīgām kredītiestādēm, par kurām tieši atbild Vienotā noregulējuma padome (VNP)

Kaut arī Komisijas ierosinātajos VNMR grozījumos tas nav atrisināts, VNMR noteiktajai noregulējuma procedūrai ir vajadzīga steidzama uzmanība. Konkrētāk, neatbilstība starp ECB un VNB specifisko atbildību, apvienojumā ar pašreizējo VNMR redakciju, rada juridisku neskaidrību par to, kura iestāde atbild par to, lai novērtētu, ka mazāk nozīmīga kredītiestāde tiešā VNP atbildībā, ir maksātnespējīga vai iespējams maksātnespējīga. Lai gan VNMR 18. panta burtiska interpretācija liek domāt, ka ECB ir atbildīga par vērtējumu “maksātnespēja vai iespējama maksātnespēja” attiecībā uz dažām mazāk nozīmīgām kredītiestādēm, šī interpretācija neņem vērā Savienības primāro tiesību ierobežojumus. Faktiski Savienības tiesiskā regulējuma sistemātiska interpretācija liek domāt, ka novērtējums par “maksātnespējas vai iespējamas maksātnespējas” novērtējumu gan attiecībā uz mazāk nozīmīgām pārrobežu grupām, gan mazāk nozīmīgām kredītiestādēm, kuras ir VNP tiešā atbildībā, būtu ārpus ECB tiešās kompetences un tai drīzāk jābūt nacionālo kompetento iestāžu kompetencē, kas ir kompetentās uzraudzības iestādes mazāk nozīmīgām kredītiestādēm, pamatojoties uz VUMR (38). ECB iesaka paplašināt ierosinātos VNMR grozījumus, lai skaidri norādītu, ka attiecīgās nacionālā kompetentā iestāde ir atbildīga par “maksātnespējas vai iespējamas maksātnespējas” novērtējumu mazāk nozīmīgai kredītiestādei VNP darbības jomā (39).

Konkrēti ECB darbinieku redakcionālie priekšlikumi grozīt ierosinātos regulu vai direktīvu grozījumus ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehnisko darba dokumentu nav apstiprinājusi ECB Padome. Tehniskais darba dokuments ir pieejams angļu valodā ECB interneta vietnē.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 8. novembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2016) 850 final.

1

(2)  ECB pieņēmusi atsevišķu atzinumu par dažiem no ierosinātajiem Kapitāla prasību regulas un Kapitāla prasību direktīvas grozījumiem, sk. Atzinumu CON/2017/46. Visi ECB atzinumi ir publicēti ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

2

(3)  COM(2016) 854 final.

3

(4)  COM(2016) 851 final.

4

(5)  COM(2016) 852 final.

5

(6)  Sk. FSP “Zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju principi sistēmiski nozīmīgām pasaules mēroga bankām noregulējumā – gaidāmās kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (KZAS) noteikumi” (Financial Stability Board’s (FSB’s) “Principles on Loss-absorbing and Recapitalisation Capacity of G-SIBs in Resolution: Total Loss-absorbing Capacity (KZAS) Term Sheet”) (turpmāk – “FSP KZAS noteikumi”), 2015. gada 9. novembris, pieejami FSP tīmekļa vietnē www.fsb.org.

6

KZAS

Financial Stability Board’s (FSB’s) “Principles on Loss-absorbing and Recapitalisation Capacity of G-SIBs in Resolution: Total Loss-absorbing Capacity (KZAS) Term Sheet”

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

8

(9)  Ierosinātais jaunais BAND 45.c panta 3. punkts un ierosinātais jaunais VNMR 12.d panta 3. punkts.

9

(10)  Sk. ierosināto jauno BAND 45.e panta 1. punktu un ierosināto jauno VNMR 12.f panta 1. punkts.

10

(11)  Sk. ierosināto jauno BAND 45.e panta 3. punktu.

11

(12)  Sk. 2.9. un 2.10. punktu.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

13

(14)  Sk. ierosināto jauno KPD 141.a pantu.

14

(15)  Sk. ierosināto jauno KPD 141.a panta 1. punkta d) apakšpunktu.

15

(16)  Sk. ierosināto jauno KPD 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu.

16

(17)  Sk. ierosināto jauno BAND 17. panta 5. punkta h1. apakšpunktu.

17

(18)  Sk. ierosināto jauno BAND 17. panta 5. punkta j1. apakšpunktu.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

19

(20)  Tas atbilst 2.6. punktā paustajam viedoklim.

20

(21)  Sk. ierosināto jauno KPD 141.a panta 2. punktu.

21

(22)  Sk. ierosināto jauno KPD 141.a panta 1. punkta d) apakšpunktu.

22

(23)  Jāievēro, ka apvienoto rezervju prasības pārkāpums var notikt arī ar augstu normatīvā kapitāla līmeni, ja kredītiestāde faktiski izpilda būtisku savas MPAS daļu, izmantojot pašu kapitālu, nevis citas MPAS atbilstošās saistības.

23

(24)  Pieejami Starptautisko norēķinu bankas (SNB) interneta vietnē www.bis.org.

24

(25)  Sk. arī Atzinuma CON/2017/23 3.5. punktu.

25

(26)  Šāds precizējums attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumu regulējumu var ievērojami ietekmēt MPAS attiecībā uz šiem grupu veidiem.

26

(27)  Sk. ierosināto jauno KPR 11. panta 3. punktu.

27

(28)  Sk. ierosināto jauno KPR 72.e panta 4. punktu.

28

(29)  Galvenā atšķirība paliek tāda, ka pakārtotība nav vajadzīga visām iestādēm un ka strukturētās obligācijas ar noteiktiem nosacījumiem ir atbilstošas MPAS.

29

(30)  Sk. ierosinātā jaunā KPR 72.b panta 2. punkta h) apakšpunktu par dzēšanas iniciatīvām, j) apakšpunktu par pirkšanas iespējām, ko realizē tikai pēc emitenta iniciatīvas, k) apakšpunktu par nepieciešamību ievērot KPR 77. un 78. pantu, l) apakšpunktu par to, ka nav minēta pirmstermiņa atmaksa, m) apakšpunktu par īpašnieka paātrinājuma tiesību neesamību un n) apakšpunktu par to maksājumu līmeni, kas nav atkarīgi no iestādes kredītspējas.

30

(31)  Sk. arī Atzinuma CON/2017/6 2.1.2. punktu.

31

(32)  Sk. jo īpaši KPD 104. pantu.

32

(33)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.), jo īpaši 16. pants.

33

(34)  Saskaņā ar VUMR 4. panta 3. punktu.

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.). Piemēram, minētās direktīvas 8. panta 4. punktā noteikts, ka pārejas periodā noguldītājiem piecu darba dienu laikā pēc pieprasījuma ir jādod pieeja attiecīgajiem nodrošinātajiem noguldījumiem, lai segtu sadzīves izmaksas.

35

(36)  Sk. 25. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

36

(37)  Šā iemesla dēļ vajadzīga vienota izpratne gan Savienības, gan starptautiskā līmenī (norēķinu galīguma likumi un FSP pamatrādītāji) par nepieciešamību no moratorija aizsargāt finansiālās saistības, kas saistītas ar FTI.

37

(38)  Sk. VUMR 6. panta 4. punktu.

38

(39)  Tos pašu apsvērumus mutatis mutandis attiecina uz VUMR 21. pantu.

39

mutatis mutandis

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/24

---

PADOMES LĒMUMS

(2018. gada 29. janvāris),

ar ko atjaunina Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja Apelācijas padomju prezidenta pilnvaru termiņu

(2018/C 34/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1001 (2017. gada 14. jūnijs) par Eiropas Savienības preču zīmi (1) un jo īpaši tās 166. panta 2. punktu,

Tā kā

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja valde 2017. gada 21. novembrī nolēmuma ierosināt Padomei pagarināt Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja Apelācijas padomju prezidenta Théophilos MARGELLOS kunga pilnvaru termiņu uz papildu piecu gadu laikposmu vai līdz pensionēšanās vecuma sasniegšanai, ja pensionēšanās vecums pienāk jaunā pilnvaru termiņa laikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja Apelācijas padomju prezidenta Théophilos MARGELLOS kunga pilnvaru termiņš ar šo tiek atjaunināts uz laikposmu no 2018. gada 1. oktobra līdz 2023. gada 30. septembrim vai līdz pensionēšanās vecuma sasniegšanai, ja pensionēšanās vecums pienāk jaunā pilnvaru termiņa laikā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2018. gada 29. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

R. PORODZANOV

---

(1)  OV L 154, 16.6.2017., 1. lpp.

1

---

Eiropas Komisija

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/25

---

Euro maiņas kurss (1)

2018. gada 30. janvāris

(2018/C 34/08)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2421 |
| JPY | Japānas jena | 134,98 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4415 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87930 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,7825 |
| CHF | Šveices franks | 1,1589 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,5628 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,330 |
| HUF | Ungārijas forints | 310,38 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1449 |
| RON | Rumānijas leja | 4,6513 |
| TRY | Turcijas lira | 4,6833 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5345 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5304 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,7117 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6937 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6280 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 329,25 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,7979 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8566 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4188 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 630,48 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8448 |
| PHP | Filipīnu peso | 63,753 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,5888 |
| THB | Taizemes bāts | 39,014 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,9280 |
| MXN | Meksikas peso | 23,1289 |
| INR | Indijas rūpija | 79,0570 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2421

JPY

Japānas jena

134,98

DKK

Dānijas krona

7,4415

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87930

SEK

Zviedrijas krona

9,7825

CHF

Šveices franks

1,1589

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,5628

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,330

HUF

Ungārijas forints

310,38

PLN

Polijas zlots

4,1449

RON

Rumānijas leja

4,6513

TRY

Turcijas lira

4,6833

AUD

Austrālijas dolārs

1,5345

CAD

Kanādas dolārs

1,5304

HKD

Hongkongas dolārs

9,7117

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6937

SGD

Singapūras dolārs

1,6280

KRW

Dienvidkorejas vona

1 329,25

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,7979

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8566

HRK

Horvātijas kuna

7,4188

IDR

Indonēzijas rūpija

16 630,48

MYR

Malaizijas ringits

4,8448

PHP

Filipīnu peso

63,753

RUB

Krievijas rublis

69,5888

THB

Taizemes bāts

39,014

BRL

Brazīlijas reāls

3,9280

MXN

Meksikas peso

23,1289

INR

Indijas rūpija

79,0570

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/26

---

Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

(2018/C 34/09)

Ar paziņojumu, kas 2017. gada 8. jūnijā publicēts Oficiālajā Vēstnesī C 180, skaidrojums par pozīciju “2309 Produkti, kurus izmanto dzīvnieku barībai” tika aizstāts ar jaunu tekstu. Šis teksts nebija pilnībā precīzs, un tas jāaizstāj; tas nebūtu jāizmanto.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1) 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumus (2) ar šo groza šādi.

106. lappusē skaidrojumu par pozīciju “2309 Produkti, kurus izmanto dzīvnieku barībai”, ar grozījumiem
   (3), aizstāj ar šādu tekstu:

| “2309 | Produkti, kurus izmanto dzīvnieku barībai

  Sk. šīs nodaļas 1. piezīmi.
  Attiecībā uz piena produktiem skatīt šīs nodaļas 4. papildu piezīmi.
  Piena produktu saturu, cietes saturu un glikozes, glikozes sīrupa, maltodekstrīna un maltodekstrīna sīrupa saturu neatkarīgi no izejvielas aprēķina saņemtajam produktam.
  Attiecībā uz cieti piemēro turpmāk minētos noteikumus.






  — | Ja nav skaidri zināms par jebkādas cietes klātbūtni, tās pārbaudīšanai var izmantot kvalitatīvu mikroskopisko metodi vai kvalitatīvu krāsvielu testu ar joda šķīdumu. |
| --- | --- | --- |

“2309

Produkti, kurus izmanto dzīvnieku barībai

Sk. šīs nodaļas 1. piezīmi.

Attiecībā uz piena produktiem skatīt šīs nodaļas 4. papildu piezīmi.

Piena produktu saturu, cietes saturu un glikozes, glikozes sīrupa, maltodekstrīna un maltodekstrīna sīrupa saturu neatkarīgi no izejvielas aprēķina saņemtajam produktam.

Attiecībā uz cieti piemēro turpmāk minētos noteikumus.

—

Ja nav skaidri zināms par jebkādas cietes klātbūtni, tās pārbaudīšanai var izmantot kvalitatīvu mikroskopisko metodi vai kvalitatīvu krāsvielu testu ar joda šķīdumu.

| — | Cietes satura noteikšanai jāizmanto polarimetriskā metode (saukta arī par modificēto Eversa metodi), kas norādīta Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 (OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.) III pielikuma L daļā.
  Ja polarimetriskā metode nav izmantojama, piemēram, sakarā ar turpmāk minēto materiālu klātbūtni ievērojamā daudzumā, cietes satura noteikšanai jāizmanto fermentatīvā analītiskā metode, kas norādīta Komisijas Regulas (EK) Nr. 121/2008 pielikumā (OV L 37, 12.2.2008., 3. lpp.).
  Ir zināms, ka, izmantojot polarimetrisko metodi, traucējumus rada šādi konkrēti materiāli:






  a) | tādi (cukur-)biešu produkti kā (cukur-)biešu mīkstums, (cukur-)biešu melase, melasi saturošs (cukur-)biešu mīkstums, (cukur-)biešu vināze, (biešu) cukurs; |
| --- | --- | --- |

—

Cietes satura noteikšanai jāizmanto polarimetriskā metode (saukta arī par modificēto Eversa metodi), kas norādīta Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 (OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.) III pielikuma L daļā.

Ja polarimetriskā metode nav izmantojama, piemēram, sakarā ar turpmāk minēto materiālu klātbūtni ievērojamā daudzumā, cietes satura noteikšanai jāizmanto fermentatīvā analītiskā metode, kas norādīta Komisijas Regulas (EK) Nr. 121/2008 pielikumā (OV L 37, 12.2.2008., 3. lpp.).

Ir zināms, ka, izmantojot polarimetrisko metodi, traucējumus rada šādi konkrēti materiāli:

a)

tādi (cukur-)biešu produkti kā (cukur-)biešu mīkstums, (cukur-)biešu melase, melasi saturošs (cukur-)biešu mīkstums, (cukur-)biešu vināze, (biešu) cukurs;

| b) | citrusaugļu mīkstums; |
| --- | --- |

b)

citrusaugļu mīkstums;

| c) | linsēklas; linsēklu rauši; linsēklu izvilkums; |
| --- | --- |

c)

linsēklas; linsēklu rauši; linsēklu izvilkums;

| d) | rapša sēklas; rapšu sēklu rauši; rapšu sēklu izvilkums; rapšu sēnalas; |
| --- | --- |

d)

rapša sēklas; rapšu sēklu rauši; rapšu sēklu izvilkums; rapšu sēnalas;

| e) | saulespuķu sēklas; saulespuķu sēklu izvilkums; daļēji lobītu saulespuķu sēklu izvilkums; |
| --- | --- |

e)

saulespuķu sēklas; saulespuķu sēklu izvilkums; daļēji lobītu saulespuķu sēklu izvilkums;

| f) | kopras rauši; kopras izvilkums; |
| --- | --- |

f)

kopras rauši; kopras izvilkums;

| g) | kartupeļu mīkstums; |
| --- | --- |

g)

kartupeļu mīkstums;

| h) | sausais raugs; |
| --- | --- |

h)

sausais raugs;

| i) | produkti ar augstu inulīna saturu (piem., topinambūra čipši un milti); |
| --- | --- |

i)

produkti ar augstu inulīna saturu (piem., topinambūra čipši un milti);

| j) | dradži; |
| --- | --- |

j)

dradži;

| k) | sojas produkti. |
| --- | --- |

k)

sojas produkti.

| — | Produkti, kuros cietes saturs ir mazāks nekā 0,5 % no svara, nebūtu jāuzskata par cieti saturošiem. |
| --- | --- |

—

Produkti, kuros cietes saturs ir mazāks nekā 0,5 % no svara, nebūtu jāuzskata par cieti saturošiem.

Attiecībā uz glikozes noteikšanu var izmantot augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfiju (HPLC) (Komisijas Regula (EK) Nr. 904/2008 (OV L 249, 18.9.2008., 9. lpp.)).”

---

(1)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

1

(2)  OV C 76, 4.3.2015., 1. lpp.

2

(3)  OV C 180, 8.6.2017., 35. lpp.

3

---

Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/27

---

Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes Lēmums

(2017. gada 31. augusts)

reģistrēt Eiropas Kristiešu politisko kustību

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2018/C 34/10)

EIROPAS POLITISKO PARTIJU UN EIROPAS POLITISKO FONDU IESTĀDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (1) un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā pieteikumu, kas saņemts no Eiropas Kristiešu politiskās kustības,

tā kā:

| (1) | Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde (“Iestāde”) 2017. gada 11. jūlijā saņēma no Eiropas Kristiešu politiskās kustības (“pieteikuma iesniedzējs”) pieteikumu reģistrēt to kā Eiropas politisko partiju saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 8. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

(1)

Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde (“Iestāde”) 2017. gada 11. jūlijā saņēma no Eiropas Kristiešu politiskās kustības (“pieteikuma iesniedzējs”) pieteikumu reģistrēt to kā Eiropas politisko partiju saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 8. panta 1. punktu;

| (2) | saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 9. panta 2. punkta trešo daļu Iestāde 2017. gada 8. augustā pieprasīja pieteikuma iesniedzējam iesniegt papildu informāciju pieteikuma papildināšanai; |
| --- | --- |

(2)

saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 9. panta 2. punkta trešo daļu Iestāde 2017. gada 8. augustā pieprasīja pieteikuma iesniedzējam iesniegt papildu informāciju pieteikuma papildināšanai;

| (3) | pieteikuma iesniedzējs 2017. gada 15. augustā, 2017. gada 22. augustā, 2017. gada 24. augustā un 2017. gada 29. augustā iesniedza daļēji pārstrādātu pieteikumu; |
| --- | --- |

(3)

pieteikuma iesniedzējs 2017. gada 15. augustā, 2017. gada 22. augustā, 2017. gada 24. augustā un 2017. gada 29. augustā iesniedza daļēji pārstrādātu pieteikumu;

| (4) | pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis dokumentus, kas apliecina, ka tas atbilst Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. pantā paredzētajiem nosacījumiem un, konkrētāk, pierādot, ka to vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu pārstāv vismaz šādi Eiropas Parlamenta, valstu parlamentu, reģionālo parlamentu vai reģionālo asambleju deputāti: Hrvoje Zekanović (Hrvatski rast, Horvātija), Franck Margain (Parti chrétien-démocrate, Francija), Ivars Brīvers (Kristīgi demokrātiskā savienība, Latvija), Bastiaan Belder (Staatkundig Gereformeerde Partij, Nīderlande), Marek Jurek (Prawica Rzeczypospolitej, Polija) un Petronela-Mihaela Csokany (Uniunea Bulgară din Banat, Rumānija), kuri ir pieteikuma iesniedzēja dalībpartiju biedri, kā arī Branislav Škripek (Slovākija), kas ir tieši pieteikuma iesniedzēja biedrs; |
| --- | --- |

(4)

pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis dokumentus, kas apliecina, ka tas atbilst Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. pantā paredzētajiem nosacījumiem un, konkrētāk, pierādot, ka to vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu pārstāv vismaz šādi Eiropas Parlamenta, valstu parlamentu, reģionālo parlamentu vai reģionālo asambleju deputāti: Hrvoje Zekanović (Hrvatski rast, Horvātija), Franck Margain (Parti chrétien-démocrate, Francija), Ivars Brīvers (Kristīgi demokrātiskā savienība, Latvija), Bastiaan Belder (Staatkundig Gereformeerde Partij, Nīderlande), Marek Jurek (Prawica Rzeczypospolitej, Polija) un Petronela-Mihaela Csokany (Uniunea Bulgară din Banat, Rumānija), kuri ir pieteikuma iesniedzēja dalībpartiju biedri, kā arī Branislav Škripek (Slovākija), kas ir tieši pieteikuma iesniedzēja biedrs;

| (5) | pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis deklarāciju Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 pielikumā norādītajā formā un savus statūtus, kuros ir noteikumi, kas prasīti minētas regulas 4. pantā; |
| --- | --- |

(5)

pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis deklarāciju Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 pielikumā norādītajā formā un savus statūtus, kuros ir noteikumi, kas prasīti minētas regulas 4. pantā;

| (6) | pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis papildu dokumentus saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES, Euratom) 2015/2401 (2) 1. un 2. pantu; |
| --- | --- |

(6)

pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis papildu dokumentus saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES, Euratom) 2015/2401 (2) 1. un 2. pantu;

| (7) | saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 9. pantu Iestāde ir izskatījusi pieteikumu un iesniegtos apliecinošos dokumentus un uzskata, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst minētās regulas 3. pantā paredzētajiem reģistrācijas nosacījumiem un ka statūtos ir noteikumi, kas prasīti minētās regulas 4. pantā, |
| --- | --- |

(7)

saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 9. pantu Iestāde ir izskatījusi pieteikumu un iesniegtos apliecinošos dokumentus un uzskata, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst minētās regulas 3. pantā paredzētajiem reģistrācijas nosacījumiem un ka statūtos ir noteikumi, kas prasīti minētās regulas 4. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Kristiešu politiskā kustība tiek reģistrēta kā Eiropas politiskā partija.

Tā iegūst juridiskas personas statusu dienā, kad šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts

| European Christian Political Movement |
| --- |
| Bergstraat 33 |
| 3811 NG Amersfoort |
| NEDERLAND |

European Christian Political Movement

Bergstraat 33

3811 NG Amersfoort

NEDERLAND

Briselē, 2017. gada 31. augustā

Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes vārdā –

direktors

M. ADAM

---

(1)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 2. oktobra Deleģētā regula (ES, Euratom) 2015/2401 par Eiropas politisko partiju un fondu reģistra saturu un darbību (OV L 333, 19.12.2015., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Article 1

Name and logo

1.   The name of the association is European Christian Political Movement (EPCM).

2.   The logo exists out of the letters E, C, P, M, in blue and green.

Article 2

Registered office

The registered office of the Association is located at The Hague, The Netherlands (Chamber of Commerce, Koninginnegracht 13, 2514 AA Den Haag). The ECPM head office is at the Bergstraat 33, 3811 NG, Amersfoort, The Netherlands.

Article 3

Objects

1.   The objects of the association are to reinforce Christian politics on a European, national, regional and local level, as expressed in the basic programme of the association.

2.   The association may pursue its objects with all legal means, including in particular by:

| a. | promoting mutual contacts among political parties endorsing the association’s objects; |
| --- | --- |

a.

promoting mutual contacts among political parties endorsing the association’s objects;

| b. | promoting and exchanging knowledge and experience that may contribute to achieving the association’s objects; |
| --- | --- |

b.

promoting and exchanging knowledge and experience that may contribute to achieving the association’s objects;

| c. | organizing trainings in order to increase the knowledge and skills of the members and their officers; |
| --- | --- |

c.

organizing trainings in order to increase the knowledge and skills of the members and their officers;

| d. | promoting the further shaping of Christian politics in Europe; |
| --- | --- |

d.

promoting the further shaping of Christian politics in Europe;

| e. | promoting concrete legislation to conform to the basic programme of the association; |
| --- | --- |

e.

promoting concrete legislation to conform to the basic programme of the association;

| f. | participating in European elections. |
| --- | --- |

f.

participating in European elections.

3.   The organisation does not pursue profit goals.

Article 4

Members

Members may be:

| a. | Political parties in Europe endorsing the basic programme, as mentioned in article 3; |
| --- | --- |

a.

Political parties in Europe endorsing the basic programme, as mentioned in article 3;

| b. | politicians who qualify for Article 3(1)(b) of Regulation (EC) No 2004/2003 (including amendments from Regulation (EC) No 1524/2007) of the European Parliament and of the Council of the fourth day of November two thousand and three on the regulations governing political parties at European level and the rules regarding their funding and who are also endorsing the basic programme, as mentioned in article 3 and members of national parliaments from nations which have full membership in the Council of Europe. |
| --- | --- |

b.

politicians who qualify for Article 3(1)(b) of Regulation (EC) No 2004/2003 (including amendments from Regulation (EC) No 1524/2007) of the European Parliament and of the Council of the fourth day of November two thousand and three on the regulations governing political parties at European level and the rules regarding their funding and who are also endorsing the basic programme, as mentioned in article 3 and members of national parliaments from nations which have full membership in the Council of Europe.

| c. | The association with limited legal competence: European Christian Political Youth (ECPYouth) with its registered office in the Hague, the Netherlands. |
| --- | --- |

c.

The association with limited legal competence: European Christian Political Youth (ECPYouth) with its registered office in the Hague, the Netherlands.

Article 5

Associated Bodies

1.   Associated bodies are organizations or individual members of the European Parliament that (can) support the association’s work, either financially or by contributing expertise or otherwise.

2.   Associated bodies do not have any rights and obligations other than those conferred and imposed on them by or pursuant to this charter.

Article 6

Admission

1.   The board shall decide on the admission of members and associated bodies.

2.   In the event of non-admission as a member, the general assembly may still decide to admit the relevant party or individual.

Article 7

Termination of membership

1.   The membership shall end:

| a. | by the member’s notice of termination; |
| --- | --- |

a.

by the member’s notice of termination;

| b. | by notice of termination by or on behalf of the association, which may be given if a member has ceased to meet the requirements for membership as set in this charter, if the member fails to perform its obligations vis-à-vis the association, as well as if the association cannot reasonably be required to continue the membership; |
| --- | --- |

b.

by notice of termination by or on behalf of the association, which may be given if a member has ceased to meet the requirements for membership as set in this charter, if the member fails to perform its obligations vis-à-vis the association, as well as if the association cannot reasonably be required to continue the membership;

| c. | by disqualification, which may be pronounced only if a member acts contrary to the association’s charter, the regulations or the resolutions, or prejudices the association. |
| --- | --- |

c.

by disqualification, which may be pronounced only if a member acts contrary to the association’s charter, the regulations or the resolutions, or prejudices the association.

2.   Notice of termination on behalf of the association shall be given by the board.

3.   Notice of termination of the membership by the member may be given only with effect from the end of the association year and with due observance of a four-week notice period. The membership may, however, be terminated with immediate effect if the association or the member cannot reasonably be required to continue the membership.

4.   Notice of termination contrary to the provisions of the foregoing paragraph shall result in termination as per the earliest possible time following the effective date of termination stated in the notice.

5.   A member shall not be authorized by means of notice of termination of its membership to exclude vis-à-vis itself a resolution imposing more stringent financial obligations on the members.

6.   Disqualification from the membership shall be effectuated by then board.

7.   The person involved may lodge an appeal against a resolution of the association to terminate the membership based on the argument that the association cannot reasonably be required to continue the membership, and against a resolution to disqualify a member from membership within one month of receipt of the notice of the resolution at the general assembly. The person involved shall be notified of the resolution in writing, stating the reasons, as soon as possible. During the appeal period and pending the appeal, the member will be suspended.

8.   In the event of termination of the membership in the course of any association year, the annual contribution shall, nevertheless, remain due in full.

Article 8

Termination of the rights and obligations of associated bodies

An associated body’s rights and obligations may at all times mutually be terminated by giving notice, provided that a financial contribution for the current association year promised shall remain due in full.

Article 9

Notice of termination on behalf of the association shall be given by the board.

Article 10

Annual contributions

1.   The members shall pay an annual contribution to be determined by the general assembly.

2.   Under special circumstances the board may grant a full or partial exemption from the obligation to pay a contribution.

Article 11

Board

1.   The board shall consist of at least four private individuals who are either a:

| a. | member; |
| --- | --- |

a.

member;

| b. | member of a member-party or; |
| --- | --- |

b.

member of a member-party or;

| c. | member or staff member of an associate or an individual member, and who are to be elected by the general assembly. |
| --- | --- |

c.

member or staff member of an associate or an individual member, and who are to be elected by the general assembly.

2.   The number of board members shall be determined by the general assembly based on a motion of the board.

3.   Board members will be appointed by the general assembly.

4.   The standing orders may give further regulations on the appointment of board members.

Article 12

Termination of board membership - Periodic membership - Suspension

1.   Every board member shall retire ultimately four years after appointment. The retiring board member shall be eligible for reappointment once

2.   Every board member, even if appointed for a limited period of time, may at all times be dismissed or suspended by the general assembly. Any suspension not followed by a dismissal resolution within three months shall end by expiry of such term. The retiring board member shall be eligible for reappointment. A person appointed to fill a temporary vacancy shall take the place of his predecessor in the rotation schedule.

3.   Furthermore, a board membership shall end:

| a. | by termination of a member’s membership of the association; |
| --- | --- |

a.

by termination of a member’s membership of the association;

| b. | by resignation. |
| --- | --- |

b.

by resignation.

Article 13

Board offices - Board decision - Making process

1.   The chairman shall be appointed to office by the general assembly. The other offices shall be divided among the board members in mutual consultation, provided that the board may also assign the duties of the secretary and the treasurer to non-board members.

2.   Standing orders may set additional regulations in respect of the meetings and decision-making process of the board.

Article 14

Board duties - Representation

1.   Save as restricted in this charter, the board shall be responsible for the management of the association.

2.   In the event of vacancies on the board, the board shall retain its powers. It shall, however, convene a general assembly as soon as possible to discuss the filling of the vacancy or vacancies.

3.   The board shall be authorized to have committees to be appointed by the board perform certain parts of the board’s duties under the responsibility of the board.

4.   The board shall be authorized to enter into agreements to purchase, alienate or encumber property subject to public registration, to enter into agreements in which the association binds itself as a guarantor or as joint and several debtor, warrants performance by third parties, or binds itself as security for a third-party debt.

5.   The association shall be represented both in and out of court either by the board or by the chairman acting jointly together with another board member.

6.   With regard to daily management, the association is validly represented by the General Director.

Article 15

Financial management, annual report and reporting

1.   The General Director is responsible for the daily financial management, including expenditure and fundraising and is fully authorized with regard to bank matters and loans below €25.000. In consultation with the Board, the General Director appoints an independent administrator to conduct the administration. The administrator can transfer funds only with written approval of the General Director. The General Director will inform the Board of the financial developments and reports on all transfers over €1.000. The independent administrator prepares the accounts after which they are adopted by the General Director and verified by the Board. The Board will be fully transparent to its members and the European Parliament regarding donations and the financial accounts while maintaining the protection of personal data and privacy as long as this does not conflict with any ruling in this charter.

2.   The General Director will sign off spending which will be recorded by the administrator. All expenditure will be conducted in accordance with the rules and guidelines for expenditure concerning European political parties. Other staff members can only do expenditure within an established limit and with the sole purpose of arranging travel and stay and meeting rooms.

3.   The board remains the final administrative and financial representation of the association and shall keep records of the association’s financial position, so as to show its rights and obligations at all times.

4.   The board shall issue its annual report at a congress within six months of the end of the association year - save an extension of such term by the general assembly -, reporting on its management as conducted over the past financial year, under simultaneous submission of a balance sheet and a statement of income and expenditure. After expiry of the said term any member may demand in court that the board report in accordance with the foregoing sentence.

5.   The European Parliament appoints the auditor. The General Director and administrator will cooperate with the auditor to establish the annual accounts. These accounts will be submitted to the Board and General Assembly for approval.

6.   The association year shall run from the first day of January until the thirty-first day of December. (change of order, was article 15.1)

Article 16

The General Assembly

1.   The general assembly is the general meeting by law. All powers in the association not conferred on the board by law or in this charter shall vest in the General Assembly.

2.   Ultimately six months after the end of each association year, a congress – the annual meeting - shall be held to discuss, inter alia:

| a. | the annual report and the report as referred to in article 15, as well as the report of the committee referred to in such article; |
| --- | --- |

a.

the annual report and the report as referred to in article 15, as well as the report of the committee referred to in such article;

| b. | the appointment of the committee referred to in article 15 for the following association year; |
| --- | --- |

b.

the appointment of the committee referred to in article 15 for the following association year;

| c. | the filling of vacancies, if any; |
| --- | --- |

c.

the filling of vacancies, if any;

| d. | motions submitted by the board or by the members, if any, as announced in the notice convening the meeting. |
| --- | --- |

d.

motions submitted by the board or by the members, if any, as announced in the notice convening the meeting.

3.   Any other assemblies shall be held as often as the board deems appropriate.

4.   Furthermore, on the written request of at least such number of members as are entitled to cast one tenth of the votes, the board shall convene a congress within a maximum term of four weeks. If the request is not complied with within fourteen days, the requesting members may convene the meeting themselves by giving notice in accordance with article 20 or by placing an advertisement in a daily newspaper at least widely read in the place where the association has its registered office.

Article 17

Access and voting right

1.   In compliance with article 20, the general assembly shall be open to members of the association, board members, representatives of the associated bodies and invited guests. Suspended members and suspended board members shall not have access to the congress.

2.   Other than those referred to in paragraph 1 have admission to the general assembly, unless casu quo the general assembly decides to meet in camera.

3.   Every member of the association who is not suspended shall have the right to cast a vote.

4.   Every associated body has a right to cast a vote on subjects concerning: political content.

5.   In the general assembly each member party has three votes and every individual member has one vote. Every associate body has one vote. The number of votes by individual members and associates can only make up for forty-nine percent (49 %) of the total votes. If the votes of individual members exceed forty-nine percent (49 %) of the total votes then the chairman of the association (or his substitute) is allowed to determine an alternative division of the votes that ensures that the individual members will receive forty-nine percent (49 %) of the total votes.

6.   A memberparty may cast his vote only through a representative having power of attorney to the satisfaction of the chairman of the meeting.

Article 18

Chair - Minutes

1.   The general assembly shall be chaired by the chairman of the association or his deputy. In the absence of the chairman and his deputy, one of the other board members to be designated by the board shall act as chairman. If the chair is not filled according to this procedure either, the meeting shall appoint its own chairman.

2.   The secretary or another person designated for such purpose by the chairman shall keep minutes of the proceedings at each meeting, to be adopted and signed by the chairman and the person keeping the minutes.

Article 19

Congress decision - Making process

1.   The decision pronounced at the general assembly by the chairman to the effect that a resolution has been adopted shall be decisive. The same shall be true for the substance of a resolution adopted to the extent that a vote was taken on a motion not set forth in writing.

2.   If, however, immediately after the decision referred to in paragraph 1 is pronounced, the correctness thereof is challenged, a new vote shall be taken if the majority of the meeting or, if the original vote was not taken by roll-call or by ballot, a person entitled to vote so requires. Such new vote shall supersede the legal consequences of the original vote.

3.   To the extent not provided otherwise by law or in this charter, all resolutions of the general assembly shall be adopted by an absolute majority of the votes cast.

4.   Blank votes shall be deemed not to have been cast.

5.   If, in an election of persons, none of the candidates has obtained an absolute majority of the votes, a second vote or, in the event of a binding nomination, a second vote between the nominated candidates, shall be held. If in such second vote none of the candidates has obtained an absolute majority either, revotes shall be taken until either one person has obtained an absolute majority of the votes or a vote held between two persons ends in a tie. Such revotes (not including the second vote) shall at all times be held between the persons between whom the preceding vote had been held, with the exception of the person who had obtained the least votes during such preceding vote. If during the preceding vote the least votes had been obtained by more than one person, a drawing of lots shall decide who of such persons can no longer be voted for in the new vote. In the event that a vote between two persons ends in a tie, a drawing of lots shall decide who of such two persons is elected.

6.   In the event that a vote on a motion other than on an election of persons ends in a tie, the motion shall be deemed to have been rejected.

7.   All votes shall be taken orally, unless the chairman deems a vote by ballot appropriate or if any of the persons entitled to vote so requires prior to the vote. Written votes shall be taken by secret, unsigned ballot. Resolutions may be adopted by acclamation, unless any of the persons entitled to vote requires a vote by roll-call.

8.   A unanimous resolution of all members, even outside a meeting, shall have the same force as a resolution of the congress of the general assembly, provided adopted with the prior knowledge of the board.

9.   As long as all members are present or represented at a general assembly, valid resolutions may be adopted, provided unanimously, with respect to all items to be discussed - thus, including a motion to amend this charter or to dissolve the association - even if no notice convening a congress has been sent or has been sent in accordance with the requirements in that respect or any other requirements with respect to convening and holding meetings, or any related formalities, have not been observed.

10.   Decisions are only valid if at least one quarter of the members are present during the meeting.

Article 20

Convening the General Assembly

1.   The general assembly shall be convened by the board. The notice convening the general assembly shall be sent to the addresses of the members according to the membership register as referred to in article 4. The term for convening a congress shall be at least seven days.

2.   The notice convening the general assembly shall state the items to be discussed, without prejudice to the provisions of article 21. In the notice convening the general assembly, the board can indicate some items that shall exclusively be discussed by the members. Items mentioned in article 17.4 can never be indicated by the board as to be discussed exclusively.

Article 21

Amendment of the Charter

1.   This charter of the association may be amended only by a resolution of the general assembly, the notice convening such meeting stating that a motion to amend the charter shall be discussed at such meeting.

2.   Those who had convened the congress of the general assembly to discuss a motion to amend the charter shall deposit a copy of such motion in which the proposed amendment is quoted verbatim, at a suitable location, for inspection by the members, at least five days prior to the meeting until the end of the day of the meeting. Furthermore, a copy as referred to above shall be sent to all members.

3.   A resolution to amend the charter shall require at least two thirds of the votes cast in a meeting at which at least two thirds of the members are present or represented. If two thirds of the members are not present or represented, a second meeting shall be convened and held within four weeks thereafter, in which a resolution may be passed on the motion as discussed in the previous meeting, irrespective of the number of members present or represented, provided by a majority of at least two thirds of the votes cast.

4.   An amendment of the charter shall not take effect until after having been set forth in an instrument executed before a civil-law notary. Every board member shall be authorized to have the instrument executed, in accordance with the of the general assembly.

Article 22

Dissolution

1.   The association may be dissolved by a resolution of the general assembly. The provisions of paragraphs 1, 2 and 3 of the foregoing article shall apply mutatis mutandis.

2.   The appropriation of any credit balance after liquidation shall be determined by the general assembly in the resolution to dissolve the association.

Article 23

Standing orders

1.   The general assembly may adopt standing orders.

2.   The standing orders may not be contrary to the law, even where nonmandatory, or with this charter.

Article 24

Affiliated foundation

Sallux is the foundation affiliated to ECPM and will function as its sole European political foundation in accordance with the Regulation (EC) No 1141/2014 of the European Parliament and of the Council on the regulations governing political foundations and the rules regarding their funding.

Annex I

List of Members of the European Christian Political Movement on June 1, 2017

| Full name | English translation | Acronym | Type of membership | Member state |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hayastani Qristonea-Demokratakan Miowt'yown | Christian Democratic Union of Armenia | HQDM | Full membership | Armenia |
| Hrvatski rast | Croatian Growth | HRAST | Full membership | Croatia |
| Eesti Kristlikud Demokraadid | Estionian Christian Democrats | EKD | Full membership | Estonia |
| Parti Chrétien-Démocrate | Christian Democratic Party | PCD | Full membership | France |
| Christian Democratic People’s party | | CDPP | Full membership | Georgia |
| Bündnis C – Christen für Deutschland | Alliance C – Christians for Germanny | Bundnis-C | Full membership | Germany |
| Kristigi Demokratiska Savieniba | Christian Democratic Union | KDS | Full membership | Latvia |
| Partidul Popular Crestin Democrat | Christian Democratic People's party | PPCD | Full membership | Moldova |
| ChristenUnie | Christian Union | CU | Full membership | The Netherlands |
| Staatkundig Gereformeerde Partij | Politically Reformed Party | SGP | Full membership | The Netherlands |
| Prawica Rzeczypospolitej | Right Wing of the Republic | PR | Full membership | Poland |
| Uniunea Bulgara din Banat | Bulgarian Union in Banat | UBB | Full membership | Romania |
| Evangelische Volkspartei | Evangelical People's Party | EVP | Full membership | Switzerland |
| Khrystiyansko Demokratichnyj Soyuz | Christian-Democratic Union | KDS | Full membership | Ukraine |
| Christian Peoples Alliance | | CPA | Full membership | United Kingdom |

Full name

English translation

Acronym

Type of membership

Member state

Hayastani Qristonea-Demokratakan Miowt'yown

Christian Democratic Union of Armenia

HQDM

Full membership

Armenia

Hrvatski rast

Croatian Growth

HRAST

Full membership

Croatia

Eesti Kristlikud Demokraadid

Estionian Christian Democrats

EKD

Full membership

Estonia

Parti Chrétien-Démocrate

Christian Democratic Party

PCD

Full membership

France

Christian Democratic People’s party

CDPP

Full membership

Georgia

Bündnis C – Christen für Deutschland

Alliance C – Christians for Germanny

Bundnis-C

Full membership

Germany

Kristigi Demokratiska Savieniba

Christian Democratic Union

KDS

Full membership

Latvia

Partidul Popular Crestin Democrat

Christian Democratic People's party

PPCD

Full membership

Moldova

ChristenUnie

Christian Union

CU

Full membership

The Netherlands

Staatkundig Gereformeerde Partij

Politically Reformed Party

SGP

Full membership

The Netherlands

Prawica Rzeczypospolitej

Right Wing of the Republic

PR

Full membership

Poland

Uniunea Bulgara din Banat

Bulgarian Union in Banat

UBB

Full membership

Romania

Evangelische Volkspartei

Evangelical People's Party

EVP

Full membership

Switzerland

Khrystiyansko Demokratichnyj Soyuz

Christian-Democratic Union

KDS

Full membership

Ukraine

Christian Peoples Alliance

CPA

Full membership

United Kingdom

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/37

---

Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas importu

(2018/C 34/11)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ir saņēmusi sūdzību, kura atbilst 10. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un kurā apgalvots, ka Argentīnas izcelsmes biodīzeļdegvielas imports tiek subsidēts, tādējādi nodarot kaitējumu (2) Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs”) 2017. gada 18. decembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no biodīzeļdegvielas kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

2.   Izmeklējamais ražojums

Izmeklējamais ražojums ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūtas sintēzes un/vai destilācijas procesā, parasti dēvētas par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumā (“izmeklējamais ražojums”).

3.   Apgalvojums par subsidēšanu

Ražojums, kas saskaņā ar apgalvojumu tiek subsidēts, ir Argentīnas (“attiecīgā Ražojums”), kas saskaņā ar apgalvojumu tiek subsidēts, ir Argentīnas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (TARIC kodi 1516209821, 1516209829 un 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodi 1518009121, 1518009129 un 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kods 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodi 1518009921, 1518009929 un 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodi 2710194321, 2710194329 un 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodi 2710194621, 2710194629 un 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodi 2710194721, 2710194729 un 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARIC kodi 3824999210, 3824999212 un 3824999220), 3826 00 10 un ex 3826 00 90 (TARIC kodi 3826009011, 3826009019 un 3826009030). Šie KN kodi un TARIC kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

Sūdzībā iekļauti pietiekami pierādījumi, ka izmeklējamā ražojuma ražotāji no Argentīnas ir saņēmuši ieguvumu no vairākām Argentīnas valdības piešķirtām subsīdijām.

Subsidēšanas prakse cita starpā ietver:

| i) | valdības nodrošinātās preces un pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, piemēram, sojas pupu nodrošināšana; |
| --- | --- |

i)

valdības nodrošinātās preces un pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo, piemēram, sojas pupu nodrošināšana;

| ii) | valdības veikto preču iepirkumu par atlīdzību, kas ir lielāka par atbilstīgo, un/vai ienākumu vai cenu atbalstu, piemēram, valdības uzliktais pienākums iegādāties biodīzeļdegvielu (biodīzeļdegvielas piegādes nolīgums); |
| --- | --- |

ii)

valdības veikto preču iepirkumu par atlīdzību, kas ir lielāka par atbilstīgo, un/vai ienākumu vai cenu atbalstu, piemēram, valdības uzliktais pienākums iegādāties biodīzeļdegvielu (biodīzeļdegvielas piegādes nolīgums);

| iii) | naudas līdzekļu tiešu nodošanu, piemēram, aizdevumus un eksporta finansējumu ar preferenciāliem nosacījumiem, tostarp Argentīnas Nacionālās bankas (Banco de la Nación Argentina, “BNA”) preferenciālie aizdevumi; un |
| --- | --- |

iii)

naudas līdzekļu tiešu nodošanu, piemēram, aizdevumus un eksporta finansējumu ar preferenciāliem nosacījumiem, tostarp Argentīnas Nacionālās bankas (Banco de la Nación Argentina, “BNA”) preferenciālie aizdevumi; un

| iv) | nesaņemtos vai neiekasētos valdības ieņēmumus, piemēram, paātrinātu amortizāciju attiecībā uz biodīzeļdegvielas ražotājiem saskaņā ar 2006. gada Biodegvielas likumu, atbrīvojums biodīzeļdegvielas ražotājiem no minimālā iespējamā ienākuma nodokļa un tā atlikšana saskaņā ar 2006. gada Biodegvielas likumu, un nodokļu atbrīvojumi vairākās provincēs. |
| --- | --- |

iv)

nesaņemtos vai neiekasētos valdības ieņēmumus, piemēram, paātrinātu amortizāciju attiecībā uz biodīzeļdegvielas ražotājiem saskaņā ar 2006. gada Biodegvielas likumu, atbrīvojums biodīzeļdegvielas ražotājiem no minimālā iespējamā ienākuma nodokļa un tā atlikšana saskaņā ar 2006. gada Biodegvielas likumu, un nodokļu atbrīvojumi vairākās provincēs.

Bez tam sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka iepriekšminētie pasākumi ir subsīdijas, jo tie ietver Argentīnas valdības vai citu Argentīnas un reģionālo varas iestāžu (tostarp valsts iestāžu) finansiālu ieguldījumu un piešķir ieguvumu izmeklējamā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka šīs subsīdijas attiecas tikai uz konkrētiem uzņēmumiem vai nozari vai uzņēmumu grupu, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas. Tādējādi redzams, ka iespējamie subsīdiju apjomi attiecīgajai valstij ir ievērojami.

Ņemot vērā pamatregulas 10. panta 2. un 3. punktu, Komisija ir sagatavojusi ziņojumu par pierādījumu pietiekamību, kurā ietverts visu tādu Komisijas rīcībā esošo pierādījumu novērtējums, uz kuru pamata Komisija sāk izmeklēšanu. Minētais ziņojums atrodams dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.

Komisija patur tiesības izmeklēt citus attiecīgās subsīdijas, kas varētu atklāties izmeklēšanas gaitā.

4.   Apgalvojums par kaitējuma draudiem un cēloņsakarība

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgās valsts kopumā ir palielinājies absolūtos skaitļos un ievērojami audzis tirgus daļas ziņā, kas liecina par importa apjoma būtiska pieauguma iespējamību. Turklāt tiek apgalvots, ka imports ienāk Savienībā par cenām, kurām cita starpā jau ir bijusi negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, pārdošanas apjomiem, tirgus daļu un peļņu.

Turklāt sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus tam, ka Argentīnā ir pietiekami liela brīvā jauda, kas liecina par būtiski lielāka importa apjoma iespējamību.

Turklāt iespējamās subsīdijas raksturo tas, kas tās var izraisīt negatīvu ietekmi uz tirdzniecību.

Turklāt tiek apgalvots, ka subsidēts imports, iespējams, būtiski palielināsies, ņemot vērā neseno antidempinga pasākumu līmeņa samazinājumu, kas vērsti pret izmeklējamā ražojuma importu uz ES (3) un nesen ieviestos kompensācijas pasākumus pret izmeklējamo ražojumu Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”). Tas liecina par iespējamību, ka eksports tiks pārorientēts uz Savienības tirgu, izraisot būtisku subsidētā importa apjoma pieaugumu. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka šī apstākļu maiņa ir skaidri paredzama un nenovēršama. Nenovēršami palielinoties subsidētā importa apjomam, rastos būtisks kaitējums.

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka negodīga importa pieplūduma perspektīva ir galvenais iemesls nenovēršamiem kaitējuma draudiem un ka nav citu faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību.

5.   Procedūra

Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā iesniegta nozares vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 10. pantam.

Izmeklēšanā noteiks, vai izmeklējamais ražojums, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī, tiek subsidēts un vai šis subsidētais imports ir radījis vai draud radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ja konstatējumi būs apstiprinoši, izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu noteikšana nav pret Savienības interesēm.

Argentīnas valdība ir uzaicināta uz apspriešanos.

5.1.   
  Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvers laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrī (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvers laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

5.2.   
  Subsidēšanas noteikšanas procedūra

Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties izmeklējamā ražojuma ražotāji eksportētāji (4) no attiecīgās valsts un attiecīgās valsts iestādes. Iespējami cieši sadarboties ar Komisiju ir aicinātas arī citas personas, kurām Komisija lūgs sniegt attiecīgu informāciju, lai noteiktu, vai pastāv kompensējamas subsīdijas, kas tiek piešķirtas saistībā ar izmeklējamo ražojumu, un kāds ir to apjoms.

5.2.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

Procedūra izmeklējamo ražotāju eksportētāju atlasei attiecīgajā valstī

a)   Atlase

Ņemot vērā, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju skaitu, no pietiekama skaita ražotāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, minētajām personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šā paziņojuma I pielikumā noteikto informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu ražotāju eksportētāju atlasei, tā sazināsies arī ar attiecīgās valsts iestādēm un var sazināties ar visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt izlases izveidei svarīgu informāciju, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir vajadzīga izlase, tad ražotājus eksportētājus var atlasīt, ņemot vērā uz Savienību eksportēto lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams izmeklēt. Visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecīgās valsts iestādēm un ražotāju eksportētāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un attiecīgās valsts iestādēm.

Visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi, būs jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Neskarot pamatregulas 28. panta piemērošanu, uzņēmumi, kuri piekrituši iespējamai iekļaušanai izlasē, taču tajā nav iekļauti, tiks uzskatīti par uzņēmumiem, kas sadarbojās (“izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās”). Neskarot šā punkta b) apakšpunktu, kompensācijas maksājums, kuru varētu piemērot importam, ko veikuši izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nepārsniegs vidējos svērtos subsidēšanas apjomus, kuri noteikti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem (5).

b)   Individuālais kompensējamās subsīdijas apjoms izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem

Ievērojot pamatregulas 27. panta 3. punktu, izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, var pieprasīt, lai Komisija tiem noteiktu individuālu subsīdiju apjomu. Ražotājiem eksportētājiem, kuri vēlas pieprasīt individuālu subsīdiju apjomu, jāpieprasa anketa un pienācīgi aizpildīta tā jānosūta atpakaļ 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

Tomēr ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasa noteikt individuālu subsīdiju apjomu, jāzina, ka Komisija tik un tā var pieņemt lēmumu atteikties no individuālā subsīdiju apjoma noteikšanas, ja, piemēram, ražotāju eksportētāju skaits ir tik liels, ka šāda noteikšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un kavētu laikus pabeigt izmeklēšanu.

5.2.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem
   (6)
   (7)

Šajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties nesaistīti importētāji, kas importē izmeklējamo ražojumu no attiecīgās valsts Savienībā.

Ņemot vērā, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo nesaistīto importētāju skaitu, no pietiekama skaita nesaistīto importētāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šā paziņojuma II pielikumā noteikto informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu nesaistītu importētāju atlasei, tā var arī sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt izlases izveidei svarīgu informāciju, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir vajadzīga izlase, tad importētājus var atlasīt, ņemot vērā Savienībā pārdoto attiecīgās valsts izcelsmes izmeklējamā ražojuma lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. Visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem un importētāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un visām zināmajām importētāju apvienībām. Šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

5.3.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra un izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, un objektīvi pārbauda gan subsidētā importa apjomu un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties Savienības ražotāji, kas ražo izmeklējamo ražojumu.

Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Ņemot vērā, ka šajā procedūrā ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase notiek saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija atrodama dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas iepazīties ar dokumentiem (tādēļ tām jāsazinās ar Komisiju – kontaktinformācija norādīta 5.7. punktā). Citiem Savienības ražotājiem (vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā), kuri uzskata, ka viņi būtu jāiekļauj izlasē, ir jāsazinās ar Komisiju 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt citu izlases izveidei svarīgu informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Visiem zināmajiem Savienības ražotājiem un/vai ražotāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlase iekļautajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām. Šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

5.4.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēta subsidēšana un tās izraisīts kaitējums, saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tiks pieņemts lēmums par to, vai antisubsidēšanas pasākumu pieņemšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Savienības ražotāji, importētāji un apvienības, kas tos pārstāv, lietotāji un apvienības, kas tos pārstāv, un organizācijas, kas pārstāv patērētājus, tiek aicinātas pieteikties 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Lai piedalītos izmeklēšanā, organizācijām, kas pārstāv patērētājus, šajā pašā termiņā jāparāda, ka starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu pastāv objektīva saikne.

Personas, kas piesakās iepriekš minētajā termiņā, 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, var sniegt Komisijai informāciju par Savienības interesēm. Šo informāciju var sniegt brīvā formā vai aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Visa informācija, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 31. pantu, tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniegšanas brīdī būs pamatota ar faktiem.

5.5.   
  Cita rakstiski sniedzama informācija

Visas ieinteresētās personas ar šo ir aicinātas, ievērojot šā paziņojuma noteikumus, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un pierādījumiem, kas to pamato, jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.6.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar attiecīgajām personām.

5.7.   
  Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas nepārprotami ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Limited” (8). Personas, kas šīs izmeklēšanas gaitā iesniedz informāciju, ir aicinātas pamatot savu lūgumu saglabāt konfidencialitāti.

Personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 29. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību.

Ja persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nenorāda pamatotu iemeslu, kāpēc tā lūdz saglabāt konfidencialitāti, vai nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formātā un kvalitātē, Komisija šādu konfidenciālu informāciju var neņemt vērā, ja vien no uzticamiem avotiem nevar pietiekami pierādīt, ka informācija ir pareiza.

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieteikumus (tostarp skenētās pilnvaras un izziņas) iesniegt pa e-pastu, savukārt liela apjoma atbildes – CD-ROM vai DVD, ko iesniedz personīgi vai nosūta pa pastu ar ierakstītu vēstuli. Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.

Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un ir jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Iepriekšminētajās instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajām personām ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, tostarp principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: |
| subsīdija: TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu |
| kaitējums: TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts:

subsīdija: TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu

kaitējums: TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu

6.   Nesadarbošanās

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 28. pantu pagaidu vai galīgus apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 28. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt Tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību.

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

8.   Izmeklēšanas grafiks

Ievērojot pamatregulas 11. panta 9. punktu, izmeklēšana tiks pabeigta 13 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu pasākumus var noteikt ne vēlāk kā deviņu mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9).

---

(1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

(2)  Vispārīgais termins “kaitējums” nozīmē būtisku kaitējumu un būtiska kaitējuma draudus vai ražošanas nozares veidošanās būtisku aizkavēšanu, kā izklāstīts pamatregulas 2. panta d) punktā.

(3)  OV L 239, 19.9.2017., 9. lpp.

(4)  Ražotājs eksportētājs ir attiecīgās valsts uzņēmums, kas ražo izmeklējamo ražojumu un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē to uz Savienības tirgu, ieskaitot visus saistītos uzņēmumus, kuri piedalās izmeklējamā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā.

(5)  Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu neņem vērā ne nulles un minimālos kompensējamo subsīdiju apjomus, ne arī kompensējamo subsīdiju apjomus, kas noteikti apstākļos, kuri minēti pamatregulas 28. pantā.

(6)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas I pielikums. Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.), divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieve; ii) tēvs vai māte un bērns; iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa; iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns; v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns; vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla; vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.), “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības.

(7)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar citiem šīs izmeklēšanas aspektiem, ne tikai subsidēšanas konstatēšanu.

(8)  Dokuments, kuram ir norāde “Limited”, ir konfidenciāls saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 12. pantu PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(9)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

I PIELIKUMS

Image

☐ “Limited” version (Ierobežota piekļuve) (1)

☐ Version “For inspection by interested parties” (Pieejams ieinteresētajām personām)

(atzīmēt attiecīgo aili)

ANTISUBSIDĒŠANAS PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ ARGENTĪNAS IZCELSMES BIODĪZEĻDEGVIELAS IMPORTU

INFORMĀCIJA RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU ATLASEI ARGENTĪNĀ

Šī veidlapa ir paredzēta, lai palīdzētu Argentīnas ražotājiem eksportētājiem sniegt atlasei nepieciešamu informāciju, kas paredzēta paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.1. punktā.

Gan informācija, kam piekļuve ierobežota, gan ieinteresētajām personām pieejamā informācija jānosūta Komisijai uz e-pastu TRADE-AS644-BIODIESEL-SUBSIDY@ec.europa.eu

1. IDENTITĀTE UN KONTAKTINFORMĀCIJA

Norādiet šādu informāciju par uzņēmumu:

Uzņēmuma nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasta adrese

Tālrunis

Tīmekļa vietne

2. APGROZĪJUMS UN PĀRDOŠANAS APJOMS

Par izmeklēšanas periodu (no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim) attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu definēto biodīzeļdegvielu uzņēmuma uzskaites valūtā norādiet jūsu uzņēmumā ražotās biodīzeļdegvielas pārdošanas apgrozījumu (pārdošanas apjoms eksportam uz Savienību, uz katru no 28 dalībvalstīm (2) atsevišķi un kopā, un pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū), kā arī attiecīgo svaru vai apjomu. Norādiet izmantoto valūtu.

Tonnas

Vērtība uzskaites valūtā

Norādiet lietoto valūtu

Izmeklējamā ražojuma eksporta pārdošanas apjoms uz Savienību, uz katru no 28 dalībvalstīm atsevišķi un kopā

Kopā:

Norādiet katru dalībvalsti (1):

Eksporta pārdošanas apjoms uz citiem galamērķiem ārpus ES

Kopā:

Norādīt katru valsti:

Izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū

(1) Ja vajadzīgs, pievienojiet papildu ailes.

(1) Dokuments tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 29. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.), un 12. pantu PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

(2) Eiropas Savienības 28 dalībvalstis ir: Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

Image

3. JŪSU UZŅĒMUMA UN SAISTĪTO UZŅĒMUMU DARBĪBAS (1)

Precīzi aprakstiet jūsu uzņēmuma un visu to saistīto uzņēmumu (lūdzu, norādiet tos un to saistību ar jūsu uzņēmumu) darbības, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū). Šādas darbības varētu būt izmeklējamā ražojuma pirkšana vai ražošana uz apakšlīguma pamata vai izmeklējamā ražojuma apstrāde vai tirdzniecība.

Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta

Darbības

Saistība

4. CITA INFORMĀCIJA

Lūdzam iesniegt Komisijai uzņēmuma gada pārskatu un/vai gada pārskatu par 2016. gadu (spāņu valodā un, ja pieejams, angļu valodā).

Lūdzam sniegt visu citu attiecīgo informāciju, kas, pēc uzņēmuma ieskata, varētu būt noderīga Komisijai, veidojot izlasi.

5. INDIVIDUĀLĀ SUBSĪDIJAS STARPĪBA

Uzņēmums paziņo, ka gadījumā, ja tas netiek iekļauts izlasē, tad vēlas saņemt aizpildīšanai anketu, lai pieprasītu individuālu subsīdijas starpību.

☐ Jā

☐ Nē

6. APLIECINĀJUMS

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautam uzņēmumam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiek uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tiek pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šim uzņēmumam var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tas būtu sadarbojies.

Pilnvarotās amatpersonas paraksts:

Pilnvarotās amatpersonas vārds, uzvārds un amats:

Datums:

(1) Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.), divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva; ii) tēvs vai māte un bērns; iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa; iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns; v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns; vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla; vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.), “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības.

---

II PIELIKUMS

Image

☐ “Limited” version (Ierobežota piekļuve) (1)

☐ Version “For inspection by interested parties” (Pieejams ieinteresētajām personām)

(atzīmēt attiecīgo aili)

ANTISUBSIDĒŠANAS PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ ARGENTĪNAS IZCELSMES BIODĪZEĻDEGVIELAS IMPORTU

INFORMĀCIJA NESAISTĪTU IMPORTĒTĀJU ATLASEI

Šī veidlapa ir paredzēta, lai palīdzētu nesaistītiem importētājiem sniegt informāciju, kas nepieciešama paziņojuma par procedūras sākšanu 5.2.2. punktā minētajai atlasei.

Gan informācija, kam piekļuve ierobežota, gan ieinteresētajām personām pieejamā informācija jānosūta Komisijai uz e-pastu TRADE-AS644-BIODIESEL-INJURY@ec.europa.eu

1. IDENTITĀTE UN KONTAKTINFORMĀCIJA

Norādiet šādu informāciju par uzņēmumu:

Uzņēmuma nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasta adrese

Tālrunis

Tīmekļa vietne

2. APGROZĪJUMS UN PĀRDOŠANAS APJOMS

Par izmeklēšanas periodu (no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim) norādiet uzņēmuma kopējo apgrozījumu euro (EUR) un apgrozījumu, svaru vai apjomu importam Savienībā (2) un tālākpārdošanai Savienības tirgū pēc importēšanas no Argentīnas paziņojumā par procedūras sākšanu definētajai biodīzeļdegvielai, kā arī attiecīgo svaru un apjomu.

Tonnas

Vērtība euro (EUR)

Kopējais uzņēmuma apgrozījums euro (EUR)

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Argentīnas

Izmeklējamā ražojuma tālākpārdošana Savienības tirgū pēc importēšanas no Argentīnas

(1) Dokuments tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 29. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.), un 12. pantu PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

(2) Eiropas Savienības 28 dalībvalstis ir: Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

Image

3. JŪSU UZŅĒMUMA UN SAISTĪTO UZŅĒMUMU DARBĪBAS (1)

Precīzi aprakstiet uzņēmuma un visu to saistīto uzņēmumu (lūdzu, norādiet tos un to saistību ar jūsu uzņēmumu) darbības, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū). Šādas darbības varētu būt izmeklējamā ražojuma pirkšana vai ražošana uz apakšlīguma pamata vai izmeklējamā ražojuma apstrāde vai tirdzniecība.

Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta

Darbības

Saistība

4. CITA INFORMĀCIJA

Lūdzam sniegt visu citu attiecīgo informāciju, kas, pēc uzņēmuma ieskata, varētu būt noderīga Komisijai, veidojot izlasi.

5. APLIECINĀJUMS

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautam uzņēmumam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiek uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā.

Pilnvarotās amatpersonas paraksts:

Pilnvarotās amatpersonas vārds, uzvārds un amats:

Datums:

(1) Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.), divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva; ii) tēvs vai māte un bērns; iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa; iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns; v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns; vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla; vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.), “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/48

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8804 – Bain Capital / Fedrigoni)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 34/12)

| 1. | Komisija 2018. gada 24. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu.
  Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:






  — | Bain Capital Investors LLC (“Bain Capital”) (Amerikas Savienotās Valstis), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija 2018. gada 24. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

—

Bain Capital Investors LLC (“Bain Capital”) (Amerikas Savienotās Valstis),

| — | Fedrigoni SpA (“Fedrigoni”) (Itālija) |
| --- | --- |

—

Fedrigoni SpA (“Fedrigoni”) (Itālija)

Bain Capital Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Fedrigoni.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Bain Capital ir privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas veic ieguldījumus uzņēmumos dažādās nozarēs, tai skaitā informācijas tehnoloģijas, veselības aprūpes, mazumtirdzniecības un patēriņa produktu, komunikāciju, finanšu un rūpnieciskās ražošanas nozarēs, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Bain Capital ir privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas veic ieguldījumus uzņēmumos dažādās nozarēs, tai skaitā informācijas tehnoloģijas, veselības aprūpes, mazumtirdzniecības un patēriņa produktu, komunikāciju, finanšu un rūpnieciskās ražošanas nozarēs,

| — | Fedrigoni ir Itālijas sabiedrība, kas nodarbojas ar dažādu veidu papīra, tai skaitā zīmēšanas papīra un krītotā papīra, aizsardzības papīra un tā risinājumu (piemēram, papīrs banknošu un tirgojamu vērtspapīru izgatavošanai un to drošības elementi), pašlīmējošu uzlīmju un kancelejas preču ražošanu un pārdošanu. |
| --- | --- |

—

Fedrigoni ir Itālijas sabiedrība, kas nodarbojas ar dažādu veidu papīra, tai skaitā zīmēšanas papīra un krītotā papīra, aizsardzības papīra un tā risinājumu (piemēram, papīrs banknošu un tirgojamu vērtspapīru izgatavošanai un to drošības elementi), pašlīmējošu uzlīmju un kancelejas preču ražošanu un pārdošanu.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.
  Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:
  M.8804 – Bain Capital / Fedrigoni

  Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:





  E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.8804 – Bain Capital / Fedrigoni

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/50

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8775 – Shell/Impello)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 34/13)

| 1. | Komisija 2018. gada 22. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu.
  Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:






  — | Shell Petroleum Company Limited (“Shell Petroleum”, Apvienotā Karaliste), kas pieder Shell Group uzņēmumiem, kurus kontrolē Royal Dutch Shell plc(“Shell”, Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija 2018. gada 22. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

—

Shell Petroleum Company Limited (“Shell Petroleum”, Apvienotā Karaliste), kas pieder Shell Group uzņēmumiem, kurus kontrolē Royal Dutch Shell plc(“Shell”, Apvienotā Karaliste),

| — | Impello Limited (“Impello”, Apvienotā Karaliste). |
| --- | --- |

—

Impello Limited (“Impello”, Apvienotā Karaliste).

Shell Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Impello.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Shell
  : pasaules mēroga enerģētikas un naftas ķīmijas produktu uzņēmumu grupa, kuras darbības jomas ir naftas un gāzes izpēte, ieguve, ražošana, tirdzniecība un pārvadāšana, kā arī atjaunojamo enerģijas avotu projekti. Shell darbības joma ietver arī elektroenerģijas un gāzes tirdzniecību biržā, elektroenerģijas un gāzes vairumtirdzniecības piegādes, tostarp Apvienotajā Karalistē un Vācijā,
  —   
  Impello
  : neatkarīgs enerģijas piegādātājs mājsaimniecībām Apvienotajā Karalistē un Vācijā (pazīstams kā First Utility). |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Shell
  : pasaules mēroga enerģētikas un naftas ķīmijas produktu uzņēmumu grupa, kuras darbības jomas ir naftas un gāzes izpēte, ieguve, ražošana, tirdzniecība un pārvadāšana, kā arī atjaunojamo enerģijas avotu projekti. Shell darbības joma ietver arī elektroenerģijas un gāzes tirdzniecību biržā, elektroenerģijas un gāzes vairumtirdzniecības piegādes, tostarp Apvienotajā Karalistē un Vācijā,

—   
  Impello
  : neatkarīgs enerģijas piegādātājs mājsaimniecībām Apvienotajā Karalistē un Vācijā (pazīstams kā First Utility).

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.
  Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:
  M.8775 – Shell/Impello

  Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:





  E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fakss +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.8775 – Shell/Impello

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 31.1.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/51

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8783 – Repsol/Kia/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 34/14)

| 1. | Komisija 2018. gada 24. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu.
  Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:






  — | Repsol Comercial de Productos Petrolíferos, SA (“Repsol”, Spānija), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija 2018. gada 24. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

—

Repsol Comercial de Productos Petrolíferos, SA (“Repsol”, Spānija),

| — | Kis Motors Iberia, SLU (“Kia”, Spānija). |
| --- | --- |

—

Kis Motors Iberia, SLU (“Kia”, Spānija).

Repsol un Kia Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību, kas veido pilnfunkciju kopuzņēmumu (“JV”).

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Repsol
  : biržā kotēts integrēts enerģētikas uzņēmums,
  —   
  Kia
  : automobiļu izplatīšana Spānijā. Kia ir pilnībā piederošs meitasuzņēmums uzņēmumam Kia Motors Company, kas ir Kia Group kontrolakciju sabiedrība, kuru faktiski kontrolē Hyundai Motor Company,
  —   
  JV
  : automobiļu koplietošanas uzņēmums Madridē. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Repsol
  : biržā kotēts integrēts enerģētikas uzņēmums,

—   
  Kia
  : automobiļu izplatīšana Spānijā. Kia ir pilnībā piederošs meitasuzņēmums uzņēmumam Kia Motors Company, kas ir Kia Group kontrolakciju sabiedrība, kuru faktiski kontrolē Hyundai Motor Company,

—   
  JV
  : automobiļu koplietošanas uzņēmums Madridē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.
  Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:
  M.8783 – Repsol/Kia/JV

  Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:





  E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.8783 – Repsol/Kia/JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---