# Euroopa Liidu C 134/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.134.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide14. mai 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.134.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 134

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide14. mai 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 134/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 134/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 134/02 | Euro vahetuskurss | 6 |
| 2013/C 134/03 | Euro vahetuskurss | 7 |
| 2013/C 134/04 | Euro vahetuskurss | 8 |
| 2013/C 134/05 | Komisjoni deklaratsioon oma ülesannete kohta kontrollida tippdomeeni .eu korraldamist, haldamist ja juhtimist registri poolt | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 134/02

Euro vahetuskurss

6

2013/C 134/03

Euro vahetuskurss

7

2013/C 134/04

Euro vahetuskurss

8

2013/C 134/05

Komisjoni deklaratsioon oma ülesannete kohta kontrollida tippdomeeni .eu korraldamist, haldamist ja juhtimist registri poolt

9

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 134/06 | Osalemiskutse tippdomeeni .eu registri väljavalimiseks | 10 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 134/07 | Teade selliste dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes ja mida on laiendatud Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte | 34 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 134/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 37 |
| 2013/C 134/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6930 – KKR/SMCP) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 38 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 134/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 39 |
| 2013/C 134/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 49 |
| 2013/C 134/12 | Kaebuse CHAP(2012) 1860 menetlemise lõpetamine | 53 |
| 2013/C 134/13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 54 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 134/06

Osalemiskutse tippdomeeni .eu registri väljavalimiseks

10

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 134/07

Teade selliste dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes ja mida on laiendatud Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte

34

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 134/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

37

2013/C 134/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6930 – KKR/SMCP) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

38

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 134/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

39

2013/C 134/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

49

2013/C 134/12

Kaebuse CHAP(2012) 1860 menetlemise lõpetamine

53

2013/C 134/13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 134/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.3.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33663 (11/N) |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Świętokrzyskie | Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pomoc na restrukturyzację dla PKS w Ostrowcu Świętokrzyskim SA – Restructuring Aid to PKS in OS |
| Õiguslik alus | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 1 pkt 2 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.3.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33663 (11/N)

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Świętokrzyskie

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pomoc na restrukturyzację dla PKS w Ostrowcu Świętokrzyskim SA – Restructuring Aid to PKS in OS

Õiguslik alus

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 1 pkt 2

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5 |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5

| 3) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców |
| --- | --- |

3)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców

Meetme liik

Erakorraline abi

Przedsiębiorstwo Komunikacji Samochodowej w Ostrowcu Świętokrzyskim SA

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 5,20 PLN (miljonites)

Abi osatähtsus

49,49 %

Kestus

1.1.2010–31.12.2012

Majandusharud

Sõitjate muu mujal liigitamata maismaavedu, mootorkütuse jaemüük spetsialiseeritud kauplustes

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministerstwo Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Ministerstwo Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.2.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35389 (13/N) |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aide au sauvetage en faveur du Crédit immobilier de France (CIF) — Garanties — France |
| Õiguslik alus | Article 108 de la loi no 2012-1509 du 29 décembre 2012 de finances pour 2013 |
| Meetme liik | Üksiktoetus | Groupe CIF |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete päästmine |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Üldeelarve: 18 000 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Finants- ja kindlustustegevus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministère de l'économie (France) |
| 139 rue de Bercy |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.2.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35389 (13/N)

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aide au sauvetage en faveur du Crédit immobilier de France (CIF) — Garanties — France

Õiguslik alus

Article 108 de la loi no 2012-1509 du 29 décembre 2012 de finances pour 2013

Meetme liik

Üksiktoetus

Groupe CIF

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete päästmine

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Üldeelarve: 18 000 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Finants- ja kindlustustegevus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministère de l'économie (France)

139 rue de Bercy

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.4.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35529 (12/N) |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | — | Segapiirkonnad |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Novela nařízení vlády č. 288/2002 Sb., kterým se stanoví pravidla poskytování dotací na podporu knihoven, v platném znění |
| Õiguslik alus | Návrh nařízení vlády, kterým se mění nařízení vlády č. 288/2002 Sb., kterým se stanoví pravidla poskytování dotací na podporu knihoven, ve znění nařízení vlády č. 235/2005 Sb. |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Kultuur, koolitus, kultuuripärandi säilitamine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Aastaeelarve: 10 CZK (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 70 % – meede ei kujuta endast abi |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Raamatukogude ja arhiivide tegevus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo kultury |
| Maltézské nám. 471/1 |
| 118 11 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.4.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35529 (12/N)

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

—

Segapiirkonnad

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Novela nařízení vlády č. 288/2002 Sb., kterým se stanoví pravidla poskytování dotací na podporu knihoven, v platném znění

Õiguslik alus

Návrh nařízení vlády, kterým se mění nařízení vlády č. 288/2002 Sb., kterým se stanoví pravidla poskytování dotací na podporu knihoven, ve znění nařízení vlády č. 235/2005 Sb.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Kultuur, koolitus, kultuuripärandi säilitamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Aastaeelarve: 10 CZK (miljonites)

Abi osatähtsus

70 % – meede ei kujuta endast abi

Kestus

—

Majandusharud

Raamatukogude ja arhiivide tegevus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo kultury

Maltézské nám. 471/1

118 11 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 1.3.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35894 (12/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Berlin | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Verlängerung der Beihilfenregelung „Liquiditätsfonds II Berlin“ (Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Schwierigkeiten — Land Berlin) |
| Õiguslik alus | Richtlinie für den Liquiditätsfonds II Berlin |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete päästmine |
| Abi vorm | Sooduslaen |
| Eelarve | | Üldeelarve: 15 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

1.3.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35894 (12/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Berlin

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Verlängerung der Beihilfenregelung „Liquiditätsfonds II Berlin“ (Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Schwierigkeiten — Land Berlin)

Õiguslik alus

Richtlinie für den Liquiditätsfonds II Berlin

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete päästmine

Abi vorm

Sooduslaen

Eelarve

Üldeelarve: 15 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 2,50 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 2,50 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.10.2013–30.9.2019

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Investitionsbank Berlin |
| --- |
| Bundesallee 210 |
| 10719 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Investitionsbank Berlin

Bundesallee 210

10719 Berlin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.2.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35973 (12/N) |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Kaernten | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Weitere Änderung der Richtlinie „Unternehmenserhaltende Maßnahmen“ des Landes Kärnten |
| Õiguslik alus | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG) und Allgemeine Geschäftsbedingungen KWF (AGB) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Otsetoetus, muu, sooduslaen |
| Eelarve | | Üldeelarve: 4 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.2.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35973 (12/N)

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Kaernten

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Weitere Änderung der Richtlinie „Unternehmenserhaltende Maßnahmen“ des Landes Kärnten

Õiguslik alus

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG) und Allgemeine Geschäftsbedingungen KWF (AGB)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Otsetoetus, muu, sooduslaen

Eelarve

Üldeelarve: 4 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 1,80 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 1,80 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

75 %

Kestus

20.2.2013–31.12.2014

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Kärnter Wirtschaftsförderungsfonds |
| --- |
| Heuplatz 2 |
| 9020 Klagenfurt |
| ÖSTERREICH |

Kärnter Wirtschaftsförderungsfonds

Heuplatz 2

9020 Klagenfurt

ÖSTERREICH

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/6

---

Euro vahetuskurss (1)

9. mai 2013

2013/C 134/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3142 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,8 |
| DKK | Taani kroon | 7,4535 |
| GBP | Inglise nael | 0,84435 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5395 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,229 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5485 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,792 |
| HUF | Ungari forint | 293,13 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7001 |
| PLN | Poola zlott | 4,1262 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3253 |
| TRY | Türgi liir | 2,3583 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2858 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3189 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1977 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,553 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6144 |
| KRW | Korea vonn | 1 434,42 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,8038 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0572 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5713 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 780,74 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9084 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,669 |
| RUB | Vene rubla | 40,93 |
| THB | Tai baat | 38,664 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6356 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,7546 |
| INR | India ruupia | 71,336 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3142

JPY

Jaapani jeen

129,8

DKK

Taani kroon

7,4535

GBP

Inglise nael

0,84435

SEK

Rootsi kroon

8,5395

CHF

Šveitsi frank

1,229

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5485

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,792

HUF

Ungari forint

293,13

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7001

PLN

Poola zlott

4,1262

RON

Rumeenia leu

4,3253

TRY

Türgi liir

2,3583

AUD

Austraalia dollar

1,2858

CAD

Kanada dollar

1,3189

HKD

Hongkongi dollar

10,1977

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,553

SGD

Singapuri dollar

1,6144

KRW

Korea vonn

1 434,42

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,8038

CNY

Hiina jüaan

8,0572

HRK

Horvaatia kuna

7,5713

IDR

Indoneesia ruupia

12 780,74

MYR

Malaisia ringit

3,9084

PHP

Filipiini peeso

53,669

RUB

Vene rubla

40,93

THB

Tai baat

38,664

BRL

Brasiilia reaal

2,6356

MXN

Mehhiko peeso

15,7546

INR

India ruupia

71,336

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/7

---

Euro vahetuskurss (1)

10. mai 2013

2013/C 134/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2988 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,94 |
| DKK | Taani kroon | 7,455 |
| GBP | Inglise nael | 0,8443 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5511 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,243 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,526 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,808 |
| HUF | Ungari forint | 293,18 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6998 |
| PLN | Poola zlott | 4,1435 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3298 |
| TRY | Türgi liir | 2,3403 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2978 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3113 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0793 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5623 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,607 |
| KRW | Korea vonn | 1 436,5 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,8092 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9782 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5713 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 645,9 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,8799 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,44 |
| RUB | Vene rubla | 40,745 |
| THB | Tai baat | 38,678 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6244 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,6689 |
| INR | India ruupia | 71,311 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2988

JPY

Jaapani jeen

131,94

DKK

Taani kroon

7,455

GBP

Inglise nael

0,8443

SEK

Rootsi kroon

8,5511

CHF

Šveitsi frank

1,243

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,526

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,808

HUF

Ungari forint

293,18

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6998

PLN

Poola zlott

4,1435

RON

Rumeenia leu

4,3298

TRY

Türgi liir

2,3403

AUD

Austraalia dollar

1,2978

CAD

Kanada dollar

1,3113

HKD

Hongkongi dollar

10,0793

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5623

SGD

Singapuri dollar

1,607

KRW

Korea vonn

1 436,5

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,8092

CNY

Hiina jüaan

7,9782

HRK

Horvaatia kuna

7,5713

IDR

Indoneesia ruupia

12 645,9

MYR

Malaisia ringit

3,8799

PHP

Filipiini peeso

53,44

RUB

Vene rubla

40,745

THB

Tai baat

38,678

BRL

Brasiilia reaal

2,6244

MXN

Mehhiko peeso

15,6689

INR

India ruupia

71,311

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/8

---

Euro vahetuskurss (1)

13. mai 2013

2013/C 134/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2973 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,01 |
| DKK | Taani kroon | 7,4534 |
| GBP | Inglise nael | 0,84410 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5702 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2404 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5330 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,844 |
| HUF | Ungari forint | 293,33 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6998 |
| PLN | Poola zlott | 4,1555 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3239 |
| TRY | Türgi liir | 2,3450 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3003 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3092 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0689 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5662 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6090 |
| KRW | Korea vonn | 1 442,78 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,7993 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9742 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5615 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 634,69 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,8890 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,387 |
| RUB | Vene rubla | 40,6380 |
| THB | Tai baat | 38,504 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6147 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,7077 |
| INR | India ruupia | 71,0113 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2973

JPY

Jaapani jeen

132,01

DKK

Taani kroon

7,4534

GBP

Inglise nael

0,84410

SEK

Rootsi kroon

8,5702

CHF

Šveitsi frank

1,2404

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5330

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,844

HUF

Ungari forint

293,33

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6998

PLN

Poola zlott

4,1555

RON

Rumeenia leu

4,3239

TRY

Türgi liir

2,3450

AUD

Austraalia dollar

1,3003

CAD

Kanada dollar

1,3092

HKD

Hongkongi dollar

10,0689

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5662

SGD

Singapuri dollar

1,6090

KRW

Korea vonn

1 442,78

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,7993

CNY

Hiina jüaan

7,9742

HRK

Horvaatia kuna

7,5615

IDR

Indoneesia ruupia

12 634,69

MYR

Malaisia ringit

3,8890

PHP

Filipiini peeso

53,387

RUB

Vene rubla

40,6380

THB

Tai baat

38,504

BRL

Brasiilia reaal

2,6147

MXN

Mehhiko peeso

15,7077

INR

India ruupia

71,0113

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/9

---

Komisjoni deklaratsioon oma ülesannete kohta kontrollida tippdomeeni .eu korraldamist, haldamist ja juhtimist registri poolt (1)

2013/C 134/05

Aeg-ajalt võib komisjon anda registrile juhiseid, et tagada lepingu nõuetekohane täitmine kooskõlas peamiste põhimõtteliste nõuetega, mida on nimetatud Euroopa Liidu ja tippdomeeni .eu registri vahelise teenuste kontsessioonilepingu tehnilises lisas.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. aprilli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 733/2002 (tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta) artikli 3 lõike 1 punkt c (EÜT L 113, 30.4.2002, lk 1).

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/10

---

OSALEMISKUTSE TIPPDOMEENI .eu REGISTRI VÄLJAVALIMISEKS

2013/C 134/06

1.   Taust

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 733/2002 tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta võeti vastu 22. aprillil 2002. See avaldati ja jõustus 30. aprillil 2002 (1). Kõnealuse määruse kohaselt määrab Euroopa Komisjon tippdomeeni registri, mille ülesanne on tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine. Määruse artiklis 2 on register määratletud kui „üksus, mille ülesanne on tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine, sealhulgas asjaomaste andmebaaside ja seonduvate avalike päringuteenuste pidamine, domeeninimede registreerimine, domeeninimede registri pidamine, tippdomeeni nimeserverite töö tagamine ning tippdomeeni tsoonifailide levitamine”.

Lisaks võeti 28. aprillil 2004 vastu määrus (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted. See avaldati ja jõustus 30. aprillil 2004 (2). Kõnealust määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 560/2009. Kõnealuse määruse põhjenduses 1 on sätestatud, et „register peab olema mittetulundusorganisatsioon, mis töötab ja osutab teenuseid kulusid katval alusel ning sobiva hinnaga”.

3. septembril 2002 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud osalemiskutse (C 208/08) järel määrati komisjoni 21. mai 2003. aasta otsusega 2003/375/EÜ (3) (tippdomeeni .eu registri määramise kohta) EURID (European Registry for Internet Domains – Euroopa internetidomeenide register) üksuseks, kellele usaldatakse tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine. Komisjoni ja tippdomeeni .eu registri väljavalitud haldaja (EURid) vaheline esialgne leping allkirjastati 12. oktoobril 2004 viieks aastaks ning seda uuendati 2009. aastal veel viieks aastaks. Seega lõppeb praegu kehtiv leping 12. oktoobril 2014.

Käesoleva osalemiskutse eesmärk on saada taotlusi organisatsioonidelt, kes sooviksid kandideerida registri väljavalimise menetluses seoses tippdomeeni .eu tulevase haldamisega. Valikumenetlus põhineb avatud osalemiskutsel ning objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetel.

Registri omadused ja ülesanded on esitatud määruse artiklites 3, 4 ja 5. Eelkõige soovib komisjon osutada tähelepanu järgmisele:

„Artikkel 3

2.   Register on mittetulunduslik organisatsioon, mis luuakse liikmesriigi õigusaktide kohaselt ning mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht ja põhitegevuskoht on ühenduses.

3.   Komisjoni eelneval nõusolekul sõlmib register asjakohase lepingu geograafilise tippdomeeni .eu temale eraldamise kohta.

4.   Tippdomeeni .eu register ise registripidajana [tsiteeritavas määruses: registreerijana] ei tegutse.

Artikkel 4

1.   Register järgib käesoleva määrusega ette nähtud eeskirju, poliitikat ja menetluskorda ning artiklis 3 osutatud lepinguid. Register tegutseb läbipaistvate ning mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

2.   Registri kohustused on:

| a) | tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine üldistes huvides ning kvaliteedi, tõhususe, usaldusväärsuse ja juurdepääsetavuse põhimõtteid silmas pidades; |
| --- | --- |

a)

tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine üldistes huvides ning kvaliteedi, tõhususe, usaldusväärsuse ja juurdepääsetavuse põhimõtteid silmas pidades;

| b) | akrediteeritud registripidajate [tsiteeritavas määruses: registreerijate] vahendusel domeeninimede registreerimine tippdomeeni .eu alla, kui seda taotleb






  i) | ettevõtja, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on ühenduses,
  või |
| --- | --- | --- |

b)

akrediteeritud registripidajate [tsiteeritavas määruses: registreerijate] vahendusel domeeninimede registreerimine tippdomeeni .eu alla, kui seda taotleb

i)

ettevõtja, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on ühenduses,

või

| ii) | iorganisatsioon, mille asukoht on ühenduses, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide kohaldamist,
  või |
| --- | --- |

ii)

iorganisatsioon, mille asukoht on ühenduses, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide kohaldamist,

või

| iii) | füüsiline isik, kelle peamine elukoht on ühenduses; |
| --- | --- |

iii)

füüsiline isik, kelle peamine elukoht on ühenduses;

| c) | tehtud kulutustega otseselt seotud lõivude kehtestamine; |
| --- | --- |

c)

tehtud kulutustega otseselt seotud lõivude kehtestamine;

| d) | vaidluste kohtuvälise lahendamise poliitika elluviimine, mille aluseks on kulude korvamine ning domeeninimede valdajate vaheliste nimeõigustega, sh intellektuaalomandi õigustega seotud vaidluste ning registri üksikotsustega seotud vaidluste kiire lahendamine. Nimetatud poliitika võetakse vastu kooskõlas artikli 5 lõikega 1, võttes arvesse Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) soovitusi. See poliitika annab asjassepuutuvatele pooltele nõuetekohased protseduurilised tagatised ning selle kohaldamine ei mõjuta võimalikke kohtumenetlusi; |
| --- | --- |

d)

vaidluste kohtuvälise lahendamise poliitika elluviimine, mille aluseks on kulude korvamine ning domeeninimede valdajate vaheliste nimeõigustega, sh intellektuaalomandi õigustega seotud vaidluste ning registri üksikotsustega seotud vaidluste kiire lahendamine. Nimetatud poliitika võetakse vastu kooskõlas artikli 5 lõikega 1, võttes arvesse Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) soovitusi. See poliitika annab asjassepuutuvatele pooltele nõuetekohased protseduurilised tagatised ning selle kohaldamine ei mõjuta võimalikke kohtumenetlusi;

| e) | tippdomeeni .eu registripidajate [tsiteeritavas määruses: registreerijate] akrediteerimise menetluskorra kinnitamine ja nimetatud menetluste läbiviimine ning tippdomeeni .eu registripidajatele [tsiteeritavas määruses: registreerijatele] tõhusate ja ausate konkurentsitingimuste tagamine; |
| --- | --- |

e)

tippdomeeni .eu registripidajate [tsiteeritavas määruses: registreerijate] akrediteerimise menetluskorra kinnitamine ja nimetatud menetluste läbiviimine ning tippdomeeni .eu registripidajatele [tsiteeritavas määruses: registreerijatele] tõhusate ja ausate konkurentsitingimuste tagamine;

| f) | domeeninimede andmebaaside tervikluse [tsiteeritavas määruses: turvalisuse] tagamine. |
| --- | --- |

f)

domeeninimede andmebaaside tervikluse [tsiteeritavas määruses: turvalisuse] tagamine.

Artikkel 5

Tegutsemispõhimõtted

1.   Pärast registriga konsulteerimist võtab komisjon vastu tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad [tsiteeritavas määruses: avaliku korra eeskirjad tippdomeeni .eu kasutuselevõtu ja eesmärkide kohta] ning üldised registreerimispõhimõtted [tsiteeritavas määruses: avalikud registreerimispõhimõtted]. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 6 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Üldeeskirjad [tsiteeritavas määruses: avaliku korra eeskirjad ja põhimõtted] hõlmavad:

| a) | konfliktide kohtuvälise lahendamise korda; |
| --- | --- |

a)

konfliktide kohtuvälise lahendamise korda;

| b) | üldeeskirju [tsiteeritavas määruses: avaliku korra eeskirju] seoses domeeninimede registreerimisega spekulatsiooni või kuritarvitamise eesmärgil, sealhulgas domeeninimede registreerimise etapiviisilist korraldust, et tagada varem siseriiklike ja/või ühenduse õigusaktidega kehtestatud või ametiasutuste poolt tunnustatud õiguste valdajatele nõuetekohane ajutine võimalus oma nimi registreerida; |
| --- | --- |

b)

üldeeskirju [tsiteeritavas määruses: avaliku korra eeskirju] seoses domeeninimede registreerimisega spekulatsiooni või kuritarvitamise eesmärgil, sealhulgas domeeninimede registreerimise etapiviisilist korraldust, et tagada varem siseriiklike ja/või ühenduse õigusaktidega kehtestatud või ametiasutuste poolt tunnustatud õiguste valdajatele nõuetekohane ajutine võimalus oma nimi registreerida;

| c) | domeeninimede võimaliku tühistamise korda, sealhulgas bona vacantia juhtudel; |
| --- | --- |

c)

domeeninimede võimaliku tühistamise korda, sealhulgas bona vacantia juhtudel;

| d) | keeleküsimusi ja geograafiliste määratlustega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

d)

keeleküsimusi ja geograafiliste määratlustega seotud küsimusi;

| e) | intellektuaalomandi ja muude õiguste käsitlust. |
| --- | --- |

e)

intellektuaalomandi ja muude õiguste käsitlust.

2.   Kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest teevad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatavaks piiratud loendi nende poliitilist või territoriaalset korraldust mõjutada võivate geograafiliste ja/või geopoliitiliste mõistete üldtunnustatud nimetustest, mida edaspidi

| a) | ei tohi registreerida või |
| --- | --- |

a)

ei tohi registreerida või

| b) | tuleb registreerida üksnes teise taseme alamdomeenina ning kooskõlas üldeeskirjadega (tsiteeritavas määruses: avaliku korra eeskirjadega). |
| --- | --- |

b)

tuleb registreerida üksnes teise taseme alamdomeenina ning kooskõlas üldeeskirjadega (tsiteeritavas määruses: avaliku korra eeskirjadega).

Komisjon teavitab viivitamata registrit talle teatavaks tehtud nimetustest, mille suhtes neid kriteeriume kohaldatakse. Samaaegselt registri teavitamisega avaldab komisjon selle nimekirja.

Kui liikmesriik või komisjon esitab 30 päeva jooksul pärast avaldamist loendis oleva nimetuse osas vastuväite, võtab komisjon olukorra lahendamiseks meetmeid artikli 6 lõikega 3 ette nähtud korras.

3.   Enne registreerimistoimingute alustamist võtab register komisjoni ja teiste huvitatud isikutega konsulteerides vastu tippdomeeni .eu suhtes kohaldatava esialgse registreerimispoliitika. Register võtab registreerimispoliitika osas arvesse lõike 1 kohaselt vastu võetud üldeeskirju [tsiteeritavas määruses: avaliku korra eeskirju], pidades silmas lõikes 2 nimetatud erandeid.

4.   Komisjon teavitab artiklis 6 nimetatud komiteed korrapäraselt käesoleva artikli lõikega 3 seotud meetmetest.”

Hindamise ja registri väljavalimise aluseks on asjaomase määruse kohaselt vastuvõetud valikukriteeriumid, mis on esitatud osalemiskutses. Komisjon võib kõnealuse hindamise tegemisel kasutada välisekspertide abi. Eksperdid valitakse lähtuvalt nende pädevusest, sõltumatusest ja turualastest eriteadmistest.

2.   Taotluste esitamise kutse

Taotluste esitamise kutse

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 733/2002 tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta kutsub Euroopa Komisjon üles esitama taotlusi, et valida välja register, mille ülesanne on tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine.

Selleks et abistada taotlejaid ja ühtlustada esitatavat teavet, märgitakse käesoleva osalemiskutse lisades ära, millist liiki teavet komisjon soovib saada. Kõik taotlejad peaksid esitama taotluse, milles sisalduv teave vastab lisade kohaselt nõutavale. Taotluse peab allkirjastama asjaomase organisatsiooni volitatud esindaja. Taotleja võib omal äranägemisel esitada asjakohast lisateavet, kuid mis tahes taotlus, milles ei ole esitatud kogu lisade kohaselt nõutavat teavet, ei vasta nõuetele. Taotlusega peaks kaasas olema ka osalemistaotluse elektrooniline koopia.

Taotlusi esitatakse ühes etapis. Register valitakse välja käesoleva osalemiskutse tulemusel. Registri väljavalimiseks ei ole kavas avaldada täiendavaid kutseid.

Käesoleva osalemiskutse raames ei kaaluta taotlusi, mida ei ole esitatud allpool esitatud tähtaegade jooksul.

Käesolevale teatisele vastuseks esitatavad osalemistaotlused tuleks edastada tähitud kirjaga, mille saatmise kuupäev ei ole hilisem kui 20. juuni 2013 (postitempli kuupäev), või tuua (isiklikult või volitatud esindaja või erakulleri kaudu) allpool nimetatud aadressile hiljemalt 20. juuni 2013 (17.00). Taotluse esitamise tõendiks on väljastusteade, mille on allkirjastanud ja kuupäevaga varustanud allpool esitatud osakonna töötaja.

Taotlused tuleb esitada neljas eksemplaris (kolm eksemplari köidetult, üks köitmata) Euroopa Liidu ühes ametlikus keeles. Need neli eksemplari tuleb panna kahte kinnisesse üksteise sees olevasse ümbrikku. Välimisele ümbrikule tuleb kirjutada allpool osutatud aadress, sisemisele ümbrikule allpool osutatud aadress ja märge „Applications to expressions of interest for the selection of the .eu top level domain Registry, submitted by (name of applicant) — not to be opened by the internal mail department”. Isekleepuvaid ümbrikke ei tohi kasutada.

Applications to expressions of interest for the selection of the .eu top level domain Registry, submitted by (name of applicant) — not to be opened by the internal mail department

Osalemistaotluse esitamise tähtpäev on 20. juuni 2013. Osalemistaotlus tuleks saata järgmisele aadressile:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Communications Networks, Content and Technology |
| Mr. Eddy HARTOG |
| Unit D1 — International |
| BU 25 04/075 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Communications Networks, Content and Technology

Mr. Eddy HARTOG

Unit D1 — International

BU 25 04/075

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Komisjon kohustub saatma taotlejale väljastusteate viie päeva jooksul alates taotluse saamisest.

Taotleja peab tagama, et taotlus saadetakse eespool osutatud aadressile ja et see jõuab tähtpäevaks kohale. Komisjon ei vastuta valele aadressile saadetud saadetiste eest ega mitmesse saadetisse jaotatud selliste taotluste eest, millel puuduvad piisavad andmed taotluse osade kokkupanemiseks.

Teave

Teave

Määrust (EÜ) nr 733/2002 hõlmav teave on esitatud järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/information_society/policy/doteu/index_en.htm

3.   Nõuetelevastavuse kriteeriumid

Nõuetelevastavuse kriteeriumid

Kõigi taotluste puhul kontrollitakse järgmisi kriteeriume:

| — | taotluse kättesaamise kuupäev taotluste esitamise tähtpäeval või enne seda; |
| --- | --- |

—

taotluse kättesaamise kuupäev taotluste esitamise tähtpäeval või enne seda;

| — | taotluse esitanud juriidilise isiku esindaja allkiri; |
| --- | --- |

—

taotluse esitanud juriidilise isiku esindaja allkiri;

| — | taotluse täielik täitmine; |
| --- | --- |

—

taotluse täielik täitmine;

| — | taotleja staatus; |
| --- | --- |

—

taotleja staatus;

| — | täidetud ja allkirjastatud „ausõnaline avaldus välistamiskriteeriumide ja huvide konflikti puudumise kohta” (1a lisa). |
| --- | --- |

—

täidetud ja allkirjastatud „ausõnaline avaldus välistamiskriteeriumide ja huvide konflikti puudumise kohta” (1a lisa).

Register peab olema mittetulunduslik organisatsioon, mis luuakse liikmesriigi õigusaktide kohaselt ning mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht ja põhitegevuskoht on Euroopa Liidus.

Taotluses märgitakse selgelt liikmesriik, kus kõnealune mittetulunduslik organisatsioon moodustatakse ja selles esitatakse täielik teave registrijärgse asukoha, juhatuse asukoha ja põhitegevuskoha kohta.

Selleks et oleks võimalik kinnitada, et taotleja staatus vastab kõnealustele nõuetele, peab taotlus sisaldama 1. lisas osutatud teavet.

Kui mittetulundusliku organisatsiooni moodustavad ettevõtjate konsortsium või töövõtjate rühmad, peaks taotlus lisaks sisaldama teavet iga liikme või rühma rolli ja staatuse kohta. Tuleks esitada mittetulundusliku organisatsiooni sisekorra kirjeldus, v.a juhul, kui see on esitatud põhikirjas või samaväärses dokumendis.

Kui taotluse esitamise ajal ei ole mittetulunduslikku organisatsiooni veel loodud, peaksid taotlejad esitama võimalikult palju esialgset teavet kõigi eespool osutatud nõuete kohta ning lisaks tuleb selgelt ja täpselt esitada sellise organisatsiooni loomise ajakava ja kord.

Register peab vajalikud ülesanded ellu viima peatöövõtjana, mitte agendi ega alltöövõtjana. Vajaduse korral võidakse komisjoni eelneval ja kirjalikul loal lubada tööd teostada alltöövõtjatel. Sel juhul tagab töövõtja, et komisjonil on kolmandate osapoolte suhetes samad õigused ja garantiid nagu töövõtja suhtes. Kui taotlejad teevad ettepaneku teostada registrifunktsioonide mis tahes osa alltöövõtu korras, sisaldavad taotlused 1. lisa punktis 10 osutatud asjakohast teavet.

Taotlejad esitavad nõuetekohaselt allkirjastatud ja kuupäevastatud ausõnalise avalduse (1a lisa), milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 või 94 osutatud olukorras. Sama avalduse esitamist võidakse nõuda ka alltöövõtjatelt. Finantsmääruse artiklites 93 ja 94 osutatud olukorras olevad kandidaadid ei saa kõnealuses menetluses osaleda.

Nõuetele mittevastavaid taotlusi ei hinnata.

Nõuetele mittevastavaid taotlusi ei hinnata.

Nõuetele mittevastava taotluse kõrvalejätmise otsuse teeb komisjon. Nõuetele mittevastava taotluse esitanud taotlejat teavitatakse kohe pärast komisjoni otsust.

4.   Valikukriteeriumid

Valikukriteeriumid

Tippdomeeni .eu register valitakse välja määruse (EÜ) nr 733/2002 ja käesolevas jaotises esitatud kriteeriumide alusel. Taotlused peavad sisaldama teavet 2. lisas osutatud valikukriteeriumide kohta.

A.   Teenuse kvaliteet

Teenuse kvaliteet

Register on üksus, mille ülesanne on tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine, sealhulgas asjaomaste andmebaaside ja seonduvate avalike päringuteenuste pidamine, domeeninimede registreerimine, domeeninimede registri pidamine, tippdomeeni nimeserverite töö tagamine ning tippdomeeni tsoonifailide loomine ja haldamine.

Taotlejad peavad tõendama oma võimet korraldada, hallata ja juhtida tippdomeeni .eu üldistes huvides ning pidades silmas kvaliteedi, tõhususe, usaldusväärsuse ja juurdepääsu põhimõtteid. Taotlustes kirjeldatakse kavandatavat korraldamise, haldamise ja juhtimise viisi ning organisatsiooni pädevust nende funktsioonide täitmiseks. Võetakse arvesse ka seda, mil määral suudab taotleja täita registri funktsioone ilma alltöövõtjaid kasutamata.

Taotlused sisaldavad ka kavandatavat registripidaja akrediteerimiskorda ja -tingimusi, sh tehnilisi kaalutlusi, ning sellega seotud meetodit, millega tagatakse tõhus ja aus konkurents registripidajate vahel; võimaluse korral võib taotlustele lisada akrediteerimislepingu eelnõu. Register ise registripidajana ei tegutse.

Tippdomeeni .eu register peab võtma piisavaid meetmeid tagamaks, et tippdomeeni .eu edendatakse tõhusalt kogu ELis, et see äratab tarbijates/kasutajates usaldust, soodustab innovatsiooni ja suudab kohanduda võimalike registreerijate tulevaste nõuetega. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata Euroopa Liidu keelelisele mitmekesisusele ja vajadusele edendada tippdomeeni .eu ELi ametlikes keeltes ja sealhulgas edendada rahvusvahelisi domeeninimesid kasutavaid variante. Taotlustes kirjeldatakse, kuidas taotlejad kavatsevad kõnealuseid eesmärke saavutada.

Valikukriteeriumide hindamisel on võimalik saada kuni 30 punkti. Selleks et taotlejat saaks valiku tegemisel arvesse võtta, peab ta saama vähemalt 20 punkti.

B.   Töötajad ja tehnilised ressursid

Töötajad ja tehnilised ressursid

Taotlejad peavad tõendama, et neil on piisavalt töötajaid ja tehnilisi ressursse, et kehtestada registreerimise haldamiseks väga usaldusväärne (sh ettevaatusabinõud rikke korral), täpne ja tõhus süsteem ja tagada selle töö. Hindamisel loetakse taotleja kavandatava juhtimisstruktuuri ja töötajate geograafilist mitmekesisust positiivseks teguriks.

Taotlejad peavad ka tõendama, et tippdomeeni .eu juhitakse viisil, mis vähemalt vastab geograafilise tippdomeeni (ccTLD) registri teenuste puhul ICANNi (Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni) poolt nõutavatele funktsionaalsetele nõuetele ja kasutusomadustele.

Valikukriteeriumide hindamisel on võimalik saada kuni 20 punkti. Selleks et taotlejat saaks valiku tegemisel arvesse võtta, peab ta saama vähemalt 14 punkti.

Taotlus peab sisaldama 3. lisas märgitud teavet.

C.   Rahaline suutlikkus

Rahaline suutlikkus

Taotlejad peavad tõendama, et nende rahaline olukord on piisavalt kindel ja stabiilne, et täita asjaomaseid ülesandeid. Seepärast võetakse arvesse registri kavandatavat tööd käsitleva äriplaani kvaliteeti.

Taotluses esitatakse piisavalt teavet eeldatavate kulude ja kapitalinõuete, kapitali ja kindlustuse olemasolu, tulumudeli (sh hinnastamismudeli), asjakohase turuanalüüsi ja turustusplaani kohta, samuti esitatakse taotluses ettevaatusabinõud rikete korral.

Hinna ja teenuse kvaliteedi suhe on rahalise suutlikkuse hindamisel oluline element.

Peale selle peaksid taotlejad esitama teabe igal aastal teha lastavate välisauditite kohta.

Valikukriteeriumide hindamisel on võimalik saada kuni 20 punkti. Selleks et taotlejat saaks valiku tegemisel arvesse võtta, peab ta saama vähemalt 14 punkti.

Asjaomase määruse rakendamisega seoses ei ole võimalik liidu rahalist toetust saada. Register kogub oma funktsioonide täitmiseks tasu kolmandatelt isikutelt. Registri tehtavad investeeringud ja kulutused peavad lähtuma registreerimistest saadavast oodatavast tulust. Kui pärast esimest tegevusaastat tekib ülejääk, mida ei saa investeerida vahetult tippdomeeni .eu registri korraldamise, haldamise ja juhtimisega seotud teenuse kvaliteedi tõstmiseks, kantakse selline ülejääk igal aastal üle liidu eelarvesse. Võetakse arvesse vajadust tagada asjakohane tegevuskulude reserv.

D.   Konsultatsioonimehhanismid

Konsultatsioonimehhanismid

Taotlejad peaksid märkima, kuidas nad kavatsevad teiste huvitatud isikutega (eriti ametiasutuste, ettevõtjate, organisatsioonide ja juriidiliste isikutega, kes esindavad Euroopa internetikogukonna eri gruppe ja sidusrühmi) konsulteerida ning nende seisukohti arvesse võtta.

Eelkõige peaksid taotlejad märkima, millist konsultatsioonimehhanismi nad kavatsevad kasutada registreerimispoliitika esialgseks kindlaksmääramiseks ja selle hilisemaks muutmiseks.

Valikukriteeriumide hindamisel on võimalik saada kuni 30 punkti. Selleks et taotlejat saaks valiku tegemisel arvesse võtta, peab ta saama vähemalt 20 punkti.

E.   Esindatus

Esindatus

Taotlejad peaksid märkima, kuidas nad kavatsevad luua ja säilitada sidemeid asjakohaste piirkondlike või rahvusvaheliste internetialaste organisatsioonidega (sh eelkõige CENTR: Council of the European National Top Level Domain Registries; RIPE: Réseaux IP Européens ja ICANN) ja vajaduse korral nende töös osaleda.

Valikukriteeriumide hindamisel on võimalik saada kuni 10 punkti. Selleks et taotlejat saaks valiku tegemisel arvesse võtta, peab ta saama vähemalt 5 punkti.

F.   Mõju domeeninimede turule

Mõju domeeninimede turule

Määruses on sätestatud, et „tippdomeen .eu peaks soodustama Interneti kasutamist ning ligipääsu Internetile ja Internetil põhinevale virtuaalturule vastavalt asutamislepingu artikli 154 lõikele 2, pakkudes registreerimiseks täiendavat domeeni lisaks olemasolevatele geograafilistele tippdomeenidele (ccTLD) või ülemaailmsetele tegevusvaldkondadega seotud tippdomeenidele ning suurendades selle tulemusena valikuvõimalust ja konkurentsi”. Seepärast võetakse arvesse, milline on taotleja ettepaneku tõenäoline mõju konkurentsile domeeninimede turul.

Taotlused peaksid sisaldama asjakohast teavet selle kohta, milline on tippdomeeni piirkondlikus ja üleilmses registreerimistegevuses osalevate mittetulunduslikest organisatsioonidest liikmete või sidusrühmade käibeosa. Osad tuleks eraldi esitada järgneva kohta: 1) kõik ülemaailmsete tegevusvaldkondadega seotud tippdomeenid (gTLD), 2) kõik geograafilised tippdomeenid (ccTLD), 3) kõik ülemaailmsete tegevusvaldkondadega seotud tippdomeenid, milles asjaomane liige või sidusrühm osaleb, 4) kõik asjaomased geograafilised tippdomeenid, milles asjaomane liige või sidusrühm osaleb.

Valikukriteeriumide hindamisel on võimalik saada kuni 20 punkti. Selleks et taotlejat saaks valiku tegemisel arvesse võtta, peab ta saama vähemalt 14 punkti.

G.   Üldeeskirjade rakendusmehhanismid

Üldeeskirjade rakendusmehhanismid

Määruse artikli 5 lõike 1 kohaselt võtab komisjon pärast registriga konsulteerimist vastu tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad [tsiteeritavas määruses: avaliku korra eeskirjad tippdomeeni .eu kasutuselevõtu ja eesmärkide kohta] ning üldised registreerimispõhimõtted [tsiteeritavas määruses: avalikud registreerimispõhimõtted] (4).

4

Taotlejatel palutakse seepärast esitada artikli 5 lõike 1 sätete rakendamise mehhanisme hõlmavad valikuvõimalused, selliste valikuvõimaluste mõju rahalisest, logistilisest ja vahenditega seotud seisukohast ning näidata taotleja eelistatav valikuvõimalus (ja selle eelistamise põhjused).

Taotleja peaks ka näitama, milliseid valikuvõimalusi on kasutatud jaotise „rahaline suutlikkus” kohase tulude ja kulude mudeli koostamisel. Komisjon kasutab kõnealust teavet, et määrata kindlaks vastuvõetavad üldeeskirjad. Taotlejatel peaks olema selge, et kohaldatavad eeskirjad võivad erineda väljavalitud registri ettepanekust.

Seda kriteeriumi ei hinnata asjaomaste eeskirjade kvaliteedi alusel, kuna eeskirjad otsustab komisjon, keda abistab määruse artiklis 6 osutatud komitee. Kõnelust kriteeriumi hinnatakse lähtuvalt kulude ja tulude mudeli ning alternatiivsete eeskirjade suhtest.

On võimalik saada kuni 10 punkti. Selleks et taotlejat saaks valiku tegemisel arvesse võtta, peab ta saama vähemalt 5 punkti.

H.   EMP riigid ja ELi laienemine

EMP riigid ja ELi laienemine

Taotlejad peavad näitama, kuidas nad kavatsevad võtta arvesse määruse eeldatavat laiendamist EMP riikidele ja võimalikku laiendamist kandidaatriikidele.

Valikukriteeriumide hindamisel on võimalik saada kuni 10 punkti. Selleks et taotlejat saaks valiku tegemisel arvesse võtta, peab ta saama vähemalt 5 punkti.

5.   Valikule järgnev menetlus

Valikule järgnev menetlus

Pärast osalemistaotluste saamist eespool punktis 2 esitatud tähtaja jooksul konsulteerib komisjon määruses ettenähtud viisil liikmesriikidega ning hakkab välja valima tippdomeeni .eu registrit haldavat asjakohast organisatsiooni.

Edukat taotlejat kutsutakse sõlmima komisjoniga leping, milles sätestatakse määruse kohased registri ülesanded ja kohustused, sh artikli 5 lõikega 1 ette nähtud üldpõhimõtted ning tingimused, mille alusel komisjon kontrollib, kuidas register korraldab, haldab ja juhib tippdomeeni .eu, ning registri väljavalimise tingimused. Leping on tähtajaline ja uuendatav. Esialgne leping sõlmitakse viieks aastaks ja seda saab uuendada kaks korda veel viieks aastaks.

Kui mis tahes ajal enne lepingu allkirjastamist lõpetatakse läbirääkimised lepingu sõlmimiseks, kuna taotleja ise taandub või kuna komisjoni arvates ei ole võimalik sobivat lepingut sõlmida, teatatakse nõuetekohaselt ja kohe teisele lepinguosalisele lepingu üle läbirääkimiste lõpetamise põhjused. Sellise olukorra ilmnemisel valikumenetluse mis tahes etapis ja enne lepingu allkirjastamist, jätab komisjon endale õiguse alustada läbirääkimisi teise taotlejaga, kes on esitanud nõuetekohase osalemistaotluse ja vastab valikukriteeriumidele.

Pärast seda kui register ja komisjon on lepingule alla kirjutanud, teavitab komisjon geograafilise tippdomeeni .eu registri väljavalimise otsusest Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni (ICANN) ja kui see on asjakohane, palub ICANNil tagada geograafilise tippdomeeni .eu eraldamise määratud organisatsioonile geograafiliste tippdomeenide eraldamise korra kohaselt.

Määrusega on ka ette nähtud, et registri suhtes kohaldatakse tippdomeeni .eu haldamise üldeeskirju, mis komisjon võttis vastu pärast liikmesriikide ja registriga konsulteerimist. Nende eeskirjade eesmärk on hoida ära domeeninimede registreerimist spekulatsiooni või kuritarvitamise eesmärgil ning nendega nähakse ette domeeninimede võimaliku tühistamise kord (sealhulgas bona vacantia juhtudel), keeleküsimused ja geograafiliste määratlustega seotud küsimused, intellektuaalomandi ja muude õiguste käsitlus ning konfliktide kohtuvälise lahendamise kord.

bona vacantia

---

(1)  EÜT L 113, 30.4.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 162, 30.4.2004, lk 40.

2

(3)  ELT L 128, 24.5.2003, lk 29.

3

(4)  Vt joonealust märkust 1.

4

---

1 LISA

Nõuetelevastavuse kriteeriumid

Teave, mida taotlejal tuleb oma staatuse kohta esitada nõuetelevastavuse kriteeriumide täitmiseks:

| 1) | mittetulunduslikust organisatsioonist taotleja täielik juriidiline nimi, peamine aadress, telefoni- ja faksinumber, veebisait/-saidid ja e-posti aadress; |
| --- | --- |

1)

mittetulunduslikust organisatsioonist taotleja täielik juriidiline nimi, peamine aadress, telefoni- ja faksinumber, veebisait/-saidid ja e-posti aadress;

| 2) | registrisse kantud asukoha, juhatuse ja peamise tegevuskoha täielik asukoht (aadress, telefon, faks, veebisait või -saidid ja e-posti aadress); |
| --- | --- |

2)

registrisse kantud asukoha, juhatuse ja peamise tegevuskoha täielik asukoht (aadress, telefon, faks, veebisait või -saidid ja e-posti aadress);

| 3) | taotleja muude tegevuskohtade aadress ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

3)

taotleja muude tegevuskohtade aadress ja kontaktandmed;

| 4) | organisatsiooni staatus; |
| --- | --- |

4)

organisatsiooni staatus;

| 5) | õigus, mille kohaselt organisatsioon on asutatud; |
| --- | --- |

5)

õigus, mille kohaselt organisatsioon on asutatud;

| 6) | organisatsiooni põhikirja või samaväärsete dokumentide kinnitatud koopia; |
| --- | --- |

6)

organisatsiooni põhikirja või samaväärsete dokumentide kinnitatud koopia;

| 7) | kui organisatsiooni moodustavad ettevõtjate konsortsium või töövõtjate rühmad, siis iga liikme või rühma täielik aadress ja kontaktandmed, iga liikme või rühma andmed ning nende roll ja staatus; |
| --- | --- |

7)

kui organisatsiooni moodustavad ettevõtjate konsortsium või töövõtjate rühmad, siis iga liikme või rühma täielik aadress ja kontaktandmed, iga liikme või rühma andmed ning nende roll ja staatus;

| 8) | mittetulundusliku organisatsiooni sisekorra kirjeldus, v.a juhul, kui see on esitatud organisatsiooni põhikirjas või samaväärsetes dokumentides; |
| --- | --- |

8)

mittetulundusliku organisatsiooni sisekorra kirjeldus, v.a juhul, kui see on esitatud organisatsiooni põhikirjas või samaväärsetes dokumentides;

| 9) | kui taotluse esitamise ajal ei ole mittetulunduslikku organisatsiooni veel loodud, peaksid taotlejad esitama olemasoleva esialgse teabe kõigi eespool osutatud nõuete kohta ning lisaks tuleb selgelt ja täpselt esitada sellise organisatsiooni loomise ajakava ja kord. |
| --- | --- |

9)

kui taotluse esitamise ajal ei ole mittetulunduslikku organisatsiooni veel loodud, peaksid taotlejad esitama olemasoleva esialgse teabe kõigi eespool osutatud nõuete kohta ning lisaks tuleb selgelt ja täpselt esitada sellise organisatsiooni loomise ajakava ja kord.

| 10) | kui taotleja teeb ettepaneku teostada registrifunktsioonide mis tahes osa alltöövõtu korras, esitab ta asjakohased üksikasjad, mis hõlmavad alltöövõtu korras teostatavat funktsiooni, kavandatava alltöövõtulepingu reguleerimisala ja tingimusi, rahalist ja haldussuutlikkust ning pädevust (kui teada). Igale edasivolitusele peab komisjon eelneva kirjaliku loa andma; |
| --- | --- |

10)

kui taotleja teeb ettepaneku teostada registrifunktsioonide mis tahes osa alltöövõtu korras, esitab ta asjakohased üksikasjad, mis hõlmavad alltöövõtu korras teostatavat funktsiooni, kavandatava alltöövõtulepingu reguleerimisala ja tingimusi, rahalist ja haldussuutlikkust ning pädevust (kui teada). Igale edasivolitusele peab komisjon eelneva kirjaliku loa andma;

| 11) | (valikuline) i) kõigi direktorite, ii) kõigi liikmete ja iii) kõigi juhtide täielik nimi ja ametikoht. Vajaduse korral teave varasemate ametikohtade ja kogemuste ning praeguste ametikohtade kohta; |
| --- | --- |

11)

(valikuline) i) kõigi direktorite, ii) kõigi liikmete ja iii) kõigi juhtide täielik nimi ja ametikoht. Vajaduse korral teave varasemate ametikohtade ja kogemuste ning praeguste ametikohtade kohta;

| 12) | täidetud ja allkirjastatud „ausõnaline avaldus välistamiskriteeriumide ja huvide konflikti puudumise kohta” (1a lisa). |
| --- | --- |

12)

täidetud ja allkirjastatud „ausõnaline avaldus välistamiskriteeriumide ja huvide konflikti puudumise kohta” (1a lisa).

1a LISA

Image

Image

---

2. LISA

Taotluse esitamine

Taotlusvormi allkirjastab ja varustab kuupäevaga isik, kes tegutseb kavandatava registri haldaja/taotluse esitanud organisatsiooni nimel ja tema volitusel, kinnitades et talle teadaolevalt on taotluses esitatud kogu teave täielik ja tõene. Sellega nõustub alla kirjutanud ja taotluse esitanud organisatsioon, et ebatäpsusi ja valeandmeid sisaldavad taotlused võidakse tagasi lükata või nendel põhinevad lepingud tühistada.

Taotlejad peavad vastama nõuetelevastavuse kriteeriumidele. Lisaks peaksid taotlejad esitama teabe käesolevas lisas osutatud kriteeriumide kohta. Kriteeriume A kuni H hinnatakse järgmiste punktide alusel:

| — | 1 | puudulik |
| --- | --- | --- |
| — | 2 | kehv |
| — | 3 | keskmine |
| — | 4 | hea |
| — | 5 | suurepärane |

—

1

puudulik

—

2

kehv

—

3

keskmine

—

4

hea

—

5

suurepärane

A.   Teenuste kvaliteet

| A.1. | Kirjeldada taotleja võimet korraldada, hallata ja juhtida tippdomeeni .eu üldistes huvides ning järgides kvaliteedi, tõhususe, usaldusväärsuse ja juurdepääsetavuse põhimõtteid, võttes arvesse üldist suutlikkust, pädevust, varasemaid asjakohaseid kogemusi ja vajaduse korral praeguseid äritehinguid. Kui organisatsiooni moodustavad ettevõtjate konsortsium või töövõtjate rühm, kirjeldada üldist suutlikkust, pädevust, varasemaid asjakohaseid kogemusi ning vajaduse korral praegust äritegevust iga ettevõtja või rühma puhul. |
| --- | --- |

A.1.

Kirjeldada taotleja võimet korraldada, hallata ja juhtida tippdomeeni .eu üldistes huvides ning järgides kvaliteedi, tõhususe, usaldusväärsuse ja juurdepääsetavuse põhimõtteid, võttes arvesse üldist suutlikkust, pädevust, varasemaid asjakohaseid kogemusi ja vajaduse korral praeguseid äritehinguid. Kui organisatsiooni moodustavad ettevõtjate konsortsium või töövõtjate rühm, kirjeldada üldist suutlikkust, pädevust, varasemaid asjakohaseid kogemusi ning vajaduse korral praegust äritegevust iga ettevõtja või rühma puhul.

| A.2. | Teave ettepandud direktorite ja juhtide juhtimiskogemuse, sh isiklike kogemuste ja kvalifikatsiooni kohta. |
| --- | --- |

A.2.

Teave ettepandud direktorite ja juhtide juhtimiskogemuse, sh isiklike kogemuste ja kvalifikatsiooni kohta.

| A.3. | Kirjeldada lähenemisviisi, mida kavatsetakse kohaldada registri praeguse akrediteerimiskorra ja -tingimuste suhtes, sh tehnilised kaalutlused ning meetod, mida taotleja kavatseb kasutada, et tagada tõhus ja aus konkurents registripidajate vahel. |
| --- | --- |

A.3.

Kirjeldada lähenemisviisi, mida kavatsetakse kohaldada registri praeguse akrediteerimiskorra ja -tingimuste suhtes, sh tehnilised kaalutlused ning meetod, mida taotleja kavatseb kasutada, et tagada tõhus ja aus konkurents registripidajate vahel.

| A.4. | Kirjeldada meetmeid, mida taotleja kavatseb võtta, et tagada tippdomeeni .eu edendamine ELis, äratada tarbijates/kasutajates usaldust, soodustada innovatsiooni ja kohanduda võimalike registreerijate tulevaste nõuetega ning edendada keelelist mitmekesisust. |
| --- | --- |

A.4.

Kirjeldada meetmeid, mida taotleja kavatseb võtta, et tagada tippdomeeni .eu edendamine ELis, äratada tarbijates/kasutajates usaldust, soodustada innovatsiooni ja kohanduda võimalike registreerijate tulevaste nõuetega ning edendada keelelist mitmekesisust.

B.   Töötajad ja tehnilised ressursid

| B.1. | Tõendada, et on olemas piisavalt töötajaid ja tehnilisi ressursse, et seada sisse väga usaldusväärne, täpne ja tõhus registreerimise haldussüsteem (sh ettevaatusabinõud rikke korral) ja tagada selle töö. Tõendada geograafilist mitmekesisust seoses juhtimisstruktuuri ja töötajatega. |
| --- | --- |

B.1.

Tõendada, et on olemas piisavalt töötajaid ja tehnilisi ressursse, et seada sisse väga usaldusväärne, täpne ja tõhus registreerimise haldussüsteem (sh ettevaatusabinõud rikke korral) ja tagada selle töö. Tõendada geograafilist mitmekesisust seoses juhtimisstruktuuri ja töötajatega.

| B.2. | Kirjeldada üksikasjalikult taotleja tehnilist suutlikkust viia ellu 3. lisas esitatud ülesanded. See peaks hõlmama teavet võtmepositsioonil olevate tehniliste töötajate arvu, kogemuste ja kvalifikatsiooni kohta ning süsteemi haldamise ja arendamise vahenditele ja ressurssidele juurdepääsu kohta. |
| --- | --- |

B.2.

Kirjeldada üksikasjalikult taotleja tehnilist suutlikkust viia ellu 3. lisas esitatud ülesanded. See peaks hõlmama teavet võtmepositsioonil olevate tehniliste töötajate arvu, kogemuste ja kvalifikatsiooni kohta ning süsteemi haldamise ja arendamise vahenditele ja ressurssidele juurdepääsu kohta.

| B.3. | Kirjeldada registri kavandatavat tegevust hõlmavat tehnilist kava. Selles tuleks üldiselt kirjeldada kavandatavaid rajatisi ja süsteeme, registri-registripidaja mudelilt, andmebaasi suutlikkust, tsoonifaili haldamise korda, arveldus- ja sissenõudmissüsteeme, kolmandate isikute andmehoiustust ja -varu (üksnes Euroopa Liidus hoitavad andmed), avalikke päringuteenuseid, süsteemi turvalisust, suutlikkust toime tulla väga suurte andmevoogudega, süsteemi usaldusväärust ja süsteemi taastamise korda (nagu on esitatud 3. lisas). |
| --- | --- |

B.3.

Kirjeldada registri kavandatavat tegevust hõlmavat tehnilist kava. Selles tuleks üldiselt kirjeldada kavandatavaid rajatisi ja süsteeme, registri-registripidaja mudelilt, andmebaasi suutlikkust, tsoonifaili haldamise korda, arveldus- ja sissenõudmissüsteeme, kolmandate isikute andmehoiustust ja -varu (üksnes Euroopa Liidus hoitavad andmed), avalikke päringuteenuseid, süsteemi turvalisust, suutlikkust toime tulla väga suurte andmevoogudega, süsteemi usaldusväärust ja süsteemi taastamise korda (nagu on esitatud 3. lisas).

C.   Rahaline suutlikkus

| C.1. | Kirjeldada kavandatava registri tegevust hõlmavat äriplaani, mis hõlmab osutatavaid teenuseid, eeldatavat kulu ja kapitalinõudeid, kapitali kättesaadavust, tulumudelit (sh hinnastamismudelit), turuanalüüsi/-prognoose, turustusplaani, kuluanalüüsi, nõutavate ressursside prognoose, lepingu viieaastast kestust hõlmavat laienemiskava, riskianalüüsi ja ettevaatusabinõusid registri rikke korral. Taotleja võib esitada mis tahes lisateavet, mida ta peab asjakohaseks. |
| --- | --- |

C.1.

Kirjeldada kavandatava registri tegevust hõlmavat äriplaani, mis hõlmab osutatavaid teenuseid, eeldatavat kulu ja kapitalinõudeid, kapitali kättesaadavust, tulumudelit (sh hinnastamismudelit), turuanalüüsi/-prognoose, turustusplaani, kuluanalüüsi, nõutavate ressursside prognoose, lepingu viieaastast kestust hõlmavat laienemiskava, riskianalüüsi ja ettevaatusabinõusid registri rikke korral. Taotleja võib esitada mis tahes lisateavet, mida ta peab asjakohaseks.

| C.2. | Majandusliku ja rahalise suutlikkuse kohta tuleb esitada üks järgmistest tõenditest: tõendid pankadelt või investoritelt, bilanss või bilansi väljavõte või tõendid kogukäibe kohta. |
| --- | --- |

C.2.

Majandusliku ja rahalise suutlikkuse kohta tuleb esitada üks järgmistest tõenditest: tõendid pankadelt või investoritelt, bilanss või bilansi väljavõte või tõendid kogukäibe kohta.

| C.3. | Üldvastutuskindlustuse kinnitus ja üksikasjad, sh kindlustuspoliisi väljastaja nimi ja aadress, kindlustuskaitse summa. |
| --- | --- |

C.3.

Üldvastutuskindlustuse kinnitus ja üksikasjad, sh kindlustuspoliisi väljastaja nimi ja aadress, kindlustuskaitse summa.

| C.4. | Teave iga-aastase välisauditi kohta. |
| --- | --- |

C.4.

Teave iga-aastase välisauditi kohta.

D.   Konsultatsioonimehhanismid

| D.1. | Huvitatud isikutega konsulteerimise korra ja meetodi kirjeldus. |
| --- | --- |

D.1.

Huvitatud isikutega konsulteerimise korra ja meetodi kirjeldus.

E.   Esindatus

| E.1. | Kirjeldada kavandatavat esindatust piirkondlikes ja rahvusvahelistes internetiga seotud organisatsioonides. |
| --- | --- |

E.1.

Kirjeldada kavandatavat esindatust piirkondlikes ja rahvusvahelistes internetiga seotud organisatsioonides.

F.   Mõju konkurentsile

| F.1. | Asjakohane teave selle kohta, milline on sarnasesse piirkondlikku ja üleilmsesse registreerimistegevusse kaasatud liikmete või sidusrühmade käibeosa. |
| --- | --- |

F.1.

Asjakohane teave selle kohta, milline on sarnasesse piirkondlikku ja üleilmsesse registreerimistegevusse kaasatud liikmete või sidusrühmade käibeosa.

G.   Üldeeskirjade rakendamismehhanismid

| G.1. | Kirjeldada valikuvõimalusi määruse artikli 5 lõike 1 sätete rakendamiseks, näidates ära, milline on rahaline, logistiline ja ressurssidega seotud mõju. |
| --- | --- |

G.1.

Kirjeldada valikuvõimalusi määruse artikli 5 lõike 1 sätete rakendamiseks, näidates ära, milline on rahaline, logistiline ja ressurssidega seotud mõju.

| G.2. | Teave selle kohta, millised valikuvõimalusi taotleja kasutas punkti C1 kohase tulu-ja kulumudeli koostamiseks. |
| --- | --- |

G.2.

Teave selle kohta, millised valikuvõimalusi taotleja kasutas punkti C1 kohase tulu-ja kulumudeli koostamiseks.

H.   EMP riigid ja ELi laienemine

| H.1. | Näidata, kuidas taotleja kavatseb arvesse võtta eeskirjade eeldatavat laiendamist EMP riikidele ja võimalikku laiendamist kandidaatriikidele. |
| --- | --- |

H.1.

Näidata, kuidas taotleja kavatseb arvesse võtta eeskirjade eeldatavat laiendamist EMP riikidele ja võimalikku laiendamist kandidaatriikidele.

---

3 LISA

Register peab ette nägema vähemalt vajalikud süsteemid, tark- ja riistvara, rajatised ja infrastruktuuri järgmiste teenuste jaoks:

| 1. | tippdomeeni .eu primaarse nimeserveri toimimine ja hooldamine; |
| --- | --- |

1.

tippdomeeni .eu primaarse nimeserveri toimimine ja hooldamine;

| 2. | tippdomeeni .eu sekundaarse nimeserveri toimimine ja/või haldamine; |
| --- | --- |

2.

tippdomeeni .eu sekundaarse nimeserveri toimimine ja/või haldamine;

| 3. | tippdomeeni .eu tsoonifaili(de) loomine ja haldamine; |
| --- | --- |

3.

tippdomeeni .eu tsoonifaili(de) loomine ja haldamine;

| 4. | asjakohaste turvameetmete rakendamine, et tagada andmete usaldusväärsuse, tervikluse ja kättesaadavuse kõrge tase. Eelkõige peab töövõtja tagama, et tippdomeen .eu on kättesaadav kogu aeg, et teave tehakse avalikkusele kättesaadavaks üksnes registreerija nõusolekul ja et teavet muudetakse üksnes registreerija ja/või tema registripidaja taotlusel. Lisaks tuleb taotluses kirjeldada teenusetõkestamise (Dos) ja hajutatud teenusetõkestamise (DDoS) kaitsesüsteeme; |
| --- | --- |

4.

asjakohaste turvameetmete rakendamine, et tagada andmete usaldusväärsuse, tervikluse ja kättesaadavuse kõrge tase. Eelkõige peab töövõtja tagama, et tippdomeen .eu on kättesaadav kogu aeg, et teave tehakse avalikkusele kättesaadavaks üksnes registreerija nõusolekul ja et teavet muudetakse üksnes registreerija ja/või tema registripidaja taotlusel. Lisaks tuleb taotluses kirjeldada teenusetõkestamise (Dos) ja hajutatud teenusetõkestamise (DDoS) kaitsesüsteeme;

| 5. | nõuetekohane hoolsus turvalisuse valdkonnas, mis tagab pideva ja katkematu valmisoleku võimalike ohtude suhtes; |
| --- | --- |

5.

nõuetekohane hoolsus turvalisuse valdkonnas, mis tagab pideva ja katkematu valmisoleku võimalike ohtude suhtes;

| 6. | kõigi tippdomeeni .eu raames tehtud registreerimisi hõlmava täpse ja ajakohastatud registreerimisandmebaasi haldamine; |
| --- | --- |

6.

kõigi tippdomeeni .eu raames tehtud registreerimisi hõlmava täpse ja ajakohastatud registreerimisandmebaasi haldamine;

| 7. | tippdomeeni .eu akrediteeritud registripidajate täpse ja ajakohase andmebaasi hooldamine; |
| --- | --- |

7.

tippdomeeni .eu akrediteeritud registripidajate täpse ja ajakohase andmebaasi hooldamine;

| 8. | kolmanda isiku andmehoidla (andmeid hoitakse üksnes Euroopa Liidus) loomine tippdomeeni .eu tsoonifaili ja domeeninime registreerimise andmete teabe jaoks. |
| --- | --- |

8.

kolmanda isiku andmehoidla (andmeid hoitakse üksnes Euroopa Liidus) loomine tippdomeeni .eu tsoonifaili ja domeeninime registreerimise andmete teabe jaoks.

| 9. | kinnipidamine asjaomastest rahvusvahelistest normidest (sealhulgas Interneti-ehituse töökonna (IETF) normidest ja tulevastest normidest ning sellistest menetlustest nagu praegu väljatöötatavad menetlused domeeninimede rahvusvaheliseks muutmiseks, samuti osutatud funktsioonide parimate tavade järgmine ning tagamine, et tippdomeen .eu on teiste domeeninimesüsteemidega koostalitlusvõimeline. Sätted, millega võetakse vajaduse korral arvesse üleminekut interneti protokolli kuuendale versioonile (IPv6); |
| --- | --- |

9.

kinnipidamine asjaomastest rahvusvahelistest normidest (sealhulgas Interneti-ehituse töökonna (IETF) normidest ja tulevastest normidest ning sellistest menetlustest nagu praegu väljatöötatavad menetlused domeeninimede rahvusvaheliseks muutmiseks, samuti osutatud funktsioonide parimate tavade järgmine ning tagamine, et tippdomeen .eu on teiste domeeninimesüsteemidega koostalitlusvõimeline. Sätted, millega võetakse vajaduse korral arvesse üleminekut interneti protokolli kuuendale versioonile (IPv6);

| 10. | teadlikkuse tõstmine tippdomeeni .eu ja selle raames tehtavate registreerimiste kohta, ajakohastades veebisaiti tippdomeeni .eu registreerimispoliitikat ja registreerimist käsitleva teabega, ning kasutades muid edendamise ja teadlikkuse tõstmise viise; |
| --- | --- |

10.

teadlikkuse tõstmine tippdomeeni .eu ja selle raames tehtavate registreerimiste kohta, ajakohastades veebisaiti tippdomeeni .eu registreerimispoliitikat ja registreerimist käsitleva teabega, ning kasutades muid edendamise ja teadlikkuse tõstmise viise;

| 11. | seonduvate avalike päringuteenuste haldamine ja hooldamine. |
| --- | --- |

11.

seonduvate avalike päringuteenuste haldamine ja hooldamine.

---

4 LISA

Teenuse kontsessioonilepingu projekt

Euroopa Liit (edaspidi „liit”), keda esindab Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”), keda käesolevale lepingule allakirjutamise eesmärgil esindab (eesnimi, perekonnanimi, ametikoht, talitus) või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja,

ühelt poolt,

ning

(äriühingu nimi ja õiguslik vorm)

(ametlik registreerimisnumber)

(registrijärgne asukoht/peakorter/tegevuskoht)

(täielik aadress)

(käibemaksukohustuslasena registreerimise number)

(vastava sotsiaalkindlustussüsteemi registreerimisnumber),

keda esindab/esindavad selle/nende ametlik esindaja/ametlikud esindajad (nimi) (amet),

(töövõtja),

teiselt poolt,

(edaspidi ühiselt nimetatuna „lepinguosalised”),

ON KOKKU LEPPINUD

allpool esitatud eri- ja üldtingimustes ning järgmistes lisades:

| | I lisa – Tehniline lisa |
| --- | --- |

I lisa – Tehniline lisa

| | II lisa – Tegevuskokkuvõte |
| --- | --- |

II lisa – Tegevuskokkuvõte

| | III lisa – Töövõtja pakkumus (nr (täita), (kuupäev)), |
| --- | --- |

III lisa – Töövõtja pakkumus (nr (täita), (kuupäev)),

mis moodustavad käesoleva lepingu (edaspidi „leping”) lahutamatu osa.

Eritingimustes sätestatud tingimused on lepingu muudes osades esitatud tingimuste suhtes ülimuslikud. Üldtingimustes sätestatud tingimused on lisades esitatud tingimuste suhtes ülimuslikud. Tehnilises lisas (I lisa) esitatud tingimused on tegevuskokkuvõttes (II lisa) esitatud tingimuste suhtes ülimuslikud.

Eespool sätestatu alusel tuleb erinevaid dokumente, mis moodustavad lepingu osa, käsitleda vastastikku selgitavatena. Nendes osades või nende vahel esinevaid ebaselgusi või lahknevusi selgitakse või korrigeeritakse komisjoni avaldatavate kirjalike juhistega, ilma et see piiraks artikli I.7 kohaseid töövõtja õigusi, kui ta peaks need juhised vaidlustama.

I –   ERITINGIMUSED

Artikkel I.1

Lepingu ese

| I.1.1. | Lepingu ese on usaldada tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine töövõtjale vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. aprilli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 733/2002 tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta (EÜT L 113, 30.4.2002, lk 1) ning komisjoni 28. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted (ELT L 162, 30.4.2004, lk 40) sätestatule. |
| --- | --- |

I.1.1.

Lepingu ese on usaldada tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine töövõtjale vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. aprilli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 733/2002 tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta (EÜT L 113, 30.4.2002, lk 1) ning komisjoni 28. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted (ELT L 162, 30.4.2004, lk 40) sätestatule.

| I.1.2. | Töövõtja osutab teenuseid, mille osutamine on talle tehtud ülesandeks lepingu tehnilises lisas (I lisa) kirjeldatud tehniliste kohustustega ja lepingule lisatud tegevuskokkuvõttes (II lisa) esitatud üksikasjade kohaselt. |
| --- | --- |

I.1.2.

Töövõtja osutab teenuseid, mille osutamine on talle tehtud ülesandeks lepingu tehnilises lisas (I lisa) kirjeldatud tehniliste kohustustega ja lepingule lisatud tegevuskokkuvõttes (II lisa) esitatud üksikasjade kohaselt.

Artikkel I.2

Kestus

| I.2.1. | Leping jõustub kuupäeval, mil viimane lepinguosaline selle allkirjastab. |
| --- | --- |

I.2.1.

Leping jõustub kuupäeval, mil viimane lepinguosaline selle allkirjastab.

| I.2.2. | Ilma et see mõjutaks vajalike ettevalmistavate tegevuste teostamist, ei tohi ülesannete täitmist mitte mingil tingimusel alustada enne lepingu jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

I.2.2.

Ilma et see mõjutaks vajalike ettevalmistavate tegevuste teostamist, ei tohi ülesannete täitmist mitte mingil tingimusel alustada enne lepingu jõustumise kuupäeva.

| I.2.3. | Leping on sõlmitud esialgu viieks aastaks arvestatuna lepingu allkirjastamise kuupäevast lepinguosaliste poolt. See ajavahemik ning kõik muud lepingus nimetatud ajavahemikud arvutatakse kalendripäevades. |
| --- | --- |

I.2.3.

Leping on sõlmitud esialgu viieks aastaks arvestatuna lepingu allkirjastamise kuupäevast lepinguosaliste poolt. See ajavahemik ning kõik muud lepingus nimetatud ajavahemikud arvutatakse kalendripäevades.

| I.2.4. | Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut lisalepingu vormis kaks korda pikendada, mõlemal korral võib pikendada kuni viieaastaseks täiendavaks ajavahemikuks. Lepingut pikendada sooviv lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele pikendamistaotluse 15nda ja 12nda kuu vahel enne käesoleva lepingu lõppemist. Vaikimisi pikendamine ei ole kehtiv. |
| --- | --- |

I.2.4.

Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut lisalepingu vormis kaks korda pikendada, mõlemal korral võib pikendada kuni viieaastaseks täiendavaks ajavahemikuks. Lepingut pikendada sooviv lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele pikendamistaotluse 15nda ja 12nda kuu vahel enne käesoleva lepingu lõppemist. Vaikimisi pikendamine ei ole kehtiv.

Artikkel I.3

Üldised haldussätted

Kogu lepinguga seotud teabevahetus toimub kirjalikult ning esitatakse viide lepingu numbrile. Tavapostiga saadetud saadetised loetakse komisjoni poolt kättesaaduks kuupäeval, mil allpool nimetatud vastutav osakond selle registreerib. Teated saadetakse järgmistele aadressidele:

Komisjon

| European Commission |
| --- |
| DG Communications Networks, Content and Technology |
| Unit D1 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: cnect-d1@ec.europa.eu |

European Commission

DG Communications Networks, Content and Technology

Unit D1

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: cnect-d1@ec.europa.eu

Töövõtja:

...

Artikkel I.4

Kohaldatav õigus ja vaidluste lahendamine

| I.4.1. | Käesoleva lepingu suhtes kohaldatakse Belgia Kuningriigi õigust. |
| --- | --- |

I.4.1.

Käesoleva lepingu suhtes kohaldatakse Belgia Kuningriigi õigust.

| I.4.2. | Liidu ja töövõtja vaheliste vaidluste puhul käesoleva lepingu kehtivuse, kohaldamise või mis tahes tõlgendamise küsimustes on lahendamise ainupädevus Üldkohtul ja edasikaebamise korral Euroopa Kohtul. |
| --- | --- |

I.4.2.

Liidu ja töövõtja vaheliste vaidluste puhul käesoleva lepingu kehtivuse, kohaldamise või mis tahes tõlgendamise küsimustes on lahendamise ainupädevus Üldkohtul ja edasikaebamise korral Euroopa Kohtul.

Artikkel I.5

Lepingu lõpetamine ühe lepinguosalise poolt

| I.5.1. | Juhul kui töövõtja ei suuda täita oma lepingujärgseid kohustusi, võib ta lõpetada käesoleva lepingu mis tahes ajal, teatades komisjonile sellest kirjalikult üheksa kuud enne lõpetamist. Saanud kätte kirja, millega leping lõpetatakse, on töövõtja kohustatud võtma kõik asjakohased meetmed kulude minimeerimiseks, kahju vältimiseks ja oma kohustuste tühistamiseks või vähendamiseks. |
| --- | --- |

I.5.1.

Juhul kui töövõtja ei suuda täita oma lepingujärgseid kohustusi, võib ta lõpetada käesoleva lepingu mis tahes ajal, teatades komisjonile sellest kirjalikult üheksa kuud enne lõpetamist. Saanud kätte kirja, millega leping lõpetatakse, on töövõtja kohustatud võtma kõik asjakohased meetmed kulude minimeerimiseks, kahju vältimiseks ja oma kohustuste tühistamiseks või vähendamiseks.

| I.5.2. | Kui leping lõpetatakse mis tahes põhjusel, võtab komisjon koostöös töövõtjaga kõik vajalikud meetmed, et anda vastutus tippdomeeni .eu haldamise ja toimimise eest ning võimalikud rahalised vahendid üle tema poolt määratavale osalisele, järgides kohaldatavat õigust. Sellisel juhul teeb töövõtja kõik, et tagada, et teenuse järjepidevus ei saaks mis tahes viisil kannatada. Eelkõige jätkab töövõtja kolmanda isiku andmehoidlasse kuuluva teabe ajakohastamist kuni tippdomeeni .eu üleandmise lõpuni. Ühtlasi tagab töövõtja, et lepingu lõpetamisel kantakse andmed üldiselt loetavas vormingus komisjoni määratud osalisele. Töövõtja varustab ka komisjoni või uut registrit kohaste vahenditega, mis võimaldavad andmeid vastavalt komisjoni/uue registri vajadustele töödelda, edastada ja kohandada ning üldisemalt neid kasutada. |
| --- | --- |

I.5.2.

Kui leping lõpetatakse mis tahes põhjusel, võtab komisjon koostöös töövõtjaga kõik vajalikud meetmed, et anda vastutus tippdomeeni .eu haldamise ja toimimise eest ning võimalikud rahalised vahendid üle tema poolt määratavale osalisele, järgides kohaldatavat õigust. Sellisel juhul teeb töövõtja kõik, et tagada, et teenuse järjepidevus ei saaks mis tahes viisil kannatada. Eelkõige jätkab töövõtja kolmanda isiku andmehoidlasse kuuluva teabe ajakohastamist kuni tippdomeeni .eu üleandmise lõpuni. Ühtlasi tagab töövõtja, et lepingu lõpetamisel kantakse andmed üldiselt loetavas vormingus komisjoni määratud osalisele. Töövõtja varustab ka komisjoni või uut registrit kohaste vahenditega, mis võimaldavad andmeid vastavalt komisjoni/uue registri vajadustele töödelda, edastada ja kohandada ning üldisemalt neid kasutada.

| I.5.3. | Lepingu lõpetamisel võib komisjon paluda töövõtjal osutada turuhinnaga konsultatsiooniteenust, et aidata vastutus komisjoni määratud uuele registrile üle anda. |
| --- | --- |

I.5.3.

Lepingu lõpetamisel võib komisjon paluda töövõtjal osutada turuhinnaga konsultatsiooniteenust, et aidata vastutus komisjoni määratud uuele registrile üle anda.

| I.5.4. | Allpool osutatud juhtudel teavitab komisjon väljastusteatega tähtkirja teel töövõtjat, et viimasel tuleb ühe kuu jooksul olukorrale lahendus leida. Kui kuuajase tähtaja lõppedes ei ole töövõtja olukorrale lahendust leidnud, võib komisjon väljastusteatega tähtkirja teel lepingu ilma hüvitist maksmata viivitamata lõpetada järgmistel juhtudel:






  a) | kui töövõtja ei suuda leida määruses (EÜ) nr 874/2004 sätestatud kohustuste täitmiseks vajalikke vahendeid (eelarvelised vahendid, töötajad jne); |
| --- | --- | --- |

I.5.4.

Allpool osutatud juhtudel teavitab komisjon väljastusteatega tähtkirja teel töövõtjat, et viimasel tuleb ühe kuu jooksul olukorrale lahendus leida. Kui kuuajase tähtaja lõppedes ei ole töövõtja olukorrale lahendust leidnud, võib komisjon väljastusteatega tähtkirja teel lepingu ilma hüvitist maksmata viivitamata lõpetada järgmistel juhtudel:

a)

kui töövõtja ei suuda leida määruses (EÜ) nr 874/2004 sätestatud kohustuste täitmiseks vajalikke vahendeid (eelarvelised vahendid, töötajad jne);

| b) | kui töövõtja ei ole oma esialgses tippdomeeni .eu registreerimispoliitikas rakendanud määrust (EÜ) nr 874/2004 või kui ta on kohaldanud kõnealust poliitikat meelevaldselt; |
| --- | --- |

b)

kui töövõtja ei ole oma esialgses tippdomeeni .eu registreerimispoliitikas rakendanud määrust (EÜ) nr 874/2004 või kui ta on kohaldanud kõnealust poliitikat meelevaldselt;

| c) | kui komisjon leiab põhjendatult, et töövõtja ei suuda jätkata tippdomeeni .eu haldamist, korraldamist ja kontrollimist kooskõlas asjaomase määruse ja sellega seotud üldeeskirjadega. |
| --- | --- |

c)

kui komisjon leiab põhjendatult, et töövõtja ei suuda jätkata tippdomeeni .eu haldamist, korraldamist ja kontrollimist kooskõlas asjaomase määruse ja sellega seotud üldeeskirjadega.

| d) | kui töövõtja ei ole oma lepingujärgseid kohustusi täielikult täitnud. |
| --- | --- |

d)

kui töövõtja ei ole oma lepingujärgseid kohustusi täielikult täitnud.

| I.5.5. | Komisjon võib väljastusteatega tähtkirja teel lepingu viivitamata ja ilma hüvitist maksmata lõpetada, kui töövõtja sõlmib ilma komisjoni eelneva nõusolekuta Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooniga (ICANN) lepingu tippdomeeni .eu temale eraldamise kohta. |
| --- | --- |

I.5.5.

Komisjon võib väljastusteatega tähtkirja teel lepingu viivitamata ja ilma hüvitist maksmata lõpetada, kui töövõtja sõlmib ilma komisjoni eelneva nõusolekuta Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooniga (ICANN) lepingu tippdomeeni .eu temale eraldamise kohta.

Artikkel I.6

Finantsjuhtimine ja kontroll

| I.6.1. | Käesoleva lepingu tähenduses tuleb kuludele orienteerituse põhimõtet tõlgendada kui sellise hinna kehtestamist, mis üksnes ei kata kulud, vaid mis ka tuleneb mõistlikest kuludest. |
| --- | --- |

I.6.1.

Käesoleva lepingu tähenduses tuleb kuludele orienteerituse põhimõtet tõlgendada kui sellise hinna kehtestamist, mis üksnes ei kata kulud, vaid mis ka tuleneb mõistlikest kuludest.

| I.6.2. | Töövõtja kohustub






  a) | täitma lepingut ja haldama registrit usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, |
| --- | --- | --- |

I.6.2.

Töövõtja kohustub

a)

täitma lepingut ja haldama registrit usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt,

| b) | tagama, et lepingu täitmisel ei rikutaks ELi õigust (nt konkurentsiõigus, tarbijakaitse jne) ja |
| --- | --- |

b)

tagama, et lepingu täitmisel ei rikutaks ELi õigust (nt konkurentsiõigus, tarbijakaitse jne) ja

| c) | tagama, et lepingu täitmisel ei rikutaks mis tahes liikmesriigi siseriiklikku kehtivat õigust, eelkõige mittetulundusühinguid käsitlevat Belgia õigust. |
| --- | --- |

c)

tagama, et lepingu täitmisel ei rikutaks mis tahes liikmesriigi siseriiklikku kehtivat õigust, eelkõige mittetulundusühinguid käsitlevat Belgia õigust.

| I.6.3. | Töövõtja täidab lepingut usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

I.6.3.

Töövõtja täidab lepingut usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.

| I.6.4. | Töövõtja ei või esitada Euroopa Liidule arvet lepinguga ette nähtud kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

I.6.4.

Töövõtja ei või esitada Euroopa Liidule arvet lepinguga ette nähtud kohustuste täitmise eest.

| I.6.5. | Töövõtja võib siiski kehtestada lepinguga ette nähtud kohustuste täitmise eest tasusid ja nõuda neid sisse kolmandatelt isikutelt, tingimusel et asjaomased tasud on kantud kuludega otseselt seotud. Esimesel tegevusaastal võetakse registri poolt sissenõutava tasu summa arvutamisel arvesse eeldatavaid kulutusi, mis on komisjonile esitatud registri äriplaanis ette nähtud. |
| --- | --- |

I.6.5.

Töövõtja võib siiski kehtestada lepinguga ette nähtud kohustuste täitmise eest tasusid ja nõuda neid sisse kolmandatelt isikutelt, tingimusel et asjaomased tasud on kantud kuludega otseselt seotud. Esimesel tegevusaastal võetakse registri poolt sissenõutava tasu summa arvutamisel arvesse eeldatavaid kulutusi, mis on komisjonile esitatud registri äriplaanis ette nähtud.

| I.6.6. | Töövõtja tehtavad investeeringud ja kulutused peavad lähtuma eeldatavast tulust, mida töövõtja hakkab saama registreerimistest. Kui pärast esimest majandusaastat tekib ülejääk, mida ei saa investeerida pakutava teenuse kvaliteedi tõstmiseks, kantakse selline ülejääk igal aastal üle liidu eelarvesse. Kaaluda tuleks vajadust tagada asjakohane tegevuskulude reserv. |
| --- | --- |

I.6.6.

Töövõtja tehtavad investeeringud ja kulutused peavad lähtuma eeldatavast tulust, mida töövõtja hakkab saama registreerimistest. Kui pärast esimest majandusaastat tekib ülejääk, mida ei saa investeerida pakutava teenuse kvaliteedi tõstmiseks, kantakse selline ülejääk igal aastal üle liidu eelarvesse. Kaaluda tuleks vajadust tagada asjakohane tegevuskulude reserv.

| I.6.7. | Selleks et komisjon saaks kontrollida, kas ülekandmist vajavat ülejääki on, kohustub töövõtja esitama 60 päeva jooksul pärast iga majandusaasta lõppu oma tegevuse raamatupidamisarvestuse saldo. Kui komisjon võtab vastu otsuse ülekantava ülejäägi väärtuse kohta, antakse välja sissenõudekorraldus ja saadetakse töövõtjale, kes tegutseb vastavalt, kandes vastavad vahendid üle 60 päeva jooksul alates sissenõudekorralduse saamisest. |
| --- | --- |

I.6.7.

Selleks et komisjon saaks kontrollida, kas ülekandmist vajavat ülejääki on, kohustub töövõtja esitama 60 päeva jooksul pärast iga majandusaasta lõppu oma tegevuse raamatupidamisarvestuse saldo. Kui komisjon võtab vastu otsuse ülekantava ülejäägi väärtuse kohta, antakse välja sissenõudekorraldus ja saadetakse töövõtjale, kes tegutseb vastavalt, kandes vastavad vahendid üle 60 päeva jooksul alates sissenõudekorralduse saamisest.

| I.6.8. | Töövõtja kohustub igal aastal algatama sõltumatu audiitori teostatava finantsauditi ja edastama selle tulemused komisjonile. Auditi kulud kannab töövõtja. |
| --- | --- |

I.6.8.

Töövõtja kohustub igal aastal algatama sõltumatu audiitori teostatava finantsauditi ja edastama selle tulemused komisjonile. Auditi kulud kannab töövõtja.

| I.6.9. | Finantsauditi järelduste alusel võtab komisjon kõik vajalikud asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

I.6.9.

Finantsauditi järelduste alusel võtab komisjon kõik vajalikud asjakohased meetmed.

| I.6.10. | Töövõtja esitab kõik komisjoni nõutavad üksikasjalikud andmed, mida on vaja selleks, et kontrollida, kas lepingut täidetakse nõuetekohaselt ja registrit hallatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

I.6.10.

Töövõtja esitab kõik komisjoni nõutavad üksikasjalikud andmed, mida on vaja selleks, et kontrollida, kas lepingut täidetakse nõuetekohaselt ja registrit hallatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.

| I.6.11. | Vastava nõudmise korral peab töövõtja osalema mõistlikul arvul kohtumistel, mille on korraldanud komisjon või mõni muu tema nimel tegutsev asutus, eesmärgiga kontrollida, teha järelevalvet ja hinnata lepingu täitmist. Töövõtja hõlbustab kontrollimist, järelevalve teostamist ja lepingu täitmise hindamist. |
| --- | --- |

I.6.11.

Vastava nõudmise korral peab töövõtja osalema mõistlikul arvul kohtumistel, mille on korraldanud komisjon või mõni muu tema nimel tegutsev asutus, eesmärgiga kontrollida, teha järelevalvet ja hinnata lepingu täitmist. Töövõtja hõlbustab kontrollimist, järelevalve teostamist ja lepingu täitmise hindamist.

| I.6.12. | Töövõtja teeb komisjonile kättesaadavaks kuni viis aastat tagasi ulatuvalt kõikide lepinguga seotud dokumentide originaalid või erandjuhul nõuetekohased autentsed koopiad alates artikli I.2 kohasest lepingu lõppemise kuupäevast. |
| --- | --- |

I.6.12.

Töövõtja teeb komisjonile kättesaadavaks kuni viis aastat tagasi ulatuvalt kõikide lepinguga seotud dokumentide originaalid või erandjuhul nõuetekohased autentsed koopiad alates artikli I.2 kohasest lepingu lõppemise kuupäevast.

| I.6.13. | Töövõtja säilitab taotlustega seotud toimikuid vähemalt viis aastat arvestatuna selle aasta lõpust, mil taotlus esitati. Kokkuleppe kohaselt ei säilitata kõnealuseid toimikuid originaali või autentse koopiana, vaid need salvestatakse korrapäraselt pärast originaali või autentse koopia skaneerimist säilivale ja mittekahjustuvale elektroonilisele andmekandjale. |
| --- | --- |

I.6.13.

Töövõtja säilitab taotlustega seotud toimikuid vähemalt viis aastat arvestatuna selle aasta lõpust, mil taotlus esitati. Kokkuleppe kohaselt ei säilitata kõnealuseid toimikuid originaali või autentse koopiana, vaid need salvestatakse korrapäraselt pärast originaali või autentse koopia skaneerimist säilivale ja mittekahjustuvale elektroonilisele andmekandjale.

| I.6.14. | Komisjon võib korraldada mis tahes ajal, kuid punktis I.6.15 kehtestatud ajavahemiku jooksul auditi, mille teostab tema valitud välisorgan või komisjoni enda talitused. Sellise auditi eesmärk on teha kindlaks, kas töövõtja tegevus on lepinguga vastavuses. Asjaomased kulud kannab komisjon. |
| --- | --- |

I.6.14.

Komisjon võib korraldada mis tahes ajal, kuid punktis I.6.15 kehtestatud ajavahemiku jooksul auditi, mille teostab tema valitud välisorgan või komisjoni enda talitused. Sellise auditi eesmärk on teha kindlaks, kas töövõtja tegevus on lepinguga vastavuses. Asjaomased kulud kannab komisjon.

| I.6.15. | Olenemata sellest, kas komisjoni auditit teostavad komisjoni enda talitused või tema valitud välisorgan, võivad need toimuda lepingu kehtivuse ajal või viie aasta jooksul pärast lepingu lõppemist. |
| --- | --- |

I.6.15.

Olenemata sellest, kas komisjoni auditit teostavad komisjoni enda talitused või tema valitud välisorgan, võivad need toimuda lepingu kehtivuse ajal või viie aasta jooksul pärast lepingu lõppemist.

| I.6.16. | Auditite teostamiseks peab komisjoni enda talitustele või tema valitud välisorganitele olema tagatud kohapeal täielik juurdepääs nii töövõtja kontorile selle lahtioleku aegadel kui ka kõigile kontrolliks vajalikele andmetele. Kui andmete hulgas on isikuandmeid, kasutatakse, levitatakse ja avaldatakse neid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. |
| --- | --- |

I.6.16.

Auditite teostamiseks peab komisjoni enda talitustele või tema valitud välisorganitele olema tagatud kohapeal täielik juurdepääs nii töövõtja kontorile selle lahtioleku aegadel kui ka kõigile kontrolliks vajalikele andmetele. Kui andmete hulgas on isikuandmeid, kasutatakse, levitatakse ja avaldatakse neid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

Artikkel I.7

Aruandlusnõuded ja esitamisele kuuluvad üksikasjad

Läbipaistvuse suurendamiseks kohustub töövõtja üldjuhul oma veebisaidi vahendusel esitama komisjonile ja tegema avalikkusele kättesaadavaks järgmised ingliskeelsed dokumendid.

1.   Eduaruanne

Kahel esimesel lepinguaastal esitab töövõtja komisjonile igas kvartalis oma eduaruande, milles on üksikasjalik ülevaade töövõtja edusammudest lepingukohustuste täitmisel. Seejärel esitatakse selline aruanne komisjonile iga kuue kuu järel.

Aruannetes antakse ülevaade kõigist peamistest sündmustest, samuti asjaomasel ajavahemikul tehtud olulisest tööst, sealhulgas registreerimispoliitikast ja sellesse tehtud muudatustest, tehnilisest seisundist, edusammudest ning probleemidest lepingukohustuste täitmisel. Sellised aruanded sisaldavad ka tippdomeeni .eu toimimisega seotud arvandmeid, mis sisaldavad järgmist, kuid ei pea sellega piirduma: registri tehingute koguarv; tippdomeeni .eu all tehtud uute, ülekantud, kustutatud või tühistatud registreerimiste arv (sealhulgas ajavahemikul tehtud registreerimiste koguarv); nimesid tippdoomeni .eu keskkonnas registreerivate akrediteeritud registripidajate arv, sealhulgas nende registripidajate olukord tegevusplaanist lähtuvalt; samuti kaebuste arv ja vaidlusaluste nimede arv.

Pärast aruande saamist on komisjonil 30 päeva selleks, et

| a) | aruanne koos märkuste või reservatsioonidega või ilma nendeta heaks kiita või nõuda lisateavet või |
| --- | --- |

a)

aruanne koos märkuste või reservatsioonidega või ilma nendeta heaks kiita või nõuda lisateavet või

| b) | nõuda uut aruannet. |
| --- | --- |

b)

nõuda uut aruannet.

Kui komisjon 30-päevase ajavahemiku jooksul märkusi ei tee, loetakse aruanne heakskiidetuks.

Artikkel I.8

Andmekaitse

Kõiki lepingus sisalduvaid isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Selliseid andmeid töötleb ainult käesoleva lepingu eest vastutav üksuse juht, kes tegutseb andmetöötlejana üksnes lepingu täitmise, haldamise ja järelevalve eesmärgil, ilma et see piiraks selliste andmete edastamist asutustele, kes teostavad liidu õiguse kohaselt järelevalvet või kontrolli.

II –   ÜLDTINGIMUSED

Artikkel II.1

Lepingu täitmine

| II.1.1. | Töövõtja täidab lepingut kõrgeimate ametialaste standardite kohaselt. Töövõtja on ainuisikuliselt vastutav kõigi temal lasuvate juriidiliste kohustuste, eriti tööhõivealastest õigusnormidest ning maksu- ja sotsiaalõigusest tulenevate kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

II.1.1.

Töövõtja täidab lepingut kõrgeimate ametialaste standardite kohaselt. Töövõtja on ainuisikuliselt vastutav kõigi temal lasuvate juriidiliste kohustuste, eriti tööhõivealastest õigusnormidest ning maksu- ja sotsiaalõigusest tulenevate kohustuste täitmise eest.

| II.1.2. | Töövõtja on ainuisikuliselt vastutav selliste lubade või litsentside hankimise eest, mis on vastavalt talle määratud ülesande täitmise kohas kehtivatele seadustele ja eeskirjadele vajalikud. Komisjoni eelneval nõusolekul sõlmib register siiski asjakohase lepingu geograafilise tippdomeeni .eu (ccTLD) temale eraldamise kohta. |
| --- | --- |

II.1.2.

Töövõtja on ainuisikuliselt vastutav selliste lubade või litsentside hankimise eest, mis on vastavalt talle määratud ülesande täitmise kohas kehtivatele seadustele ja eeskirjadele vajalikud. Komisjoni eelneval nõusolekul sõlmib register siiski asjakohase lepingu geograafilise tippdomeeni .eu (ccTLD) temale eraldamise kohta.

| II.1.3. | Ilma et see piiraks artikli II.3 kohaldamist, puudutavad kõik lepingus esinevad viited töövõtja töötajatele üksnes lepingu täitmisega seotud isikuid. |
| --- | --- |

II.1.3.

Ilma et see piiraks artikli II.3 kohaldamist, puudutavad kõik lepingus esinevad viited töövõtja töötajatele üksnes lepingu täitmisega seotud isikuid.

| II.1.4. | Töövõtja peab tagama, et kõigil lepingu täitmisega seotud töötajatel on neile määratud ülesannete täitmiseks vajalik ametialane kvalifikatsioon ja vajalikud kogemused. |
| --- | --- |

II.1.4.

Töövõtja peab tagama, et kõigil lepingu täitmisega seotud töötajatel on neile määratud ülesannete täitmiseks vajalik ametialane kvalifikatsioon ja vajalikud kogemused.

| II.1.5. | Töövõtja ei esinda komisjoni ega toimi viisil, mis võiks sellise mulje jätta. Töövõtja teatab kolmandatele isikutele, et ta ei kuulu Euroopa avalikku teenistusse. |
| --- | --- |

II.1.5.

Töövõtja ei esinda komisjoni ega toimi viisil, mis võiks sellise mulje jätta. Töövõtja teatab kolmandatele isikutele, et ta ei kuulu Euroopa avalikku teenistusse.

| II.1.6. | Töövõtja on ainuisikuliselt vastutav talle määratud ülesandeid täitvate töötajate eest. Töövõtja näeb ette järgmised töö- või teenistussuhted oma töötajatega:






  a) | komisjon ei või anda korraldusi otse töötajatele, kes täidavad töövõtjale määratud ülesandeid; |
| --- | --- | --- |

II.1.6.

Töövõtja on ainuisikuliselt vastutav talle määratud ülesandeid täitvate töötajate eest. Töövõtja näeb ette järgmised töö- või teenistussuhted oma töötajatega:

a)

komisjon ei või anda korraldusi otse töötajatele, kes täidavad töövõtjale määratud ülesandeid;

| b) | komisjoni ei või mitte mingil juhul lugeda töötajate tööandjaks ning nimetatud töötajad ei või komisjoni ja töövõtja vahelisest lepingulisest suhtest tuletada mingeid õigusi komisjoni suhtes. |
| --- | --- |

b)

komisjoni ei või mitte mingil juhul lugeda töötajate tööandjaks ning nimetatud töötajad ei või komisjoni ja töövõtja vahelisest lepingulisest suhtest tuletada mingeid õigusi komisjoni suhtes.

| II.1.7. | Kui mis tahes ettenägematu sündmus, tegevus või tegevusetus takistab otseselt või kaudselt ülesannete täitmist osaliselt või tervikuna, registreerib töövõtja selle omal algatusel viivitamata ja annab sellest komisjonile aru. Aruanne hõlmab probleemi kirjeldust ja viidet selle alguskuupäevale ning töövõtja võetud heastavaid meetmeid oma lepingujärgsete kohustuste täieliku täitmise tagamiseks. Sellisel juhul tegeleb töövõtja eelisjärjekorras probleemi lahendamisega, mitte ei selgita vastutust. |
| --- | --- |

II.1.7.

Kui mis tahes ettenägematu sündmus, tegevus või tegevusetus takistab otseselt või kaudselt ülesannete täitmist osaliselt või tervikuna, registreerib töövõtja selle omal algatusel viivitamata ja annab sellest komisjonile aru. Aruanne hõlmab probleemi kirjeldust ja viidet selle alguskuupäevale ning töövõtja võetud heastavaid meetmeid oma lepingujärgsete kohustuste täieliku täitmise tagamiseks. Sellisel juhul tegeleb töövõtja eelisjärjekorras probleemi lahendamisega, mitte ei selgita vastutust.

| II.1.8. | Töövõtja ajakohastab regulaarselt andmebaase, mida on vaja registri ülesannete ja funktsioonide täitmiseks, sealhulgas tippdomeeni .eu tsoonifaili ja domeeni registreerimise informatsiooni, ja teeb neist varukoopiaid. |
| --- | --- |

II.1.8.

Töövõtja ajakohastab regulaarselt andmebaase, mida on vaja registri ülesannete ja funktsioonide täitmiseks, sealhulgas tippdomeeni .eu tsoonifaili ja domeeni registreerimise informatsiooni, ja teeb neist varukoopiaid.

| II.1.9. | Töövõtja teavitab komisjoni viivitamatult ja kirjalikult sellistest mis tahes muudatustest oma õiguslikus või rahalises olukorras, mis on seotud eelkõige tema õigusliku vormiga lepingu allkirjastamise ajal ja lepingu täitmiseks kasutatavate vahenditega. |
| --- | --- |

II.1.9.

Töövõtja teavitab komisjoni viivitamatult ja kirjalikult sellistest mis tahes muudatustest oma õiguslikus või rahalises olukorras, mis on seotud eelkõige tema õigusliku vormiga lepingu allkirjastamise ajal ja lepingu täitmiseks kasutatavate vahenditega.

Artikkel II.2

Vastutus

| II.2.1. | Komisjon ei vastuta kahju eest, mida töövõtja on lepingu täitmisel kandnud, välja arvatud juhul, kui see on tekitatud komisjoni tahtliku üleastumise või ränga hooletuse tõttu. |
| --- | --- |

II.2.1.

Komisjon ei vastuta kahju eest, mida töövõtja on lepingu täitmisel kandnud, välja arvatud juhul, kui see on tekitatud komisjoni tahtliku üleastumise või ränga hooletuse tõttu.

| II.2.2. | Töövõtja vastutab mis tahes kahju eest, mida ta lepingu täitmisel komisjonile põhjustab, sealhulgas artikli II.10 kohase alltöövõtu puhul, kuid mitte rohkem kui lepingu kolmekordse koguhinna ulatuses. Kui kahju tuleneb töövõtja või tema töötajate tahtlikust üleastumisest või raskest hooletusest, vastutab töövõtja siiski kahju eest piiramata summas. |
| --- | --- |

II.2.2.

Töövõtja vastutab mis tahes kahju eest, mida ta lepingu täitmisel komisjonile põhjustab, sealhulgas artikli II.10 kohase alltöövõtu puhul, kuid mitte rohkem kui lepingu kolmekordse koguhinna ulatuses. Kui kahju tuleneb töövõtja või tema töötajate tahtlikust üleastumisest või raskest hooletusest, vastutab töövõtja siiski kahju eest piiramata summas.

| II.2.3. | Kui kolmas isik esitab töövõtja poolt lepingu täitmisel tekitatud kahju tulemusel komisjoni vastu hagi või nõude või algatab menetluse, tasub hüvituse töövõtja. |
| --- | --- |

II.2.3.

Kui kolmas isik esitab töövõtja poolt lepingu täitmisel tekitatud kahju tulemusel komisjoni vastu hagi või nõude või algatab menetluse, tasub hüvituse töövõtja.

| II.2.4. | Kui kolmas isik esitab komisjoni vastu hagi seoses lepingu täitmisega, abistab töövõtja komisjoni. Komisjon võib kanda kulud, mis töövõtjal sellega seoses tekivad. |
| --- | --- |

II.2.4.

Kui kolmas isik esitab komisjoni vastu hagi seoses lepingu täitmisega, abistab töövõtja komisjoni. Komisjon võib kanda kulud, mis töövõtjal sellega seoses tekivad.

| II.2.5. | Kui asjaomased kohaldatavad õigusnormid seda nõuavad, sõlmib töövõtja lepingu täitmisega seotud riskide ja kahjude kindlustuse. Lisaks sõlmib ta majandusharu üldise tava kohaselt põhjendatud täiendava kindlustuse. Kui komisjon seda taotleb, tuleb talle saata kõigi asjakohaste kindlustuslepingute koopiad. |
| --- | --- |

II.2.5.

Kui asjaomased kohaldatavad õigusnormid seda nõuavad, sõlmib töövõtja lepingu täitmisega seotud riskide ja kahjude kindlustuse. Lisaks sõlmib ta majandusharu üldise tava kohaselt põhjendatud täiendava kindlustuse. Kui komisjon seda taotleb, tuleb talle saata kõigi asjakohaste kindlustuslepingute koopiad.

Artikkel II.3

Huvide konflikt

| II.3.1. | Töövõtja võtab kõik vajalikud meetmed, vältimaks olukordi, mis võiksid ohustada lepingu erapooletut ja objektiivset täitmist. Huvide konflikt võib tuleneda eeskätt majandushuvidest, poliitilistest või rahvuslikest eelistustest, perekondlikest või emotsionaalsetest sidemetest või muudest olulistest seostest või ühishuvidest. Komisjonile tuleb viivitamatult kirjalikult teatada igasugusest huvide konfliktist, mis võib lepingu täitmise jooksul tekkida. Sellise konflikti tekkimisel võtab töövõtja otsekohe kõik selle lahendamiseks vajalikud meetmed.
  Komisjon jätab endale õiguse kontrollida, kas sellised meetmed on piisavad, ning võib vajaduse korral nõuda täiendavate meetmete võtmist tema poolt määratud tähtajaks. Töövõtja tagab, et tema töötajad, juhatus ja direktorid ei satu olukorda, mis võiks põhjustada huvide konflikti. Ilma et see piiraks artikli II.1 kohaldamist, asendab töövõtja viivitamata ja ilma komisjonipoolse hüvituseta kõik oma töötajad, kes sellisesse olukorda satuvad. |
| --- | --- |

II.3.1.

Töövõtja võtab kõik vajalikud meetmed, vältimaks olukordi, mis võiksid ohustada lepingu erapooletut ja objektiivset täitmist. Huvide konflikt võib tuleneda eeskätt majandushuvidest, poliitilistest või rahvuslikest eelistustest, perekondlikest või emotsionaalsetest sidemetest või muudest olulistest seostest või ühishuvidest. Komisjonile tuleb viivitamatult kirjalikult teatada igasugusest huvide konfliktist, mis võib lepingu täitmise jooksul tekkida. Sellise konflikti tekkimisel võtab töövõtja otsekohe kõik selle lahendamiseks vajalikud meetmed.

Komisjon jätab endale õiguse kontrollida, kas sellised meetmed on piisavad, ning võib vajaduse korral nõuda täiendavate meetmete võtmist tema poolt määratud tähtajaks. Töövõtja tagab, et tema töötajad, juhatus ja direktorid ei satu olukorda, mis võiks põhjustada huvide konflikti. Ilma et see piiraks artikli II.1 kohaldamist, asendab töövõtja viivitamata ja ilma komisjonipoolse hüvituseta kõik oma töötajad, kes sellisesse olukorda satuvad.

| II.3.2. | Töövõtja hoidub kontaktidest, mis võiksid seada ohtu tema sõltumatuse. |
| --- | --- |

II.3.2.

Töövõtja hoidub kontaktidest, mis võiksid seada ohtu tema sõltumatuse.

| II.3.3. | Töövõtja kinnitab, et






  — | ta ei ole teinud ega tee edaspidi mis tahes liiki pakkumisi, millest võiks käesoleva lepinguga seoses tuleneda eeliseid, mis on ebaseaduslikud või vastuolus käesoleva lepingu sätetega; |
| --- | --- | --- |

II.3.3.

Töövõtja kinnitab, et

—

ta ei ole teinud ega tee edaspidi mis tahes liiki pakkumisi, millest võiks käesoleva lepinguga seoses tuleneda eeliseid, mis on ebaseaduslikud või vastuolus käesoleva lepingu sätetega;

| — | ta ei ole ühelegi osalisele andnud ega anna edaspidi ning ei ole üheltki osaliselt taotlenud ega taotle edaspidi, ei ole üritanud saada ega ürita edaspidi saada, ei ole vastu võtnud ega võta edaspidi vastu käesoleva lepingu täitmisega seotud rahalisi või mitterahalisi soodustusi, kui sellised soodustused kujutavad endast otseselt või kaudselt ebaseaduslikku tegevust või omavad korruptiivseid jooni. |
| --- | --- |

—

ta ei ole ühelegi osalisele andnud ega anna edaspidi ning ei ole üheltki osaliselt taotlenud ega taotle edaspidi, ei ole üritanud saada ega ürita edaspidi saada, ei ole vastu võtnud ega võta edaspidi vastu käesoleva lepingu täitmisega seotud rahalisi või mitterahalisi soodustusi, kui sellised soodustused kujutavad endast otseselt või kaudselt ebaseaduslikku tegevust või omavad korruptiivseid jooni.

| II.3.4. | Töövõtja edastab oma töötajatele, juhatusele ja direktoritele, samuti kõigile lepingu täitmisega seotud kolmandatele isikutele kirjalikult kõik asjakohased kohustused. Kui komisjon seda taotleb, tuleb talle saata kõigi antud juhiste ja nende alusel võetud kohustuste koopia. |
| --- | --- |

II.3.4.

Töövõtja edastab oma töötajatele, juhatusele ja direktoritele, samuti kõigile lepingu täitmisega seotud kolmandatele isikutele kirjalikult kõik asjakohased kohustused. Kui komisjon seda taotleb, tuleb talle saata kõigi antud juhiste ja nende alusel võetud kohustuste koopia.

Artikkel II.4

Tulemuste omandiline kuuluvus – intellektuaal- ja tööstusomand

| II.4.1. | Lepingu täitmisel saadud tulemused ja tulemuste omandiõigused, sealhulgas autoriõigus ja muud intellektuaal- ja tööstusomandiõigused kuuluvad üksnes liidule, kes võib neid kasutada, avaldada, loovutada või üle anda oma äranägemisel, ilma geograafiliste või muude piiranguteta, välja arvatud juhul, kui tööstus- või intellektuaalomandiõigused olid olemas enne lepingu sõlmimist. Liit jätab endale kõik tippdomeeniga .eu seotud õigused, eelkõige mis tahes õigused seoses registri andmebaasidega. |
| --- | --- |

II.4.1.

Lepingu täitmisel saadud tulemused ja tulemuste omandiõigused, sealhulgas autoriõigus ja muud intellektuaal- ja tööstusomandiõigused kuuluvad üksnes liidule, kes võib neid kasutada, avaldada, loovutada või üle anda oma äranägemisel, ilma geograafiliste või muude piiranguteta, välja arvatud juhul, kui tööstus- või intellektuaalomandiõigused olid olemas enne lepingu sõlmimist. Liit jätab endale kõik tippdomeeniga .eu seotud õigused, eelkõige mis tahes õigused seoses registri andmebaasidega.

| II.4.2. | Eespool osutatud sätet ei kohaldata mis tahes litsentside või õiguste puhul, mis on töövõtjale antud või mis ta on saanud enne lepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

II.4.2.

Eespool osutatud sätet ei kohaldata mis tahes litsentside või õiguste puhul, mis on töövõtjale antud või mis ta on saanud enne lepingu sõlmimist.

Artikkel II.5

Konfidentsiaalsus

| II.5.1. | Töövõtja käsitleb igasugust teavet ja dokumente, mis on seotud lepingu täitmisega, rangelt konfidentsiaalsena ega avalda neid kolmandatele isikutele. Töövõtja järgib konfidentsiaalsuse nõuet ka pärast üleannete täitmist. |
| --- | --- |

II.5.1.

Töövõtja käsitleb igasugust teavet ja dokumente, mis on seotud lepingu täitmisega, rangelt konfidentsiaalsena ega avalda neid kolmandatele isikutele. Töövõtja järgib konfidentsiaalsuse nõuet ka pärast üleannete täitmist.

| II.5.2. | Töövõtja laseb igal töötajal ja juhatuse liikmel ning direktoril kirjalikult kinnitada, et need kohustuvad hoidma otseselt või kaudselt ülesannete täitmisega seotud teavet konfidentsiaalsena ja mitte avaldama üldsusele kättesaamatuid dokumente või teavet kolmandatele isikutele või kasutama neid oma või mõne kolmanda isiku kasuks isegi pärast ülesannete täitmist. Komisjonile saadetakse kohustuse võtmise koopia.
  Eespool osutatud nõudeid ei kohaldata sellise teabe puhul,






  a) | mis muutub avalikustamisel või pärast seda avaliku domeeni osaks muul viisil kui käesoleva lepingu rikkumise tõttu, kuid üksnes pärast seda, kui selline teave muutub avaliku domeeni osaks; |
| --- | --- | --- |

II.5.2.

Töövõtja laseb igal töötajal ja juhatuse liikmel ning direktoril kirjalikult kinnitada, et need kohustuvad hoidma otseselt või kaudselt ülesannete täitmisega seotud teavet konfidentsiaalsena ja mitte avaldama üldsusele kättesaamatuid dokumente või teavet kolmandatele isikutele või kasutama neid oma või mõne kolmanda isiku kasuks isegi pärast ülesannete täitmist. Komisjonile saadetakse kohustuse võtmise koopia.

Eespool osutatud nõudeid ei kohaldata sellise teabe puhul,

a)

mis muutub avalikustamisel või pärast seda avaliku domeeni osaks muul viisil kui käesoleva lepingu rikkumise tõttu, kuid üksnes pärast seda, kui selline teave muutub avaliku domeeni osaks;

| b) | mis töövõtja esitatavate pädevate tõendite kohaselt oli tema käsutuses enne avalikuks tegemist ja mida ta ei saadud otse ega kaudselt lepingu täitmisel; |
| --- | --- |

b)

mis töövõtja esitatavate pädevate tõendite kohaselt oli tema käsutuses enne avalikuks tegemist ja mida ta ei saadud otse ega kaudselt lepingu täitmisel;

| c) | mis töövõtja esitatavate pädevate tõendite kohaselt saadi pärast avalikuks tegemist kolmandalt isikult, kes ei saanud seda otse ega kaudselt seoses lepingu täitmisega. |
| --- | --- |

c)

mis töövõtja esitatavate pädevate tõendite kohaselt saadi pärast avalikuks tegemist kolmandalt isikult, kes ei saanud seda otse ega kaudselt seoses lepingu täitmisega.

Artikkel II.6

Andmekaitse

| II.6.1. | Töövõtjal on õigus pääseda ligi oma isikuandmetele ja neid parandada. Kui töövõtjal on küsimusi tema isikuandmete töötlemise kohta, peab ta need suunama artiklis I.8 osutatud andmetöötlejana tegutsevale üksusele. |
| --- | --- |

II.6.1.

Töövõtjal on õigus pääseda ligi oma isikuandmetele ja neid parandada. Kui töövõtjal on küsimusi tema isikuandmete töötlemise kohta, peab ta need suunama artiklis I.8 osutatud andmetöötlejana tegutsevale üksusele.

| II.6.2. | Töövõtjal on alati õigus pöörduda Euroopa andmekaitseinspektori poole. |
| --- | --- |

II.6.2.

Töövõtjal on alati õigus pöörduda Euroopa andmekaitseinspektori poole.

| II.6.3. | Kui lepinguga nõutakse töövõtjalt isikuandmete töötlemist, võib töövõtja andmeid töödelda ainult andmetöötleja järelevalve all; eelkõige kuuluvad järelevalve alla töötlemise eesmärk, andmete kategooriad, mida võib töödelda, andmete saajad ja vahendid, mille kaudu andmesubjekt saab oma õigusi kasutada. |
| --- | --- |

II.6.3.

Kui lepinguga nõutakse töövõtjalt isikuandmete töötlemist, võib töövõtja andmeid töödelda ainult andmetöötleja järelevalve all; eelkõige kuuluvad järelevalve alla töötlemise eesmärk, andmete kategooriad, mida võib töödelda, andmete saajad ja vahendid, mille kaudu andmesubjekt saab oma õigusi kasutada.

| II.6.4. | Töövõtja annab juurdepääsu andmetele vaid lepingu täitmiseks, haldamiseks ja järelevalveks hädavajalikule personalile. |
| --- | --- |

II.6.4.

Töövõtja annab juurdepääsu andmetele vaid lepingu täitmiseks, haldamiseks ja järelevalveks hädavajalikule personalile.

| II.6.5. | Arvestades asjaomaste isikuandmete töötlemisest ja selle laadist tulenevaid riske, kohustub töövõtja võtma asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi turvameetmeid eesmärgiga






  a) | hoida ära selleks volitamata isikute juurdepääs isikuandmeid töötlevatele arvutisüsteemidele ja eelkõige hoida ära






  aa) | andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine; |
| --- | --- | --- | --- |

II.6.5.

Arvestades asjaomaste isikuandmete töötlemisest ja selle laadist tulenevaid riske, kohustub töövõtja võtma asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi turvameetmeid eesmärgiga

a)

hoida ära selleks volitamata isikute juurdepääs isikuandmeid töötlevatele arvutisüsteemidele ja eelkõige hoida ära

aa)

andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine;

| ab) | loata salvestamine andmekandjatele ning säilitatavate isikuandmete loata avalikustamine, muutmine või kustutamine; |
| --- | --- |

ab)

loata salvestamine andmekandjatele ning säilitatavate isikuandmete loata avalikustamine, muutmine või kustutamine;

| ac) | andmeedastusvahendite abil toimuv andmetöötlussüsteemide loata kasutamine; |
| --- | --- |

ac)

andmeedastusvahendite abil toimuv andmetöötlussüsteemide loata kasutamine;

| b) | tagada, et andmetöötlussüsteemi volitatud kasutajad pääseksid juurde üksnes isikuandmetele, millele neil on õigus juurde pääseda; |
| --- | --- |

b)

tagada, et andmetöötlussüsteemi volitatud kasutajad pääseksid juurde üksnes isikuandmetele, millele neil on õigus juurde pääseda;

| c) | registreerida, milliseid isikuandmeid millal ja kellele on edastatud; |
| --- | --- |

c)

registreerida, milliseid isikuandmeid millal ja kellele on edastatud;

| d) | tagada, et kolmandate isikute nimel töödeldavaid isikuandmeid saaks töödelda üksnes lepingu sõlminud institutsiooni või asutuse poolt ettenähtud viisil; |
| --- | --- |

d)

tagada, et kolmandate isikute nimel töödeldavaid isikuandmeid saaks töödelda üksnes lepingu sõlminud institutsiooni või asutuse poolt ettenähtud viisil;

| e) | tagada, et isikuandmete edastamise ja andmekandjate veo käigus ei oleks võimalik andmeid vastava loata lugeda, kopeerida ega kustutada; |
| --- | --- |

e)

tagada, et isikuandmete edastamise ja andmekandjate veo käigus ei oleks võimalik andmeid vastava loata lugeda, kopeerida ega kustutada;

| f) | kujundada oma organisatsiooniline struktuur nii, et see vastaks andmekaitse nõuetele. |
| --- | --- |

f)

kujundada oma organisatsiooniline struktuur nii, et see vastaks andmekaitse nõuetele.

Artikkel II.7

Teabe kasutamine, levitamine ja avaldamine

| II.7.1. | Töövõtja volitab komisjoni töötlema, kasutama, levitama ja avaldama mis tahes otstarbel ja mis tahes vahenditega ning mis tahes teabevahendi kaudu andmeid, mis on seotud lepinguga või sisalduvad lepingus, sealhulgas andmed töövõtja isiku, lepingu sisu, kestuse ja aruannete kohta. Isikuandmete puhul kohaldatakse artikleid I.8 ja II.6. Olenemata kohustustest, mis komisjonil on seoses avaliku juurdepääsuga dokumentidele ja riigihangete eeskirjadega, ei kohaldata eespool osutatud sätet II lisas esitatud tegevuskokkuvõtte ja III lisas esitatud töövõtja pakkumuse suhtes. |
| --- | --- |

II.7.1.

Töövõtja volitab komisjoni töötlema, kasutama, levitama ja avaldama mis tahes otstarbel ja mis tahes vahenditega ning mis tahes teabevahendi kaudu andmeid, mis on seotud lepinguga või sisalduvad lepingus, sealhulgas andmed töövõtja isiku, lepingu sisu, kestuse ja aruannete kohta. Isikuandmete puhul kohaldatakse artikleid I.8 ja II.6. Olenemata kohustustest, mis komisjonil on seoses avaliku juurdepääsuga dokumentidele ja riigihangete eeskirjadega, ei kohaldata eespool osutatud sätet II lisas esitatud tegevuskokkuvõtte ja III lisas esitatud töövõtja pakkumuse suhtes.

| II.7.2. | Kui eritingimustes ei ole ette nähtud teisiti, ei nõuta komisjonilt lepingu täitmisel esitatud dokumentide või teabe levitamist ega avaldamist. Kui komisjon otsustab esitatud dokumente või teavet mitte avaldada, ei või töövõtja levitada ega avaldada neid mujal ilma komisjoni eelneva kirjaliku nõusolekuta. |
| --- | --- |

II.7.2.

Kui eritingimustes ei ole ette nähtud teisiti, ei nõuta komisjonilt lepingu täitmisel esitatud dokumentide või teabe levitamist ega avaldamist. Kui komisjon otsustab esitatud dokumente või teavet mitte avaldada, ei või töövõtja levitada ega avaldada neid mujal ilma komisjoni eelneva kirjaliku nõusolekuta.

| II.7.3. | Töövõtjal on lepinguga seotud teabe levitamiseks või avaldamiseks vaja komisjoni eelnevat kirjalikku luba. Teabe levitamisel või avaldamisel või tulemuse kasutamisel tuleb ära märkida, et väljendatud on üksnes töövõtja arvamust ja see ei kujuta endast komisjoni ametlikku seisukohta. |
| --- | --- |

II.7.3.

Töövõtjal on lepinguga seotud teabe levitamiseks või avaldamiseks vaja komisjoni eelnevat kirjalikku luba. Teabe levitamisel või avaldamisel või tulemuse kasutamisel tuleb ära märkida, et väljendatud on üksnes töövõtja arvamust ja see ei kujuta endast komisjoni ametlikku seisukohta.

| II.7.4. | Töövõtja poolt lepingu kestuse jooksul saadud teabe kasutamine muul eesmärgil kui lepingu täitmiseks on keelatud, välja arvatud juhul, kui komisjon on andnud selleks selge sõnaga eelneva kirjaliku loa. |
| --- | --- |

II.7.4.

Töövõtja poolt lepingu kestuse jooksul saadud teabe kasutamine muul eesmärgil kui lepingu täitmiseks on keelatud, välja arvatud juhul, kui komisjon on andnud selleks selge sõnaga eelneva kirjaliku loa.

Artikkel II.8

Maksustamine

Töövõtja on ainuisikuliselt vastutav kõigi tema suhtes kohaldatavate maksuseaduste järgimise eest.

Artikkel II.9

Vääramatu jõud

| II.9.1. | Vääramatuks jõuks loetakse igasugust ettenägematut ja erakorralist olukorda või sündmust, mis ei sõltu lepinguosaliste tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist lepinguga võetud kohustuste täitmist, mida ei saa pidada nende ega alltöövõtja süüks või tegematajätmiseks ja mida vaatamata kõikidele jõupingutustele ei olnud võimalik vältida. Seadmete või materjali defekte või nende hilinemist, töövaidlusi, streike või rahalisi probleeme ei saa lugeda vääramatuks jõuks, kui see ei tulene otseselt asjaomasest vääramatu jõuga seotud juhtumist. |
| --- | --- |

II.9.1.

Vääramatuks jõuks loetakse igasugust ettenägematut ja erakorralist olukorda või sündmust, mis ei sõltu lepinguosaliste tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist lepinguga võetud kohustuste täitmist, mida ei saa pidada nende ega alltöövõtja süüks või tegematajätmiseks ja mida vaatamata kõikidele jõupingutustele ei olnud võimalik vältida. Seadmete või materjali defekte või nende hilinemist, töövaidlusi, streike või rahalisi probleeme ei saa lugeda vääramatuks jõuks, kui see ei tulene otseselt asjaomasest vääramatu jõuga seotud juhtumist.

| II.9.2. | Ilma et see piiraks artikli II.1.7. sätete kohaldamist, teatab vääramatu jõu osaliseks saanud lepinguosaline viivitamatult teisele lepinguosalisele tähitud kirjaga, mis antakse üle vastuvõtutõendi või samaväärse dokumendi vastu, vääramatu jõu laadist, tõenäolisest kestusest ja eeldavatest mõjudest. |
| --- | --- |

II.9.2.

Ilma et see piiraks artikli II.1.7. sätete kohaldamist, teatab vääramatu jõu osaliseks saanud lepinguosaline viivitamatult teisele lepinguosalisele tähitud kirjaga, mis antakse üle vastuvõtutõendi või samaväärse dokumendi vastu, vääramatu jõu laadist, tõenäolisest kestusest ja eeldavatest mõjudest.

| II.9.3. | Lepinguosalist ei peeta lepingujärgsete kohustuste rikkujaks, kui kohustuste täitmist takistab vääramatu jõud. Kui töövõtja ei saa oma lepingujärgseid kohustusi vääramatu jõu tõttu täita, võtab ta tasu üksnes tegelikult täidetud ülesannete eest. |
| --- | --- |

II.9.3.

Lepinguosalist ei peeta lepingujärgsete kohustuste rikkujaks, kui kohustuste täitmist takistab vääramatu jõud. Kui töövõtja ei saa oma lepingujärgseid kohustusi vääramatu jõu tõttu täita, võtab ta tasu üksnes tegelikult täidetud ülesannete eest.

| II.9.4. | Lepinguosalised võtavad kõik meetmed, et vääramatu jõu mõjul tekkinud kahjusid vähendada. |
| --- | --- |

II.9.4.

Lepinguosalised võtavad kõik meetmed, et vääramatu jõu mõjul tekkinud kahjusid vähendada.

Artikkel II.10

Allhanked

| II.10.1. | Töövõtja ei sõlmi ilma komisjoni eelneva kirjaliku nõusolekuta allhankelepinguid ühegi kolmanda isikuga, kaasa arvatud asutajaliikmed, ega lase lepingut tegelikult täita kolmandatel isikutel. |
| --- | --- |

II.10.1.

Töövõtja ei sõlmi ilma komisjoni eelneva kirjaliku nõusolekuta allhankelepinguid ühegi kolmanda isikuga, kaasa arvatud asutajaliikmed, ega lase lepingut tegelikult täita kolmandatel isikutel.

| II.10.2. | Ootamatute hädaolukordade puhul, mille mõju ohustab teenuse järjepidevust (nt avariiremont ja rünnakud), võtab töövõtja viivitamata vajalikud meetmed teenuse jätkumise tagamiseks, ootamata selleks komisjoni luba. |
| --- | --- |

II.10.2.

Ootamatute hädaolukordade puhul, mille mõju ohustab teenuse järjepidevust (nt avariiremont ja rünnakud), võtab töövõtja viivitamata vajalikud meetmed teenuse jätkumise tagamiseks, ootamata selleks komisjoni luba.

| II.10.3. | Isegi kui komisjon lubab töövõtjal sõlmida allhankelepinguid kolmandate isikutega, on lepingust tulenevate kohustuste täitmine töövõtjale komisjoni ees siduv ja töövõtja on ainuisikuliselt vastutav lepingu nõuetekohase täitmise eest. Komisjon lubab töövõtjal sõlmida allhankelepinguid kolmandate isikutega üksnes selliste ülesannete täitmiseks, mis on töövõtjale lepinguga pandud kohustuste täitmiseks hädavajalikud. |
| --- | --- |

II.10.3.

Isegi kui komisjon lubab töövõtjal sõlmida allhankelepinguid kolmandate isikutega, on lepingust tulenevate kohustuste täitmine töövõtjale komisjoni ees siduv ja töövõtja on ainuisikuliselt vastutav lepingu nõuetekohase täitmise eest. Komisjon lubab töövõtjal sõlmida allhankelepinguid kolmandate isikutega üksnes selliste ülesannete täitmiseks, mis on töövõtjale lepinguga pandud kohustuste täitmiseks hädavajalikud.

| II.10.4. | Töövõtja peab kontrollima, et allhange ei mõjutaks õigusi ja garantiisid, millele komisjonil on lepingu ning eelkõige selle artikli II.13 kohaselt õigus. |
| --- | --- |

II.10.4.

Töövõtja peab kontrollima, et allhange ei mõjutaks õigusi ja garantiisid, millele komisjonil on lepingu ning eelkõige selle artikli II.13 kohaselt õigus.

Artikkel II.11

Loovutamine

| II.11.1. | Töövõtja ei anna lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi täielikult ega osaliselt edasi ilma komisjoni eelneva kirjaliku loata. |
| --- | --- |

II.11.1.

Töövõtja ei anna lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi täielikult ega osaliselt edasi ilma komisjoni eelneva kirjaliku loata.

| II.11.2. | Ilma eespool punktis 1 nimetatud nõusolekuta või nõusoleku tingimuste täitmata jätmise korral ei ole edasiandmine komisjoni jaoks siduv ega too tema jaoks kaasa mingeid kohustusi. |
| --- | --- |

II.11.2.

Ilma eespool punktis 1 nimetatud nõusolekuta või nõusoleku tingimuste täitmata jätmise korral ei ole edasiandmine komisjoni jaoks siduv ega too tema jaoks kaasa mingeid kohustusi.

Artikkel II.12

Komisjonipoolne lõpetamine

| II.12.1. | Komisjon võib lepingu lõpetada järgmistel asjaoludel:






  a) | kui töövõtja on likvideerimisel, kohus on määranud talle halduri, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, ta on peatanud oma äritegevuse, tema suhtes on kõnealustes küsimustes algatatud menetlus või ta on samalaadses olukorras, mis tuleneb sarnasest siseriiklike õigusnormidega ettenähtud menetlusest; |
| --- | --- | --- |

II.12.1.

Komisjon võib lepingu lõpetada järgmistel asjaoludel:

a)

kui töövõtja on likvideerimisel, kohus on määranud talle halduri, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, ta on peatanud oma äritegevuse, tema suhtes on kõnealustes küsimustes algatatud menetlus või ta on samalaadses olukorras, mis tuleneb sarnasest siseriiklike õigusnormidega ettenähtud menetlusest;

| b) | kui töövõtja on res judicata jõudu omava kohtuotsusega ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos süüdi mõistetud; |
| --- | --- |

b)

kui töövõtja on res judicata jõudu omava kohtuotsusega ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos süüdi mõistetud;

| c) | kui töövõtja on tõsiselt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja hankija suudab seda mis tahes viisil tõendada; |
| --- | --- |

c)

kui töövõtja on tõsiselt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja hankija suudab seda mis tahes viisil tõendada;

| d) | kui töövõtja ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad tema asukohariigi või selle riigi, mille õigust lepingu suhtes kohaldatakse, või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest; |
| --- | --- |

d)

kui töövõtja ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad tema asukohariigi või selle riigi, mille õigust lepingu suhtes kohaldatakse, või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

| e) | kui komisjon kahtlustab töövõtjat pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab liidu finantshuve; |
| --- | --- |

e)

kui komisjon kahtlustab töövõtjat pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab liidu finantshuve;

| f) | kui töövõtja rikub oma artikli II.3 kohaseid kohustusi; |
| --- | --- |

f)

kui töövõtja rikub oma artikli II.3 kohaseid kohustusi;

| g) | kui töövõtja on hankemenetluses osalemiseks vajalike komisjoni nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud; |
| --- | --- |

g)

kui töövõtja on hankemenetluses osalemiseks vajalike komisjoni nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud;

| h) | kui muutus töövõtja juriidilises, rahalises, tehnilises või organisatsioonilises olukorras võiks komisjoni arvates oluliselt mõjutada lepingu täitmist; |
| --- | --- |

h)

kui muutus töövõtja juriidilises, rahalises, tehnilises või organisatsioonilises olukorras võiks komisjoni arvates oluliselt mõjutada lepingu täitmist;

| i) | kui ülesannete täitmist pole tegelikult alustatud ühe kuu jooksul pärast ettenähtud kuupäeva ja kavandatav uus kuupäev, kui see üldse esitatakse, on komisjonile vastuvõetamatu; |
| --- | --- |

i)

kui ülesannete täitmist pole tegelikult alustatud ühe kuu jooksul pärast ettenähtud kuupäeva ja kavandatav uus kuupäev, kui see üldse esitatakse, on komisjonile vastuvõetamatu;

| j) | kui töövõtjal ei ole oma süü tõttu võimalik saada lepingu täitmiseks vajalikku mis tahes luba või litsentsi; |
| --- | --- |

j)

kui töövõtjal ei ole oma süü tõttu võimalik saada lepingu täitmiseks vajalikku mis tahes luba või litsentsi;

| k) | kui töövõtja on saanud kätte ametliku teatise kohustuste täitmise kohta, milles on nimetatud väidetava täitmatajätmise laad, ja kui tal on olnud võimalus täitmatajätmine mõistliku ajavahemiku jooksul pärast teatise kättesaamist kõrvaldada, kuid ta jätkab oma lepinguliste kohustuste tõsist rikkumist. |
| --- | --- |

k)

kui töövõtja on saanud kätte ametliku teatise kohustuste täitmise kohta, milles on nimetatud väidetava täitmatajätmise laad, ja kui tal on olnud võimalus täitmatajätmine mõistliku ajavahemiku jooksul pärast teatise kättesaamist kõrvaldada, kuid ta jätkab oma lepinguliste kohustuste tõsist rikkumist.

| II.12.2. | Enne alapunkti e, h või k alusel lepingu lõpetamist antakse töövõtjale võimalus esitada oma märkused. Lepingu lõpetamine jõustub kuupäeval, mil töövõtja saab kätte väljastusteatega tähitud kirja, millega leping lõpetatakse, või mõnel muul lepingut lõpetavas kirjas osutatud kuupäeval. |
| --- | --- |

II.12.2.

Enne alapunkti e, h või k alusel lepingu lõpetamist antakse töövõtjale võimalus esitada oma märkused. Lepingu lõpetamine jõustub kuupäeval, mil töövõtja saab kätte väljastusteatega tähitud kirja, millega leping lõpetatakse, või mõnel muul lepingut lõpetavas kirjas osutatud kuupäeval.

| II.12.3. | Lõpetamise tagajärjed | Kui komisjon lõpetab lepingu vastavalt käesolevale artiklile, ja ilma et see piiraks muude lepingus sätestatud meetmete kohaldamist, loobub töövõtja igasugustest nõuetest lõpetamisest tulenevate kahjude, sealhulgas lõpetamata tööst saamata jäänud kasumi suhtes. Saanud kätte kirja, millega leping lõpetatakse, on töövõtja kohustatud võtma kõik asjakohased meetmed kulude minimeerimiseks, kahju vältimiseks ja oma kohustuste tühistamiseks või vähendamiseks. Ta peab esitama nõutud dokumendid enne lepingu lõpetamise jõustumist teostatud tööde kohta 60 päeva jooksul alates lepingu lõpetamise jõustumisest. |
| --- | --- | --- |

II.12.3.

Lõpetamise tagajärjed

Kui komisjon lõpetab lepingu vastavalt käesolevale artiklile, ja ilma et see piiraks muude lepingus sätestatud meetmete kohaldamist, loobub töövõtja igasugustest nõuetest lõpetamisest tulenevate kahjude, sealhulgas lõpetamata tööst saamata jäänud kasumi suhtes. Saanud kätte kirja, millega leping lõpetatakse, on töövõtja kohustatud võtma kõik asjakohased meetmed kulude minimeerimiseks, kahju vältimiseks ja oma kohustuste tühistamiseks või vähendamiseks. Ta peab esitama nõutud dokumendid enne lepingu lõpetamise jõustumist teostatud tööde kohta 60 päeva jooksul alates lepingu lõpetamise jõustumisest.

| | Kui komisjon lõpetab lepingu vastavalt käesolevale artiklile, võib komisjon nõuda hüvitist kõigi kantud kahjude eest ja sisse nõuda kõik lepingu alusel töövõtjale makstud summad. Lepingu lõpetamisel võib komisjon teha järelejäänud teenuste osutamise kohustuseks mis tahes muule töövõtjale. Komisjonil on õigus nõuda töövõtjalt sisse kõik järelejäänud teenuste osutamisega seotud lisakulud, ilma et see piiraks mis tahes muid lepingust tulenevaid õigusi ja garantiisid. |
| --- | --- |

Kui komisjon lõpetab lepingu vastavalt käesolevale artiklile, võib komisjon nõuda hüvitist kõigi kantud kahjude eest ja sisse nõuda kõik lepingu alusel töövõtjale makstud summad. Lepingu lõpetamisel võib komisjon teha järelejäänud teenuste osutamise kohustuseks mis tahes muule töövõtjale. Komisjonil on õigus nõuda töövõtjalt sisse kõik järelejäänud teenuste osutamisega seotud lisakulud, ilma et see piiraks mis tahes muid lepingust tulenevaid õigusi ja garantiisid.

Artikkel II.13

Finantsjuhtimine, kontroll ja audit

| II.13.1. | Euroopa Kontrollikoda on volitatud teostama auditit dokumentide alusel ja tehes kohapealseid kontrolle töövõtjate ja alltöövõtjate juures. |
| --- | --- |

II.13.1.

Euroopa Kontrollikoda on volitatud teostama auditit dokumentide alusel ja tehes kohapealseid kontrolle töövõtjate ja alltöövõtjate juures.

| II.13.2. | Komisjonil, sealhulgas Euroopa Pettustevastasel Ametil, või komisjoni valitud välisorganil on eelmise punkti puhul Euroopa Kontrollikojaga samad õigused. |
| --- | --- |

II.13.2.

Komisjonil, sealhulgas Euroopa Pettustevastasel Ametil, või komisjoni valitud välisorganil on eelmise punkti puhul Euroopa Kontrollikojaga samad õigused.

| II.13.3. | Lisaks sellele võib Euroopa Pettustevastane Amet teha kohapealset kontrolli ja inspekteerida vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 alates lepingule allakirjutamisest kuni viie aasta möödumiseni lõppmakse tegemisest. |
| --- | --- |

II.13.3.

Lisaks sellele võib Euroopa Pettustevastane Amet teha kohapealset kontrolli ja inspekteerida vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 alates lepingule allakirjutamisest kuni viie aasta möödumiseni lõppmakse tegemisest.

Artikkel II.14

Muudatused

Lepingu muudatustes peavad lepinguosalised kirjalikult kokku leppima. Suuline kokkulepe ei ole lepinguosalistele siduv.

| Allkirjad |
| --- |
| ... nimel | Komisjoni nimel |
| ... | infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi
  peadirektor |
| allkiri: | allkiri: |
| Brüssel, (kuupäev) |
| Koostatud inglise keeles kahes eksemplaris. |

Allkirjad

... nimel

Komisjoni nimel

...

infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi

peadirektor

allkiri:

allkiri:

Brüssel, (kuupäev)

Koostatud inglise keeles kahes eksemplaris.

TEHNILINE LISA

A.   Sissejuhatus

Töövõtja peab tagama vajalikud töötajad, materjali, seadmed, osakonnad ja rajatised (kui ei ole määratud teisiti) allpool kindlaks määratud ülesannete täitmiseks.

Tippdomeen .eu on Interneti domeeninimede süsteemi (DNS, Domain Name System), üladomeen (TLD), mis vastab Euroopa Liidule.

Töövõtja ei tohi tegutseda tippdomeeni .eu keskkonnas registripidajana. Lisaks sellele peab töövõtja tagama peamised tippdomeeni .eu registri funktsioonid, mis on loetletud allpool olevas töövõtja kohustuste osas.

B.   Töövõtja kohustused

B.1.   Eesmärk

Lepingu eesmärk on tagada tippdomeeni .eu registri, andmebaasi ja infoteenuste tsentraliseeritud haldamine ja koordineerimine. Laiemas mõistes loodi tippdomeen .eu selleks, et pakkuda Euroopa Liidu internetikogukonnale keskkond domeeninimede registreerimiseks, ning määruse kohaselt peaks see olema kättesaadav laiale hulgale registreerijatele. Eespool osutatut arvesse võttes on vaja saavutada järgmised eesmärgid:

| | tagada, et tippdomeeni .eu eraldamise ning haldamisega seotud menetlused ja vastutusraamistik aitaksid välja kujundada tugeva, kindla ja usaldusväärse süsteemi; |
| --- | --- |

tagada, et tippdomeeni .eu eraldamise ning haldamisega seotud menetlused ja vastutusraamistik aitaksid välja kujundada tugeva, kindla ja usaldusväärse süsteemi;

| | muuta tippdomeeni .eu kasutus Euroopa Liidu internetikogukonna (sealhulgas väikeettevõtjad, tarbijad, internetikasutajad, mittetulunduslikud organisatsioonid, mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht ja põhitegevuskoht on Euroopa Liidus) ning avaliku sektori asutuste (liikmesriigi, linna, maakonna jne tasandil) seas üha levinumaks, luues selleks täiustatud teenuseid, levitades teavet reklaamide või muude asjakohaste teavitusviiside abil, edendades tippdomeeni .eu ELi ametlikes keeltes ja lihtsustades registreerimisteenuseid; |
| --- | --- |

muuta tippdomeeni .eu kasutus Euroopa Liidu internetikogukonna (sealhulgas väikeettevõtjad, tarbijad, internetikasutajad, mittetulunduslikud organisatsioonid, mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht ja põhitegevuskoht on Euroopa Liidus) ning avaliku sektori asutuste (liikmesriigi, linna, maakonna jne tasandil) seas üha levinumaks, luues selleks täiustatud teenuseid, levitades teavet reklaamide või muude asjakohaste teavitusviiside abil, edendades tippdomeeni .eu ELi ametlikes keeltes ja lihtsustades registreerimisteenuseid;

| | luua tõhusalt hallatav struktuur, mis ärataks usaldust registreerijates ja tarbijates ning tagaks infrastruktuuri stabiilsuse; |
| --- | --- |

luua tõhusalt hallatav struktuur, mis ärataks usaldust registreerijates ja tarbijates ning tagaks infrastruktuuri stabiilsuse;

| | luua tippdomeeni .eu raames stabiilne, paindlik ja tasakaalustatud keskkond, mis on avatud uuendusteks ja vastab tulevaste registreerijate potentsiaalsetele nõudmistele; |
| --- | --- |

luua tippdomeeni .eu raames stabiilne, paindlik ja tasakaalustatud keskkond, mis on avatud uuendusteks ja vastab tulevaste registreerijate potentsiaalsetele nõudmistele;

| | tagada domeeninimede süsteemi kui terviku ja tippdomeeni .eu stabiilsus; |
| --- | --- |

tagada domeeninimede süsteemi kui terviku ja tippdomeeni .eu stabiilsus;

| | soodustada tippdomeeni .eu raames ja eriti registreerimisteenuste vahel tihedat konkurentsi, tänu millele oleks kasutajatel võimalik valida üha uuemate ja paremate teenuste vahel. |
| --- | --- |

soodustada tippdomeeni .eu raames ja eriti registreerimisteenuste vahel tihedat konkurentsi, tänu millele oleks kasutajatel võimalik valida üha uuemate ja paremate teenuste vahel.

B.2.   Registri peamised funktsioonid

Töövõtja kohustub pakkuma mis tahes teenuseid tippdomeeni .eu nõuetekohaseks ja tõhusaks funktsioneerimiseks. Eelkõige kohustub töövõtja tagama süsteemid, tark- ja riistvara, rajatised, infrastruktuuri ja turvalisuse, mis on vajalikud järgmiste teenuste pakkumiseks:

| | tippdomeeni .eu primaarse nimeserveri toimimine ja hooldamine; |
| --- | --- |

tippdomeeni .eu primaarse nimeserveri toimimine ja hooldamine;

| | tippdomeeni .eu sekundaarsete nimeserverite toimimine ja/või haldamine; |
| --- | --- |

tippdomeeni .eu sekundaarsete nimeserverite toimimine ja/või haldamine;

| | tippdomeeni eu tsoonifaili(de) loomine ja haldamine; |
| --- | --- |

tippdomeeni eu tsoonifaili(de) loomine ja haldamine;

| | asjakohaste turvameetmete rakendamine, et tagada andmete usaldusväärsuse, tervikluse ja kättesaadavuse kõrge tase. Eelkõige peab töövõtja tagama, et tippdomeen .eu on kättesaadav kogu aeg, et teave tehakse avalikkusele kättesaadavaks üksnes registreerija nõusolekul ja et teavet muudetakse üksnes registreerija ja/või tema registripidaja taotlusel. Lisaks sellele tuleb luua ennetavad süsteemid teenusetõkestamiseks ja hajusaks teenusetõkestuseks; |
| --- | --- |

asjakohaste turvameetmete rakendamine, et tagada andmete usaldusväärsuse, tervikluse ja kättesaadavuse kõrge tase. Eelkõige peab töövõtja tagama, et tippdomeen .eu on kättesaadav kogu aeg, et teave tehakse avalikkusele kättesaadavaks üksnes registreerija nõusolekul ja et teavet muudetakse üksnes registreerija ja/või tema registripidaja taotlusel. Lisaks sellele tuleb luua ennetavad süsteemid teenusetõkestamiseks ja hajusaks teenusetõkestuseks;

| | nõuetekohane hoolsus turvalisuse valdkonnas, mis tagab pideva ja katkematu valveloleku võimalike ohtude suhtes; |
| --- | --- |

nõuetekohane hoolsus turvalisuse valdkonnas, mis tagab pideva ja katkematu valveloleku võimalike ohtude suhtes;

| | kõiki tippdomeeni .eu registreerimisi kajastava täpse ja ajakohase andmebaasi hooldamine; |
| --- | --- |

kõiki tippdomeeni .eu registreerimisi kajastava täpse ja ajakohase andmebaasi hooldamine;

| | tippdomeeni .eu akrediteeritud registripidajate täpse ja ajakohase andmebaasi hooldamine; |
| --- | --- |

tippdomeeni .eu akrediteeritud registripidajate täpse ja ajakohase andmebaasi hooldamine;

| | kolmanda isiku andmehoidla (andmeid hoitakse üksnes Euroopa Liidus) loomine tippdomeeni eu tsoonifaili ja domeeninime registreerimise andmete jaoks; |
| --- | --- |

kolmanda isiku andmehoidla (andmeid hoitakse üksnes Euroopa Liidus) loomine tippdomeeni eu tsoonifaili ja domeeninime registreerimise andmete jaoks;

| | kinnipidamine asjaomastest rahvusvahelistest normidest (sealhulgas Interneti-ehituse töökonna (IETF) normidest ja tulevastest normidest ning sellistest menetlustest nagu praegu väljatöötatavad menetlused domeeninimede rahvusvaheliseks muutmiseks, samuti osutatud funktsioonide parimate tavade järgimine ning tagamine, et tippdomeen .eu on teiste domeeninimesüsteemidega koostalitlusvõimeline; |
| --- | --- |

kinnipidamine asjaomastest rahvusvahelistest normidest (sealhulgas Interneti-ehituse töökonna (IETF) normidest ja tulevastest normidest ning sellistest menetlustest nagu praegu väljatöötatavad menetlused domeeninimede rahvusvaheliseks muutmiseks, samuti osutatud funktsioonide parimate tavade järgimine ning tagamine, et tippdomeen .eu on teiste domeeninimesüsteemidega koostalitlusvõimeline;

| | sätted, millega võetakse vajaduse korral arvesse üleminekut Interneti protokolli kuuendale versioonile (IPv6); |
| --- | --- |

sätted, millega võetakse vajaduse korral arvesse üleminekut Interneti protokolli kuuendale versioonile (IPv6);

| | teadlikkuse tõstmine tippdomeeni .eu ja selle raames tehtavate registreerimiste kohta, ajakohastades veebisaiti tippdomeeni .eu registreerimispoliitikat ja registreerimist käsitleva teabega ning kasutades muid edendamise ja teadlikkuse tõstmise viise; |
| --- | --- |

teadlikkuse tõstmine tippdomeeni .eu ja selle raames tehtavate registreerimiste kohta, ajakohastades veebisaiti tippdomeeni .eu registreerimispoliitikat ja registreerimist käsitleva teabega ning kasutades muid edendamise ja teadlikkuse tõstmise viise;

| | seonduvate avalike päringuteenuste haldamine ja hooldamine. |
| --- | --- |

seonduvate avalike päringuteenuste haldamine ja hooldamine.

B.3.   Peamised nõuded

| 1. | Töövõtja kohustused on | järgida määrusega ette nähtud eeskirju, poliitikat ja menetluskorda ning määruse artiklis 3 osutatud lepinguid; |
| --- | --- | --- |

1.

Töövõtja kohustused on

järgida määrusega ette nähtud eeskirju, poliitikat ja menetluskorda ning määruse artiklis 3 osutatud lepinguid;

| | tegutseda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning komisjoni 27. detsembri 2001. aasta komisjoni otsusega 2002/16/EÜ, kolmandates riikides asuvatele volitatud töötlejatele isikuandmete edastamise lepingu tüüptingimuste kohta direktiivi 95/46/EÜ alusel; |
| --- | --- |

tegutseda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning komisjoni 27. detsembri 2001. aasta komisjoni otsusega 2002/16/EÜ, kolmandates riikides asuvatele volitatud töötlejatele isikuandmete edastamise lepingu tüüptingimuste kohta direktiivi 95/46/EÜ alusel;

| | tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine üldistes huvides ning kvaliteedi, tõhususe, usaldusväärsuse ja juurdepääsetavuse põhimõtteid silmas pidades; |
| --- | --- |

tippdomeeni .eu korraldamine, haldamine ja juhtimine üldistes huvides ning kvaliteedi, tõhususe, usaldusväärsuse ja juurdepääsetavuse põhimõtteid silmas pidades;

| | akrediteeritud registripidajate vahendusel domeeninimede registreerimine tippdomeeni .eu alla, kui seda taotleb |
| --- | --- |

akrediteeritud registripidajate vahendusel domeeninimede registreerimine tippdomeeni .eu alla, kui seda taotleb

| | ettevõtja, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht ja põhitegevuskoht on liidus, või organisatsioon, mille asukoht on liidus, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide kohaldamist, või füüsiline isik, kelle peamine elukoht on liidus; |
| --- | --- |

ettevõtja, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht ja põhitegevuskoht on liidus, või organisatsioon, mille asukoht on liidus, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide kohaldamist, või füüsiline isik, kelle peamine elukoht on liidus;

| | tehtud kulutustega otseselt seotud tasude kehtestamine; |
| --- | --- |

tehtud kulutustega otseselt seotud tasude kehtestamine;

| | vaidluste kohtuvälise lahendamise poliitika elluviimine ja menetlus domeeninimede valdajate vaheliste nimeõigustega, sh intellektuaalomandi õigustega seotud vaidluste ning registri üksikotsustega seotud vaidluste kiireks lahendamiseks. Nimetatud poliitika võetakse vastu kooskõlas määruse artikli 5 lõikega 1, võttes arvesse Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) soovitusi. See poliitika annab asjassepuutuvatele osalistele nõuetekohased protseduurilised tagatised ning selle kohaldamine ei mõjuta võimalikke kohtumenetlusi; |
| --- | --- |

vaidluste kohtuvälise lahendamise poliitika elluviimine ja menetlus domeeninimede valdajate vaheliste nimeõigustega, sh intellektuaalomandi õigustega seotud vaidluste ning registri üksikotsustega seotud vaidluste kiireks lahendamiseks. Nimetatud poliitika võetakse vastu kooskõlas määruse artikli 5 lõikega 1, võttes arvesse Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) soovitusi. See poliitika annab asjassepuutuvatele osalistele nõuetekohased protseduurilised tagatised ning selle kohaldamine ei mõjuta võimalikke kohtumenetlusi;

| | tippdomeeni .eu registripidajate akrediteerimise menetluskorra kinnitamine ja nimetatud menetluste läbiviimine ning tippdomeeni .eu registripidajatele tõhusate ja ausate konkurentsitingimuste tagamine; |
| --- | --- |

tippdomeeni .eu registripidajate akrediteerimise menetluskorra kinnitamine ja nimetatud menetluste läbiviimine ning tippdomeeni .eu registripidajatele tõhusate ja ausate konkurentsitingimuste tagamine;

| | andmebaasi terviklikkuse tagamine. |
| --- | --- |

andmebaasi terviklikkuse tagamine.

| 2. | Lisaks sellele on töövõtja kohustused | luua ja säilitada sidemeid asjakohaste piirkondlike või rahvusvaheliste internetialaste organisatsioonidega (sh ICANN, CENTR (Council of the European National Top Level Domain Registries) ja RIPE (Réseaux IP Européens)) ja vajaduse korral nende töös osaleda; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisaks sellele on töövõtja kohustused

luua ja säilitada sidemeid asjakohaste piirkondlike või rahvusvaheliste internetialaste organisatsioonidega (sh ICANN, CENTR (Council of the European National Top Level Domain Registries) ja RIPE (Réseaux IP Européens)) ja vajaduse korral nende töös osaleda;

| | konsulteerimine teiste huvitatud isikutega (eriti ametiasutuste, ettevõtjate, organisatsioonide ja füüsiliste isikutega, kes esindavad Euroopa internetikogukonna eri gruppe) ning arvestamine nende seisukohtadega; |
| --- | --- |

konsulteerimine teiste huvitatud isikutega (eriti ametiasutuste, ettevõtjate, organisatsioonide ja füüsiliste isikutega, kes esindavad Euroopa internetikogukonna eri gruppe) ning arvestamine nende seisukohtadega;

| | konfliktide kohtuvälise lahendamise poliitika raames võetavate otsuste sõltumatuse tagamine. |
| --- | --- |

konfliktide kohtuvälise lahendamise poliitika raames võetavate otsuste sõltumatuse tagamine.

C.   Kontrollid

C.1.   Töövõtja tegevuse tehniline kontroll

| 1. | Komisjon või tema volitatud esindaja võib algatada töövõtja tegevuse tehnilise kontrolli, et teha kindlaks, kas lepingut järgitakse või on järgitud kooskõlas lepingus kehtestatud või töövõtja osutatud tingimustega.
  Kontrollimenetlus loetakse algatatuks komisjoni saadetud vastavasisulise registreeritud ja väljastusteatega kirja kättesaamise kuupäevast. Kontrolle teostatakse konfidentsiaalselt. |
| --- | --- |

1.

Komisjon või tema volitatud esindaja võib algatada töövõtja tegevuse tehnilise kontrolli, et teha kindlaks, kas lepingut järgitakse või on järgitud kooskõlas lepingus kehtestatud või töövõtja osutatud tingimustega.

Kontrollimenetlus loetakse algatatuks komisjoni saadetud vastavasisulise registreeritud ja väljastusteatega kirja kättesaamise kuupäevast. Kontrolle teostatakse konfidentsiaalselt.

| 2. | Komisjonil või tema volitatud esindajal on juurdepääs kohtadele ja ruumidele, kus tööd tehakse, ning kõigile tööga seotud dokumentidele, samuti võib ta taotleda dokumentide esitamist.
  Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et tema volitatud esindajad käsitleksid konfidentsiaalsetena andmeid, millele neil on juurdepääs või mis neile on esitatud. Enne tehnilise kontrolli teostamist teatab komisjon töövõtjale kontrolli teostama määratud volitatud esindaja isikuandmed.
  Töövõtja annab komisjonile või tema volitatud esindajatele asjakohast abi.
  Töövõtja tegevuse tehnilise kontrolli aruanne saadetakse töövõtjale. Viimane võib edastada oma märkused komisjonile ühe kuu jooksul alates aruande saamisest. Komisjon võib otsustada pärast tähtaja möödumist saadetud märkusi mitte arvesse võtta. |
| --- | --- |

2.

Komisjonil või tema volitatud esindajal on juurdepääs kohtadele ja ruumidele, kus tööd tehakse, ning kõigile tööga seotud dokumentidele, samuti võib ta taotleda dokumentide esitamist.

Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et tema volitatud esindajad käsitleksid konfidentsiaalsetena andmeid, millele neil on juurdepääs või mis neile on esitatud. Enne tehnilise kontrolli teostamist teatab komisjon töövõtjale kontrolli teostama määratud volitatud esindaja isikuandmed.

Töövõtja annab komisjonile või tema volitatud esindajatele asjakohast abi.

Töövõtja tegevuse tehnilise kontrolli aruanne saadetakse töövõtjale. Viimane võib edastada oma märkused komisjonile ühe kuu jooksul alates aruande saamisest. Komisjon võib otsustada pärast tähtaja möödumist saadetud märkusi mitte arvesse võtta.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/34

---

Teade selliste dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes ja mida on laiendatud Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte

2013/C 134/07

Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõikele 3 ja artikli 13 lõikele 4.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas Malaisia („asjaomane riik”) eksportiv tootja Malaysian Precision Manufacturing SDN BHD („taotluse esitaja”).

Läbivaatamisel uuritakse üksnes võimalust teha taotluse esitaja suhtes erand dumpinguvastastest meetmetest, mida algselt kohaldati teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes ja mida on laiendatud Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte.

2.   Vaatlusalune toode

Käesoleva läbivaatamise raames vaadeldavad tooted on teatavad Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailid, st puidukruvid (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavad kruvid, muud peaga kruvid ja poldid (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibid, või Malaisiast lähetatud import, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 alla.

3.   Kohaldatavad meetmed

Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes, mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 924/2012, (3) ning mida on nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 (4) laiendatud Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte.

4.   Läbivaatamise põhjused

Artikli 11 lõike 3 ja artikli 13 lõike 4 kohane taotlus põhineb taotluse esitaja esitatavatel esmapilgul usutavatel tõenditel, mis osutavad, et taotluse esitaja on vaatlusaluse toote tegelik tootja, kes suudab toota kogu koguse, mille ta on lähetanud liitu alates sellise dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algusest, mille tulemusel on kehtestatud kohaldatavad meetmed.

Lisaks väidab taotluse esitaja, et kuigi ta on seotud teatavate Hiina Rahvavabariigis asuvate teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide tootjatega, asutati ta vaatlusaluse toote tootjana Malaisias ammu enne meetmete kehtestamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes. Lisaks väidab taotluse esitaja, et tema suhted Hiina Rahvavabariigis asuvate ja temaga seotud äriühingutega on loodud enne meetmete kehtestamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes ning neid suhteid ei ole kasutatud selleks, et hoida kõrvale teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kohaldatavatest meetmetest.

5.   Menetlus

Jõudnud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist järeldusele, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, algatab komisjon läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ja artikli 13 lõikele 4, kusjuures läbivaatamisel uuritakse üksnes võimalust teha taotluse esitaja suhtes erand dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes ja mida on laiendatud Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte.

5.1.   
  Eksportiva tootja uurimine

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustiku nii taotluse esitajale kui ka eksportivale tootjale. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.2.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.3.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus tuleb koostada kirjalikus vormis ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb esitada ärakuulamistaotlus tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.4.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (5).

Sõnaga „Limited” märgistatud teavet edastavad huvitatud isikud on algmääruse artikli 19 lõike 2 kohaselt kohustatud esitama sellise teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-Ril või DVD-l) ning märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber. Täidetud küsimustike juurde kuuluvad volikirjad, allkirjastatud tõendid ja nende täiendused tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või käsipostiga allpool esitatud aadressil. Kui huvitatud isik ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul, tuleb tal sellest vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 viivitamatult komisjonile teatada. Täiendavat teavet komisjoniga peetava kirjavahetuse kohta võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |
| E-post: R575-fasteners-MPM@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

E-post: R575-fasteners-MPM@ec.europa.eu

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele andmetele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus osalevad isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu taotluse esitaja suhtes erandi kohaldamise võimalus.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6).

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  ELT L 29, 31.1.2009, lk 1.

(3)  ELT L 275, 10.10.2012, lk 1.

(4)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 6.

(5)  Dokument märkega „Limited” on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/37

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 134/08

| 1. | 2. mail 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Qatar Investment Authority („QIA”, Katar) ja Kingdom Holding Company („KHC”, Saudi Araabia) omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli ettevõtja FRHI Holdings Limited („FRHI”, Kaimanisaared) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

2. mail 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Qatar Investment Authority („QIA”, Katar) ja Kingdom Holding Company („KHC”, Saudi Araabia) omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli ettevõtja FRHI Holdings Limited („FRHI”, Kaimanisaared) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | QIA: Katari riiklik investeerimisfond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

QIA: Katari riiklik investeerimisfond;

| — | KHC: hajutatud investeerimisvaldusettevõtja, mis muu hulgas tegeleb hotellide ja kinnisvaraga ning fondide haldamisega. Tal on osalus sellistes juhtivates hotellikettides nagu Four Seasons ja Mövenpick; |
| --- | --- |

—

KHC: hajutatud investeerimisvaldusettevõtja, mis muu hulgas tegeleb hotellide ja kinnisvaraga ning fondide haldamisega. Tal on osalus sellistes juhtivates hotellikettides nagu Four Seasons ja Mövenpick;

| — | FRHI: ülemaailmne hotellimajandusettevõtja, mis majandab hotellikettidesse Fairmont, Raffles ja Swissôtel kuuluvat 97 hotelli ja kuurorti kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

FRHI: ülemaailmne hotellimajandusettevõtja, mis majandab hotellikettidesse Fairmont, Raffles ja Swissôtel kuuluvat 97 hotelli ja kuurorti kogu maailmas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/38

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6930 – KKR/SMCP)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 134/09

| 1. | 2. mail 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KKR & Co. LP („KKR”, USA) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Groupe SMCP SAS („SMCP”, Prantsusmaa) üle väärtpaberite ostu teel. |
| --- | --- |

1.

2. mail 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KKR & Co. LP („KKR”, USA) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Groupe SMCP SAS („SMCP”, Prantsusmaa) üle väärtpaberite ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja KKR: mitmesuguste alternatiivsete varahaldusteenuste osutamine avaliku ja erasektori investoritele ning ettevõtja, portfelli kuuluvate äriühingute ja klientide nõustamine kapitaliturgudega seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja KKR: mitmesuguste alternatiivsete varahaldusteenuste osutamine avaliku ja erasektori investoritele ning ettevõtja, portfelli kuuluvate äriühingute ja klientide nõustamine kapitaliturgudega seotud küsimustes;

| — | ettevõtja SMCP: naiste ja meeste moerõivaste ja vähesel määral jalanõude ning nendega seotud aksessuaaride disainimine ja levitamine kolme kaubamärgi all (Sandro, Maje ja Claudie Pierlot). |
| --- | --- |

—

ettevõtja SMCP: naiste ja meeste moerõivaste ja vähesel määral jalanõude ning nendega seotud aksessuaaride disainimine ja levitamine kolme kaubamärgi all (Sandro, Maje ja Claudie Pierlot).

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6930 – KKR/SMCP):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6930 – KKR/SMCP):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/39

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 134/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„MIEL DE CORSE”/„MELE DI CORSICA”

EÜ nr: FR-PDO-0105-0066-20.04.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistamine |
| — | ☒ | Riiklikud nõuded |
| — | ☒ | Muu (rühma ja kontrollorganite kontaktandmete ajakohastamine) |

—



Toote nimi

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistamine

—

☒

Riiklikud nõuded

—

☒

Muu (rühma ja kontrollorganite kontaktandmete ajakohastamine)

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

3.1.   Punkt „Toote kirjeldus”

Kõnealust punkti konsolideeriti vastavalt kontrollitud päritolunimetust käsitlevale määrusele 30. jaanuarist 1998 ja vastavalt määruse tehnilistele rakenduseeskirjadele 1. juunist 1999. Tehtud muudatused käsitlevad alljärgnevat.

| a) | Toote kirjelduse selgesõnalisemaks muutmisel on eri aastaaegadel toodetud ja eri taimedel põhinev meesortide loend lisatud spetsifikaati sel viisil, nagu see on kirjas KPNi tunnustavas siseriiklikus õigusaktis. Lisaks täpsustatakse, et toote kirjeldamine vastavalt taimesordi iseärasustele on valikuline, kuna kontrollitud päritolunimetusega meele ei pruugi olla alati viidatud kui ühele kuuest erinimetusest. |
| --- | --- |

a)

Toote kirjelduse selgesõnalisemaks muutmisel on eri aastaaegadel toodetud ja eri taimedel põhinev meesortide loend lisatud spetsifikaati sel viisil, nagu see on kirjas KPNi tunnustavas siseriiklikus õigusaktis. Lisaks täpsustatakse, et toote kirjeldamine vastavalt taimesordi iseärasustele on valikuline, kuna kontrollitud päritolunimetusega meele ei pruugi olla alati viidatud kui ühele kuuest erinimetusest.

| b) | Parandatud on ümberkirjutamisel tekkinud viga: hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus on 10 mg/kg või alla selle pakendamisel ja mitte meevõtmisel. |
| --- | --- |

b)

Parandatud on ümberkirjutamisel tekkinud viga: hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus on 10 mg/kg või alla selle pakendamisel ja mitte meevõtmisel.

Veel on teatavate meesortide puhul muudetud hüdroksümetüülfurfuraali ja vee sisaldust, seda on tehtud järgmistel põhjustel:

| | kui õhu niiskustase ületab 60 %, siis ei suuda mesilased toota mett, mille veesisaldus jääb alla 18 %. See kehtib eelkõige nende meesortide puhul, mida toodetakse varjulistes niisketes metsasaludes, eriti kastanisaludes, või siis väga niiskel aastaajal, nagu seda on Korsika sügis. Kastanimesi ja sügisene makjamesi Maquis d’automne on seega mõlemad väga niisked, mistõttu on tehtud ettepanek lubada kõnealuste meesortide puhul veesisaldust kuni 19 %, kuna see muudatus ei muuda toodet ennast; |
| --- | --- |

kui õhu niiskustase ületab 60 %, siis ei suuda mesilased toota mett, mille veesisaldus jääb alla 18 %. See kehtib eelkõige nende meesortide puhul, mida toodetakse varjulistes niisketes metsasaludes, eriti kastanisaludes, või siis väga niiskel aastaajal, nagu seda on Korsika sügis. Kastanimesi ja sügisene makjamesi Maquis d’automne on seega mõlemad väga niisked, mistõttu on tehtud ettepanek lubada kõnealuste meesortide puhul veesisaldust kuni 19 %, kuna see muudatus ei muuda toodet ennast;

| | kanarbikust (Erica arborea) korjatav kevadine makjamesi Maquis de printemps on õiemesi, glükoosi-fruktoosi näitaja selles on väike ning di- ja trisahhariidide näitaja kõrge, seetõttu kristalliseerub seda sorti mesi väga kiiresti. Sel põhjusel sulatavad mesinikud mee tihtipeale uuesti üles, tõstes temperatuuri, mille tagajärjel kiireneb suhkrute veetustamine ja tõuseb hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus. Suhkrute veetustamise protsessi kiirendab veelgi kanarbikumee (pH 3–4) happelisus. Kõnealuste meesortide hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus on kõrgem kui teistel meesortidel. Kevadise makja kanarbikumee Maquis de printemps (Erica arborea) soovituslik hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus on seega 12 mg/kg või alla selle, nagu on määratud pakendamisel. |
| --- | --- |

kanarbikust (Erica arborea) korjatav kevadine makjamesi Maquis de printemps on õiemesi, glükoosi-fruktoosi näitaja selles on väike ning di- ja trisahhariidide näitaja kõrge, seetõttu kristalliseerub seda sorti mesi väga kiiresti. Sel põhjusel sulatavad mesinikud mee tihtipeale uuesti üles, tõstes temperatuuri, mille tagajärjel kiireneb suhkrute veetustamine ja tõuseb hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus. Suhkrute veetustamise protsessi kiirendab veelgi kanarbikumee (pH 3–4) happelisus. Kõnealuste meesortide hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus on kõrgem kui teistel meesortidel. Kevadise makja kanarbikumee Maquis de printemps (Erica arborea) soovituslik hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus on seega 12 mg/kg või alla selle, nagu on määratud pakendamisel.

3.2.   Punkt „Geograafiline piirkond”

Vääritimõistmise välistamiseks tuletatakse spetsifikaadis meelde, et kõik toote tootmisetapid peavad aset leidma määratletud geograafilises piirkonnas (nii meevõtmine kui ka dekanteerimine).

3.3.   Punkt „Päritolutõend”

Seoses riiklike õigusaktide ja eeskirjade arenguga konsolideeriti punkti „Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast” ning selles on esitatud eelkõige deklareerimise ja registrite pidamisega seotud kohustused, millega tagatakse toote jälgitavus ja tootmistingimuste järgimine.

Osutatud muudatused on seotud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi reformimisega, mida tehti 7. detsembri 2006. aasta määrusega 2006-1547 põllumajandussaaduste, metsasaaduste või toiduainete ja meresaaduste väärindamise kohta. Nimelt peavad ettevõtjad tõestama oma suutlikkust täita neile tulu toova nimetuse spetsifikaadis esitatud nõuete täitmist. Kaitstud päritolunimetusega toote „Miel de Corse”/„Mele di Corsica” spetsifikaati kontrollitakse kontrolliasutuse koostatud kontrollikava kohaselt.

Lisaks sellele tuli kõnealusesse punkti lisada mitu sätet seoses mee jälgitavuse tagamist võimaldavate registrite ja nendega seotud dokumentidega.

Spetsifikaati on lisatud KPNi käsitlevate siseriiklike õigusaktidega ettenähtud tekst „Päritolunimetusega märgistus võimaldab toote identifitseerida ning kontrollida toodetud ja turustatud toodete mahtu. Märgistus peab olema purgil nähtavas kohas”.

Märgistus täidab kahte eesmärki: ühelt poolt tagab see toote jälgitavuse, teiselt poolt aitab toodet identifitseerida. Märgistus asetatakse igale päritolunimetusega tootele, mistõttu need on jälgitavad. See aitab toodet ka identifitseerida, kuna sellele on märgitud päritolunimetus „Miel de Corse”/„Mele di Corsica”.

3.4.   Punkt „Tootmismeetod”

Kõnealust punkti konsolideeriti vastavalt kontrollitud päritolunimetust käsitlevale määrusele 30. jaanuarist 1998 ja vastavalt määruse tehnilistele rakenduseeskirjadele 1. juunist 1999. Sisse viidi järgnevad sätted:

| — | kultuurliikidena kasvatatavate, kuid varem kajastamata liikide loend: eelkõige raps, päevalill, kroon-magusristik, tatar, esparsett; |
| --- | --- |

—

kultuurliikidena kasvatatavate, kuid varem kajastamata liikide loend: eelkõige raps, päevalill, kroon-magusristik, tatar, esparsett;

| — | ainult puhta mesilasvaha kasutamine raamidel; |
| --- | --- |

—

ainult puhta mesilasvaha kasutamine raamidel;

| — | loend liikidest, mida on lubatud kasutada kütusena: männioksad, eukalüptilehed, rosmariin jms; |
| --- | --- |

—

loend liikidest, mida on lubatud kasutada kütusena: männioksad, eukalüptilehed, rosmariin jms;

| — | mesilaste söötmine on keelatud alates 15. päevast enne nektarikorje algust kuni meevõtmiseni; |
| --- | --- |

—

mesilaste söötmine on keelatud alates 15. päevast enne nektarikorje algust kuni meevõtmiseni;

| — | meevõtmine peab aset leidma vahaga kaanetunud kärjeraamidelt. Lausest „meevõtmine peab aset leidma täielikult kaanetunud kärjeraamidelt” on kustutatud sõna „täielikult”. Tegelikkuses ei ole kärjeraamid kunagi täielikult vahaga kaanetunud, isegi mitte siis, kui mesi on valminud ja kogumiseks valmis. Sõna „täielikult” pole päris sobiv, sest suurem osa kärjeraamist on kaanetunud, kuid mõned üksikud kärjekannud ei pruugi seda olla; |
| --- | --- |

—

meevõtmine peab aset leidma vahaga kaanetunud kärjeraamidelt. Lausest „meevõtmine peab aset leidma täielikult kaanetunud kärjeraamidelt” on kustutatud sõna „täielikult”. Tegelikkuses ei ole kärjeraamid kunagi täielikult vahaga kaanetunud, isegi mitte siis, kui mesi on valminud ja kogumiseks valmis. Sõna „täielikult” pole päris sobiv, sest suurem osa kärjeraamist on kaanetunud, kuid mõned üksikud kärjekannud ei pruugi seda olla;

| — | erieeskirjad mee vurritamis- ja pakendamise ruumide kohta; |
| --- | --- |

—

erieeskirjad mee vurritamis- ja pakendamise ruumide kohta;

| — | filtreerimise puhul nõudmised filtrivõre tihedusele, võre peab suutma läbi lasta mett vastavalt kehtivale normile; |
| --- | --- |

—

filtreerimise puhul nõudmised filtrivõre tihedusele, võre peab suutma läbi lasta mett vastavalt kehtivale normile;

| — | luba mesi uuesti üles sulatada (üks kord); |
| --- | --- |

—

luba mesi uuesti üles sulatada (üks kord);

| — | mee kristalliseerimise tingimus: „Kontrollitud kristalliseerimine on lubatud ja see peab toimuma mesinduse hea tava kohaselt.” |
| --- | --- |

—

mee kristalliseerimise tingimus: „Kontrollitud kristalliseerimine on lubatud ja see peab toimuma mesinduse hea tava kohaselt.”

| c) | Lõige „Kontorollitud päritolunimetusega mett „Miel de Corse”/„Mele di Corsica” kogutakse ja dekanteeritakse ainult Korsikal” on viidud spetsifikaadi punkti „Geograafilise piirkonna määratlus” alla. |
| --- | --- |

c)

Lõige „Kontorollitud päritolunimetusega mett „Miel de Corse”/„Mele di Corsica” kogutakse ja dekanteeritakse ainult Korsikal” on viidud spetsifikaadi punkti „Geograafilise piirkonna määratlus” alla.

| d) | Lõige „Mee õietolmuspekter peab olema Korsika päritolu, veesisaldus peab olema alla 18 % ja hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus pakendamisel 10 mg/kg või alla selle” on viidud punkti „Toote kirjeldus” alla. |
| --- | --- |

d)

Lõige „Mee õietolmuspekter peab olema Korsika päritolu, veesisaldus peab olema alla 18 % ja hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus pakendamisel 10 mg/kg või alla selle” on viidud punkti „Toote kirjeldus” alla.

3.5.   Punkt „Seos piirkonnaga”

Selle punkti ülesehitus on ajakohastatud vastavalt 20. märtsi 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta.

Korsika mee, geograafilise piirkonna ja oskusteabe vahelise seose paremal selgitamisel on käesolevat punkti ka täiendatud.

3.6.   Punkt „Märgistamine”

Käesolevat punkti on ajakohastatud eesmärgiga täpsustada, et tähis „kontrollitud päritolunimetus” või lühend „KPN”on asendatud tähisega „kaitstud päritolunimetus” või lühendiga „KPN” ja et sellega seotud Euroopa Liidu KPNi tähis peab olema toodete märgistustel välja toodud.

Lisatud on tekst „Päritolunimetusega märgistus võimaldab toodet identifitseerida ja kontrollida toodetud ning turustatud toote hulka. Märgistus peab olema purgil asetatud nähtavasse kohta”, mis on ette nähtud KPNi „Miel de Corse”/„Mele di Corsica” käsitlevate siseriiklike õigusaktidega.

3.7.   Punkt „Riiklikud nõuded”

Seoses riiklike õigusaktide ja eeskirjade arenguga esitatakse punkt „Riiklikud nõuded” tabelina, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad, nende viiteandmed ja hindamismeetod.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta

„MIEL DE CORSE”/„MELE DI CORSICA”

EÜ nr: FR-PDO-0105-0066-20.04.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Miel de Corse”/„Mele di Corsica”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.4. | Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted jne, v.a või) |
| --- | --- |

Klass 1.4.

Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted jne, v.a või)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Miel de Corse”/„Mele di Corsica” on kompleksse koostisega ning saare taimestikule omaste tüüpiliste tunnustega toode.

Selle üldtunnused võivad erineda olenevalt kasutatavatest taimedest, mille omadused tulevad erinevatel aastaaegadel valmistatud meetoodetes esile ja mille järgi lisatakse meetoote nimetusele järgmised tähistused:

| | Printemps (kevad), |
| --- | --- |

Printemps (kevad),

| | Maquis de printemps (kevadine makja), |
| --- | --- |

Maquis de printemps (kevadine makja),

| | Miellats du maquis (makja lehttaimed), |
| --- | --- |

Miellats du maquis (makja lehttaimed),

| | Châtaigneraie (kastanisalu), |
| --- | --- |

Châtaigneraie (kastanisalu),

| | Maquis d'été (suvine makja), |
| --- | --- |

Maquis d'été (suvine makja),

| | Maquis d'automne (sügisene makja). |
| --- | --- |

Maquis d'automne (sügisene makja).

Mesi „Miel de Corse”/„Mele di Corsica” omab lõhna ja maitset, mis võib sorditi erineda. Välistatud on mis tahes võõras lõhn või maitse.

Et mesi saaks kanda sordile vastavat nimetust, peavad sel olema alljärgnevalt välja toodud konkreetsed visuaalsed, lõhna- ning maitseomadused, ning mees domineeriva õietolmuliigi osakaal peab vastama taimekooslustele, mida kirjeldatakse järgnevalt.

| Meesordid | Visuaalsed tunnused | Lõhnaomadused | Maitseomadused | Peamised taimekooslused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Printemps (kevad) | Väga heledast helekuldseni | Intensiivsus: nõrgast keskmiseni | Aromaatne intensiivsus: nõrgast keskmiseni | Klementiin (Citrus aurentium × deliciosa), millele lisanduvad viljapuud, kiivid ja istandusi ümbritsevas makjas kasvavad liigid: kuldkann, tamm, nõiahammas, paju, murakas, kibuvits, mürdi, eukalüpt, liik Cytinus

  või
  tooneliilia (Asphodelus sp.) või hiirehernes (Vicia sp.) või ussikeel (Echium sp.) või karuohakas (Galactite), millele lisanduvad erinevad makjaliigid (makjataim Erica) |
| Iseärasused: lehttaimne, õistaimne (keedetud puuviljaline, piimasaadusi meenutav) | Iseärasused: puuviljaline-õistaimne, värske, kerge või värske puuviljaline, taimne, piimjas |
| Maitse: normaalse või mõõduka suhkrususega, ilma iseäraliku hapu maiseta või kergelt hapukas |
| Püsivus ja järelmaitse: nõrgast keskmiseni ilma järelmaitseta |
| Maquis de printemps (kevadine makja) | Merevaigust tumeda merevaiguni | Intensiivsus: keskmine | Aromaatne intensiivsus: keskmine, pigem rikkalik | Puis-eerika (Erica arborea), millele lisanduvad teised nektaritaimed, eelkõige prantsuse lavendel (Lavandula stoechades) ja/või






  — | paju (Salix sp.) |

Meesordid

Visuaalsed tunnused

Lõhnaomadused

Maitseomadused

Peamised taimekooslused

Printemps (kevad)

Väga heledast helekuldseni

Intensiivsus: nõrgast keskmiseni

Aromaatne intensiivsus: nõrgast keskmiseni

Klementiin (Citrus aurentium × deliciosa), millele lisanduvad viljapuud, kiivid ja istandusi ümbritsevas makjas kasvavad liigid: kuldkann, tamm, nõiahammas, paju, murakas, kibuvits, mürdi, eukalüpt, liik Cytinus

või

tooneliilia (Asphodelus sp.) või hiirehernes (Vicia sp.) või ussikeel (Echium sp.) või karuohakas (Galactite), millele lisanduvad erinevad makjaliigid (makjataim Erica)

Iseärasused: lehttaimne, õistaimne (keedetud puuviljaline, piimasaadusi meenutav)

Iseärasused: puuviljaline-õistaimne, värske, kerge või värske puuviljaline, taimne, piimjas

Maitse: normaalse või mõõduka suhkrususega, ilma iseäraliku hapu maiseta või kergelt hapukas

Püsivus ja järelmaitse: nõrgast keskmiseni ilma järelmaitseta

Maquis de printemps (kevadine makja)

Merevaigust tumeda merevaiguni

Intensiivsus: keskmine

Aromaatne intensiivsus: keskmine, pigem rikkalik

Puis-eerika (Erica arborea), millele lisanduvad teised nektaritaimed, eelkõige prantsuse lavendel (Lavandula stoechades) ja/või

—

paju (Salix sp.)

| — | nõiahammas (Lotus sp.) |
| --- | --- |

—

nõiahammas (Lotus sp.)

| — | ussikeel (Echium sp.) |
| --- | --- |

—

ussikeel (Echium sp.)

| — | ristikhein, tooneliilia |
| --- | --- |

—

ristikhein, tooneliilia

| — | kuldvihm, liik Calicotome |
| --- | --- |

—

kuldvihm, liik Calicotome

| — | kollane koldrohi (Anthyllis hermanniae) |
| --- | --- |

—

kollane koldrohi (Anthyllis hermanniae)

| — | tarinõges (Teucrium sp.), leetpõõsas (Genista sp.) |
| --- | --- |

—

tarinõges (Teucrium sp.), leetpõõsas (Genista sp.)

| — | viirpuu (Crataegus monogyna)

  ja järgnevate taimede õietolm: |
| --- | --- |

—

viirpuu (Crataegus monogyna)

ja järgnevate taimede õietolm:

| — | kuldkann, tamm, õissaar |
| --- | --- |

—

kuldkann, tamm, õissaar

| — | pukspuu ja/või kastan |
| --- | --- |

—

pukspuu ja/või kastan

Iseärasused: õistaimne, milles väljendub rohkem või vähem kookos, lagrits, nahk

Iseärasused: mahe, rohkem või vähem tüüpiline. Tumeda karamelli, kakaomaitsega

Maitse: normaalse suhkrususega, ilma iseäraliku hapu ning kibeda maitseta

Püsivus ja järelmaitse: nõrgast keskmiseni, nõrga järelmaitsega

Miellats du maquis (makja lehttaimed)

Tume

Intensiivsus: nõrk

Aromaatne intensiivsus: keskmisest tugevani, pigem rikkalik

Kolm kuldkanni liiki (Cistus sp.), millele lisanduvad prantsuse lavendel, liik Cytinus hypocistis, liik Calicotome, harilik sininukk (Jasione montana), liik Galactites, mürt (Myrtus communis), eukalüpt ...

või

tamm (Quercus sp.) ja makjas kasvavad eri taimeliigid, nagu makjataim Erica

Iseärasused: taime-, puulõhnaline,, natuke vürtsikas, karamelline, kerge muskuse-, loomalõhnaga

Iseärasused: küps puuvili, kuiv

Karamell, lagrits (balsamico äädikas, hõõgvein)

Maitse: mitte liiga magus, kergelt hapukas, linnaseline

Püsivus ja järelmaitse: üsna tugev, püsiva järelmaitsega

Chataigneraie (kastanisalu)

Merevaigust tumeda merevaiguni

Intensiivsus: keskmisest tugevani

Aromaatne intensiivsus: keskmisest tugevani

Kastan (Castanea sativa), millele lisanduvad peamiselt:

murakas (Rubus sp.) ja erinevad järgmised makjataimed:

| — | Erica |
| --- | --- |

—

Erica

| — | Anthyllis |
| --- | --- |

—

Anthyllis

| — | Teucrium |
| --- | --- |

—

Teucrium

| — | Genista |
| --- | --- |

—

Genista

Lisaks tamm, kuldkann, luuderohi (Hedera helix) ja elulõng (Clematis sp.)

Kvaliteet: fenoolne, aromaatne, puulõhnaline, parkunud

Iseärasused: fenoolne, üleküpsenud õun

Maitse: vähemagus, mõrkjas, parkunud, tuntavalt kibe (+ või –)

Püsivus ja järelmaitse: väga tugev, püsiva järelmaitsega Mõrkjas järelmaitse

Maquis d’ete (suvine makja)

Heledast heleda merevaiguni

Intensiivsus: nõrgast väga nõrgani

Aromaatne intensiivsus: keskmine, heleda mee kohta üsna aromaatne

| — | Kollane koldrohi (Anthyllis hermanniae) |
| --- | --- |

—

Kollane koldrohi (Anthyllis hermanniae)

| — | erinevad leetpõõsa liigid (Genista sp.) |
| --- | --- |

—

erinevad leetpõõsa liigid (Genista sp.)

| — | kassi-tarinõges (Teucrium marum) |
| --- | --- |

—

kassi-tarinõges (Teucrium marum)

| — | murakas (Rubus sp.) |
| --- | --- |

—

murakas (Rubus sp.)

| — | köömnelõhnaline liivatee (Thymus herba-barona) |
| --- | --- |

—

köömnelõhnaline liivatee (Thymus herba-barona)

Iseärasused: lehttaimne, geneeriline mesi

Iseärasused: puuvilja-õieline, aromaatne, aromaatset puitu meenutav

Maitse: kõrge suhkrususega, ilma iseäraliku hapu ning kibeda maitseta

Püsivus ja järelmaitse: nõrk, ilma järelmaitseta

Maquis d’automne (sügisene makja)

Hele merevaik

Intensiivsus: keskmisest tugevani

Aromaatne intensiivsus: keskmisest tugevani

Maasikapuu (Arbutus unedo), millele lisanduvad

| — | luuderohi (Hedera helix) |
| --- | --- |

—

luuderohi (Hedera helix)

| — | kastan (Castanea sativa) |
| --- | --- |

—

kastan (Castanea sativa)

| — | murakas (Rubus sp.) |
| --- | --- |

—

murakas (Rubus sp.)

| — | vaak (Inula viscosa) |
| --- | --- |

—

vaak (Inula viscosa)

| — | smiilaks (Smilax aspera) |
| --- | --- |

—

smiilaks (Smilax aspera)

Iseärasused: fenoolne, kohvipaksu lõhna meenutav, puukoore lõhnaga, puulõhnaga (emajuur Gentiana)

Iseärasused: fenoolne, kohvipaksu meenutav

Maitse: pigem konkreetne, selgelt eristatava mõrkja maitsega

Püsivus ja järelmaitse: püsivast väga püsivani, kibeda järelmaitsega

Meel peavad olema järgmised tunnused:

| | Korsika päritoluga õietolmuliigi osakaal; |
| --- | --- |

Korsika päritoluga õietolmuliigi osakaal;

| | alla 18 %-ne veesisaldus, erandid on kastanisalu mesi ja hiline sügisese makja mesi Maquis d'automne, mille maksimaalne veesisaldus on 19 %; |
| --- | --- |

alla 18 %-ne veesisaldus, erandid on kastanisalu mesi ja hiline sügisese makja mesi Maquis d'automne, mille maksimaalne veesisaldus on 19 %;

| | hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus pakendamisel 10 mg/kg või alla selle, erandiks on kevadise makja kanarbikumesi Maquis de printemps (Erica arborea), mille HMFi sisaldus pakendamisel on 12 mg/kg või alla selle. |
| --- | --- |

hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus pakendamisel 10 mg/kg või alla selle, erandiks on kevadise makja kanarbikumesi Maquis de printemps (Erica arborea), mille HMFi sisaldus pakendamisel on 12 mg/kg või alla selle.

Mesi peab olema toodetud nektarist ja/või lehemeena, mida koguvad spontaanselt tekkinud taimekooslustelt Korsika ökotüübi mesilased Apis mellifera mellifera L.

Erandina tsitruseistandusest pärit meest, ei võeta arvesse kultuurliikidest (eelkõige rapsist, päevalillest, hispaania esparsetist, tatrast, esparsetist) korjatavat mett.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Mesilaste toitmine on keelatud 15 päeva enne nektarikorje algust kuni meevõtmiseni.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Meevõtmine ja dekanteerimine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Lisaks kohustuslikele tähistele, mis on ette nähtud üldeeskirjadega, peab mee „Miel de Corse”/„Mele di Corsica” kaitstud päritolunimetusel olema järgmine teave:

| — | tähis „Miel de Corse”/„Mele di Corsica”; |
| --- | --- |

—

tähis „Miel de Corse”/„Mele di Corsica”;

| — | tähis „Appellation d’origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või „AOP” (KPN); |
| --- | --- |

—

tähis „Appellation d’origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või „AOP” (KPN);

| — | Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis.

Tähise „Miel de Corse”/„Mele di Corsica” tähed peavad olema vähemalt sama suured kui pooled märgistusel olevatest kõige suurematest tähtedest, tähisele peavad kohe ilma vahetekstita eelnema või järgnema sõnad „kaitstud päritolunimetus” või lühend „KPN”.

Sõnad ja lühend peavad olema kirjutatud selgelt hästi loetavate ning kustutamatute tähtedega. Kõik sõnad peavad olema ühes ja samas vaateväljas, kus võib olla veel välja toodud väiksemas kirjas tekst, mis viitab mee tootmiseks kasutatud taimeliigile.

Viide õitele või taimedele, millelt mesi on saadud, on lubatud vaid lisainformatsioonina kasutatud taimeliigi puhul, kui toode vastab suurelt jaolt osutatud päritolule ning omab vastavaid organoleptilisi, füüsikalis-keemilisi omadusi ning vastavat õietolmu osakaalu.

Päritolunimetusega märgistus võimaldab toodet identifitseerida ja kontrollida toodetud ning turustatud toote hulka. Märgistus peab asuma purgil nähtavas kohas.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond ulatub üle kogu Korsika saare (võttes enda alla Haute-Corse'i ja Corse du Sudi departemangud)

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Füüsilise keskkonna eripära

Saareline asend ning geograafiline identiteet:

| | Korsika saart iseloomustab omanäoline looduskeskkond. Saareline asend annab tootmispiirkonna määratlemisel märgatava eelise. |
| --- | --- |

Korsika saart iseloomustab omanäoline looduskeskkond. Saareline asend annab tootmispiirkonna määratlemisel märgatava eelise.

| | Korsika on mägine ning väga ebaühtlase reljeefiga saar. Saar jaguneb kolmeks peamiseks geoloogiliseks piirkonnaks: kristallilise pinnamoega piirkonnaks läänes ja lõunas, enamasti kiltkivist koosneva pinnamoega piirkonnaks põhjas ja idas ning setteliseks keskmadalikuks. |
| --- | --- |

Korsika on mägine ning väga ebaühtlase reljeefiga saar. Saar jaguneb kolmeks peamiseks geoloogiliseks piirkonnaks: kristallilise pinnamoega piirkonnaks läänes ja lõunas, enamasti kiltkivist koosneva pinnamoega piirkonnaks põhjas ja idas ning setteliseks keskmadalikuks.

| | Pinnas on enamjaolt happeline, mistõttu on ka enamik taimeliike atsidofiilsed. |
| --- | --- |

Pinnas on enamjaolt happeline, mistõttu on ka enamik taimeliike atsidofiilsed.

| | Korsika kliima on mahe, oluliste kuid ebaregulaarsete sademetega. |
| --- | --- |

Korsika kliima on mahe, oluliste kuid ebaregulaarsete sademetega.

| | Tänu olulistele erinevustele temperatuuris ning sademetehulgas rannikuala ja kõrgete mäetippude vahel, on võimalik eristada kolme erinevat kliimavööndit. Sellises looduskeskkonnas kasvavat taimestikku iseloomustab Korsikale iseloomulik vöönditena kasvav taimekooslus. |
| --- | --- |

Tänu olulistele erinevustele temperatuuris ning sademetehulgas rannikuala ja kõrgete mäetippude vahel, on võimalik eristada kolme erinevat kliimavööndit. Sellises looduskeskkonnas kasvavat taimestikku iseloomustab Korsikale iseloomulik vöönditena kasvav taimekooslus.

| | Korsika makja eristub selgelt muudest aladest oma iseloomuliku struktuuri, ülesehituse ning taimestiku poolest, makja annab tunnistust ilmselgest seotusest saare pinnasega, pannes aluse selle endeemilisele taimestikule. Korsika makja katab kogu saarel ulatuslikke alasid, ulatudes rannajoonest kuni ligikaudu 1 200 meetri kaugusele sisemaale. |
| --- | --- |

Korsika makja eristub selgelt muudest aladest oma iseloomuliku struktuuri, ülesehituse ning taimestiku poolest, makja annab tunnistust ilmselgest seotusest saare pinnasega, pannes aluse selle endeemilisele taimestikule. Korsika makja katab kogu saarel ulatuslikke alasid, ulatudes rannajoonest kuni ligikaudu 1 200 meetri kaugusele sisemaale.

| | Teatavad taimeliigid moodustavad tihedaid taimevööndeid, kattes laia pinna alates rannajoonest kuni kõrgemate aladeni, kus nad õide puhkevad. Taimekooslused tagavad sel viisil järjepideva konkreetse aastaaja ning piirkonnaga seotud nektaritootmise, mille kogus sõltub aasta ilmastikutingimustest: puiseerika nektarit korjatakse kogu kevadperioodi vältel; kastaninektarit suve alguses ning hariliku maasikapuu nektarit sügisel ja talvel. |
| --- | --- |

Teatavad taimeliigid moodustavad tihedaid taimevööndeid, kattes laia pinna alates rannajoonest kuni kõrgemate aladeni, kus nad õide puhkevad. Taimekooslused tagavad sel viisil järjepideva konkreetse aastaaja ning piirkonnaga seotud nektaritootmise, mille kogus sõltub aasta ilmastikutingimustest: puiseerika nektarit korjatakse kogu kevadperioodi vältel; kastaninektarit suve alguses ning hariliku maasikapuu nektarit sügisel ja talvel.

| | Nende valdavate ning püsivate taimevööndite vahel kasvavad paljud teised kohalikku päritolu taimeliigid, mis vajavad arenguks soojuse ning pinnasega seotud eritingimusi. Tänu nendele taimeliikidele on võimalik hästi kirjeldada konkreetse piirkonna iseärasusi. |
| --- | --- |

Nende valdavate ning püsivate taimevööndite vahel kasvavad paljud teised kohalikku päritolu taimeliigid, mis vajavad arenguks soojuse ning pinnasega seotud eritingimusi. Tänu nendele taimeliikidele on võimalik hästi kirjeldada konkreetse piirkonna iseärasusi.

| | Korsikal on välja on arendatud mesinduse traditsioon, mis kasutab ära iseäraliku taimestiku kõiki võimalusi. |
| --- | --- |

Korsikal on välja on arendatud mesinduse traditsioon, mis kasutab ära iseäraliku taimestiku kõiki võimalusi.

Inimfaktori eripära

Korsika mesindusalased töövahendid ja kirjandusmaterjal annavad tunnistust mesindustegevuse pikast ajaloost.

Juba mitmed antiikaja tekstid kirjeldavad ohtrates kogustes mett, mida tol ajal koguti metsikutest mesilaskolooniatest.

Muistsed autorid rõhutavad meetootmise tähtsust ning selle majanduslikku ja meditsiinilist väärtust, andes sellega kinnitust meetootmise heast mainest kogu saarel.

Kohtuorganite kasvav huvi mesindusalase tegevuse vastu alates 16. sajandi lõpust ja 17. sajandi algusest annab kinnitust, et mesindusest oli saanud iseseisev põllumajanduslik tegevus.

Alates 1976. aastast hakkavad mesinikud üksteisega läbi käima ning koostavad oma valdkonna ulatusliku arengukava. Esimesed uurimustööd ning arengukavaprojektid käsitlevad eelkõige mesilaspopulatsiooni iseloomustust valiku eesmärgil ning toodet ennast, pannes sel viisil aluse tõelisele andmebaasile.

Tänapäeval on mesindus taaskord suurema osa ettevõtjate ning tootjate põhitegevuseks.

Niipea kui mesindus arenes edasi metsikutelt mesilaskolooniatelt mee korjamise faasist, võtsid mesinikud kasutusele töö tingimustele vastavad tööriistad. Traditsioonilised tööriistad erinevad tuntavalt tänapäevastest, kuid mõningaid neist võib endiselt külades kohata. Lühidalt öeldes on mesindus Korsika ajaloo lahutamatu osa.

Eriline mesilaspopulatsioon: Korsika ökotüübi mesilane

Enam kui 6 000 näitaja biomeetrilisest uuringust selgus, et saarel elutseb kohalik mesilaspopulatsioon, kes erineb nii Itaalia tõugu mesilasest kui ka mandril levinud mustast mesilasest oma pikema keelise, kõrgema kubitaalindeksi ja üsna lühikese karvkatte poolest.

Mis puutub mesilase käitumisse ja tootlikusse, siis kõnealune selgelt eristatav ökotüüp on täielikult kohanenud ümbritseva keskkonna tingimustega, eelkõige kliimakõikumistega, ning oskab enda huvides ära kasutada aasta jooksul üksteisele järgnevaid erinevaid õitsemisperioode.

Korsika ökotüübi mesilase kohanemine keskkonnatingimustega väljendub erilises üheaastases bioloogilise arengu tsüklis. Tegemist on vahemerelise tüübiga, kelle nn kriitiline periood on tingitud suvisest kuivusest (munemine on takistatud augustis), samas kui areng peatub talvel vaid harvadel juhtudel, rannikualal peaaegu et üldsegi mitte. Mesilaste pidamise ja meetootmise seisukohalt tähendab mesilaste kohanemine seda, et kõiki keskkonnaressursse on võimalik kasutada ratsionaalselt ja usaldusväärselt.

5.2.   Toote eripära

Päritolunimetusega mesi „Miel de Corse”/„Mele di Corsica” on autentne toode, mis varieerub vastavalt erinevatele sortidele. Selle erinevad sordid vastavad meetoodete hooajalisele tootmisjärjekorrale.

Võimalik on erinev botaaniline päritolu, tegemist võib olla kas õiemee või lehemeega.

Erineva botaanilise päritoluga meed võivad lõhna, maitse ja värvuse poolest üksteisest märgatavalt erineda. Suurem osa meesortidest on tüüpideks jaotatud ja märgistatud. Valik sisaldab nii maheda- kui ka tugevamaitselisi meesorte, nii heledamaid kui tumedamaid sorte, mis võivad olla nii lille- kui ka puuviljalõhnalised või siis fenoolsed või aromaatsed.

Mitte mingil juhul ei ole lubatud sordile võõras lõhn ega maitse (olgu see siis liiga tugev suitsuaroom, vananenud vaha lõhn vms).

Mesi ei tohi sisaldada võõrkehi ega muid lisandeid, mille diameeter on suurem kui 1/10 mm, näiteks vaha. Ainsad elemendid, mida mesi võib sisaldada, on sellele loomuomased mikroskoopilised osakesed (õietolmuterad või vetikaosakesed ning lehemee puhul mikroskoopilised seeneeosed).

Mee veesisaldus tagab kõrgeima kvaliteedi ning hoiab ära kõikvõimalikud käärimise tekkeprotsessid.

Fruktoosi degradatsioonist tingitud mee hüdroksümetüülfulfuraali sisaldus, on toote värskuse garantiiks, kuna see suureneb mee vananedes.

Õietolmuanalüüs annab mees olevate näitajate kaudu teavet mee Korsika või muu päritolu ning selle piirkondliku päritolu kohta. Analüüs võimaldab vajaduse korral tuvastada õliseemne nektarite (rapsi või päevalille, mida kasvatatakse kultuurtaimena Korsikal harva) olemasolu ning sellise mee tootmine tuleb välistada.

Pärast ammendavat päritolunimetusega mee õietolmu osakaalu inventari tuvastatud taksonid peavad kuuluma regionaalsesse populatsiooni. Märgatavalt puudu olevad taksonid on liigid, mida ei leidu Korsika taimestikus või need on omased vaid konkreetsele piirkonnale, kuid sellele vaatamata võivad need iseloomustada teisi Euroopa – Vahemere piirkonna meesorte.

KPNiga mesi ei tohi sisaldada järgmiste liikide õietolmu:

| | Kultuurliigid






  — | Esparsett (Onobrychis viciifolia) |
| --- | --- | --- |

Kultuurliigid

—

Esparsett (Onobrychis viciifolia)

| — | Raps (Brassica napus) |
| --- | --- |

—

Raps (Brassica napus)

| — | Päevalill (Helianthus annuus) |
| --- | --- |

—

Päevalill (Helianthus annuus)

| — | kroon-magusristik (Hedysarum coronarium) |
| --- | --- |

—

kroon-magusristik (Hedysarum coronarium)

| — | Tatar (Fagopyrum esculentum) |
| --- | --- |

—

Tatar (Fagopyrum esculentum)

| | Kultiveerimata liigid






  — | Hypecoum |
| --- | --- | --- |

Kultiveerimata liigid

—

Hypecoum

| — | Loranthus europaeus |
| --- | --- |

—

Loranthus europaeus

| — | Rhus cotinus ja rhus coriaria |
| --- | --- |

—

Rhus cotinus ja rhus coriaria

| — | Calluna vulgaris |
| --- | --- |

—

Calluna vulgaris

| — | Thymus vulgaris |
| --- | --- |

—

Thymus vulgaris

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Korsika meesortide iseloomulikud omadused on tingitud keskkonnast, selle erilistest ilmastiku-, topograafilistest ja mullastikutingimustest. Kuna Korsika on mägine saar, siis asendub üks taimevöönd kiiresti teisega.

Mee organoleptilised omadused viitavad peamistele liikidele, mida on toote valmistamisel kasutatud.

Meesortide mitmekülgses valikus peegeldub Korsika meesortidele omaste organoleptiliste omaduste ja saarele iseloomulike tüüpiliste taimekoosluste vaheline seos. See valik kajastab peamiste nektaritaimede järjestikke õitsenguperioode.

Igale kategooriale vastab teatavat tüüpi maastik oma iseloomulike taime- ja lillekooslustega.

Selline tootmisspetsiifika, mis kasutab nektaritaimedena eranditult looduslikke taimekooslusi, võimaldab ühe ja sama aasta sees pakkuda väga mitmekülgset tootevalikut ning lisaks tooteid, mis varieeruvad aastast aastasse. Kultuurtaimede kasutamise puhul oleks olukord teine.

Meevõtmine leiab aset kogu aasta vältel, alates aprillist kuni oktoobri–novembrini, vahel ka veebruaris.

Korsika nektaritaimede ainulaadsus mängib meesortide geograafilise päritolu määratlemisel suurt rolli.

Kõikumised põhi- (suhkrud ja vesi) ja muudes koostisosades (erinevad osakesed), mis annavad meesortidele neile iseloomulikud tunnused, on tihedas seoses flooraga – toote toormaterjaliga.

Mee territoriaalse päritolu määramisel ning eelkõige selle spetsiifiliste tunnuste kirjeldamisel mängivad peamist rolli õietolmu- ja organoleptilised analüüsid. Õietolmu osakaal meesortides erineb vastavalt geograafilisele ja botaanilisele päritolule nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi poolest. Õietolmutera, tänu millele on võimalik identifitseerida päritoluliik, on koloonia ja keskkonna koostoime indikaatoriks ning see aitab luua toote ja toote piirkonna vahelist seost. Analüüs annab mees olevate näitajate (õietolmuterade) kaudu teavet mee Korsika või muu päritolu ning selle territoriaalse kuuluvuse kohta.

Organoleptiliste ja sensoorsete analüüside visuaalsed, maitse- ja lõhnakatsed võimaldavad iseloomustada mett vastavalt selle värvusele, lõhnale ja maitsele. Need erinevad mee tajumisviisid, mille kaudu mesi meie meeli stimuleerib, on mee päritolu ja koostisega otseselt seotud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCMielDeCorse.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/49

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 134/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„WATERFORD BLAA”/„BLAA”

EÜ nr: IE-PGI-0005-0980-05.03.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Waterford Blaa”/„Blaa”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Iirimaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 2.4. | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted. |
| --- | --- |

Klass 2.4.

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted.

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Waterford Blaa”/„Blaa” on pehme tainane saiake, mida eristab selgelt toote valge jahune pealispind.

Saiakesel on allpool nimetatud tunnused.

| | Kuju

  „Waterford Blaa”/„Blaa” võib olla ümara või nelinurkse kujuga. Seda valmistatakse nii krõbeda kui ka pehme koorikuga. Saiakesed rullitakse ümaraks ning laotakse ümarana küpsetusplaadile, kuid küpsemise ajal kerkides surutakse nad üksteise vastu nii, et nende lahtitõmbamisel tekib nelinurkne kuju, samas kui kuplikujuline ülaosa jätab neist ümara mulje. |
| --- | --- |

Kuju

„Waterford Blaa”/„Blaa” võib olla ümara või nelinurkse kujuga. Seda valmistatakse nii krõbeda kui ka pehme koorikuga. Saiakesed rullitakse ümaraks ning laotakse ümarana küpsetusplaadile, kuid küpsemise ajal kerkides surutakse nad üksteise vastu nii, et nende lahtitõmbamisel tekib nelinurkne kuju, samas kui kuplikujuline ülaosa jätab neist ümara mulje.

| | Suurus

  „Waterford Blaa”/„Blaa” kõrgus on 3–4,5 cm, läbimõõt 8–12 cm ja kaal 40–65 g. |
| --- | --- |

Suurus

„Waterford Blaa”/„Blaa” kõrgus on 3–4,5 cm, läbimõõt 8–12 cm ja kaal 40–65 g.

| | Esitlusvorm

  Toodet „Waterford Blaa”/„Blaa” võidakse esitleda kahel eri kujul. | Krõbeda koorikuga

  Robustse nelinurkse või ümara kujuga saiake, millel on jahuga üle puistatud kuplikujuline krõbe pealispind. Esimesel hammustuskorral on tunda krõbedust ning seejärel tainast sisu, millel on nõrk linnasemaitse. Hästi küpsenud tume koorik jätab suhu meeldiva mõru järelmaitse. |
| --- | --- | --- |

Esitlusvorm

Toodet „Waterford Blaa”/„Blaa” võidakse esitleda kahel eri kujul.

Krõbeda koorikuga

Robustse nelinurkse või ümara kujuga saiake, millel on jahuga üle puistatud kuplikujuline krõbe pealispind. Esimesel hammustuskorral on tunda krõbedust ning seejärel tainast sisu, millel on nõrk linnasemaitse. Hästi küpsenud tume koorik jätab suhu meeldiva mõru järelmaitse.

| | Pehme

  Selgelt nelinurkse, ovaalse või ümara kujuga pehme heledat värvi saiake, mis on paksult jahuga üle puistatud. Veidi magus linnasemaitse, kerge, kuid kindel ja suus sulav tekstuur. |
| --- | --- |

Pehme

Selgelt nelinurkse, ovaalse või ümara kujuga pehme heledat värvi saiake, mis on paksult jahuga üle puistatud. Veidi magus linnasemaitse, kerge, kuid kindel ja suus sulav tekstuur.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

| — | säilitusaineteta kõrge valgusisaldusega küpsetusjahu |
| --- | --- |

—

säilitusaineteta kõrge valgusisaldusega küpsetusjahu

| — | söögisool |
| --- | --- |

—

söögisool

| — | presspärm |
| --- | --- |

—

presspärm

| — | tainaparandaja |
| --- | --- |

—

tainaparandaja

| — | vesi |
| --- | --- |

—

vesi

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

| — | 1. etapp: segamine |
| --- | --- |

—

1. etapp: segamine

| — | 2. etapp: kergitamine |
| --- | --- |

—

2. etapp: kergitamine

| — | 3. etapp: rullimine |
| --- | --- |

—

3. etapp: rullimine

| — | 4. etapp: osadeks jagamine ja kergitamine (sh jahu lisamine) |
| --- | --- |

—

4. etapp: osadeks jagamine ja kergitamine (sh jahu lisamine)

| — | 5. etapp: lapikuks vajutamine ja veeretamine (sh jahu lisamine) |
| --- | --- |

—

5. etapp: lapikuks vajutamine ja veeretamine (sh jahu lisamine)

| — | 6. etapp: lõppkergitamine (sh jahu lisamine) |
| --- | --- |

—

6. etapp: lõppkergitamine (sh jahu lisamine)

| — | 7. etapp: küpsetamine |
| --- | --- |

—

7. etapp: küpsetamine

| — | 8. etapp: hindamine |
| --- | --- |

—

8. etapp: hindamine

| — | 9. etapp: jahutamine |
| --- | --- |

—

9. etapp: jahutamine

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab kogu Waterfordi krahvkonda ning vahetult Waterfordi krahvkonnaga piirnevat Kilkenny krahvkonna lõunapoolsemat osa, mis koosneb Lõuna-Piltowni valimispiirkonda kuuluvatest Ullidi ja Dunkitti valimisringkondadest. Piirkonda läbib Blackwateri jõgi ning selle piiridesse jäävad Dangani, Narabawani, Moolumi, Newtowni, Skeardi, Greenville’i ja Ullidi vallad.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

„Waterford Blaa” küpsetamise traditsioon ulatub tagasi hugenottide saabumisaega. Sel ajal ning kogu keskaja vältel oli Waterford mõjukas kaubanduslinn. Kaubavahetuses Inglismaa ja mandririikide, peamiselt Hispaania, Prantsusmaa ja Itaaliaga kaubeldi naha, nisu, jahu, või ja Waterfordi piirkonna muude põllumajandussaadustega.

Arvestusraamatud hävisid kodusõja ajal, kuid suulise pärimuse kohaselt saadeti 1685. aastal suur osa Prantsuse protestante välja erinevatesse riikidesse, kes olid nõus neile varjupaika andma, sealhulgas Inglismaale ja Iirimaale. Lihtsa ligipääsetavuse tõttu oli Waterford Prantsusmaalt põgenenute jaoks ahvatlev koht. See oli nende kodurannikule piisavalt lähedal, et asjaolude muutumise korral sinna tagasi pöörduda, ning seal oli kaubasadam, mis võimaldas ettevõtlikumatel põgenikel arendada oma kauplemisoskusi.

Selle perioodi suulise pärimuse kohaselt hakkasid hugenotid küpsetama tainajääkidest tehtud leivatoodet seitsmeteistkümnenda sajandi lõpus. Waterfordi pagarite arvates oli toote „Waterford Blaa”/„Blaa” nimetuseks hugenottide ajal „blaad” või „Blanc” ning seoses toote populaarsuse kasvuga hakkasid hugenottidest pagarid valmistama tainast juba spetsiaalselt selle küpsetamiseks. Nimetus „blaad” või „Blanc” moondus hiljem kujule „Blaa” ning sellisena kasutatakse seda tänapäevani.

Toode kogus tuntust 19. sajandi alguses, eeskätt vaesema rahva seas, kui Iiri Kristlike Vendade ordu rajaja Edmund Ignatius Rice (1762–1844) alustas 1802. aastal „Waterford Blaa”/„Blaa” küpsetamist oma pagaritöökojas, mis asus Waterfordi linnas Mount Sioni koolis. Tänu lihtsatele põhikoostisainetele oli „Waterford Blaa”/„Blaa” odav ja kohalike elanike seas populaarne.

„Waterford Blaa”/„Blaa” valmistamiseks on vaja erioskusi, mille hugenotid on kohalikele edasi andnud. Tainas vajab palju sõtkumist, valmistamise eri etappidel puistatakse see vähemalt kolmel korral käsitsi jahuga üle ning enne küpsetamist surutakse valmistoode käega lapikuks. Sellega välistatakse võimalus, et toodet saaks valmistada täielikult masinatega, ning tagatakse toodete ühtlane tekstuur ja maitse.

5.2.   Toote eripära

Erinevalt selle kategooria teistest toodetest ei sisalda „Waterford Blaa”/„Blaa” säilitusaineid ega lisandeid ning see valmistatakse ainult säilitusaineteta kõrge valgusisaldusega küpsetusjahust, söögisoolast, presspärimist, tainaparandajast ja veest.

Jahu lisamisega tekitatakse tootele valge pealiskiht, millest on tingitud „Waterford Blaa”/„Blaa” iseloomulik robustne praguline välimus. Kuna „Waterford Blaa”/„Blaa” küpsetamisel ei kasutata auru, aitab jahuga paksult ülepuistamine kaitsta toodet ahjukuumuse eest ning parandab selle välimust. Kogu „Waterford Blaa”/„Blaa” valmistamisprotsessis – rullimisel, kergitamisel jne – kasutatakse rohkesti jahu ning seda võidakse puistata ka toote alla.

„Waterford Blaa”/„Blaa” saiakestele on iseloomulik ebaühtlane kuju ja suurus.

„Waterford Blaa”/„Blaa” valmistamiseks kasutatav tainas on paksem ja sisaldab vähem vett kui muude leivatoodete tainad. „Waterford Blaa”/„Blaa” saiakeste küpsetusaeg on pikem ning tänu sellele tekib iseloomuliku linnasemaitsega tugevam koorik. Saiakeste ebaühtlane kuju ja eristuvus tagatakse käsitsi lapikuks vajutamisega.

„Waterford Blaa”/„Blaa” on populaarne hommikusöögitoode, mida enamasti küpsetatakse öösel ja müüakse pagaritootena. Tavaliselt süüakse seda võiga või tehakse sellest lõunaks võileibu erinevate täidistega, näiteks praekartulid, punavetikad, iiripärane veisefilee ja kaste. Levinud arvamuse kohaselt maitseb „Waterford Blaa”/„Blaa” aga kõige paremini värskelt küpsetatuna, kui sellest käega tükke rebida.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Waterford Blaa”/„Blaa” ja piirkonna seose aluseks on toote maine, allpool kirjeldatud traditsiooniline tootmismeetod ning punktis 5.2 kirjeldatud eriomadused.

„Waterford Blaa”/„Blaa” maine tuleneb selle ajaloolisest päritolust. „Waterford Blaa”/„Blaa” valmistamine algas koos Prantsuse hugenottide saabumisega 17. sajandil ning nemad õpetasid selle küpsetamist kohalikele elanikele.

„Waterford Blaa”/„Blaa” on sedavõrd tuntud, et sellest on kirjutatud ka mitmetes trükiteostes, näiteks Eddie Wymberry mälestusteraamatus „Well! Recollections of Waterford in the 1940s and 1950s”.

Toote maine on säilinud mitmete põlvkondade vältel. 1962. aasta kevadel ilmus kohalikes uudistes sõnum Waterford Blaa’d vedanud autoga toimunud õnnetuse kohta. Käsipiduri rikke tõttu hakkas auto allamäge veerema nii, et juht jäi auto ja majaseina vahele.

Tootel on töölisi, sealhulgas Waterfordi kristallitehase töötajaid kosutava toidu maine. 30. jaanuaril 2004. aastal ajalehes Munster Express ilmunud artiklis öeldakse: „On teada, et paljud peened kristallitooted on valminud pärast värskelt võitatud blaa söömist.”.

2008. aastal anti „Waterford Blaa”/„Blaa” küpsetajatele Iirimaa toidufestivalil Euroopa kokkade organisatsiooni Euro-Toques auhind kohaliku traditsioonilise toote alleshoidmise eest, sest „Waterford Blaa”/„Blaa” on üks Iirimaa tuntud kohalikest toitudest, mille ajalugu algab veel enne 18. sajandit. „Waterford Blaa”/„Blaa” on sedavõrd rohkete kasutusvõimalustega ja Waterfordi igapäevaellu nii sisse juurdunud, et selle traditsioonilist retsepti on hoitud üle paljude põlvkondade.

Toote nimetus ja piirkonna nimi on muutunud sünonüümideks. Sageli kasutatakse seda Waterfordi sümbolina. Kohaliku raadiojaama WLR FM hommikuprogrammi nimi on The Big Blaa Breakfast Show (Suure blaahommikusöögi saade) ning nimetuse „Waterford Blaa”/„Blaa” abil reklaamitakse ka kohalikke sündmusi, näiteks traditsioonilist muusikaüritust Fleadh Blaa Hooley!, millega koguti raha Waterfordi 2012. aasta toidufestivali Dungarvan and Fleadh Cheoil na Mumhan (Munster Fleadh) korraldamiseks.

„Waterford Blaa”/„Blaa” iseloomulikud tunnused on jahuga kaetud praguline välimus, ebakorrapärane kuju, tainane tekstuur ja linnasemaitse. Need on tingitud hugenottide traditsioonilistest küpsetusmeetoditest (sõtkumine, jahuga üle puistamine, käega lapikuks vajutamine ja küpsetamine), mida pagarid kasutavad vastavalt lihtsale traditsioonilisele retseptile.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.agriculture.gov.ie/gi/pdopgitsg-protectedfoodnames/products/

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1

(2)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/53 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/53

---

Kaebuse CHAP(2012) 1860 menetlemise lõpetamine

2013/C 134/12

Pärast ettepanekut lõpetada
  Euroopa Liidu Teatajas C 57/17 27. veebruaril 2013 avaldatud juhtum ning arvestades, et kostja ei esitanud vastust selleks ettenähtud kuu aja jooksul, kinnitab komisjon, et lõpetab viitenumbri CHAP(2012) 1860 all registreeritud kaebuste (uue õigusakti vastu Poolas, mis käsitleb riigi omanduses oleva põllumajandusmaa haldust, piirates põllumajandustootjatele renditava põllumajandusmaa suurust, ning kohustab kasutusvaldajaid teatava aja jooksul renditava talu ära ostma) menetlemise.

---

| 14.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/54

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 134/13

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO”

EÜ nr: CZ-PGI-0105-01036-05.09.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — |  | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistamine |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—



Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistamine

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldust hõlmava muudatuse (õlleliigi lisamine) põhjus on asjaolu, et kaitstud geograafilise tähisega toote „Českobudějovické pivo” tootja ja ainus volitatud kasutaja taaskäivitas 2004. aastal tumeda laagriõlle „Českobudějovické pivo” tootmise, millel on sama traditsioon ja ajalooline nimetus ning mis on pärit samast piirkonnast kui heledad õlled. Kõnealust õlut toodetakse samu tooraineid kasutades samadel tingimustel, üksnes õlle värvus on erinev. České Budějovices on nii tumedat kui heledat õlut pruulitud õllepruulimise algusest saadik. Arhiivis talletatud esimesed ürikud tumeda õlle kohta on pärit aastast 1495, kui rajati linna õllepruulikoda (městský pivovar); seal võis pruulida üksnes heledat õlut, samal ajal kui Budějovice linnarahvas tohtis pruulidaainult tumedat õlut. Seega on tumeda laagriõlle lisamine tootele „Českobudějovické pivo” vaid loogiline ametlik täiendus sellistele õlleliikidele, mille puhul on lubatud kasutada kaitstud geograafilist tähist „Českobudějovické pivo”.

Kavandatud muudatuse õiguspärane huvi tuleneb asjaolust, et muudatusettepaneku tegi kaitstud geograafilise tähisega toote „Českobudějovické pivo” tootja ja ainuke volitatud esindaja.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO”

EÜ nr: CZ-PGI-0105-01036-05.09.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Českobudějovické pivo”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Tšehhi Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toote kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 2.1. | Õlu |
| --- | --- |

Klass 2.1.

Õlu

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Hele õlu, millele annavad iseloomuliku lõhna heledad linnased ja Žateci aromaatsed humalad; maitse on väheintensiivne ja kerge või mõõduka mõrudusega, linnasemaitse tuleneb humaldatud virde tegeliku ja võimaliku käärimisastme erinevusest ning kirbe maitse tuleneb kääritamisel tekkinud looduslikust süsihappegaasist.

Tume õlu, mille tugev värvus ja domineeriv röstilõhn tuleneb värvainest, karamellist ja Baieri linnastest, mille keskmine kuni tugevalt mõõdukas kare mõrudus saavutatakse Žateci humalate ja erilise linnaseliigi lisamisega. Igasuguse magusa järelmaitseta täidlane maitse on kääritamata jääkekstrakti tulemus. Kirbe maitse tuleneb käärimisel tekkivast looduslikust süsihappegaasist.

Klaasi valatud õlu on tavaliselt helekuldset värvi ja pehme kreemja vahumütsiga. Žateci aromaatsest humalast tuleneb „Českobudějovické pivo” kõrge polüfenoolisisaldus ning tänu sellele on kõik selle õlle liigid meeldivad ja populaarsed joogid.

Õlle võib jagada kuude ühise päritoluga liiki.

Hele laagriõlu

| Alkoholisisaldus (maht %) | : | 4,6–5,3 |
| --- | --- | --- |
| Algvirde tihedus (%) | : | 11,4–12,3 |
| Mõrudus (IBU ühikut) | : | 20–24 |
| Värvus (EBC ühikut) | : | 9–13 |

Alkoholisisaldus (maht %)

:

4,6–5,3

Algvirde tihedus (%)

:

11,4–12,3

Mõrudus (IBU ühikut)

:

20–24

Värvus (EBC ühikut)

:

9–13

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala lõhn.

Maitse: mõõduka kuni keskmise intensiivsusega mõrudus, mahe kuni kergelt järsk, keskmise kuni täidlase ning tuntavalt terava maitse ja kergelt magusa järelmaitsega.

Hele laagriõlu (Kräusened lager)

| Alkoholisisaldus (maht %) | : | 4,6–5,3 |
| --- | --- | --- |
| Algvirde tihedus (%) | : | 11,4–12,3 |
| Mõrudus (IBU ühikut) | : | 20–24 |
| Värvus (EBC ühikut) | : | 9–13 |

Alkoholisisaldus (maht %)

:

4,6–5,3

Algvirde tihedus (%)

:

11,4–12,3

Mõrudus (IBU ühikut)

:

20–24

Värvus (EBC ühikut)

:

9–13

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala lõhn.

Maitse: mõõduka kuni keskmise intensiivsusega mõrudus, mahe kuni kergelt järsk, täidlase kuni eriti täidlase ning tuntavalt terava maitse ja kergelt magusa järelmaitsega.

Hele vaadiõlu

| Alkoholisisaldus (maht %) | : | 3,5–4,5 |
| --- | --- | --- |
| Algvirde tihedus (%) | : | 9,5–10,1 |
| Mõrudus (IBU ühikut) | : | 18–21 |
| Värvus (EBC ühikut) | : | 8–12 |

Alkoholisisaldus (maht %)

:

3,5–4,5

Algvirde tihedus (%)

:

9,5–10,1

Mõrudus (IBU ühikut)

:

18–21

Värvus (EBC ühikut)

:

8–12

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala lõhn.

Maitse: mõõduka kuni keskmise intensiivsusega mõrudus, kergelt järsk, keskmise täidlusega ning tuntavalt terava maitse ja kergelt magusa järelmaitsega.

Eriõlu

| Alkoholisisaldus (maht %) | : | 7,4–8,2 |
| --- | --- | --- |
| Algvirde tihedus (%) | : | 16,0–17,0 |
| Mõrudus (IBU ühikut) | : | 24–28 |
| Värvus (EBC ühikut) | : | 11–17 |

Alkoholisisaldus (maht %)

:

7,4–8,2

Algvirde tihedus (%)

:

16,0–17,0

Mõrudus (IBU ühikut)

:

24–28

Värvus (EBC ühikut)

:

11–17

Lõhn: keskmise intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala ja kerge humaldatud virde lõhn

Maitse: keskmise kuni erilise intensiivsusega mõrudus, mahe kuni kergelt järsk, täidlase kuni eriti täidlase ning tuntavalt terava maitse ja kergelt magusa järelmaitsega.

Alkoholivaba õlu

| Alkoholisisaldus (maht %) | : | 0,2–0,5 |
| --- | --- | --- |
| Algvirde tihedus (%) | : | 3–4 |
| Mõrudus (IBU ühikut) | : | 22–26 |
| Värvus (EBC ühikut) | : | 5–7 |

Alkoholisisaldus (maht %)

:

0,2–0,5

Algvirde tihedus (%)

:

3–4

Mõrudus (IBU ühikut)

:

22–26

Värvus (EBC ühikut)

:

5–7

Lõhn: keskmise intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala ja kerge humaldatud virde lõhn.

Maitse: keskmise intensiivsusega mõrudus, mõõdukalt järsk, kergelt täidlane maitse, kerge humaldatud virde nüansiga tuntav teravus.

Tume laagriõlu

| Alkoholisisaldus (maht %) | : | 4,0–5,3 |
| --- | --- | --- |
| Algvirde tihedus (%) | : | 10,5–12,0 |
| Mõrudus (IBU ühikut) | : | 20–35 |
| Värvus (EBC ühikut) | : | 60–120 |

Alkoholisisaldus (maht %)

:

4,0–5,3

Algvirde tihedus (%)

:

10,5–12,0

Mõrudus (IBU ühikut)

:

20–35

Värvus (EBC ühikut)

:

60–120

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala ja röstitud linnaste lõhn.

Maitse: keskmise kuni erilise intensiivsusega mõrudus, mahe kuni mõõdukalt järsk, täidlase kuni eriti täidlase ning tuntavalt terava maitse ja kuiva röstitud järelmaitsega.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodet puhul)

Toote „Českobudějovické pivo” peamised toorained on vesi, linnased, humal ja põhjakäärituspärm. Kõik peamised toorained on pärit määratletud geograafilisest piirkonnast ja neil on kindlad omadused.

Kasutatakse üksnes sellist vett, mis on saadud rohkem kui 300 m sügavusega arteesiakaevudest. Puhas vesi tuleb kaevudesse määratletud geograafilise piirkonna České Budějovice vesikonna maa-alusest järvest. Vee nitraadisisaldus peab olema alla 3 mg/l. Ülemkriidiajastul tekkinud pinnasekihtide vahel on vesi säilinud ligikaudu 7 000–8 000 aastat. Kõnealuse pruulivee väga nõrk karedus ei tohi ületada 1 mmol/l. Vees leiduvate mineraalide koostis ja ka pH 6–7 tagavad toote „Českobudějovické pivo” iseloomulikud tunnused. Seda vett saab erakordselt hästi kasutada pruulimisprotsessis, ilma et seda mingil moel oleks vaja kohandada.

Asjaomase kontrolliasutuse poolt kontrollitud ja hinnatud heledad linnased saadakse Moravas kasvatatud kaherealisest suviodrast. Heledale linnasele on iseloomulik kõrge saagikus ja hele värv.

Tumeda õlle tootmisel kasutatakse eri liiki linnaseid: karamell-, Baieri ja värvilinnaseid.

Üksnes pressitud kujul müüdavad ja tarnitavad peene aroomiga Žatecký poloraný červeňák'i humalaid kasvatatakse määratletud geograafilises piirkonnas, st Žateci ümbruskonnas.

Õlle iseloomulik lõhn ja maitse tulenevad põhjakäärituspärmi (Saccharomyces cerevisiae var. uvarum) teatavast tüvest. Prahas asuva Õlle- ja Linnasetootmise Uurimisinstituudi hallatavas õlletootmisel kasutatavate mikroorganismide kollektsioonis on kõnealuse pärmi tüvi registreeritud nr 2 all. Kõnealune kollektsioon kannab rahvusvahelist registreerimisnumbrit registreerimisnumbriga RIBM 655.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Českobudějovické pivo” tootmise, toormaterjali töötlemise ja ettevalmistamise etapid toimuvad ainult määratletud geograafilises piirkonnas.

Humaldatud virret toodetakse „Českobudějovické pivo” jaoks ainult kahekeedu meetodil, virre filtreeritakse ja seda keedetakse atmosfäärirõhu all.

Õlut kääritatakse vertikaalsetes silinderkoonilistes mahutites, kontrollitud temperatuurivahemikus 6–11 kraadi, kuid laagerdamine toimub kääritamisest eraldi (kaheastmeline tehnoloogia) ja eranditult horisontaalsetes mahutites. Laagerdumisperioodi pikkus on kooskõlas pikaajalise külma järelkääritamise põhimõttega, mille puhul temperatuur ei ületa 3 °C. Pärast järelkääritamist õlu filtreeritakse ja villitakse tarbija- või veopakendisse.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Tähist „Českobudějovické pivo” kasutatakse vastavalt eeskirjadele, mida kaitstud geograafiliste tähiste puhul kohaldatakse geograafiliste tähiste suhtes üldiselt ning ELi sümboli suhtes konkreetselt, ning kooskõlas ELi muude kohaldatavate märgistamisnõuetega. Kaitstud geograafilise tähise kasutusviis on kooskõlas ka ühinemislepingu sätetega.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet valmistatakse, töödeldakse ja valmistatakse ette määratletud geograafilises piirkonnas, kus on võimalik vett saada České Budějovice vesikonna maa-alusest järvest.

Žateci humalaid kasvatatakse Žatecit ümbritseval alal, mis hõlmab Chomutovi, Kladno, Louny, Plzeň-severi, Rakovníku ja Rokycany piirkonna valdade katastripiirkondi.

Õlleodra kasvatuspiirkond asub Moravas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Õlut on České Budějovice linnas toodetud alates selle asutamisest 1265. aastal ja sealset õlut on alati tuntud päritolukoha nime järgi.

Õlletootmisel kasutatakse üksnes sellist vett, mida saadakse määratletud geograafilises piirkonna České Budějovice vesikonna maa-alusest järvest. Vee nitraadisisaldus peab olema alla 3 mg/l. Ülem-Kriidi ajastul tekkinud pinnase kihtide vahel on vesi säilinud ligikaudu 7 000–8 000 aastat. Kõnealuse pruulivee väga nõrk karedus tohi ületada 1 mmol/l. Vees leiduvate mineraalide koostis ja ka pH 6–7 tagavad toote „Českobudějovické pivo” iseloomulikud tunnused. Seda vett saab erakordselt hästi kasutada pruulimisprotsessis, ilma et seda mingil moel oleks vaja kohandada.

Selle õlle tootmiseks kasutatavad tootmisvõtted ja -vahendid tuginevad mitme põlvkonna pruulimeistrite erialasele kogemusele ja praktilistele oskustele, mida on edasi arendatud vastavalt tänapäevastele pruulimisalastele teadmistele. Algselt tootsid õlut vaid üksikisikud, kuid hiljem asutati tehased, mille tulemusel koondus České Budějovices õlle tootmine ja loodi České Budějovice õlletehas. See õlletootmistraditsioon elab tänaseni.

5.2.   Toote eripära

Toote „Českobudějovické pivo” organoleptilised omadused tulenevad eelkõige kohalikust allikast pärineva vee mineraalsest koostisest ning seda täiendavad üheskoos peamiste toorainete omadused, isekasvatatud õllepärmi tüvi, tootmismahutite kuju ja peamiste tootmistoimingute ajastus.

Heledale või tumedale õllele annavad iseloomuliku lõhna kasutatud linnaste sort ja Žateci aromaatsed humalad; maitse on väheintensiivne ja kerge või mõõduka mõrudusega, linnasemaitse tuleneb humaldatud virde tegeliku ja võimaliku käärimisastme erinevusest ning kirbe maitse tuleneb kääritamisel tekkinud looduslikust süsihappegaasist. Klaasi valatud hele õlu on tavaliselt helekuldset ja tume õlu tumedatest linnastest tingitud tumedat värvi ning pehme kreemja vahumütsiga. Hõrgud aromaatsed humalad tagavad suure polüfenoolisisalduse.

Nimetus „Českobudějovické pivo” saavutas sellise tuntuse, et see registreeriti 1967. aastal riikliku registrikande alusel WIPO (Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon) päritolunimetuste registris registrinumbriga 49 kujul „Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Biére de Budweis/Budweis Beer”. Samal ajal võeti see nimetus kaitse alla ka Portugaliga sõlmitud kahepoolse kokkuleppega.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul)

Tänu aastate vältel omandatud populaarsusele ja ühtlasele kvaliteedile on „Českobudějovické pivol” oma koht välisturgudel rohkem kui 50 riigis. Tänu oma tuntusele on ta üks maailma juhtivaid õllekaubamärke.

Toote „Českobudějovické pivo” organoleptilised omadused tulenevad eelkõige kohalikust allikast pärineva vee mineraalsest koostisest ning seda täiendavad üheskoos peamiste toorainete omadused, isekasvatatud õllepärmi tüvi, tootmismahutite kuju ja peamiste tootmistoimingute ajastus.

„Českobudějovické pivo” tootmine on České Budějovice linna lahutamatu osa. Enamikus Tšehhi ja välismaistes entsüklopeediates seostatakse České Budějovice linna tõepoolest „Českobudějovické pivo” tootmisega.

Tarbijate jaoks on traditsioon üks peamisi märke kvaliteedist ja tähendab teatavat lisaväärtust või kvaliteeditagatist. Českě Budějovices pruulitud õlle puhul võib olla kindel, et tal on selles piirkonnas toodetud õlle eriomadused.

Tarbijad on České Budějovicet alati seostanud sellise kvaliteetse õlle pruulimisega, mis erineb oma organoleptiliste omaduste poolest mujal toodetavast õllest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=65&plang=cs

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

(4)  Vt joonealust märkust 2.

---